# Euroopa Liidu C 325/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 325 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik28. september 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 325

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik28. september 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 325/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2016 | 1 |
| 2017/C 325/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne | 139 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 325/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2016

1

2017/C 325/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

139

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2016

(2017/C 325/01)

SISUKORD

| MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE | 2 |
| --- | --- |

| EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE | 3 |
| --- | --- |

| EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID | 6 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 7 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 15 |
| --- | --- |

| TULUD | 30 |
| --- | --- |

| KULUD | 31 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 40 |
| --- | --- |

| BÊKOU ELi USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE | 41 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA | 41 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE | 46 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA | 46 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 51 |
| --- | --- |

| EAFi RAKENDAMISE ARUANNE | 55 |
| --- | --- |

| EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE | 84 |
| --- | --- |

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2016. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisega ning majandusaasta aruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 20.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

[allkiri]

Rosa ALDEA BUSQUETS

peaarvepidaja

23. juuni 2017

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1.   TAUST

TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhteid paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

| — | ELi eelarvest, |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest,

| — | Euroopa Arengufondilt, |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufondilt,

| — | Euroopa Investeerimispangalt. |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015. Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFi lõpetamise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal tegevuse järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid ja luua üleminekurahastu (2). Üleminekurahastu luuakse üheteistkümnenda EAFi raames.

1

2

Samal ajal muudeti kümnenda EAFi finantsmäärust (3) ja võeti vastu üleminekuperioodil kohaldatav uus finantsmäärus (4). Mõlemad jõustusid 30. mail 2014. 2. märtsil 2015 võttis nõukogu vastu üheteistkümnenda EAFi finantsmääruse (5) ja selle rakenduseeskirjad (6). Need jõustusid 6. märtsil 2015.

3

4

5

6

Investeerimisrahastu asutati AKV-ELi partnerluslepingu raames. Rahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne (7).

7

2.   KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid jätkatakse selle rahastamist olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt EList on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3.   EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

3.1.   MAJANDUSAASTA ARUANNE

MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 46 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust ELi finantsmääruse artikli 152 kohaselt. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja. Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

| i) | EAFi raamatupidamise aastaaruanded ja nende lisad |
| --- | --- |

i)

EAFi raamatupidamise aastaaruanded ja nende lisad

| ii) | EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

ii)

EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne

| iii) | EAFi JA ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded |
| --- | --- |

iii)

EAFi JA ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded

| iv) | EAFi rakendamise aruanne |
| --- | --- |

iv)

EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

| i) | Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

i)

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt jagu „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (8) (vt jagu „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutas Euroopa Komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele on teostanud välisauditi eraaudiitor. Käesolevas majandusaasta aruandes on esitatud usaldusfondide lõplikud raamatupidamise aastaaruanded, st aruanded, mis sisaldavad ka auditi tulemusena tehtud korrektsioone.

8

Tuleb märkida, et 2016. aastal muutus raamatupidamise aastaaruande ja selle lisade ülesehitus. Muudetud on ainult finantsteabe esitamise viisi, et see vastaks paremini muude ELi üksuste omale. 2015. aasta võrdlussummad on esitatud uue ülesehituse kohaselt.

Komisjon võtab majandusaasta aruande vastu järgneva aasta 31. juuliks ning esitab selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

4.1.   AUDIT

AUDIT

EAFi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

4.2.   EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID (1)

1

SISUKORD

SISUKORD

| EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE | 3 |
| --- | --- |

| EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID | 6 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 7 |
| --- | --- |

| EAFi BILANSS | 7 |
| --- | --- |

| EAFi TULEMIARUANNE | 8 |
| --- | --- |

| EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE | 9 |
| --- | --- |

| EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 10 |
| --- | --- |

| EAFi BILANSS | 11 |
| --- | --- |

| EEAFi TULEMIARUANNE | 12 |
| --- | --- |

| EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 13 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 15 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 40 |
| --- | --- |

| BÊKOU ELi USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE | 41 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA | 41 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS | 43 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE | 44 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE | 44 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 45 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE | 46 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA | 46 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI BILANSS | 48 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI TULEMIARUANNE | 49 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE | 49 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSE ARUANNE | 50 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 51 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD BILANSS | 51 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE | 52 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE | 53 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 54 |
| --- | --- |

| EAFi RAKENDAMISE ARUANNE | 55 |
| --- | --- |

| EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE | 84 |
| --- | --- |

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE
   (9)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

9

EAFi BILANSS

EAFi BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| PÕHIVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 409 | 516 |
| Usaldusfondi osamaksud | 2.2 | 98 | 34 |
| | | 507 | 550 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 1 372 | 1 145 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.3 | 132 | 171 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.4 | 680 | 504 |
| | | 2 184 | 1 820 |
| VARAD KOKKU | | 2 691 | 2 370 |
| | | | |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised | 2.5 | (4) | (4) |
| Finantskohustused | 2.6 | (6) | (10) |
| | | (10) | (14) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.7 | (549) | (520) |
| Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | 2.8 | (776) | (855) |
| | | (1 324 ) | (1 376 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | | (1 334 ) | (1 389 ) |
| NETOVARA | | 1 357 | 980 |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.9 | 42 323 | 38 873 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.9 | 2 252 | 2 252 |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | 2.9 | — | — |
| Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus | | (40 146 ) | (36 994 ) |
| Aasta majandustulemus | | (3 073 ) | (3 152 ) |
| NETOVARA | | 1 357 | 980 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2016

31.12.2015

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

409

409

516

516

Usaldusfondi osamaksud

Usaldusfondi osamaksud

2.2

2.2

98

98

34

34

507

507

550

550

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

1 372

1 372

1 145

1 145

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.3

2.3

132

132

171

171

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.4

2.4

680

680

504

504

2 184

2 184

1 820

1 820

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

2 691

2 691

2 370

2 370

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.5

2.5

(4)

(4)

(4)

(4)

Finantskohustused

Finantskohustused

2.6

2.6

(6)

(6)

(10)

(10)

(10)

(10)

(14)

(14)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

2.7

2.7

(549)

(549)

(520)

(520)

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

2.8

2.8

(776)

(776)

(855)

(855)

(1 324 )

(1 324 )

(1 376 )

(1 376 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(1 334 )

(1 334 )

(1 389 )

(1 389 )

NETOVARA

NETOVARA

1 357

1 357

980

980

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.9

2.9

42 323

42 323

38 873

38 873

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.9

2.9

2 252

2 252

2 252

2 252

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

2.9

2.9

—

—

—

—

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

(40 146 )

(40 146 )

(36 994 )

(36 994 )

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

(3 073 )

(3 073 )

(3 152 )

(3 152 )

NETOVARA

NETOVARA

1 357

1 357

980

980

EAFi TULEMIARUANNE

EAFi TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2016 | 2015 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | |
| Kulude sissenõudmine | | 8 | 90 |
| | | 8 | 90 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | |
| Finantstulu | | 3 | 8 |
| Muud tulud | | 62 | 42 |
| | | 66 | 50 |
| Kogutulu | | 73 | 140 |
| KULUD | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | (2 970 ) | (3 059 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | 15 | (69) |
| Finantskulud | 3.6 | 4 | (1) |
| Muud kulud | 3.7 | (196) | (162) |
| Kulud kokku | | (3 146 ) | (3 291 ) |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | | (3 073 ) | (3 152 ) |

miljonites eurodes

Lisa

2016

2015

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

8

8

90

90

8

8

90

90

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulu

Finantstulu

3

3

8

8

Muud tulud

Muud tulud

62

62

42

42

66

66

50

50

Kogutulu

Kogutulu

73

73

140

140

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

(2 970 )

(2 970 )

(3 059 )

(3 059 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

15

15

(69)

(69)

Finantskulud

Finantskulud

3.6

3.6

4

4

(1)

(1)

Muud kulud

Muud kulud

3.7

3.7

(196)

(196)

(162)

(162)

Kulud kokku

Kulud kokku

(3 146 )

(3 146 )

(3 291 )

(3 291 )

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

(3 073 )

(3 073 )

(3 152 )

(3 152 )

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2016 | 2015 |
| Aasta majandustulemus | | (3 073 ) | (3 152 ) |
| Põhitegevusest | | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | 3 450 | 3 200 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | | (64) | 5 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (120) | 214 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | 39 | (87) |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | | — | 4 |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (4) | (24) |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | | 28 | (179) |
| Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | | (80) | 131 |
| NETORAHAVOOD | | 177 | 113 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | 177 | 113 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.4 | 504 | 391 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.4 | 680 | 504 |

miljonites eurodes

Lisa

2016

2015

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

(3 073 )

(3 073 )

(3 152 )

(3 152 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

3 450

3 450

3 200

3 200

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

(64)

(64)

5

5

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(120)

(120)

214

214

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

39

39

(87)

(87)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

—

—

4

4

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(4)

(4)

(24)

(24)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

28

28

(179)

(179)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

(80)

(80)

131

131

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

177

177

113

113

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

177

177

113

113

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.4

2.4

504

504

391

391

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.4

2.4

680

680

504

504

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 45 691 | 10 018 | 35 673 | (36 994 ) | 2 252 | 932 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 795 ) | 4 795 | — | — | 4 795 |
| Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused | (1 595 ) | | (1 595 ) | | | (1 595 ) |
| EAFi kapitali kajastamine | 29 367 | 29 367 | — | | | — |
| Aasta majandustulemus | — | — | — | (3 152 ) | — | (3 152 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 73 464 | 34 590 | 38 873 | (40 146 ) | 2 252 | 980 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (3 450 ) | 3 450 | | | 3 450 |
| Aasta majandustulemus | | | — | (3 073 ) | | (3 073 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 73 464 | 31 140 | 42 323 | (43 219 ) | 2 252 | 1 357 |

miljonites eurodes

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

45 691

45 691

10 018

10 018

35 673

35 673

(36 994 )

(36 994 )

2 252

2 252

932

932

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 795 )

(4 795 )

4 795

4 795

—

—

4 795

4 795

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

EAFi kapitali kajastamine

EAFi kapitali kajastamine

29 367

29 367

29 367

29 367

—

—

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

—

(3 152 )

(3 152 )

—

(3 152 )

(3 152 )

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

73 464

73 464

34 590

34 590

38 873

38 873

(40 146 )

(40 146 )

2 252

2 252

980

980

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(3 450 )

(3 450 )

3 450

3 450

3 450

3 450

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

(3 073 )

(3 073 )

(3 073 )

(3 073 )

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

73 464

73 464

31 140

31 140

42 323

42 323

(43 219 )

(43 219 )

2 252

2 252

1 357

1 357

EAFi BILANSS

EAFi BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF |
| PÕHIVARA | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | — | 32 | 242 | 135 | — | 63 | 368 | 84 |
| Usaldusfondi osamaksud | 2.2 | — | — | — | 98 | — | — | — | 34 |
| | | — | 32 | 242 | 232 | — | 63 | 368 | 118 |
| KÄIBEVARA | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 1 | 50 | 909 | 412 | 3 | 67 | 879 | 195 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.3 | 1 | 71 | 59 | 2 | 1 | 65 | 103 | 2 |
| Tasaarvelduskontod | 2.3 | 196 | 424 | 3 424 | — | 214 | 657 | 1 190 | — |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.4 | — | — | — | 680 | — | — | — | 504 |
| | | 198 | 544 | 4 391 | 1 094 | 218 | 790 | 2 172 | 701 |
| VARAD KOKKU | | 198 | 577 | 4 633 | 1 327 | 218 | 853 | 2 541 | 819 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| Eraldised | 2.5 | — | — | — | (4) | — | — | — | (4) |
| Finantskohustused | 2.6 | — | — | (6) | — | — | — | (10) | — |
| | | — | — | (6) | (4) | — | — | (10) | (4) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.7 | (0) | (12) | (438) | (99) | (0) | (14) | (492) | (14) |
| Tasaarvelduskontod | 2.3 | — | — | — | (4 043 ) | — | — | — | (2 062 ) |
| Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | 2.8 | (1) | (93) | (567) | (115) | (3) | (114) | (682) | (57) |
| | | (1) | (104) | (1 005 ) | (4 257 ) | (3) | (128) | (1 174 ) | (2 132 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | | (1) | (104) | (1 011 ) | (4 261 ) | (3) | (128) | (1 184 ) | (2 136 ) |
| NETOVARA | | 197 | 472 | 3 622 | (2 934 ) | 214 | 726 | 1 357 | (1 317 ) |
| VAHENDID JA RESERVID | | | | | | | | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.9 | 12 164 | 10 973 | 19 187 | — | 12 164 | 10 973 | 15 737 | — |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.9 | 627 | 1 625 | — | — | 627 | 1 625 | — | — |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | 2.9 | (2 496 ) | 2 214 | 247 | 35 | (2 476 ) | 2 376 | 35 | 65 |
| Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus | | (10 100 ) | (14 248 ) | (14 415 ) | (1 382 ) | (10 107 ) | (14 223 ) | (12 183 ) | (481) |
| Aasta majandustulemus | | 2 | (91) | (1 397 ) | (1 587 ) | 6 | (26) | (2 232 ) | (901) |
| NETOVARA | | 197 | 472 | 3 622 | (2 934 ) | 214 | 726 | 1 357 | (1 317 ) |

miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

—

32

32

242

242

135

135

—

63

63

368

368

84

84

Usaldusfondi osamaksud

Usaldusfondi osamaksud

2.2

2.2

—

—

—

98

98

—

—

—

—

—

—

34

34

—

32

32

242

242

232

232

—

63

63

368

368

118

118

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

1

1

50

50

909

909

412

412

3

3

67

67

879

879

195

195

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.3

2.3

1

1

71

71

59

59

2

2

1

1

65

65

103

103

2

2

Tasaarvelduskontod

Tasaarvelduskontod

2.3

2.3

196

196

424

424

3 424

3 424

—

—

214

214

657

657

1 190

1 190

—

—

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.4

2.4

—

—

—

680

680

—

—

—

—

504

504

198

198

544

544

4 391

4 391

1 094

1 094

218

218

790

790

2 172

2 172

701

701

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

198

198

577

577

4 633

4 633

1 327

1 327

218

218

853

853

2 541

2 541

819

819

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

(4)

(4)

—

—

—

—

—

—

(4)

(4)

Finantskohustused

Finantskohustused

2.6

2.6

—

—

(6)

(6)

—

—

—

—

(10)

(10)

—

—

—

—

(6)

(6)

(4)

(4)

—

—

(10)

(10)

(4)

(4)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

2.7

2.7

(0)

(0)

(12)

(12)

(438)

(438)

(99)

(99)

(0)

(0)

(14)

(14)

(492)

(492)

(14)

(14)

Tasaarvelduskontod

Tasaarvelduskontod

2.3

2.3

—

—

—

—

—

—

(4 043 )

(4 043 )

—

—

—

—

—

—

(2 062 )

(2 062 )

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

2.8

2.8

(1)

(1)

(93)

(93)

(567)

(567)

(115)

(115)

(3)

(3)

(114)

(114)

(682)

(682)

(57)

(57)

(1)

(1)

(104)

(104)

(1 005 )

(1 005 )

(4 257 )

(4 257 )

(3)

(3)

(128)

(128)

(1 174 )

(1 174 )

(2 132 )

(2 132 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(1)

(1)

(104)

(104)

(1 011 )

(1 011 )

(4 261 )

(4 261 )

(3)

(3)

(128)

(128)

(1 184 )

(1 184 )

(2 136 )

(2 136 )

NETOVARA

NETOVARA

197

197

472

472

3 622

3 622

(2 934 )

(2 934 )

214

214

726

726

1 357

1 357

(1 317 )

(1 317 )

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.9

2.9

12 164

12 164

10 973

10 973

19 187

19 187

—

12 164

12 164

10 973

10 973

15 737

15 737

—

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.9

2.9

627

627

1 625

1 625

—

—

627

627

1 625

1 625

—

—

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

2.9

2.9

(2 496 )

(2 496 )

2 214

2 214

247

247

35

35

(2 476 )

(2 476 )

2 376

2 376

35

35

65

65

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

(10 100 )

(10 100 )

(14 248 )

(14 248 )

(14 415 )

(14 415 )

(1 382 )

(1 382 )

(10 107 )

(10 107 )

(14 223 )

(14 223 )

(12 183 )

(12 183 )

(481)

(481)

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

2

2

(91)

(91)

(1 397 )

(1 397 )

(1 587 )

(1 587 )

6

6

(26)

(26)

(2 232 )

(2 232 )

(901)

(901)

NETOVARA

NETOVARA

197

197

472

472

3 622

3 622

(2 934 )

(2 934 )

214

214

726

726

1 357

1 357

(1 317 )

(1 317 )

EEAFi TULEMIARUANNE

EEAFi TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | | 2016 | 2015 |
| Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF |
| TULUD | | | | | | | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | | | | | | | |
| Kulude sissenõudmine | | 1 | 5 | (2) | 4 | 1 | 10 | 77 | 2 |
| | | 1 | 5 | (2) | 4 | 1 | 10 | 77 | 2 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | | | | | | | |
| Finantstulu | | (0) | 2 | 2 | (1) | (0) | 6 | 0 | 2 |
| Muud tulud | | 2 | 17 | 40 | 3 | 3 | 15 | 22 | 2 |
| | | 2 | 19 | 43 | 2 | 3 | 21 | 22 | 4 |
| Kogutulu | | 3 | 23 | 41 | 7 | 4 | 30 | 99 | 6 |
| KULUD | | | | | | | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | 2 | (95) | (1 411 ) | (1 465 ) | 5 | (47) | (2 197 ) | (820) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | — | — | 15 | — | — | — | (68) | (1) |
| Finantskulud | 3.6 | (0) | (0) | 4 | (0) | 0 | 7 | (8) | (0) |
| Muud kulud | 3.7 | (3) | (19) | (46) | (129) | (3) | (15) | (58) | (86) |
| Kulud kokku | | (1) | (114) | (1 437 ) | (1 594 ) | 2 | (56) | (2 331 ) | (907) |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | | 2 | (91) | (1 397 ) | (1 587 ) | 6 | (25) | (2 232 ) | (901) |

miljonites eurodes

2016

2015

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

1

1

5

5

(2)

(2)

4

4

1

1

10

10

77

77

2

2

1

1

5

5

(2)

(2)

4

4

1

1

10

10

77

77

2

2

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulu

Finantstulu

(0)

(0)

2

2

2

2

(1)

(1)

(0)

(0)

6

6

0

0

2

2

Muud tulud

Muud tulud

2

2

17

17

40

40

3

3

3

3

15

15

22

22

2

2

2

2

19

19

43

43

2

2

3

3

21

21

22

22

4

4

Kogutulu

Kogutulu

3

3

23

23

41

41

7

7

4

4

30

30

99

99

6

6

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

2

2

(95)

(95)

(1 411 )

(1 411 )

(1 465 )

(1 465 )

5

5

(47)

(47)

(2 197 )

(2 197 )

(820)

(820)

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

—

—

—

—

15

15

—

—

—

—

—

—

(68)

(68)

(1)

(1)

Finantskulud

Finantskulud

3.6

3.6

(0)

(0)

(0)

(0)

4

4

(0)

(0)

0

0

7

7

(8)

(8)

(0)

(0)

Muud kulud

Muud kulud

3.7

3.7

(3)

(3)

(19)

(19)

(46)

(46)

(129)

(129)

(3)

(3)

(15)

(15)

(58)

(58)

(86)

(86)

Kulud kokku

Kulud kokku

(1)

(1)

(114)

(114)

(1 437 )

(1 437 )

(1 594 )

(1 594 )

2

2

(56)

(56)

(2 331 )

(2 331 )

(907)

(907)

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

2

2

(91)

(91)

(1 397 )

(1 397 )

(1 587 )

(1 587 )

6

6

(25)

(25)

(2 232 )

(2 232 )

(901)

(901)

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kaheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 12 840 | — | 12 840 | (10 107 ) | 627 | (3 147 ) | 214 |
| Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused | (676) | | (676) | | | | (676) |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (6) | (6) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | | | | 676 | 676 |
| Aasta majandustulemus | | | — | 6 | | | 6 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 12 164 | — | 12 164 | (10 100 ) | 627 | (2 476 ) | 214 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (20) | (20) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| Aasta majandustulemus | | | — | 2 | | | 2 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 496 ) | 197 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

12 840

12 840

—

12 840

12 840

(10 107 )

(10 107 )

627

627

(3 147 )

(3 147 )

214

214

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

(676)

(676)

(676)

(676)

(676)

(676)

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(6)

(6)

(6)

(6)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

676

676

676

676

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

6

6

6

6

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

12 164

12 164

—

12 164

12 164

(10 100 )

(10 100 )

627

627

(2 476 )

(2 476 )

214

214

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(20)

(20)

(20)

(20)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

—

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

2

2

2

2

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 496 )

(2 496 )

197

197

| miljonites eurodes |
| --- |
| Üheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 11 699 | — | 11 699 | (14 223 ) | 1 625 | 1 758 | 860 |
| Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused | (727) | — | (727) | | | | (727) |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (109) | (109) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | | | | 727 | 727 |
| Aasta majandustulemus | | | — | (26) | | | (26) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 10 973 | — | 10 973 | (14 249 ) | 1 625 | 2 376 | 726 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (163) | (163) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| Aasta majandustulemus | | | — | (91) | | | (91) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 10 973 | — | 10 973 | (14 339 ) | 1 625 | 2 214 | 472 |

miljonites eurodes

Üheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

11 699

11 699

—

11 699

11 699

(14 223 )

(14 223 )

1 625

1 625

1 758

1 758

860

860

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

(727)

(727)

—

—

(727)

(727)

(727)

(727)

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(109)

(109)

(109)

(109)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

727

727

727

727

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

(26)

(26)

(26)

(26)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

10 973

10 973

—

10 973

10 973

(14 249 )

(14 249 )

1 625

1 625

2 376

2 376

726

726

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(163)

(163)

(163)

(163)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

—

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

(91)

(91)

(91)

(91)

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

10 973

10 973

—

—

10 973

10 973

(14 339 )

(14 339 )

1 625

1 625

2 214

2 214

472

472

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 21 152 | 10 018 | 11 134 | (12 183 ) | — | (209) | (1 258 ) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 795 ) | 4 795 | | | | 4 795 |
| Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused | (192) | | (192) | | | | (192) |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 84 | 84 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | 160 | 160 |
| Aasta majandustulemus | | | — | (2 232 ) | | | (2 232 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 20 960 | 5 223 | 15 737 | (14 415 ) | — | 35 | 1 357 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (3 450 ) | 3 450 | | | | 3 450 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 182 | 182 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | 30 | 30 |
| Aasta majandustulemus | | | — | (1 397 ) | | | (1 397 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 20 960 | 1 773 | 19 187 | (15 812 ) | — | 247 | 3 622 |

miljonites eurodes

Kümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

21 152

21 152

10 018

10 018

11 134

11 134

(12 183 )

(12 183 )

—

(209)

(209)

(1 258 )

(1 258 )

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 795 )

(4 795 )

4 795

4 795

4 795

4 795

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

(192)

(192)

(192)

(192)

(192)

(192)

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

84

84

84

84

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

160

160

160

160

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

(2 232 )

(2 232 )

(2 232 )

(2 232 )

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

20 960

20 960

5 223

5 223

15 737

15 737

(14 415 )

(14 415 )

—

35

35

1 357

1 357

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(3 450 )

(3 450 )

3 450

3 450

3 450

3 450

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

182

182

182

182

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

30

30

30

30

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

(1 397 )

(1 397 )

(1 397 )

(1 397 )

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

20 960

20 960

1 773

1 773

19 187

19 187

(15 812 )

(15 812 )

—

247

247

3 622

3 622

| miljonites eurodes |
| --- |
| Üheteistkümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | — | — | — | (481) | — | 1 597 | 1 116 |
| EAFi kapitali kajastamine vastavalt sisekokkuleppele | 29 367 | (29 367 ) | — | | | | — |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | — | (1 532 ) | (1 532 ) |
| Aasta majandustulemus | | | — | (901) | | | (901) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 29 367 | (29 367 ) | — | (1 382 ) | | 65 | (1 317 ) |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (30) | (30) |
| Aasta majandustulemus | | | — | (1 587 ) | | | (1 587 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 29 367 | (29 367 ) | — | (2 969 ) | — | 35 | (2 934 ) |

miljonites eurodes

Üheteistkümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

—

—

—

(481)

(481)

—

1 597

1 597

1 116

1 116

EAFi kapitali kajastamine vastavalt sisekokkuleppele

EAFi kapitali kajastamine vastavalt sisekokkuleppele

29 367

29 367

(29 367 )

(29 367 )

—

—

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

—

—

(1 532 )

(1 532 )

(1 532 )

(1 532 )

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

(901)

(901)

(901)

(901)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

29 367

29 367

(29 367 )

(29 367 )

—

(1 382 )

(1 382 )

65

65

(1 317 )

(1 317 )

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

(30)

(30)

(30)

(30)

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

(1 587 )

(1 587 )

(1 587 )

(1 587 )

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

29 367

29 367

(29 367 )

(29 367 )

—

(2 969 )

(2 969 )

—

—

35

35

(2 934 )

(2 934 )

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD
   (10)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

10

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

1.2.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1.   
  Aruandeperiood

Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Rahaühik | 31.12.2016 | 31.12.2015 | Rahaühik | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,4103 | 4,2639 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 27,0210 | 27,0230 | Rumeenia leu (RON) | 4,5390 | 4,5240 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4344 | 7,4626 | Rootsi kroon (SEK) | 9,5525 | 9,1895 |
| Inglise nael (GBP) | 0,8562 | 0,7340 | Šveitsi frank (CHF) | 1,0739 | 1,0835 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,5597 | 7,6380 | Jaapani jeen (JPY) | 123,4000 | 131,0700 |
| Ungari forint (HUF) | 309,8300 | 315,9800 | USA dollar | 1,0541 | 1,0887 |

Rahaühik

31.12.2016

31.12.2015

Rahaühik

31.12.2016

31.12.2015

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,4103

4,4103

4,2639

4,2639

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

27,0210

27,0210

27,0230

27,0230

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,5390

4,5390

4,5240

4,5240

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4344

7,4344

7,4626

7,4626

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

9,5525

9,5525

9,1895

9,1895

Inglise nael (GBP)

Inglise nael (GBP)

0,8562

0,8562

0,7340

0,7340

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,0739

1,0739

1,0835

1,0835

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,5597

7,5597

7,6380

7,6380

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

123,4000

123,4000

131,0700

131,0700

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

309,8300

309,8300

315,9800

315,9800

USA dollar

USA dollar

1,0541

1,0541

1,0887

1,0887

1.2.3.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja tingimuslikud kohustused ning vara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.3.   BILANSS

BILANSS

1.3.1.   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.3.2.   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud. Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise väärtuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb üksusele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus, millest lahutatakse jääkmaksumus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 –10 % |
| Masinad ja seadmed | 10 – 25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 10 – 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 – 33 % |
| Muu | 10 – 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

Hooned

4 –10 %

4 –10 %

Masinad ja seadmed

Masinad ja seadmed

10 – 25 %

10 – 25 %

Sisustus ja sõidukid

Sisustus ja sõidukid

10 – 25 %

10 – 25 %

Arvutiriistvara

Arvutiriistvara

25 – 33 %

25 – 33 %

Muu

Muu

10 – 33 %

10 – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise väärtusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul üksus kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Rendimaksete intressiosa arvutatakse rendiperioodi jooksul püsiva protsendimäärana jääkväärtusest ja kajastatakse tulemiaruandes kuluna. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) finantskohustuste all. Finantskulude intressiosa arvutatakse rendiperioodi jooksul püsiva protsendimäärana kohustuse jäägist ja kajastatakse tulemiaruandes kuluna. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.3.3.   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.3.4.   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui üksus on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul üksus kavatseb neid säilitada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalendid, laenud ja tähtajalised hoiused kajastatakse arvelduspäeva seisuga. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse selle arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui üksus on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmis finantsvarade intress, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes.

Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes.

1.3.5.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda rahastuse saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) kinnitamisega.

Eelmakset kajastatakse järgnevatel bilansipäevadel esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad).

1.3.6.   
  Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eristamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, mille puhul üksus saab vahendeid muult üksuselt, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt punkt 1.3.4 above).

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.7.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad kassas olev sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, algselt kuni kolmekuulise tähtajaga investeeringud.

1.3.8.   
  Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suur kulutus tuleb oodatavalt teha olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.3.9.   
  Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) ja mittekaubanduslike tehingute summasid (näiteks toetusesaajate kulutaotlused, toetused ja muu ELi pakutav rahastus).

Toetusesaajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on üksusele üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.3.10.   
  Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid üksus on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.4.1.   
  Tulud

Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist.

i)   Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui ta kontrollib vahendeid möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel ja loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali, ja kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Tulu lükatakse edasi kuni tingimuse täitmiseni ja kajastatakse kohustusena (saadud eelmaksed).

ii)   Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.4.2.   
  Kulud

Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustuste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara/omakapital väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on üksusele üle antud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet esitatud või heaks kiidetud.

Suurema osa üksuse kuludest moodustavad tema mittekaubanduslike tehingute kulud. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; rahastuse saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1.   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2.   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

1.6.   KAASRAHASTAMINE

KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud kreditoorse võlgnevusena. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse põhitegevustuluna ja see ei mõjuta aasta majandustulemust.

2.   BILANSI LISAD

BILANSI LISAD

VARAD

2.1.   EELMAKSED

EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pikaajalised eelmaksed | 2.1.1 | — | 32 | 242 | 135 | 409 | 516 |
| Lühiajalised eelmaksed | 2.1.2 | 1 | 50 | 909 | 412 | 1 372 | 1 145 |
| Kokku | | 1 | 82 | 1 151 | 546 | 1 781 | 1 661 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

2.1.1

2.1.1

—

—

32

32

242

242

135

135

409

409

516

516

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

2.1.2

2.1.2

1

1

50

50

909

909

412

412

1 372

1 372

1 145

1 145

Kokku

Kokku

1

1

82

82

1 151

1 151

546

546

1 781

1 781

1 661

1 661

2.1.1.   
  Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Otsene eelarve täitmine | 71 | 65 |
| | Täitja: |

miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

71

71

65

65

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

39

39

43

43

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

4

4

1

1

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

29

29

21

21

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

338

338

451

451

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

180

180

323

323

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

87

87

90

90

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

25

25

3

3

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

13

13

10

10

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

34

34

25

25

Kokku

Kokku

409

409

516

516

2.1.2.   
  Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Eelmaksed (bruto) | 9 | 231 | 2 945 | 1 560 | 4 745 | 4 250 |
| Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | (8) | (181) | (2 037 ) | (1 148 ) | (3 373 ) | (3 105 ) |
| Kokku | 1 | 50 | 909 | 412 | 1 372 | 1 145 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Eelmaksed (bruto)

Eelmaksed (bruto)

9

9

231

231

2 945

2 945

1 560

1 560

4 745

4 745

4 250

4 250

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

(8)

(8)

(181)

(181)

(2 037 )

(2 037 )

(1 148 )

(1 148 )

(3 373 )

(3 373 )

(3 105 )

(3 105 )

Kokku

Kokku

1

1

50

50

909

909

412

412

1 372

1 372

1 145

1 145

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Otsene eelarve täitmine | 246 | 283 |
| | Täitja: |

miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

246

246

283

283

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

115

115

123

123

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

10

10

1

1

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

122

122

159

159

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

1 125

1 125

861

861

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

372

372

235

235

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

432

432

336

336

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

121

121

5

5

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

53

53

56

56

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

148

148

229

229

Kokku

Kokku

1 372

1 372

1 145

1 145

Eelmaksete kogusumma oli 31. detsembri 2016. aasta seisuga 1 781 miljonit eurot, mis on enam-vähem sama suur kui 31. detsembril 2015 (1 661 miljonit eurot).

Võrreldes 31. detsembriga 2015 lühiajalised eelmaksed pisut suurenesid (227 miljonit eurot). Suurenemist seletab see, et palju uusi lepinguid ei olnud 2016. aastal veel kulusid põhjustanud. Suurenemist tasakaalustab pikaajaliste eelmaksete vähenemine (vt lisade punkt 2.1.1).

2.1.1

2.1.3.   
  Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2016. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmaksega, kokku 53 miljonit eurot (2015. aastal 83 miljonit eurot).

Enamik eelmakseid makstakse kaudse eelarve täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid hankija.

2.2.   USALDUSFONDI OSAMAKSUD

USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Bêkou usaldusfondi ja ELi Aafrika usaldusfondi makstud osamaksud. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid otsese eelarve täitmise raames.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Usaldusfondid | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2015 | Fondi tehtud sissemaksed 2016 | Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2016 | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2016 |
| Aafrika | — | 99 | (27) | 72 |
| Bêkou | 34 | — | (8) | 26 |
| Kokku | 34 | 99 | (35) | 98 |

miljonites eurodes

Usaldusfondid

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2015

Fondi tehtud sissemaksed 2016

Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2016

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2016

Aafrika

—

99

(27)

72

Bêkou

34

—

(8)

26

Kokku

Kokku

34

34

99

99

(35)

(35)

98

98

2.3.   MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD ja KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED

MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD ja KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.3.1 | 62 | 104 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.3.2 | 70 | 67 |
| Kokku | | 132 | 171 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2016

31.12.2015

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.3.1

2.3.1

62

62

104

104

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.3.2

2.3.2

70

70

67

67

Kokku

Kokku

132

132

171

171

2.3.1.   
  Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Liikmesriigid | — | 0 | 40 | — | 40 | 90 |
| Kliendid | 4 | 9 | 6 | 0 | 18 | 23 |
| Avalik-õiguslikud asutused | — | 13 | 10 | 0 | 23 | 16 |
| Kolmandad riigid | 0 | 3 | 1 | — | 4 | 2 |
| Alla-hindamine | (3) | (17) | (5) | — | (25) | (29) |
| Tasaarvelduskontod ELi institutsioonidega | — | — | — | 2 | 2 | 1 |
| Kokku | 1 | 8 | 51 | 2 | 62 | 104 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

0

0

40

40

—

—

40

40

90

90

Kliendid

Kliendid

4

4

9

9

6

6

0

0

18

18

23

23

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

—

13

13

10

10

0

0

23

23

16

16

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

0

0

3

3

1

1

—

—

4

4

2

2

Alla-hindamine

Alla-hindamine

(3)

(3)

(17)

(17)

(5)

(5)

—

—

(25)

(25)

(29)

(29)

Tasaarvelduskontod ELi institutsioonidega

Tasaarvelduskontod ELi institutsioonidega

—

—

—

—

—

—

2

2

2

2

1

1

Kokku

Kokku

1

1

8

8

51

51

2

2

62

62

104

104

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad koosnevad tavapärastest osamaksudest ning veel saamata summadest, mis saadakse üleminekurahastu korrektsioonide tõttu. Üleminekurahastu tegevust rahastati varasemate EAFide vabastatud vahenditest ja sellega seotud kapitali liikumine kajastati 2015. aastal.

Tulemused on esitatud järgmises tabelis.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriigid | Liikmesriikidelt saadavad summad | Liikmesriikide osamaksudest mahaarvatavad summad | Netosumma seisuga 31.12.2016 |
| Belgia | 25 | — | 25 |
| Küpros | 0 | — | 0 |
| Tšehhi Vabariik | 2 | — | 2 |
| Kreeka | 0 | — | 0 |
| Läti | 0 | — | 0 |
| Portugal | 0 | — | 0 |
| Rumeenia | 2 | — | 2 |
| Sloveenia | 1 | — | 1 |
| Ühendkuningriik | 10 | — | 10 |
| Kokku | 40 | — | 40 |

miljonites eurodes

Liikmesriigid

Liikmesriikidelt saadavad summad

Liikmesriikide osamaksudest mahaarvatavad summad

Netosumma seisuga 31.12.2016

Belgia

Belgia

25

25

—

25

25

Küpros

Küpros

0

0

—

0

0

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

2

2

—

2

2

Kreeka

Kreeka

0

0

—

0

0

Läti

Läti

0

0

—

0

0

Portugal

Portugal

0

0

—

0

0

Rumeenia

Rumeenia

2

2

—

2

2

Sloveenia

Sloveenia

1

1

—

1

1

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

10

10

—

10

10

Kokku

Kokku

40

40

—

—

40

40

2.3.2.   
  Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Viitlaekumised | 0 | 63 | 7 | 0 | 70 | 67 |
| EAFide vahelised tasaarvelduskontod | 196 | 424 | 3 424 | (4 043 ) | (0) | 0 |
| Kokku | 196 | 487 | 3 431 | (4 043 ) | 70 | 67 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Viitlaekumised

Viitlaekumised

0

0

63

63

7

7

0

0

70

70

67

67

EAFide vahelised tasaarvelduskontod

EAFide vahelised tasaarvelduskontod

196

196

424

424

3 424

3 424

(4 043 )

(4 043 )

(0)

(0)

0

0

Kokku

Kokku

196

196

487

487

3 431

3 431

(4 043 )

(4 043 )

70

70

67

67

Viitlaekumiste all on kajastatud eelkõige projektide eelmaksetelt kogunenud intressid (63 miljonit eurot) ja ELi Aafrika usaldusfondiga seotud intressid (7 miljonit eurot).

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; (11) sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel. Tasaarvelduskontod esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa.

11

2.4.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID
   (12)

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

12

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Erikontod – | | | | | | |
| liikmesriikide finantsasutused | — | — | — | 291 | 291 | 126 |
| Arvelduskontod – | | | | | | |
| kommertspangad | — | — | — | 389 | 389 | 377 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond (*1) | — | — | — | — | — | 1 |
| Kokku | — | — | — | 680 | 680 | 504 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Erikontod –

Erikontod –

liikmesriikide finantsasutused

liikmesriikide finantsasutused

—

—

—

291

291

291

291

126

126

Arvelduskontod –

Arvelduskontod –

kommertspangad

kommertspangad

—

—

—

389

389

389

389

377

377

Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond (*1)

Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond (*1

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Kokku

Kokku

—

—

—

680

680

680

680

504

504

Raha ja raha ekvivalentide kogusumma suurenemine on peamiselt tingitud 2017. aasta esimese osamaksu ettemaksest, mille mõned liikmesriigid tegid 2016. aasta detsembris.

Tuleks märkida, et STABEXi vahendeid hoiavad ka abisaavad AKV riigid. Neid vahendeid ei kajastata EAFi bilansis. Stabex on lühend, mis tähistab ELi hüvitiste kava, mille eesmärk on AKV riikide eksporditulu stabiliseerimine. Kui komisjon ja abi saav (AKV) riik on jõudnud STABEXi vahendite kasutamise suhtes kokkuleppele, sõlmitakse poolte vahel ülekandeleping. Vastavalt (läbivaadatud) Lomé 4. lepingu (13) artiklile 211 kantakse vahendid AKV riigi nimel avatud intressi koguvale, kahte (Euroopa Komisjoni ja abisaajariigi) allkirja nõudvale kontole. Vahendid jäävad kõnealustele kahte allkirja nõudvatele kontodele seni, kuni vastastikuste kohustuste kokkuleppe alusel on põhjendatud nende ülekandmine mõnele projektile. Komisjoni eelarvevahendite käsutaja jääb konto suhtes allkirjaõiguslikuks, et tagada vahendite kavakohane väljamaksmine. Kahte allkirja nõudvatel kontodel olevad vahendid kuuluvad AKV riigile ja seetõttu neid EAFi majandusaasta aruandes varadena ei kajastata. Ülekandeid neile kontodele kirjendatakse STABEXi maksetena. Vt ka lisade punkt 3.1.1, kus on esitatud põhjalikumad andmed.

13

3.1.1

2016. aasta majandusaasta aruande ülevaatlikkuse parandamiseks on muudetud finantseerimisasutuste ja pankade liigitust. 2015. aasta kohta on esitatud võrdlevad andmed.

KOHUSTUSED

2.5.   ERALDISED

ERALDISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Eraldised | — | — | — | 4 | 4 | 4 |
| Kokku | — | — | — | 4 | 4 | 4 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Eraldised

Eraldised

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Kokku

Kokku

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Eraldiste summa vastab summale, mis EAF kõige tõenäolisemaks peetava hinnangu kohaselt tuleb maksta ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) nõuetekohase sulgemise rahastamiseks kooskõlas AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014.

Sellest summast kaetakse EAK vastu algatatud kohtuasjade kulude (1,2 miljonit eurot) ning ülejäänud summast 31. detsembril 2016 (vt lisade punkt 4.3.2) alanud EAK tegevuse passiivse etapi prognoositavad kulud (juhtimisülesannete täitmine, muude kohtuvaidluste lõpuleviimine, arhiivi korrastamine jne).

4.3.2

2.6.   FINANTSKOHUSTUSED

FINANTSKOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus | — | — | 6 | — | 6 | 10 |
| Kokku | — | — | 6 | — | 6 | 10 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

—

—

6

6

—

6

6

10

10

Kokku

Kokku

—

—

6

6

—

6

6

10

10

Kaasrahastamisega seotud kohustuste kogusumma muutust on selgitatud lisade punktis 2.7.2.1.

2.7.2.1

2.7.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Lühiajaline kreditoorne võlgnevus | 2.7.1 | 0 | 12 | 112 | 97 | 222 | 180 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | 2.7.2 | — | (0) | 325 | 2 | 327 | 340 |
| Kokku | | 0 | 12 | 438 | 99 | 549 | 520 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

2.7.1

2.7.1

0

0

12

12

112

112

97

97

222

222

180

180

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

2.7.2

2.7.2

—

—

(0)

(0)

325

325

2

2

327

327

340

340

Kokku

Kokku

0

0

12

12

438

438

99

99

549

549

520

520

2.7.1.   
  Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Lühiajaline kreditoorne võlgnevus

| miljonites eurodes |
| --- |
| | | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Tarnijad | | 0 | 11 | 69 | 19 | 98 | 79 |
| Liikmesriigid | | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Kolmandad riigid | | 0 | 0 | 29 | 61 | 91 | 83 |
| Avalik-õiguslikud asutused | | 0 | 1 | 18 | 14 | 32 | 21 |
| Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus | | 0 | 1 | (4) | 4 | 1 | (3) |
| Kokku | | 0 | 12 | 112 | 97 | 222 | 180 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Tarnijad

Tarnijad

0

0

11

11

69

69

19

19

98

98

79

79

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

—

0

0

—

—

0

0

0

0

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

0

0

0

0

29

29

61

61

91

91

83

83

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

0

0

1

1

18

18

14

14

32

32

21

21

Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus

0

0

1

1

(4)

(4)

4

4

1

1

(3)

(3)

Kokku

Kokku

0

0

12

12

112

112

97

97

222

222

180

180

Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. Need kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes.

2.7.2.   
  Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus | 2.7.2.1 | — | — | 63 | 1 | 64 | 31 |
| Ettemakstud fondikapitali osamaksud | 2.7.2.2 | — | — | 261 | — | 261 | 307 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | 2.7.2.3 | — | — | — | 2 | 2 | 2 |
| Kokku | | — | — | 324 | 3 | 327 | 340 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

2.7.2.1

2.7.2.1

—

—

—

—

63

63

1

1

64

64

31

31

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

2.7.2.2

2.7.2.2

—

—

—

261

261

—

—

261

261

307

307

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

2.7.2.3

2.7.2.3

—

—

—

—

—

—

2

2

2

2

2

2

Kokku

Kokku

—

—

—

—

324

324

3

3

327

327

340

340

2.7.2.1.   Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus

Järgmises tabelis on esitatud kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalisest kreditoorse võlgnevuse jaotus liikmesriigiti

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus | | | | | | |
| Belgia | — | — | 2 | — | 2 | 1 |
| Saksamaa | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Ühendkuningriik | — | — | 1 | — | 1 | 3 |
| Rootsi | — | — | 2 | — | 2 | 4 |
| Kanada | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| | — | — | 6 | — | 6 | 10 |
| Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus | | | | | | |
| Belgia | — | — | 3 | 1 | 4 | 3 |
| Taani | — | — | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Prantsusmaa | — | — | 37 | — | 37 | 10 |
| Saksamaa | — | — | 1 | — | 1 | 1 |
| Madalmaad | — | — | 1 | — | 1 | 1 |
| Hispaania | — | — | 3 | — | 3 | 3 |
| Ühendkuningriik | — | — | 11 | — | 11 | 1 |
| Rootsi | — | — | 7 | — | 7 | 12 |
| Kanada | — | — | 0 | — | 0 | (1) |
| | — | — | 63 | 1 | 64 | 31 |
| Kokku | — | — | 69 | 1 | 70 | 41 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus

Belgia

Belgia

—

—

2

2

—

2

2

1

1

Saksamaa

Saksamaa

—

—

0

0

—

0

0

1

1

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

1

1

—

1

1

3

3

Rootsi

Rootsi

—

—

2

2

—

2

2

4

4

Kanada

Kanada

—

—

0

0

—

0

0

1

1

—

—

—

—

6

6

—

—

6

6

10

10

Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Belgia

Belgia

—

—

3

3

1

1

4

4

3

3

Taani

Taani

—

—

1

1

0

0

1

1

1

1

Prantsusmaa

Prantsusmaa

—

—

37

37

—

37

37

10

10

Saksamaa

Saksamaa

—

—

1

1

—

1

1

1

1

Madalmaad

Madalmaad

—

—

1

1

—

1

1

1

1

Hispaania

Hispaania

—

—

3

3

—

3

3

3

3

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

11

11

—

11

11

1

1

Rootsi

Rootsi

—

—

7

7

—

7

7

12

12

Kanada

Kanada

—

—

0

0

—

0

0

(1)

(1)

—

—

—

—

63

63

1

1

64

64

31

31

Kokku

Kokku

—

—

—

—

69

69

1

1

70

70

41

41

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise kreditoorse võlgnevuse summa suurenes võrreldes eelmise aruandeperioodiga 29 miljoni euro võrra.

2016. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid Ühendkuningriigilt (9,4 miljonit eurot), Belgialt (3,3 miljonit eurot) ja Rootsilt (0,9 miljonit eurot).

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajaline kreditoorne võlgnevus suurenes 15 miljoni euro võrra, et võtta arvesse kaasrahastatavate projektidega seotud tulusid ja kulusid (vt lisade punktid 3.1.2 ja 3.4).

3.1.2

3.4

2.7.2.2.   Ettemakstud fondikapitali osamaksud

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Ühendkuningriik | — | — | 252 | — | 252 | 259 |
| Rootsi | — | — | — | — | — | 48 |
| Ungari | — | — | 9 | — | 9 | — |
| Kokku | — | — | 261 | — | 261 | 307 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

252

252

—

252

252

259

259

Rootsi

Rootsi

—

—

—

—

—

—

—

48

48

Ungari

Ungari

—

—

—

9

9

—

—

9

9

—

—

Kokku

Kokku

—

—

261

261

—

261

261

307

307

Rubriigis „Ettemakstud fondikapitali osamaksud“ on kajastatud liikmesriikide osamaksude ettemaksed.

2.7.2.3.   Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Need koosnevad peamiselt mittesihtotstarbelistest laekumistest ja tagastatud maksetest.

2.8.   KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Kumuleerunud kulud | 1 | 93 | 567 | 110 | 770 | 853 |
| Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | — | (0) | (0) | 6 | 6 | 2 |
| Kokku | 1 | 93 | 567 | 115 | 776 | 855 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

1

1

93

93

567

567

110

110

770

770

853

853

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

—

(0)

(0)

(0)

(0)

6

6

6

6

2

2

Kokku

Kokku

1

1

93

93

567

567

115

115

776

776

855

855

Kumuleerunud kulud hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja lõppenud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud, kusjuures 2016. aastal abisaajate kantud abikõlblike kulude prognoosimisel lähtuti sõlmitud lepingute kohta olemas olevast teabest. See osa hinnangulistest kumuleerunud kuludest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemise all (vt lisa punkt 2.1).

2.1

NETOVARA

2.9.   FONDIKAPITAL

FONDIKAPITAL

2.9.1.   Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Fondikapital | 12 164 | 10 973 | 20 960 | 29 367 | 73 464 |
| Sissenõudmata fondikapital | (0) | (0) | (5 223 ) | (29 367 ) | (34 590 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2015 seisuga | 12 164 | 10 973 | 15 737 | — | 38 873 |
| | | | | | |
| Fondikapital | 12 164 | 10 973 | 20 960 | 29 367 | 73 464 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | (0) | (1 773 ) | (29 367 ) | (31 140 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2016 seisuga | 12 164 | 10 973 | 19 187 | — | 42 323 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Kokku

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 973

10 973

20 960

20 960

29 367

29 367

73 464

73 464

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

(0)

(0)

(0)

(0)

(5 223 )

(5 223 )

(29 367 )

(29 367 )

(34 590 )

(34 590 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2015 seisuga

Sissenõutud fondikapital 31.12.2015 seisuga

12 164

12 164

10 973

10 973

15 737

15 737

—

38 873

38 873

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 973

10 973

20 960

20 960

29 367

29 367

73 464

73 464

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

(0)

(0)

(1 773 )

(1 773 )

(29 367 )

(29 367 )

(31 140 )

(31 140 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2016 seisuga

Sissenõutud fondikapital 31.12.2016 seisuga

12 164

12 164

10 973

10 973

19 187

19 187

—

42 323

42 323

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut.

Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks hoiukontodele (vt lisade punkt 2.9.2).

2.9.2

2.9.2.   Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

| miljonites eurodes |
| --- |
| Osamaksud | % | Sissenõudmata kapital 31.12.2015 seisuga | Sissenõutud kapital 2016 | Sissenõudmata kapital 31.12.2016 seisuga |
| Austria | 2,41 | 126 | (83) | 43 |
| Belgia | 3,53 | 184 | (122) | 63 |
| Bulgaaria | 0,14 | 7 | (5) | 2 |
| Küpros | 0,09 | 5 | (3) | 2 |
| Tšehhi Vabariik | 0,51 | 27 | (18) | 9 |
| Taani | 2,00 | 104 | (69) | 35 |
| Eesti | 0,05 | 3 | (2) | 1 |
| Soome | 1,47 | 77 | (51) | 26 |
| Prantsusmaa | 19,55 | 1 021 | (674) | 347 |
| Saksamaa | 20,50 | 1 071 | (707) | 364 |
| Kreeka | 1,47 | 77 | (51) | 26 |
| Ungari | 0,55 | 29 | (19) | 10 |
| Iirimaa | 0,91 | 48 | (31) | 16 |
| Itaalia | 12,86 | 672 | (444) | 228 |
| Läti | 0,07 | 4 | (2) | 1 |
| Leedu | 0,12 | 6 | (4) | 2 |
| Luksemburg | 0,27 | 14 | (9) | 5 |
| Malta | 0,03 | 2 | (1) | 1 |
| Madalmaad | 4,85 | 253 | (167) | 86 |
| Poola | 1,30 | 68 | (45) | 23 |
| Portugal | 1,15 | 60 | (40) | 20 |
| Rumeenia | 0,37 | 19 | (13) | 7 |
| Slovakkia | 0,21 | 11 | (7) | 4 |
| Sloveenia | 0,18 | 9 | (6) | 3 |
| Hispaania | 7,85 | 410 | (271) | 139 |
| Rootsi | 2,74 | 143 | (95) | 49 |
| Ühendkuningriik | 14,82 | 774 | (511) | 263 |
| Kokku | 100,00 | 5 223 | (3 450 ) | 1 773 |

miljonites eurodes

Osamaksud

%

Sissenõudmata kapital 31.12.2015 seisuga

Sissenõutud kapital 2016

Sissenõudmata kapital 31.12.2016 seisuga

Austria

2,41

126

(83)

43

Belgia

3,53

184

(122)

63

Bulgaaria

0,14

7

(5)

2

Küpros

0,09

5

(3)

2

Tšehhi Vabariik

0,51

27

(18)

9

Taani

2,00

104

(69)

35

Eesti

0,05

3

(2)

1

Soome

1,47

77

(51)

26

Prantsusmaa

19,55

1 021

(674)

347

Saksamaa

20,50

1 071

(707)

364

Kreeka

1,47

77

(51)

26

Ungari

0,55

29

(19)

10

Iirimaa

0,91

48

(31)

16

Itaalia

12,86

672

(444)

228

Läti

0,07

4

(2)

1

Leedu

0,12

6

(4)

2

Luksemburg

0,27

14

(9)

5

Malta

0,03

2

(1)

1

Madalmaad

4,85

253

(167)

86

Poola

1,30

68

(45)

23

Portugal

1,15

60

(40)

20

Rumeenia

0,37

19

(13)

7

Slovakkia

0,21

11

(7)

4

Sloveenia

0,18

9

(6)

3

Hispaania

7,85

410

(271)

139

Rootsi

2,74

143

(95)

49

Ühendkuningriik

14,82

774

(511)

263

Kokku

Kokku

100,00

100,00

5 223

5 223

(3 450 )

(3 450 )

1 773

1 773

Kogu 2016. aastal sissenõutud kapitali moodustavad kümnenda EAFi sissenõudmised ja kogu summa (3 450 miljonit eurot) on tavapärane sissenõutud kapital. Kaheksanda ja üheksanda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud. Üheteistkümnenda EAFi kapitali ei ole veel sisse nõutud.

2.9.3.   Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Siia rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.9.4.   Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Saldo seisuga 31.12.2014 | (3 147 ) | 1 758 | (209) | 1 597 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (6) | (109) | 114 | — | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (32) | 32 | — |
| Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse | — | — | (41) | 41 | — |
| Üleminekurahastust kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi sissenõutud summad | — | — | 11 | (11) | — |
| Üleminekurahastu kulukohustustega seotud vahendite tagastamine | 676 | 727 | 192 | (1 595 ) | — |
| Saldo seisuga 31.12.2015 | (2 476 ) | 2 376 | 35 | 65 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (20) | (163) | 182 | | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (356) | 356 | — |
| Ümberpaigutus üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist Aafrika rahutagamisrahastusse (kümnes EAF) | — | — | 386 | (386) | — |
| Saldo seisuga 31.12.2016 | (2 496 ) | 2 214 | 247 | 35 | — |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Saldo seisuga 31.12.2014

Saldo seisuga 31.12.2014

(3 147 )

(3 147 )

1 758

1 758

(209)

(209)

1 597

1 597

—

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(6)

(6)

(109)

(109)

114

114

—

—

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

—

—

(32)

(32)

32

32

—

—

Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse

Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse

—

—

—

—

(41)

(41)

41

41

—

—

Üleminekurahastust kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi sissenõutud summad

Üleminekurahastust kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi sissenõutud summad

—

—

—

—

11

11

(11)

(11)

—

—

Üleminekurahastu kulukohustustega seotud vahendite tagastamine

Üleminekurahastu kulukohustustega seotud vahendite tagastamine

676

676

727

727

192

192

(1 595 )

(1 595 )

—

—

Saldo seisuga 31.12.2015

Saldo seisuga 31.12.2015

(2 476 )

(2 476 )

2 376

2 376

35

35

65

65

—

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(20)

(20)

(163)

(163)

182

182

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

—

—

(356)

(356)

356

356

—

—

Ümberpaigutus üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist Aafrika rahutagamisrahastusse (kümnes EAF)

Ümberpaigutus üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist Aafrika rahutagamisrahastusse (kümnes EAF)

—

—

—

—

386

386

(386)

(386)

—

—

Saldo seisuga 31.12.2016

Saldo seisuga 31.12.2016

(2 496 )

(2 496 )

2 214

2 214

247

247

35

35

—

—

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

2016. aastal võeti üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist 386 miljonit eurot Aafrika rahutagamisrahastu rahastamiseks kümnenda EAFi raames.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2016 | 2015 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | 8 | 90 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | 66 | 50 |
| Kokku | | 73 | 140 |

miljonites eurodes

Lisa

2016

2015

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

8

8

90

90

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

66

66

50

50

Kokku

Kokku

73

73

140

140

3.1.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2016 | 2015 |
| Kulude sissenõudmine | | 0 | 5 | 13 | 4 | 23 | 20 |
| STABEXi vahendite sissenõudmine | 3.1.1 | 1 | — | — | — | 1 | 1 |
| Kaasrahastamisest saadud tulu | 3.1.2 | — | — | (15) | — | (15) | 69 |
| Kokku | | 1 | 5 | (2) | 4 | 8 | 90 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2016

2016

2015

2015

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

0

0

5

5

13

13

4

4

23

23

20

20

STABEXi vahendite sissenõudmine

STABEXi vahendite sissenõudmine

3.1.1

3.1.1

1

1

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

3.1.2

3.1.2

—

—

—

—

(15)

(15)

—

—

(15)

(15)

69

69

Kokku

Kokku

1

1

5

5

(2)

(2)

4

4

8

8

90

90

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Otsene eelarve täitmine | 6 | 61 |
| | Täitja: |

miljonites eurodes

2016

2015

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

6

6

61

61

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

1

1

3

3

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

5

5

58

58

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

2

2

29

29

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

(0)

(0)

14

14

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

2

2

14

14

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

0

0

0

0

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

0

0

1

1

Kokku

Kokku

8

8

90

90

3.1.1.   
  STABEXi vahendite sissenõudmine

STABEXi vahendite sissenõudmine

2016. aastal maksti EAFile AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 1 miljonit eurot. Need tulud on kajastatud kaheksanda EAFi tulemiaruandes mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu (STABEXi vahendite sissenõudmine) all.

3.1.2.   
  Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamise osamaksud täidavad mittevahetustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi ja seetõttu ei tohiks need tulemiaruannet mõjutada. Saadud osamaksud jäävad kohustuste alla (vt lisade punkt 2.7.2.1) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, st kuni abikõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju aasta majandustulemusele.

2.7.2.1

3.4

3.2.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2016 | 2015 |
| Finantstulu | (0) | 2 | 2 | (1) | 3 | 8 |
| Muud tulud | 2 | 17 | 40 | 3 | 62 | 42 |
| Kokku | 2 | 19 | 43 | 2 | 66 | 50 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2016

2016

2015

2015

Finantstulu

Finantstulu

(0)

(0)

2

2

2

2

(1)

(1)

3

3

8

8

Muud tulud

Muud tulud

2

2

17

17

40

40

3

3

62

62

42

42

Kokku

Kokku

2

2

19

19

43

43

2

2

66

66

50

50

Finantstulu moodustab peamiselt eelmaksetelt arvutatud intress, mis 2016. aastal ulatus 3 miljoni euroni (2) (2015. aastal 7 miljonit eurot).

2

Kogu muu tulu moodustab vahetuskursierinevustest tingitud realiseeritud ja realiseerimata kasum.

KULUD

KULUD

3.3.   ABIMEETMED

ABIMEETMED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2016 | 2015 |
| Programmikohane abi | 1 | (3) | 1 007 | 746 | 1 751 | 1 971 |
| Makromajanduslik toetus | — | 39 | — | — | 39 | 51 |
| Valdkondlik poliitika | (0) | 18 | — | — | 18 | (24) |
| AKV riikide sisesed projektid | — | 41 | 301 | 351 | 693 | 746 |
| Intressitoetused | (3) | — | — | — | (3) | (6) |
| Hädaabi | — | (0) | 98 | 300 | 398 | 285 |
| Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid | — | 1 | — | — | 1 | 0 |
| Institutsioonidele ettenähtud toetus | — | — | 5 | 33 | 38 | 34 |
| Eksporditulude kompensatsioon | (0) | 0 | — | — | 0 | (3) |
| Usaldusfondide osamaksud | — | — | — | 35 | 35 | 5 |
| Kokku | (2) | 95 | 1 411 | 1 465 | 2 970 | 3 059 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2016

2016

2015

2015

Programmikohane abi

Programmikohane abi

1

1

(3)

(3)

1 007

1 007

746

746

1 751

1 751

1 971

1 971

Makromajanduslik toetus

Makromajanduslik toetus

—

—

39

39

—

—

—

—

39

39

51

51

Valdkondlik poliitika

Valdkondlik poliitika

(0)

(0)

18

18

—

—

—

—

18

18

(24)

(24)

AKV riikide sisesed projektid

AKV riikide sisesed projektid

—

—

41

41

301

301

351

351

693

693

746

746

Intressitoetused

Intressitoetused

(3)

(3)

—

—

—

—

—

—

(3)

(3)

(6)

(6)

Hädaabi

Hädaabi

—

—

(0)

(0)

98

98

300

300

398

398

285

285

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid

—

—

1

1

—

—

—

—

1

1

0

0

Institutsioonidele ettenähtud toetus

Institutsioonidele ettenähtud toetus

—

—

—

—

5

5

33

33

38

38

34

34

Eksporditulude kompensatsioon

Eksporditulude kompensatsioon

(0)

(0)

0

0

—

—

—

—

0

0

(3)

(3)

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

—

—

—

—

—

—

35

35

35

35

5

5

Kokku

Kokku

(2)

(2)

95

95

1 411

1 411

1 465

1 465

2 970

2 970

3 059

3 059

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

3.4.   KAASRAHASTAMISE KULUD

KAASRAHASTAMISE KULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2016 | 2015 |
| Kaasrahastamine | — | — | (15) | — | (15) | 69 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2016

2016

2015

2015

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

—

—

—

(15)

(15)

—

—

(15)

(15)

69

69

Selles rubriigis on kajastatud 2016. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid). Kuna 2015. aasta hinnangulisi kulusid (50 miljonit eurot) tühistatakse suuremas summas kui 2016. aastal tekkinud kulusid (35 miljonit eurot), jäävad 2016. aasta kaasrahastamise kulud negatiivseks. Tulemiaruandes on kajastatud sellele vastav negatiivne tulu (vt lisade punkt 3.1.2).

3.1.2

3.5.   ABIMEETMED JA KAASRAHASTAMISE KULUD EELARVE TÄITMISE LIIKIDE KAUPA

ABIMEETMED JA KAASRAHASTAMISE KULUD EELARVE TÄITMISE LIIKIDE KAUPA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Otsene eelarve täitmine | 1 173 | 1 106 |
| | Täitja: |

miljonites eurodes

2016

2015

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

1 173

1 173

1 106

1 106

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

140

140

99

99

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

10

10

2

2

| | | Usaldusfondid |
| --- | --- | --- |

Usaldusfondid

Usaldusfondid

36

36

5

5

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

987

987

1 000

1 000

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

1 781

1 781

2 023

2 023

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

5

5

31

31

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

821

821

990

990

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

143

143

31

31

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

57

57

70

70

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

756

756

900

900

| | | Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

(1)

(1)

1

1

Kokku

Kokku

2 954

2 954

3 128

3 128

3.6.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2016 | 2015 |
| Nõuete allahindlus | 0 | 0 | (4) | — | (4) | 1 |
| Muud finantskulud | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Kokku | 0 | 0 | (4) | 0 | (4) | 1 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2016

2016

2015

2015

Nõuete allahindlus

Nõuete allahindlus

0

0

0

0

(4)

(4)

—

—

(4)

(4)

1

1

Muud finantskulud

Muud finantskulud

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

Kokku

Kokku

0

0

0

0

(4)

(4)

0

0

(4)

(4)

1

1

Nõuete allahindluse all on kajastatud sulgemise seisuga hinnangulised kulud, mis tulenevad nõuetest, mida ei ole võimalik sisse nõuda, ning tühistatavad eelmise aasta hinnangulised kulud. Kuna 2015. aasta tühistamised (29 miljonit eurot) on suuremad kui 2016. aasta hinnangulised kulud (25 miljonit eurot), jääb 2016. aastal nõuete allahindluse kulu negatiivseks.

3.7.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2016 | 2015 |
| Haldus- ja IT-kulud | — | (0) | 4 | 126 | 129 | 113 |
| Riski- ja kulueraldised | — | — | — | — | — | 4 |
| Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 2 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 3 | 19 | 42 | 3 | 66 | 44 |
| Kokku | 3 | 19 | 46 | 129 | 196 | 162 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2016

2016

2015

2015

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

—

—

(0)

(0)

4

4

126

126

129

129

113

113

Riski- ja kulueraldised

Riski- ja kulueraldised

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

0

0

0

0

0

0

—

—

0

0

2

2

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

3

3

19

19

42

42

3

3

66

66

44

44

Kokku

Kokku

3

3

19

19

46

46

129

129

196

196

162

162

See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud.

4.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Täitmistagatised | (0) | 4 | 5 | 0 | 9 | 13 |
| Lisatagatised | — | 4 | 3 | — | 7 | 6 |
| Kokku | (0) | 7 | 8 | 0 | 16 | 20 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Täitmistagatised

Täitmistagatised

(0)

(0)

4

4

5

5

0

0

9

9

13

13

Lisatagatised

Lisatagatised

—

—

4

4

3

3

—

—

7

7

6

6

Kokku

Kokku

(0)

(0)

7

7

8

8

0

0

16

16

20

20

Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest tagamaks, et töövõtja täidab oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Kaudse eelarve täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised hankijale, mitte EAFile, ja neid ei kajastata EAFi all.

4.2.   MUU OLULINE TEAVE

MUU OLULINE TEAVE

4.2.1.   
  Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 2 | 202 | 2 406 | 4 136 | 6 746 | 5 821 |
| Kokku | 2 | 202 | 2 406 | 4 136 | 6 746 | 5 821 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

2

2

202

202

2 406

2 406

4 136

4 136

6 746

6 746

5 821

5 821

Kokku

Kokku

2

2

202

202

2 406

2 406

4 136

4 136

6 746

6 746

5 821

5 821

31. detsembri 2016. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 7 665 miljonit eurot (2015. aastal 6 809 miljonit eurot).

4.2.2.   
  Ettevõtluse arenduskeskus

Ettevõtluse arenduskeskus

AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas 2014. aasta juunis jätkata tööd ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi „EAK“) tegevuse nõuetekohaseks lõpetamiseks ning tagada, et erasektori toetamise projektid, mida EAK teostab AKV riikides ja piirkondades, saaksid täielikult täidetud. Sel eesmärgil volitas AKV-ELi ministrite nõukogu AKV-ELi suursaadikute komiteed tegutsema selle nimel, et võtta vastu vajalikud otsused.

AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014 volitati juhatust võtma viivitamata kõik EAKi tegevuse lõpetamise ettevalmistamiseks vajalikud meetmed. Kõnealuse otsuse artikliga 2 anti juhatusele ülesanne sõlmida leping kuraatoriga, kes valmistaks ette ja rakendaks tegevuse lõpetamise kava.

Kuraator esitas EAKi juhatusele 2015. aasta juunis strateegilise kava koos eelarve ja tööplaaniga. Strateegiline kava on kooskõlas sotsiaaldialoogi tulemustega. Komisjon esitas EAKi juhatuse poolt heakskiidetud lõpliku strateegilise kava eelarve alusel kokku 18,2 miljoni eurose rahastamisotsuse ettepaneku, mille komisjon võttis vastu 2015. aastal. Pärast eespool nimetatud rahastamisotsuse vastuvõtmist sõlmisid EAK ja Euroopa Komisjon 2015. aasta detsembris toetuslepingu, mille alusel rahastatakse EAK varade likvideerimist ja tema kohustuste täitmist. Toetuslepingu alguse kuupäev on 1. jaanuar 2016 ja leping kestab kuni 31. detsembrini 2017. Lepingu maksumus kaetakse täitmata kulukohustustest, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud.

5.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahahalduse tehingutega.

5.1.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| — | Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

| — | Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes.

| — | EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. |
| --- | --- |

—

EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Sularahahalduse- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku | USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | | | | | | | | |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 0 | — | — | — | 129 | 3 | 132 | — | — | — | — | 171 | 1 | 171 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2 | 0 | — | — | 678 | — | 680 | 4 | 0 | — | — | 500 | — | 504 |
| Kokku | 2 | 0 | — | — | 807 | 3 | 812 | 4 | 0 | — | — | 671 | 1 | 675 |
| Finantskohustused | | | | | | | | | | | | | | |
| Pikaajalised finantskohustused | — | — | — | — | (6) | — | (6) | 0 | — | — | — | (10) | — | (10) |
| Kreditoorne võlgnevus | 0 | — | — | — | (495) | (54) | (549) | 0 | — | — | — | (473) | (47) | (520) |
| Kokku | 0 | — | — | — | (501) | (54) | (555) | 0 | — | — | — | (483) | (47) | (530) |
| Kokku | 2 | 0 | — | — | 306 | (51) | 257 | 4 | 0 | — | — | 188 | (46) | 145 |

miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

0

0

—

—

—

—

—

—

129

129

3

3

132

132

—

—

—

—

—

—

—

—

171

171

1

1

171

171

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2

2

0

0

—

—

—

—

678

678

—

—

680

680

4

4

0

0

—

—

—

—

500

500

—

—

504

504

Kokku

Kokku

2

2

0

0

—

—

—

—

807

807

3

3

812

812

4

4

0

0

—

—

—

—

671

671

1

1

675

675

Finantskohustused

Finantskohustused

Pikaajalised finantskohustused

Pikaajalised finantskohustused

—

—

—

—

—

—

—

—

(6)

(6)

—

—

(6)

(6)

0

0

—

—

—

—

—

—

(10)

(10)

—

—

(10)

(10)

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

0

0

—

—

—

—

—

—

(495)

(495)

(54)

(54)

(549)

(549)

0

0

—

—

—

—

—

—

(473)

(473)

(47)

(47)

(520)

(520)

Kokku

Kokku

0

0

—

—

—

—

—

—

(501)

(501)

(54)

(54)

(555)

(555)

0

0

—

—

—

—

—

—

(483)

(483)

(47)

(47)

(530)

(530)

Kokku

Kokku

2

2

0

0

—

—

—

—

306

306

(51)

(51)

257

257

4

4

0

0

—

—

—

—

188

188

(46)

(46)

145

145

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahahalduse tehinguid.

5.3.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub.

Samas saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantsasutuses. Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud rahahaldusmeetmeid. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4.   KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 132 | 93 | 36 | 4 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 132 | 93 | 36 | 4 | — |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 171 | 50 | 120 | 1 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2015 | 171 | 50 | 120 | 1 | — |

miljonites eurodes

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

132

132

93

93

36

36

4

4

—

—

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

132

132

93

93

36

36

4

4

—

—

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

171

171

50

50

120

120

1

1

—

—

Kokku seisuga 31.12.2015

Kokku seisuga 31.12.2015

171

171

50

50

120

120

1

1

—

—

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Nõuded | Raha | Kokku | Nõuded | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 34 | 284 | 318 | 6 | 167 | 173 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 3 | 371 | 374 | 34 | 16 | 50 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 2 | 16 | 18 | 36 | 312 | 348 |
| Muud kui investeerimiskvaliteediga | 1 | 9 | 10 | 14 | 9 | 23 |
| Kokku | 40 | 680 | 720 | 90 | 503 | 593 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) | 92 | 0 | 92 | 81 | 1 | 82 |
| rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) | — | — | — | — | — | — |
| Kokku | 92 | 0 | 92 | 81 | 1 | 82 |
| Kokku | 132 | 680 | 812 | 171 | 504 | 675 |

miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Nõuded

Raha

Kokku

Nõuded

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

34

34

284

284

318

318

6

6

167

167

173

173

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

3

3

371

371

374

374

34

34

16

16

50

50

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

2

2

16

16

18

18

36

36

312

312

348

348

Muud kui investeerimiskvaliteediga

Muud kui investeerimiskvaliteediga

1

1

9

9

10

10

14

14

9

9

23

23

Kokku

Kokku

40

40

680

680

720

720

90

90

503

503

593

593

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

92

92

0

0

92

92

81

81

1

1

82

82

rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kokku

Kokku

92

92

0

0

92

92

81

81

1

1

82

82

Kokku

Kokku

132

132

680

680

812

812

171

171

504

504

675

675

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide EAFi osamaksud, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmäärus artikli 22 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peavad osamaksude summad jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| miljonites eurodes |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Finantskohustused | 549 | 6 | — | 555 |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 549 | 6 | — | 555 |
| Finantskohustused | 520 | 10 | — | 530 |
| Kokku seisuga 31.12.2015 | 520 | 10 | — | 530 |

miljonites eurodes

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Finantskohustused

Finantskohustused

549

549

6

6

—

—

555

555

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

549

549

6

6

—

—

555

555

Finantskohustused

Finantskohustused

520

520

10

10

—

—

530

530

Kokku seisuga 31.12.2015

Kokku seisuga 31.12.2015

520

520

10

10

—

—

530

530

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaseisu kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond ja ELi Aafrika usaldusfond. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate rahalised õigused“.

7.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8.   AASTA MAJANDUSTULEMUSE JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

AASTA MAJANDUSTULEMUSE JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Aasta majandustulemus arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse eeskirjade kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulemus kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | (3 073 ) | (3 152 ) |
| Tulud | | |
| Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust | (2) | (1) |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (7) | (11) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 16 | 19 |
| Eelmaksete netomõju | 43 | 28 |
| Viitlaekumised (neto) | 8 | 29 |
| Kulud | | |
| Aruandeaasta maksmata kulud | 63 | 61 |
| Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud | (129) | (221) |
| Tühistatud maksed | 22 | 12 |
| Eelmaksete netomõju | (459) | (53) |
| Kumuleerunud kulud (neto) | 168 | 200 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | (3 350 ) | (3 088 ) |

miljonites eurodes

2016

2015

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

(3 073 )

(3 073 )

(3 152 )

(3 152 )

Tulud

Tulud

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

(2)

(2)

(1)

(1)

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(7)

(7)

(11)

(11)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

16

16

19

19

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

43

43

28

28

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

8

8

29

29

Kulud

Kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

63

63

61

61

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

(129)

(129)

(221)

(221)

Tühistatud maksed

Tühistatud maksed

22

22

12

12

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

(459)

(459)

(53)

(53)

Kumuleerunud kulud (neto)

Kumuleerunud kulud (neto)

168

168

200

200

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

(3 350 )

(3 350 )

(3 088 )

(3 088 )

8.1.   VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse aasta majandustulemuses, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusest maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusele liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju aasta majandustulemusele.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine.

8.2.   VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad aasta majandustulemuses, aga ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemusest maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemusele või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Aruandeaasta maksmata kulud

aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta aasta majandustulemust, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Tühistatud maksest

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult kumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta kumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate kumuleerunud kulude vähenemine.

Kumuleerunud kulude netosumma

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED (14)

14

BÊKOU ELi USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE (15)

15

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Usaldusfond on selge rahastamisstruktuuri ning kokkulepitud eesmärkide ja aruandluse korraga õiguslik üksus, kuhu koondatakse eri rahastajate vahendeid, millest rahastatakse ühiseid meetmeid.

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“). ELi usaldusfondid on asutatud teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete kohaselt hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. ELi usaldusfondi loomise tingimuseks on ELi tasandil tegutsemise lisaväärtus (kui eesmärke saab paremini saavutada pigem ELi kui riigi tasandil) ning vastastikune täiendavus (usaldusfond ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid sarnased rahastamisvahendeid).

ELi usaldusfondid luuakse kindlaks tähtajaks. See tähtaeg ja fondi eesmärgid nähakse ette usaldusfondi asutamisaktiga. Vastavalt ELi finantsmääruse artiklile 187 on ELi usaldusfondidel konkreetne juhtimise kord ja osamaksud ei kuulu ELi eelarvesse. Igal ELi usaldusfondil on juhtorgan (edaspidi „usaldusfondi juhatus“), mida juhib Euroopa Komisjon ning millesse kuuluvad ka rahastajate esindajad. Osamaksu mittemaksvad liikmesriigid on selles vaatlejad.

Tegevjuhtkond koosneb ELi esindajast (edaspidi „esimees“), asutajaliikmete esindajatest (edaspidi „aseesimehed“) ja muude selliste rahastajate esindajatest, kes maksavad vähemalt 3 miljoni eurose osamaksu (edaspidi „liikmed“). Tegevjuhtkond teeb otsused ELi usaldusfondi vahendite kasutamise kohta ja hindab ELi usaldusfondist rahastatud tegevuse tulemuslikkust. Haldustasandil on tegevjuhtkonna ülesannete seas aastaaruande ja auditeeritud majandusaasta aruande heakskiitmine ning sisekontrollisüsteemide tulemuslikkuse analüüsimine, meetmete võtmine sise- ja välisaudiitorite tähelepanekute alusel jms.

ELi usaldusfonde haldab volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel komisjon. Volitatud eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile ja kolmandatele rahastajatele vahendite kasutamist käsitleva kinnitava avalduse. ELi usaldusfondi juht on edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Nagu Euroopa Arengufondi, nii ka ELi usaldusfondi peaarvepidajaks on komisjoni peaarvepidaja, kes vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest.

Bêkou usaldusfond

Bêkou usaldusfond

Esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 Euroopa Komisjon (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfondi (ELi Bêkou usaldusfond) asutamislepingu artiklile 8 ja usaldusfondi asutamisakti artiklile 11.2.1 koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) aasta tegevusaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (punkt 8.3.4.c).

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

2016. aasta lõpus oli Bêkou usaldusfondil seitse rahastajat: Euroopa Arengufond (EAF), ELi eelarve, neli liikmesriiki ja üks kolmas riik.

Usaldusfond rahastab meetmeid, mis aitavad Kesk-Aafrika Vabariiki kõigis kriisist taastumise ja ülesehitustöö aspektides, kusjuures rõhk on meetmetel, mille eesmärk on:

| — | taastada põhilised avalikud teenused (nt elekter, transport, õiguskaitse ja juurdepääs veele) ja põhilised sotsiaalteenused (tervishoid ja haridus) ning stabiliseerida toiduga varustamine ja toitumisalane olukord; |
| --- | --- |

—

taastada põhilised avalikud teenused (nt elekter, transport, õiguskaitse ja juurdepääs veele) ja põhilised sotsiaalteenused (tervishoid ja haridus) ning stabiliseerida toiduga varustamine ja toitumisalane olukord;

| — | elavdada majandustegevust; |
| --- | --- |

—

elavdada majandustegevust;

| — | stabiliseerida riik ja taastada sotsiaalne struktuur, eelkõige tagades lepitamise, Kesk-Aafrika Vabariigis kogukondade rahumeelne kooseksisteerimise ja inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

—

stabiliseerida riik ja taastada sotsiaalne struktuur, eelkõige tagades lepitamise, Kesk-Aafrika Vabariigis kogukondade rahumeelne kooseksisteerimise ja inimõiguste austamine;

| — | seada jalule õiguskord ning taastada riigi ja kohalike haldusstruktuuride suutlikkus ja rakendada need tööle. |
| --- | --- |

—

seada jalule õiguskord ning taastada riigi ja kohalike haldusstruktuuride suutlikkus ja rakendada need tööle.

Sellest rahastatakse ka meetmeid, mis aitavad leevendada kriisi mõju riikidele, kellel on Kesk-Aafrika Vabariigiga ühine riigipiir ja/või kes pakuvad varjupaika pagulastele ja Kesk-Aafrika Vabariigis valitseva vägivalla eest põgenenutele.

2016. aasta lõpus seisuga oli ELi usaldusfondile lubatud kokku ligikaudu 173 miljonit eurot toetust: EAFist 68 miljonit eurot, ELi eelarvest 50 miljonit eurot; liikmesriigid ja muud rahastajad on lubanud anda 55 miljonit eurot.

Riigi taastamiseks on vastu võetud kokku 11 programmi. 2016. aasta lõpuks oli võetud 91,3 miljonit eurot kohustusi sellistes valdkondades nagu tervishoid, toiduga ja toitumisalane kindlustatus, taristu, naiste integreerimine ühiskonda ning abi andmine naaberriikides olevatele Kesk-Aafrika põgenikele.

ELi BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS

ELi BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 3 604 | 3 446 |
| | 3 604 | 3 446 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 12 458 | 6 047 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 1 455 | 1 364 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 43 036 | 52 461 |
| | 56 949 | 59 873 |
| VARAD KOKKU | 60 554 | 63 319 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Finantskohustused | (59 339 ) | (63 125 ) |
| | (59 339 ) | (63 125 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | (1 215 ) | (193) |
| | (1 215 ) | (193) |
| KOHUSTUSED KOKKU | (60 554 ) | (63 319 ) |
| NETOVARA | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Kumuleerunud ülejääk | — | — |
| Aasta majandustulemus | — | — |
| NETOVARA | — | — |

tuhandetes eurodes

31.12.2016

31.12.2015

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

3 604

3 604

3 446

3 446

3 604

3 604

3 446

3 446

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

12 458

12 458

6 047

6 047

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

1 455

1 455

1 364

1 364

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

43 036

43 036

52 461

52 461

56 949

56 949

59 873

59 873

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

60 554

60 554

63 319

63 319

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Finantskohustused

Finantskohustused

(59 339 )

(59 339 )

(63 125 )

(63 125 )

(59 339 )

(59 339 )

(63 125 )

(63 125 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

(1 215 )

(1 215 )

(193)

(193)

(1 215 )

(1 215 )

(193)

(193)

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(60 554 )

(60 554 )

(63 319 )

(63 319 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

ELi BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE

ELi BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Tulu annetustest | 17 232 | 9 354 |
| | 17 232 | 9 354 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulu | 48 | 101 |
| | 48 | 101 |
| Kogutulu | 17 280 | 9 455 |
| KULUD | | |
| Tegevuskulud | (16 432 ) | (8 824 ) |
| Muud kulud | (848) | (631) |
| Kulud kokku | (17 280 ) | (9 455 ) |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | — | — |

tuhandetes eurodes

2016

2015

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

17 232

17 232

9 354

9 354

17 232

17 232

9 354

9 354

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulu

Finantstulu

48

48

101

101

48

48

101

101

Kogutulu

Kogutulu

17 280

17 280

9 455

9 455

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(16 432 )

(16 432 )

(8 824 )

(8 824 )

Muud kulud

Muud kulud

(848)

(848)

(631)

(631)

Kulud kokku

Kulud kokku

(17 280 )

(17 280 )

(9 455 )

(9 455 )

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

—

—

—

—

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Aasta majandustulemus | — | — |
| Põhitegevusest | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (6 569 ) | (9 493 ) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (91) | (1 364 ) |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | (3 786 ) | 18 125 |
| Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | 1 021 | 193 |
| NETORAHAVOOD | (9 425 ) | 7 461 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (9 425 ) | 7 461 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 52 461 | 45 000 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 43 036 | 52 461 |

tuhandetes eurodes

2016

2015

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(6 569 )

(6 569 )

(9 493 )

(9 493 )

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(91)

(91)

(1 364 )

(1 364 )

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(3 786 )

(3 786 )

18 125

18 125

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

1 021

1 021

193

193

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(9 425 )

(9 425 )

7 461

7 461

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(9 425 )

(9 425 )

7 461

7 461

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

52 461

52 461

45 000

45 000

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

43 036

43 036

52 461

52 461

ELi BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

ELi BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Kumuleerunud ülejääk/
  (puudujääk) | Aasta majandustulemus | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | — | — | — |
| Aasta majandustulemus | — | — | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | — | — | — |

tuhandetes eurodes

Kumuleerunud ülejääk/

(puudujääk)

Aasta majandustulemus

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

—

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

—

—

—

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE (16)

16

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Usaldusfond on selge rahastamisstruktuuri ning kokkulepitud eesmärkide ja aruandluse korraga õiguslik üksus, kuhu koondatakse eri rahastajate vahendeid, millest rahastatakse ühiseid meetmeid.

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“). ELi usaldusfondid on asutatud teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete kohaselt hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. ELi usaldusfondi loomise tingimuseks on ELi tasandil tegutsemise lisaväärtus (kui eesmärke saab paremini saavutada pigem ELi kui riigi tasandil) ning vastastikune täiendavus (usaldusfond ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid sarnased rahastamisvahendeid).

ELi usaldusfondidel mitmeid eeliseid: ELi vahenditena on nende tegevus parem koordineeritud ELi liikmesriikidega ning neil on parem kontroll liidu ja muude rahastajate tegevuse üle. Lisaks paistab nende tegevus paremini silma ELi tasandil. ELi usaldusfondide puhul on otsustusprotsess kiire ja nad suudavad koondada eri allikatest pärit suuremaid summasid. Seetõttu on nad paindlikud, ennetavad ja kohanemisvõimelised vahendid.

ELi usaldusfondid luuakse kindlaks tähtajaks. See tähtaeg ja fondi eesmärgid nähakse ette usaldusfondi alusaktiga. Vastavalt ELi finantsmääruse artiklile 187 on ELi usaldusfondidel konkreetne juhtimise kord ja osamaksud ei kuulu ELi eelarvesse. Igal ELi usaldusfondil on juhatus (edaspidi „usaldusfondi juhatus“), mida juhib Euroopa Komisjon ning millesse kuuluvad ka rahastajate esindajad. Osamaksu mittemaksvad liikmesriigid on selles vaatlejad. Juhatus teeb otsused ELi usaldusfondi vahendite kasutamise kohta.

ELi usaldusfondi tegevuskava kiidab heaks tegevjuhtkond, mis koosneb ELi esindajast (edaspidi „esimees“), asutajaliikmete esindajatest (edaspidi „aseesimehed“) ja muude selliste rahastajate esindajatest, kes maksavad vähemalt 3 miljoni eurose osamaksu (edaspidi „liikmed“). Tegevjuhtkond hindab ka ELi usaldusfondist rahastatud tegevuse tulemuslikkust. Haldustasandil on tegevjuhtkonna ülesannete seas aastaaruande ja auditeeritud majandusaasta aruande heakskiitmine ning sisekontrollisüsteemide tulemuslikkuse analüüsimine, meetmete võtmine sise- ja välisaudiitorite tähelepanekute alusel jms.

ELi usaldusfonde haldab volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel komisjon. Volitatud eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile ja kolmandatele rahastajatele vahendite kasutamist käsitleva kinnitava avalduse. ELi usaldusfondi juht on edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Nagu Euroopa Arengufondi, nii ka ELi usaldusfondi peaarvepidajaks on komisjoni peaarvepidaja, kes vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest.

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud Euroopa Liidu hädaolukorra usaldusfond (edaspidi „ELi Aafrika usaldusfond“) käivitati 12. novembril 2015 rändeteemalisel tippkohtumisel Vallettas. Usaldusfondi abil toetatakse stabiilsuse kõiki aspekte ja antakse panus rände paremasse haldamisse ning kõrvaldatakse ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjuseid, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke võimalusi, võimaluste võrdsust, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu.

Fond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli piirkonnas ja Tšaadi järve ümbruses, Aafrika Sarvel ning Põhja-Aafrika riikides. Usaldusfondi projektides võivad juhtumipõhiselt osaleda ka hõlmatud riikide naaberriigid. Usaldusfond tegutseb tähtajaliselt, kuni 31. detsembrini2020 ning selle ülesanne on lahendada piirkondade probleeme lühikese ja keskmise tähtaja jooksul. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt lepingule, millega loodi Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestati selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi asutamise leping“) koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (punkt 8.3.4.c).

2016. aasta on esimene aasta, mil esitatakse ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne. Seda tehakse vastavalt artikliga 8.3.2, mille kohaselt peaarvepidajal tuleb esimese eelarveaasta kohta koostada raamatupidamise aastaaruanne ainult juhul, kui usaldusfond on juba olemas olnud üle kuue kuu. Andmed 2015. aasta tehingute kohta on esitatud võrdluse võimaldamiseks.

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

2016. aasta lõpus seisuga oli usaldusfondile lubatud kokku ligikaudu 2 555 miljonit eurot. Väliste osamaksude kogusumma oli 152 miljonit eurot ning toetus ELi ja Euroopa Arengufondi eelarvest oli 2 403 miljonit eurot.

Vaid ühe aasta jooksul on heaks kiidetud 106 projekti (kokku 1 589 miljonit eurot) Saheli ja Tšaadi järve, Aafrika Sarve ning Põhja-Aafrika piirkonna jaoks. Projektide geograafiline jaotus on järgmine: Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas on 65 programmi kogusummas 918,5 miljonit eurot, Aafrika Sarve piirkonnas on 35 programmi kogusummas 606 miljonit eurot ning Põhja Aafrikas on 6 programmi kogusummas 64,5 miljonit eurot. Projektide prioriteetsed valdkonnad on järgmised: rändest tulenev kasu arengule (942 miljonit eurot); seaduslik ränne ja liikuvus (68 miljonit eurot), kaitse ja varjupaik (233 miljonit eurot); ebaseadusliku rände ennetamine ja selle vastu võitlemine; rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemine (170 miljonit eurot); tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimine (163 miljonit eurot); muud (13 miljonit eurot). Heakskiidetud summast on kulukohustustega seotud 1 488 miljonit eurot ja rakendavate partneritega on lepinguid sõlmitud 600 miljoni euro eest.

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI BILANSS

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI BILANSS

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 44 854 | — |
| | 44 854 | — |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 70 731 | — |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 9 476 | — |
| Raha ja raha ekvivalendid | 14 879 | 32 642 |
| | 95 086 | 32 642 |
| VARAD KOKKU | 139 941 | 32 642 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Finantskohustused | (138 502 ) | (32 642 ) |
| | (138 502 ) | (32 642 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Kreditoorne võlgnevus | (702) | — |
| Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | (736) | — |
| | (1 439 ) | — |
| KOHUSTUSED KOKKU | (139 941 ) | (32 642 ) |
| NETOVARA | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Kumuleerunud ülejääk | — | — |
| Aasta majandustulemus | — | — |
| NETOVARA | — | — |

tuhandetes eurodes

31.12.2016

31.12.2015

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

44 854

44 854

—

44 854

44 854

—

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

70 731

70 731

—

—

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

9 476

9 476

—

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

14 879

14 879

32 642

32 642

95 086

95 086

32 642

32 642

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

139 941

139 941

32 642

32 642

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Finantskohustused

Finantskohustused

(138 502 )

(138 502 )

(32 642 )

(32 642 )

(138 502 )

(138 502 )

(32 642 )

(32 642 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

(702)

(702)

—

—

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

(736)

(736)

—

—

(1 439 )

(1 439 )

—

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(139 941 )

(139 941 )

(32 642 )

(32 642 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI TULEMIARUANNE

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI TULEMIARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Tulu annetustest | 52 246 | — |
| | 52 246 | — |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulu | 54 | — |
| Muu kaubanduslik tulu | 43 | — |
| | 97 | — |
| Kogutulu | 52 343 | — |
| KULUD | | |
| Tegevuskulud | (49 042 ) | — |
| Muud kulud | (3 301 ) | — |
| Kulud kokku | (52 343 ) | — |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | — | — |

tuhandetes eurodes

2016

2015

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

52 246

52 246

—

—

52 246

52 246

—

—

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulu

Finantstulu

54

54

—

—

Muu kaubanduslik tulu

Muu kaubanduslik tulu

43

43

—

—

97

97

—

—

Kogutulu

Kogutulu

52 343

52 343

—

—

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(49 042 )

(49 042 )

—

—

Muud kulud

Muud kulud

(3 301 )

(3 301 )

—

—

Kulud kokku

Kulud kokku

(52 343 )

(52 343 )

—

—

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

—

—

—

—

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Aasta majandustulemus | — | — |
| Põhitegevusest | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (115 585 ) | — |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (9 476 ) | — |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | 105 860 | 32 642 |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | 702 | — |
| Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | 736 | — |
| NETORAHAVOOD | (17 763 ) | 32 642 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (17 763 ) | 32 642 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 32 642 | — |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 14 879 | 32 642 |

tuhandetes eurodes

2016

2015

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(115 585 )

(115 585 )

—

—

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(9 476 )

(9 476 )

—

—

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

105 860

105 860

32 642

32 642

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

702

702

—

—

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

736

736

—

—

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(17 763 )

(17 763 )

32 642

32 642

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(17 763 )

(17 763 )

32 642

32 642

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

32 642

32 642

—

—

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

14 879

14 879

32 642

32 642

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSE ARUANNE

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Kumuleerunud ülejääk/
  (puudujääk) | Aasta majandustulemus | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | — | — | — |
| Aasta majandustulemus | — | — | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | — | — | — |

tuhandetes eurodes

Kumuleerunud ülejääk/

(puudujääk)

Aasta majandustulemus

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

—

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

—

—

—

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE
   (17)

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

17

KONSOLIDEERITUD BILANSS

KONSOLIDEERITUD BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 457 | 520 |
| Usaldusfondide osamaksud | — | — |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | — | — |
| | 457 | 520 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 1 455 | 1 151 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 143 | 172 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 738 | 589 |
| | 2 336 | 1 912 |
| VARAD KOKKU | 2 794 | 2 432 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Eraldised | (4) | (4) |
| Finantskohustused | (106) | (72) |
| | (110) | (76) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Kreditoorne võlgnevus | (549) | (520) |
| Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | (778) | (855) |
| | (1 327 ) | (1 376 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | (1 437 ) | (1 451 ) |
| NETOVARA | 1 357 | 980 |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 42 323 | 38 873 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2 252 | 2 252 |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | — | — |
| Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus | (40 146 ) | (36 994 ) |
| Aasta majandustulemus | (3 073 ) | (3 152 ) |
| NETOVARA | 1 357 | 980 |

miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

457

457

520

520

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

—

—

—

—

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

—

—

—

—

457

457

520

520

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

1 455

1 455

1 151

1 151

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

143

143

172

172

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

738

738

589

589

2 336

2 336

1 912

1 912

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

2 794

2 794

2 432

2 432

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

(4)

(4)

(4)

(4)

Finantskohustused

Finantskohustused

(106)

(106)

(72)

(72)

(110)

(110)

(76)

(76)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

(549)

(549)

(520)

(520)

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

(778)

(778)

(855)

(855)

(1 327 )

(1 327 )

(1 376 )

(1 376 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(1 437 )

(1 437 )

(1 451 )

(1 451 )

NETOVARA

NETOVARA

1 357

1 357

980

980

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

42 323

42 323

38 873

38 873

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2 252

2 252

2 252

2 252

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

—

—

—

—

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

Varasematest aastatest ülekantud majandustulemus

(40 146 )

(40 146 )

(36 994 )

(36 994 )

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

(3 073 )

(3 073 )

(3 152 )

(3 152 )

NETOVARA

NETOVARA

1 357

1 357

980

980

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Kulude sissenõudmine | 8 | 90 |
| Tulu usaldusfondide annetustest | 35 | 4 |
| | 43 | 94 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulu | 4 | 8 |
| Muud tulud | 62 | 42 |
| | 66 | 50 |
| Kogutulu | 108 | 144 |
| KULUD | | |
| Abimeetmed | (2 935 ) | (3 059 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 15 | (69) |
| Finantskulud | 4 | (1) |
| Usaldusfondide rakenduskulud | (65) | (4) |
| Muud kulud | (200) | (163) |
| Kulud kokku | (3 181 ) | (3 296 ) |
| AASTA MAJANDUSTULEMUS | (3 073 ) | (3 152 ) |

miljonites eurodes

2016

2015

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

8

8

90

90

Tulu usaldusfondide annetustest

Tulu usaldusfondide annetustest

35

35

4

4

43

43

94

94

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulu

Finantstulu

4

4

8

8

Muud tulud

Muud tulud

62

62

42

42

66

66

50

50

Kogutulu

Kogutulu

108

108

144

144

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

(2 935 )

(2 935 )

(3 059 )

(3 059 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

15

15

(69)

(69)

Finantskulud

Finantskulud

4

4

(1)

(1)

Usaldusfondide rakenduskulud

Usaldusfondide rakenduskulud

(65)

(65)

(4)

(4)

Muud kulud

Muud kulud

(200)

(200)

(163)

(163)

Kulud kokku

Kulud kokku

(3 181 )

(3 181 )

(3 296 )

(3 296 )

AASTA MAJANDUSTULEMUS

AASTA MAJANDUSTULEMUS

(3 073 )

(3 073 )

(3 152 )

(3 152 )

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Aasta majandustulemus | (3 073 ) | (3 152 ) |
| Põhitegevusest | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | 3 450 | 3 200 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | (0) | 39 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (242) | 204 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | 29 | (43) |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | — | 4 |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | 34 | (7) |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | 29 | (179) |
| Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | (78) | 132 |
| NETORAHAVOOD | 149 | 198 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | 149 | 198 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 589 | 391 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 738 | 589 |

miljonites eurodes

2016

2015

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

(3 073 )

(3 073 )

(3 152 )

(3 152 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

3 450

3 450

3 200

3 200

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

(0)

(0)

39

39

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(242)

(242)

204

204

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

29

29

(43)

(43)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

—

—

4

4

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

34

34

(7)

(7)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

29

29

(179)

(179)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

(78)

(78)

132

132

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

149

149

198

198

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

149

149

198

198

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

589

589

391

391

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

738

738

589

589

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 45 691 | 10 018 | 35 673 | (36 994 ) | 2 252 | 932 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 795 ) | 4 795 | — | — | 4 795 |
| Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused | (1 595 ) | | (1 595 ) | | | (1 595 ) |
| EAFi kapitali kajastamine | 29 367 | 29 367 | — | | | — |
| Aasta majandustulemus | — | — | — | (3 152 ) | — | (3 152 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 73 464 | 34 590 | 38 874 | (40 146 ) | 2 252 | 980 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (3 450 ) | 3 450 | | | 3 450 |
| Aasta majandustulemus | | | — | (3 073 ) | | (3 073 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 73 464 | 31 140 | 42 323 | (43 219 ) | 2 252 | 1 357 |

miljonites eurodes

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

45 691

45 691

10 018

10 018

35 673

35 673

(36 994 )

(36 994 )

2 252

2 252

932

932

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 795 )

(4 795 )

4 795

4 795

—

—

4 795

4 795

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

Kapitali vähenemine – üleminekurahastu kulukohustused

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

(1 595 )

EAFi kapitali kajastamine

EAFi kapitali kajastamine

29 367

29 367

29 367

29 367

—

—

—

—

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

—

—

—

—

(3 152 )

(3 152 )

—

—

(3 152 )

(3 152 )

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

73 464

73 464

34 590

34 590

38 874

38 874

(40 146 )

(40 146 )

2 252

2 252

980

980

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(3 450 )

(3 450 )

3 450

3 450

3 450

3 450

Aasta majandustulemus

Aasta majandustulemus

—

—

(3 073 )

(3 073 )

(3 073 )

(3 073 )

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

73 464

73 464

31 140

31 140

42 323

42 323

(43 219 )

(43 219 )

2 252

2 252

1 357

1 357

EAFi RAKENDAMISE ARUANNE

2016. AASTA RAKENDAMISE ARUANNE

2016. AASTA RAKENDAMISE ARUANNE

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Varasemad EAFid

Varasemad EAFid

| — | Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, mis suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames. |
| --- | --- |

—

Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, mis suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames.

| — | 2016. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel. |
| --- | --- |

—

2016. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel.

| — | Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid. |
| --- | --- |

—

Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid.

Kümnes EAF

Kümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga.

27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ).

1. juulil 2008 jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 17. juulil 2006 vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2008–2013) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele teisel perioodil (2008 – 2013) antavat ühenduse abi kümnendast EAFist 22 682 miljoni euro suuruses summas, millest:

| — | 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6. |
| --- | --- |

—

430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6.

Kümnenda EAFi aegumisklausli (kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõiked 4 ja 5) kohaselt ei olnud kulukohustuste võtmine võimalik pärast 31. detsembrit 2013. Kulukohustustega sidumata vahendid kanti üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi.

aegumisklausli

Üheteistkümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga.

27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ).

2015. aasta märtsis jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 2013. aasta augustis vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2014–2020) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele kolmandal perioodil (2014–2020) antavat ühenduse abi üheteistkümnendast EAFist 30 506 miljoni euroga, millest:

| — | 29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; sellest 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; sellest 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 1 052,5 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a. |
| --- | --- |

—

1 052,5 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a.

—   
  Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31.12.2016

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31.12.2016

Üheksanda EAFi ja sellele eelnenud EAFide projektide raames vabastatud vahendid (v.a Stabexi vahendid) paigutatakse ümber kümnenda EAFi tulemusreservi.

Kümnenda EAFi projektide raames vabastatud vahendid paigutatakse ümber üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi.

2016. aastal paigutati vastavatesse reservidesse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid.

Vastavalt üheteistkümnenda EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõikele 4 ja nõukogu 2. augusti 2016. aasta otsusele 2016/1337 paigutati kümnendast Euroopa Arengufondist vabastatud vahenditest ümber kuni 491 miljonit eurot Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks aastatel 2016–2018 ja kuni 16 miljonit eurot toetuskuludeks.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2015 | 151 |
| 2016. aastal kasutatavaks tehtud mittekasutatava tulemusreservi summa | 534 |
| Ilma Aafrika rahutagamisrahastu jaoks ümberpaigutatud summata 31.12.2016. aasta seisuga | (386) |
| Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi vabastatud vahendeil põhineva mittekasutatava reservi jääk 31.12.2016. aasta seisuga | 299 |

miljonites eurodes

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2015

151

2016. aastal kasutatavaks tehtud mittekasutatava tulemusreservi summa

534

Ilma Aafrika rahutagamisrahastu jaoks ümberpaigutatud summata 31.12.2016. aasta seisuga

(386)

Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi vabastatud vahendeil põhineva mittekasutatava reservi jääk 31.12.2016. aasta seisuga

299

—   
  üheteistkümnenda EAFi Stabexi reserv

üheteistkümnenda EAFi Stabexi reserv

Stabexi kontode sulgemise järel paigutatakse kasutamata jäänud/vabastatud vahendid ümber üheteistkümnenda EAFi Stabexi A-assigneeringute reservi (kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõige 4) ja seejärel asjaomaste riikide riiklikesse sihtprogrammidesse.

—   
  EAFi kaasrahastamine

EAFi kaasrahastamine

Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud ja võeti kasutusele kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 209 miljonit eurot, samal ajal kui maksete assigneeringuid nähti ette kogu laekunud 190 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2016. aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Kaasrahastamine – A-assigneeringud | 190,0 | 171,3 |
| Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid | 13,4 | 13,4 |
| Kaasrahastamine – halduskulud | 5,5 | 5,4 |
| | 209,4 | 190,1 |

miljonites eurodes

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Kaasrahastamine – A-assigneeringud

190,0

171,3

Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid

13,4

13,4

Kaasrahastamine – halduskulud

5,5

5,4

209,4

209,4

190,1

190,1

Järgmistes tabelites, mis käsitlevad otsuseid, lepinguid ja väljamakseid, on tegu netosummadega. Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda vahendite lõikes.

Tabel 1.1.

Tabel 1.1.

Kaheksas EAF

Kaheksas EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2016

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2016

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. detsember 2015 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2016. AASTAL | Märkused | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 12 967 | (3 256 ) | (15) | | 9 695 |
| Pagulastele ettenähtud abi | 120 | (20) | (0) | | 100 |
| Hädaabi (Lomé) | 140 | (4) | | | 136 |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | 0 | 1 060 | | | 1 060 |
| Intressitoetused | 370 | (291) | (7) | | 72 |
| Riskikapital | 1 000 | 16 | (1) | | 1 015 |
| Stabex | 1 800 | (1 077 ) | | | 723 |
| Struktuuriline kohandus | 1 400 | 97 | | | 1 497 |
| Sysmin | 575 | (474) | | | 101 |
| Sihtprogrammid kokku | 7 562 | (2 599 ) | (6) | (3) | 4 957 |
| Intressitulu kasutamine | 0 | 35 | | | 35 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 654 | (4) | | 650 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 418 | (0) | (3) | 417 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 237 | (4) | (3) | 233 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 0 | | | 0 |
| AKV RIIGID KOKKU | 12 967 | (2 602 ) | (19) | | 10 346 |
| ÜMTd | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 163 | (116) | (0) | | 46 |
| Intressitoetused | 9 | (8) | | | 1 |
| Riskikapital | 30 | (24) | | | 6 |
| Stabex | 6 | (5) | | | 1 |
| Sysmin | 3 | (1) | (0) | (3) | 2 |
| Sihtprogrammid kokku | 115 | (79) | | | 36 |
| ÜMTd KOKKU | 163 | (116) | (0) | | 46 |
| Kaheksas EAF KOKKU | 13 130 | (2 718 ) | (20) | | 10 392 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. detsember 2015

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2016. AASTAL

Märkused

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

12 967

12 967

(3 256 )

(3 256 )

(15)

(15)

9 695

9 695

Pagulastele ettenähtud abi

120

(20)

(0)

100

Hädaabi (Lomé)

140

(4)

136

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

0

1 060

1 060

Intressitoetused

370

(291)

(7)

72

Riskikapital

1 000

16

(1)

1 015

Stabex

1 800

(1 077 )

723

Struktuuriline kohandus

1 400

97

1 497

Sysmin

575

(474)

101

Sihtprogrammid kokku

7 562

(2 599 )

(6)

(3)

3

4 957

Intressitulu kasutamine

0

35

35

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

654

654

(4)

(4)

650

650

Riikide A-assigneeringud

0

418

(0)

(3)

3

417

Riikide B-assigneeringud

0

237

(4)

(3)

3

233

Intressid ja muud tulud

0

0

0

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

12 967

12 967

(2 602 )

(2 602 )

(19)

(19)

10 346

10 346

ÜMTd

ÜMTd

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

163

163

(116)

(116)

(0)

(0)

46

46

Intressitoetused

9

(8)

1

Riskikapital

30

(24)

6

Stabex

6

(5)

1

Sysmin

3

(1)

(0)

(3)

3

2

Sihtprogrammid kokku

115

(79)

36

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

163

163

(116)

(116)

(0)

(0)

46

46

Kaheksas EAF KOKKU

Kaheksas EAF KOKKU

13 130

13 130

(2 718 )

(2 718 )

(20)

(20)

10 392

10 392

Tabel 1.2.

Tabel 1.2.

Üheksas EAF

Üheksas EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2016

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2016

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. detsember 2015 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2016. AASTAL | Märkused | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 689 | (17) | | 672 |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 0 | 20 | (0) | (4) | 20 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 0 | 668 | (17) | (4) | 651 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 8 919 | 5 727 | (144) | | 14 502 |
| Riikide A-assigneeringud | 5 318 | 3 398 | (79) | (4) | 8 637 |
| Riikide B-assigneeringud | 2 108 | (881) | (15) | (4) | 1 212 |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 164 | (10) | | | 154 |
| Rakenduskulud | 125 | 52 | | | 177 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 63 | | | 63 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 300 | 2 329 | (15) | (4) | 2 614 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 360 | (6) | (4) | 354 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 904 | (105) | (29) | (4) | 770 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | 0 | 105 | | | 105 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | 0 | 267 | | (6) | 267 |
| Sudaani eritoetus | 0 | 110 | | (5) | 110 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | 0 | 39 | | | 39 |
| AKV RIIGID KOKKU | 8 919 | 6 415 | (161) | | 15 174 |
| ÜMTd | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 3 | (0) | | 3 |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 0 | 0 | | | 0 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 0 | 3 | (0) | (4) | 3 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 10 | 282 | (2) | | 290 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 239 | (2) | (4) | 237 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 4 | | | 4 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 8 | 40 | | | 48 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 2 | (1) | | | 1 |
| ÜMTd KOKKU | 10 | 285 | (2) | | 293 |
| ÜHEKSAS EAF KOKKU | 8 929 | 6 701 | (163) | | 15 467 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. detsember 2015

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2016. AASTAL

Märkused

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

689

689

(17)

(17)

672

672

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

0

20

(0)

(4)

4

20

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

0

668

(17)

(4)

4

651

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

8 919

8 919

5 727

5 727

(144)

(144)

14 502

14 502

Riikide A-assigneeringud

5 318

3 398

(79)

(4)

4

8 637

Riikide B-assigneeringud

2 108

(881)

(15)

(4)

4

1 212

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

164

(10)

154

Rakenduskulud

125

52

177

Intressid ja muud tulud

0

63

63

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

300

2 329

(15)

(4)

4

2 614

Rahutagamisvahend

0

360

(6)

(4)

4

354

Piirkondlikud assigneeringud

904

(105)

(29)

(4)

4

770

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

0

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

0

267

(6)

6

267

Sudaani eritoetus

0

110

(5)

5

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

0

39

39

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

8 919

8 919

6 415

6 415

(161)

(161)

15 174

15 174

ÜMTd

ÜMTd

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

3

3

(0)

(0)

3

3

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

0

0

0

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

0

3

(0)

(4)

4

3

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

10

10

282

282

(2)

(2)

290

290

Riikide A-assigneeringud

0

239

(2)

(4)

4

237

Riikide B-assigneeringud

0

4

4

Piirkondlikud assigneeringud

8

40

48

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

2

(1)

1

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

10

10

285

285

(2)

(2)

293

293

ÜHEKSAS EAF KOKKU

ÜHEKSAS EAF KOKKU

8 929

8 929

6 701

6 701

(163)

(163)

15 467

15 467

Tabel 1.3.

Tabel 1.3.

KÜMNES EAF

KÜMNES EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2016

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2016

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. detsember 2015 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2016. AASTAL | Märkused | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 20 896 | 9 | 223 | | 21 128 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 13 507 | (263) | (8) | 13 244 |
| A-assigneeringute reserv | 13 500 | (13 500 ) | | | 0 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 2 020 | (5) | (8) | 2 015 |
| B-assigneeringute reserv | 1 800 | (1 800 ) | | | 0 |
| Rakenduskulud | 430 | (1) | 16 | | 445 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 0 | 241 | (9) | (8) | 232 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 70 | 14 | (8) | 84 |
| AKV riikide siseste assigneeringute reserv | 2 700 | (2 700 ) | | | 0 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | (0) | | (8) | (0) |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 683 | (683) | | | 0 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 67 | 176 | (8) | 243 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 0 | 1 904 | (15) | (8) | 1 889 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 688 | 326 | | 1 014 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 1 978 | (17) | (8) | 1 962 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 1 783 | (1 783 ) | | | 0 |
| Kaasrahastamine | 0 | 203 | 1 | | 204 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 186 | 1 | (9) | 187 |
| Rakenduskulud | 0 | 5 | 0 | (9) | 5 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 0 | 12 | | (9) | 12 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 1 | | (9) | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 20 896 | 212 | 224 | | 21 332 |
| ÜMTd | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 256 | 20 | (1) | | 275 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 196 | (2) | (8) | 193 |
| A-assigneeringute reserv | 195 | (195) | | | 0 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 15 | | | 15 |
| B-assigneeringute reserv | 15 | (15) | | | 0 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | 0 | | | 0 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 19 | 2 | (8) | 21 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 40 | (0) | (8) | 40 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 40 | (40) | | | 0 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 6 | 0 | (1) | (8) | 5 |
| ÜMTd KOKKU | 256 | 20 | (1) | | 275 |
| KÜMNES EAF KOKKU | 21 152 | 232 | 223 | | 21 607 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. detsember 2015

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2016. AASTAL

Märkused

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

20 896

20 896

9

9

223

223

21 128

21 128

Riikide A-assigneeringud

0

13 507

(263)

(8)

8

13 244

A-assigneeringute reserv

13 500

(13 500 )

0

Riikide B-assigneeringud

0

2 020

(5)

(8)

8

2 015

B-assigneeringute reserv

1 800

(1 800 )

0

Rakenduskulud

430

(1)

16

445

Institutsionaalsed ja toetuskulud

0

241

(9)

(8)

8

232

Intressid ja muud tulud

0

70

14

(8)

8

84

AKV riikide siseste assigneeringute reserv

2 700

(2 700 )

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

(0)

(8)

8

(0)

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

683

(683)

0

Mittekasutatav reserv

0

67

176

(8)

8

243

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

0

1 904

(15)

(8)

8

1 889

Rahutagamisvahend

0

688

326

1 014

Piirkondlikud assigneeringud

0

1 978

(17)

(8)

8

1 962

Piirkondlike assigneeringute reserv

1 783

(1 783 )

0

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

203

203

1

1

204

204

Riikide A-assigneeringud

0

186

1

(9)

9

187

Rakenduskulud

0

5

0

(9)

9

5

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

0

12

(9)

9

12

Rahutagamisvahend

0

1

(9)

9

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

20 896

20 896

212

212

224

224

21 332

21 332

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

256

256

20

20

(1)

(1)

275

275

Riikide A-assigneeringud

0

196

(2)

(8)

8

193

A-assigneeringute reserv

195

(195)

0

Riikide B-assigneeringud

0

15

15

B-assigneeringute reserv

15

(15)

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

0

0

Mittekasutatav reserv

0

19

2

(8)

8

21

Piirkondlikud assigneeringud

0

40

(0)

(8)

8

40

Piirkondlike assigneeringute reserv

40

(40)

0

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

6

0

(1)

(8)

8

5

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

256

256

20

20

(1)

(1)

275

275

KÜMNES EAF KOKKU

KÜMNES EAF KOKKU

21 152

21 152

232

232

223

223

21 607

21 607

Tabel 1.4.

Tabel 1.4.

Üheteistkümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2016

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2016

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. detsember 2015 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2016. AASTAL | Märkused | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 29 008 | 85 | (31) | | 29 062 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 14 799 | 317 | | 15 115 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 194 | 454 | | 648 |
| B-assigneeringute reserv | 0 | 71 | (71) | | 0 |
| Rakenduskulud | 1 053 | 0 | | | 1 053 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 0 | 244 | 2 | | 246 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 15 | 1 | | 16 |
| AKV riikide siseste assigneeringute reserv | 3 590 | (3 384 ) | (2) | | 203 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 24 365 | (19 697 ) | (1 240 ) | | 3 428 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 65 | (33) | (18) | 31 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 0 | 2 240 | 1 | | 2 241 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 900 | | | 900 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 4 640 | 542 | | 5 181 |
| Kaasrahastamine | 0 | 1 | 3 | | 5 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 0 | 3 | | 3 |
| Rakenduskulud | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 1 | | | 1 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | 0 | 1 | 0 | | 1 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 1 | 0 | | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 29 008 | 87 | (28) | | 29 067 |
| ÜMTd | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 360 | 0 | 3 | | 363 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 0 | 41 | | 41 |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 360 | (3) | (41) | | 316 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 0 | 3 | (18) | 3 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 0 | 3 | | | 3 |
| ÜMTd KOKKU | 360 | 0 | 3 | | 363 |
| ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU | 29 367 | 88 | (24) | | 29 430 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. detsember 2015

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2016. AASTAL

Märkused

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

29 008

29 008

85

85

(31)

(31)

29 062

29 062

Riikide A-assigneeringud

0

14 799

317

15 115

Riikide B-assigneeringud

0

194

454

648

B-assigneeringute reserv

0

71

(71)

0

Rakenduskulud

1 053

0

1 053

Institutsionaalsed ja toetuskulud

0

244

2

246

Intressid ja muud tulud

0

15

1

16

AKV riikide siseste assigneeringute reserv

3 590

(3 384 )

(2)

203

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

0

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

24 365

(19 697 )

(1 240 )

3 428

Mittekasutatav reserv

0

65

(33)

(18)

18

31

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

0

2 240

1

2 241

Rahutagamisvahend

0

900

900

Piirkondlikud assigneeringud

0

4 640

542

5 181

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

1

1

3

3

5

5

Riikide A-assigneeringud

0

0

3

3

Rakenduskulud

0

0

0

0

Rahutagamisvahend

0

1

1

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

0

0

1

1

0

0

1

1

Riikide A-assigneeringud

0

1

0

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

29 008

29 008

87

87

(28)

(28)

29 067

29 067

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

360

360

0

0

3

3

363

363

Riikide A-assigneeringud

0

0

41

41

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

360

(3)

(41)

316

Mittekasutatav reserv

0

0

3

(18)

18

3

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

0

3

3

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

360

360

0

0

3

3

363

363

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

29 367

29 367

88

88

(24)

(24)

29 430

29 430

Tabel 2.1

Tabel 2.1

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

ARENGUARUANNE

ARENGUARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ASSIGNEERING | EAF |
| | 8 | 9 | 10 | 11 | KOKKU |
| Lomé | Mitmesugused tulud | 35 | | | | 35 |
| Sihtprogrammid kokku | 4 993 | | | | 4 993 |
| Programmiväline abi kokku | 4 714 | | | | 4 714 |
| Ümberpaigutused muudest fondidest | | 675 | | | 675 |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud KOKKU | 9 742 | 675 | | | 10 417 |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | 417 | 8 875 | 13 437 | 15 156 | 37 886 |
| Riikide B-assigneeringud | 233 | 1 217 | 2 030 | 648 | 4 128 |
| Üleminekurahastu | | | | (0) | (0) |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | 154 | | | 154 |
| | Riigi reserv | | | 0 | 0 | 0 |
| | Rakenduskulud ja intressitulud | 0 | 240 | 535 | 1 071 | 1 846 |
| | AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | 2 968 | 3 135 | 3 387 | 9 490 |
| | AKV riikide siseste assigneeringute reserv | | | 0 | 203 | 203 |
| | STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | 0 | 0 | 0 |
| | Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | 0 | 3 743 | 3 743 |
| | Mittekasutatav reserv | | | 264 | 35 | 299 |
| | Piirkondlikud assigneeringud | | 818 | 2 001 | 5 181 | 8 000 |
| | Piirkondlike assigneeringute reserv | | | | | 0 |
| | Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | | 105 | | | 105 |
| | Lõuna-Sudaani eritoetus | | 267 | | | 267 |
| | Sudaani eritoetus | | 110 | | | 110 |
| | Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | | 39 | | | 39 |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud KOKKU | 650 | 14 792 | 21 403 | 29 425 | 66 270 |
| | Riikide A-assigneeringud | | | | 1 | 1 |
| | Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe KOKKU | | | | 1 | 1 |
| | Riikide A-assigneeringud | | | 187 | 3 | 190 |
| | Rakenduskulud ja intressitulud | | | 5 | 0 | 6 |
| | AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | 12 | 1 | 13 |
| | Kaasrahastamine KOKKU | | | 204 | 5 | 209 |
| | KOKKU | 10 392 | 15 467 | 21 607 | 29 430 | 76 896 |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERING

EAF

8

9

10

11

KOKKU

Lomé

Lomé

Mitmesugused tulud

35

35

Sihtprogrammid kokku

4 993

4 993

Programmiväline abi kokku

4 714

4 714

Ümberpaigutused muudest fondidest

675

675

Liikmesriikide korrapärased osamaksud KOKKU

Liikmesriikide korrapärased osamaksud KOKKU

9 742

675

10 417

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

417

8 875

13 437

15 156

37 886

Riikide B-assigneeringud

233

1 217

2 030

648

4 128

Üleminekurahastu

(0)

(0)

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

Riigi reserv

0

0

0

Rakenduskulud ja intressitulud

0

240

535

1 071

1 846

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 968

3 135

3 387

9 490

AKV riikide siseste assigneeringute reserv

0

203

203

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

0

3 743

3 743

Mittekasutatav reserv

264

35

299

Piirkondlikud assigneeringud

818

2 001

5 181

8 000

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

267

Sudaani eritoetus

110

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

39

39

Liikmesriikide korrapärased osamaksud KOKKU

Liikmesriikide korrapärased osamaksud KOKKU

650

14 792

21 403

29 425

66 270

Riikide A-assigneeringud

1

1

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe KOKKU

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe KOKKU

1

1

Riikide A-assigneeringud

187

3

190

Rakenduskulud ja intressitulud

5

0

6

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

12

1

13

Kaasrahastamine KOKKU

Kaasrahastamine KOKKU

204

5

209

KOKKU

KOKKU

10 392

15 467

21 607

29 430

76 896

| | EAF | Kogusumma | Kumulatiivsed summad | Aastased summad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Seisuga 31.12.2016 | % assigneeringutest | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Otsused | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 391 | 100 % | 10 786 | (42) | (45) | (60) | (64) | (98) | (63) | (12) | (13) |
| | 9 | 15 429 | 100 % | 16 633 | (54) | (116) | (9) | (297) | (72) | (381) | (170) | (104) |
| | 10 | 21 058 | 97 % | 4 766 | 3 501 | 2 349 | 3 118 | 3 524 | 4 131 | (95) | (156) | (80) |
| | 11 | 13 220 | 45 % | | | | | | | 1 160 | 5 372 | 6 688 |
| Kokku | | 60 097 | | 32 185 | 3 405 | 2 187 | 3 049 | 3 163 | 3 961 | 621 | 5 034 | 6 491 |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 378 | 100 % | 10 541 | (42) | 8 | (13) | (46) | (11) | (37) | (16) | (6) |
| | 9 | 15 309 | 99 % | 14 209 | 997 | 476 | 9 | (187) | (96) | (1) | (52) | (46) |
| | 10 | 19 576 | 91 % | 130 | 3 184 | 2 820 | 2 514 | 3 460 | 3 457 | 2 687 | 783 | 541 |
| | 11 | 7 769 | 26 % | | | | | | | 731 | 3 293 | 3 745 |
| Kokku | | 53 032 | | 24 881 | 4 140 | 3 304 | 2 509 | 3 226 | 3 350 | 3 380 | 4 008 | 4 234 |
| Maksed | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 376 | 100 % | 9 930 | 152 | 158 | 90 | 15 | 18 | 16 | (3) | (0) |
| | 9 | 15 053 | 97 % | 10 011 | 1 806 | 1 304 | 906 | 539 | 231 | 145 | 43 | 68 |
| | 10 | 16 476 | 76 % | 90 | 1 111 | 1 772 | 1 879 | 2 655 | 2 718 | 2 760 | 2 024 | 1 466 |
| | 11 | 3 435 | 12 % | | | | | | | 595 | 1 024 | 1 816 |
| Kokku | | 45 339 | | 20 031 | 3 069 | 3 233 | 2 874 | 3 209 | 2 967 | 3 516 | 3 088 | 3 350 |
| * | Negatiivsed arvud tähistavad vabastatud summasid. |

EAF

Kogusumma

Kumulatiivsed summad

Aastased summad

Seisuga 31.12.2016

% assigneeringutest

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Otsused

Otsused

8

10 391

100 %

10 786

(42)

(45)

(60)

(64)

(98)

(63)

(12)

(13)

9

15 429

100 %

16 633

(54)

(116)

(9)

(297)

(72)

(381)

(170)

(104)

10

21 058

97 %

4 766

3 501

2 349

3 118

3 524

4 131

(95)

(156)

(80)

11

13 220

45 %

1 160

5 372

6 688

Kokku

Kokku

60 097

60 097

32 185

32 185

3 405

3 405

2 187

2 187

3 049

3 049

3 163

3 163

3 961

3 961

621

621

5 034

5 034

6 491

6 491

Eraldatud vahendid

Eraldatud vahendid

8

10 378

100 %

10 541

(42)

8

(13)

(46)

(11)

(37)

(16)

(6)

9

15 309

99 %

14 209

997

476

9

(187)

(96)

(1)

(52)

(46)

10

19 576

91 %

130

3 184

2 820

2 514

3 460

3 457

2 687

783

541

11

7 769

26 %

731

3 293

3 745

Kokku

Kokku

53 032

53 032

24 881

24 881

4 140

4 140

3 304

3 304

2 509

2 509

3 226

3 226

3 350

3 350

3 380

3 380

4 008

4 008

4 234

4 234

Maksed

Maksed

8

10 376

100 %

9 930

152

158

90

15

18

16

(3)

(0)

9

15 053

97 %

10 011

1 806

1 304

906

539

231

145

43

68

10

16 476

76 %

90

1 111

1 772

1 879

2 655

2 718

2 760

2 024

1 466

11

3 435

12 %

595

1 024

1 816

Kokku

Kokku

45 339

45 339

20 031

20 031

3 069

3 069

3 233

3 233

2 874

2 874

3 209

3 209

2 967

2 967

3 516

3 516

3 088

3 088

3 350

3 350

*

Negatiivsed arvud tähistavad vabastatud summasid.

Tabel 2.2

Tabel 2.2

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

ABI LIIK

ABI LIIK

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EAF |
| 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| (10) | (10) | (10) | (10) | (10) |
| Lomé | Mitmesugused tulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 35 | | | | | | | | 35 | |
| Otsused | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Maksed | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Sihtprogrammid kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 993 | | | | | | | | 4 993 | |
| Otsused | 4 992 | 100 % | | | | | | | 4 992 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 4 987 | 100 % | | | | | | | 4 987 | 100 % |
| Maksed | 4 986 | 100 % | | | | | | | 4 986 | 100 % |
| Programmiväline abi kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 714 | | | | | | | | 4 714 | |
| Otsused | 4 714 | 100 % | | | | | | | 4 714 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 4 707 | 100 % | | | | | | | 4 707 | 100 % |
| Maksed | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Ümberpaigutused muudest fondidest | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 675 | | | | | | 675 | |
| Otsused | | | 674 | 100 % | | | | | 674 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 671 | 99 % | | | | | 671 | 99 % |
| Maksed | | | 670 | 99 % | | | | | 670 | 99 % |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| | |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 417 | | 8 875 | | 13 437 | | 15 156 | | 49 258 | |
| Otsused | 417 | 100 % | 8 868 | 100 % | 13 414 | 54 % | 7 972 | 53 % | 30 671 | 62 % |
| Eraldatud vahendid | 417 | 100 % | 8 842 | 100 % | 12 436 | 50 % | 3 777 | 25 % | 25 472 | 52 % |
| Maksed | 417 | 100 % | 8 804 | 99 % | 10 366 | 42 % | 1 524 | 10 % | 21 111 | 43 % |
| Riikide B-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 233 | | 1 217 | | 2 030 | | 648 | | 4 865 | |
| Otsused | 233 | 100 % | 1 215 | 100 % | 2 023 | 73 % | 608 | 94 % | 4 078 | 84 % |
| Eraldatud vahendid | 232 | 99 % | 1 209 | 99 % | 1 981 | 72 % | 340 | 53 % | 3 761 | 77 % |
| Maksed | 231 | 99 % | 1 204 | 99 % | 1 879 | 68 % | 243 | 37 % | 3 557 | 73 % |
| Cotonou | Üleminekurahastu | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | (0) | | (0) | |
| Otsused | | | | | | | | | | |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | | | | |
| Maksed | | | | | | | | | | |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 154 | | | | | | 154 | |
| Otsused | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Maksed | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 0 | | 240 | | 535 | | 1 071 | | 2 311 | |
| Otsused | | | 240 | 100 % | 505 | 51 % | 385 | 36 % | 1 131 | 49 % |
| Eraldatud vahendid | | | 240 | 100 % | 501 | 50 % | 337 | 31 % | 1 079 | 47 % |
| Maksed | | | 239 | 100 % | 498 | 50 % | 309 | 29 % | 1 047 | 45 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 2 968 | | 3 135 | | 3 387 | | 11 815 | |
| Otsused | | | 2 958 | 100 % | 2 915 | 53 % | 1 365 | 40 % | 7 238 | 61 % |
| Eraldatud vahendid | | | 2 944 | 99 % | 2 695 | 49 % | 1 206 | 36 % | 6 845 | 58 % |
| Maksed | | | 2 924 | 99 % | 2 319 | 42 % | 997 | 29 % | 6 240 | 53 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 818 | | 2 001 | | 5 181 | | 9 618 | |
| Otsused | | | 816 | 100 % | 1 999 | 55 % | 2 886 | 56 % | 5 701 | 59 % |
| Eraldatud vahendid | | | 798 | 98 % | 1 813 | 50 % | 2 106 | 41 % | 4 717 | 49 % |
| Maksed | | | 771 | 94 % | 1 285 | 36 % | 362 | 7 % | 2 419 | 25 % |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 105 | | | | | | 105 | |
| Otsused | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Maksed | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 267 | | | | | | 267 | |
| Otsused | | | 266 | 100 % | | | | | 266 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 217 | 81 % | | | | | 217 | 81 % |
| Maksed | | | 77 | 29 % | | | | | 77 | 29 % |
| Cotonou | Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 110 | | | | | | 110 | |
| Otsused | | | 109 | 98 % | | | | | 109 | 98 % |
| Eraldatud vahendid | | | 105 | 96 % | | | | | 105 | 96 % |
| Maksed | | | 80 | 73 % | | | | | 80 | 73 % |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 39 | | | | | | 39 | |
| Otsused | | | 24 | 62 % | | | | | 24 | 62 % |
| Eraldatud vahendid | | | 24 | 62 % | | | | | 24 | 62 % |
| Maksed | | | 24 | 62 % | | | | | 24 | 62 % |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 187 | | 3 | | 190 | |
| Otsused | | | | | 185 | 99 % | 3 | 100 % | 188 | 99 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 136 | 73 % | | | 136 | 71 % |
| Maksed | | | | | 116 | 62 % | | | 116 | 61 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 5 | | 0 | | 6 | |
| Otsused | | | | | 4 | 77 % | | | 4 | 72 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 2 | 41 % | | | 2 | 39 % |
| Maksed | | | | | 1 | 21 % | | | 1 | 19 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 12 | | 1 | | 13 | |
| Otsused | | | | | 12 | 97 % | 1 | 100 % | 13 | 98 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 11 | 93 % | 1 | 100 % | 13 | 94 % |
| Maksed | | | | | 11 | 87 % | | | 11 | 79 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | 1 | | 1 | |
| Otsused | | | | | | | 1 | 71 % | 1 | 71 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | 1 | 71 % | 1 | 71 % |
| Maksed | | | | | | | 1 | 52 % | 1 | 52 % |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| | |
| | Assigneeringud | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| (10) | (10) | (10) | (10) | (10) |
| Cotonou | Riigi reserv | | | | | | | 0 | | 3 401 | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | | | | | | | 203 | | 578 | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | | | | | 0 | | 0 | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | | | | | 3 743 | | 4 426 | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | | | | | | | | | 205 | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | 264 | | 35 | | 376 | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| | | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| (10) | (10) | (10) | (10) | (10) |
| | Assigneeringud | 10 392 | | 15 467 | | 21 607 | | 29 430 | | 98 155 | |
| Otsused | 10 391 | 100 % | 15 429 | 100 % | 21 058 | 49 % | 13 220 | 45 % | 60 097 | 61 % |
| Eraldatud vahendid | 10 378 | 100 % | 15 309 | 99 % | 19 576 | 46 % | 7 769 | 26 % | 53 032 | 54 % |
| Maksed | 10 376 | 100 % | 15 053 | 97 % | 16 476 | 38 % | 3 435 | 12 % | 45 339 | 46 % |
| Kõik assigneeringud KOKKU | | | | | | | | | | |

(miljonites eurodes)

EAF

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(10)

10

(10)

10

(10)

10

(10)

10

(10)

10

Lomé

Lomé

Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud

Assigneeringud

35

35

Otsused

35

100 %

35

100 %

Eraldatud vahendid

35

100 %

35

100 %

Maksed

35

100 %

35

100 %

Sihtprogrammid kokku

Sihtprogrammid kokku

Assigneeringud

4 993

4 993

Otsused

4 992

100 %

4 992

100 %

Eraldatud vahendid

4 987

100 %

4 987

100 %

Maksed

4 986

100 %

4 986

100 %

Programmiväline abi kokku

Programmiväline abi kokku

Assigneeringud

4 714

4 714

Otsused

4 714

100 %

4 714

100 %

Eraldatud vahendid

4 707

100 %

4 707

100 %

Maksed

4 706

100 %

4 706

100 %

Ümberpaigutused muudest fondidest

Ümberpaigutused muudest fondidest

Assigneeringud

675

675

Otsused

674

100 %

674

100 %

Eraldatud vahendid

671

99 %

671

99 %

Maksed

670

99 %

670

99 %

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

417

8 875

13 437

15 156

49 258

Otsused

417

100 %

8 868

100 %

13 414

54 %

7 972

53 %

30 671

62 %

Eraldatud vahendid

417

100 %

8 842

100 %

12 436

50 %

3 777

25 %

25 472

52 %

Maksed

417

100 %

8 804

99 %

10 366

42 %

1 524

10 %

21 111

43 %

Riikide B-assigneeringud

Riikide B-assigneeringud

Assigneeringud

233

1 217

2 030

648

4 865

Otsused

233

100 %

1 215

100 %

2 023

73 %

608

94 %

4 078

84 %

Eraldatud vahendid

232

99 %

1 209

99 %

1 981

72 %

340

53 %

3 761

77 %

Maksed

231

99 %

1 204

99 %

1 879

68 %

243

37 %

3 557

73 %

Cotonou

Cotonou

Üleminekurahastu

Üleminekurahastu

Assigneeringud

(0)

(0)

Otsused

Eraldatud vahendid

Maksed

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

Assigneeringud

154

154

Otsused

154

100 %

154

100 %

Eraldatud vahendid

154

100 %

154

100 %

Maksed

154

100 %

154

100 %

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

0

240

535

1 071

2 311

Otsused

240

100 %

505

51 %

385

36 %

1 131

49 %

Eraldatud vahendid

240

100 %

501

50 %

337

31 %

1 079

47 %

Maksed

239

100 %

498

50 %

309

29 %

1 047

45 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

Assigneeringud

2 968

3 135

3 387

11 815

Otsused

2 958

100 %

2 915

53 %

1 365

40 %

7 238

61 %

Eraldatud vahendid

2 944

99 %

2 695

49 %

1 206

36 %

6 845

58 %

Maksed

2 924

99 %

2 319

42 %

997

29 %

6 240

53 %

Piirkondlikud assigneeringud

Piirkondlikud assigneeringud

Assigneeringud

818

2 001

5 181

9 618

Otsused

816

100 %

1 999

55 %

2 886

56 %

5 701

59 %

Eraldatud vahendid

798

98 %

1 813

50 %

2 106

41 %

4 717

49 %

Maksed

771

94 %

1 285

36 %

362

7 %

2 419

25 %

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

Assigneeringud

105

105

Otsused

105

100 %

105

100 %

Eraldatud vahendid

105

100 %

105

100 %

Maksed

105

100 %

105

100 %

Lõuna-Sudaani eritoetus

Lõuna-Sudaani eritoetus

Assigneeringud

267

267

Otsused

266

100 %

266

100 %

Eraldatud vahendid

217

81 %

217

81 %

Maksed

77

29 %

77

29 %

Cotonou

Cotonou

Sudaani eritoetus

Sudaani eritoetus

Assigneeringud

110

110

Otsused

109

98 %

109

98 %

Eraldatud vahendid

105

96 %

105

96 %

Maksed

80

73 %

80

73 %

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

Assigneeringud

39

39

Otsused

24

62 %

24

62 %

Eraldatud vahendid

24

62 %

24

62 %

Maksed

24

62 %

24

62 %

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

187

3

190

Otsused

185

99 %

3

100 %

188

99 %

Eraldatud vahendid

136

73 %

136

71 %

Maksed

116

62 %

116

61 %

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

5

0

6

Otsused

4

77 %

4

72 %

Eraldatud vahendid

2

41 %

2

39 %

Maksed

1

21 %

1

19 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

Assigneeringud

12

1

13

Otsused

12

97 %

1

100 %

13

98 %

Eraldatud vahendid

11

93 %

1

100 %

13

94 %

Maksed

11

87 %

11

79 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

1

1

Otsused

1

71 %

1

71 %

Eraldatud vahendid

1

71 %

1

71 %

Maksed

1

52 %

1

52 %

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Assigneeringud

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(10)

10

(10)

10

(10)

10

(10)

10

(10)

10

Cotonou

Cotonou

Riigi reserv

0

0

3 401

3 401

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

203

203

578

578

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

0

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

3 743

3 743

4 426

4 426

Piirkondlike assigneeringute reserv

205

205

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Mittekasutatav reserv

264

264

35

35

376

376

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(10)

10

(10)

10

(10)

10

(10)

10

(10)

10

Assigneeringud

10 392

15 467

21 607

29 430

98 155

Otsused

10 391

100 %

15 429

100 %

21 058

49 %

13 220

45 %

60 097

61 %

Eraldatud vahendid

10 378

100 %

15 309

99 %

19 576

46 %

7 769

26 %

53 032

54 %

Maksed

10 376

100 %

15 053

97 %

16 476

38 %

3 435

12 %

45 339

46 %

Kõik assigneeringud KOKKU

Kõik assigneeringud KOKKU

Tabel 2.3

Tabel 2.3

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Kaheksas EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Kaheksas EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| Lomé | AKV RIIGID


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Intressitulu kasutamine | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| Mitmesugused tulud KOKKU | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| Sihtprogrammid kokku | 4 957 | 4 956 | (2) | 100 % | 4 952 | (2) | 100 % | 4 951 | (0) | 100 % |
| Sihtprogrammid KOKKU | 4 957 | 4 956 | (2) | 100 % | 4 952 | (2) | 100 % | 4 951 | (0) | 100 % |
| Pagulastele ettenähtud abi | 100 | 100 | (0) | 100 % | 100 | (0) | 100 % | 100 | | 100 % |
| Hädaabi (Lomé) | 136 | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | 1 060 | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % |
| Intressitoetused | 72 | 72 | (7) | 100 % | 69 | (3) | 95 % | 69 | | 100 % |
| Riskikapital | 1 015 | 1 015 | | 100 % | 1 012 | | 100 % | 1 012 | | 100 % |
| Stabex | 723 | 723 | (0) | 100 % | 723 | (0) | 100 % | 722 | 0 | 100 % |
| Struktuuriline kohandus | 1 497 | 1 497 | | 100 % | 1 497 | | 100 % | 1 497 | | 100 % |
| Sysmin | 101 | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % |
| Programmiväline abi KOKKU | 4 704 | 4 703 | (8) | 100 % | 4 697 | (4) | 100 % | 4 696 | 0 | 100 % |
| Cotonou | AKV RIIGID


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 417 | 417 | (0) | 100 % | 417 | (0) | 100 % | 417 | | 100 % |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 417 | 417 | (0) | 100 % | 417 | (0) | 100 % | 417 | | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 233 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 233 | (2) | | 232 | (1) | 99 % | 231 | 0 | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud KOKKU | 233 | 233 | (2) | 100 % | 232 | (1) | 99 % | 231 | 0 | 100 % |
| Intressid ja muud tulud | 0 | | | | | | | | | |
| Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| | AKV RIIGID KOKKU (A) | 10 346 | 10 345 | (13) | 100 % | 10 333 | (6) | 100 % | 10 330 | (0) | 100 % |
| Lomé | ÜMTd


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Sihtprogrammid kokku | 36 | 36 | 0 | 100 % | 35 | (0) | 98 % | 35 | | 100 % |
| Sihtprogrammid KOKKU | 36 | 36 | 0 | 100 % | 35 | (0) | 98 % | 35 | | 100 % |
| Intressitoetused | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Riskikapital | 6 | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| Stabex | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Sysmin | 2 | 2 | (0) | 100 % | 2 | | 100 % | 2 | | 100 % |
| Programmiväline abi KOKKU | 10 | 10 | (0) | 100 % | 10 | | 100 % | 10 | | 100 % |
| | ÜMTd KOKKU (B) | 46 | 46 | (0) | 100 % | 46 | (0) | 99 % | 46 | | 100 % |
| | AKV riigid + ÜMTd (A+B) KOKKU | 10 392 | 10 391 | (13) | 100 % | 10 378 | (6) | 100 % | 10 376 | (0) | 100 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

Lomé

Lomé

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Intressitulu kasutamine

35

35

100 %

35

100 %

35

100 %

Mitmesugused tulud KOKKU

Mitmesugused tulud KOKKU

35

35

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

Sihtprogrammid kokku

4 957

4 956

(2)

100 %

4 952

(2)

100 %

4 951

(0)

100 %

Sihtprogrammid KOKKU

Sihtprogrammid KOKKU

4 957

4 957

4 956

4 956

(2)

(2)

100 %

100 %

4 952

4 952

(2)

(2)

100 %

100 %

4 951

4 951

(0)

(0)

100 %

100 %

Pagulastele ettenähtud abi

100

100

(0)

100 %

100

(0)

100 %

100

100 %

Hädaabi (Lomé)

136

136

100 %

136

100 %

136

100 %

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

1 060

1 060

100 %

1 060

100 %

1 060

100 %

Intressitoetused

72

72

(7)

100 %

69

(3)

95 %

69

100 %

Riskikapital

1 015

1 015

100 %

1 012

100 %

1 012

100 %

Stabex

723

723

(0)

100 %

723

(0)

100 %

722

0

100 %

Struktuuriline kohandus

1 497

1 497

100 %

1 497

100 %

1 497

100 %

Sysmin

101

101

100 %

101

100 %

101

100 %

Programmiväline abi KOKKU

Programmiväline abi KOKKU

4 704

4 704

4 703

4 703

(8)

(8)

100 %

100 %

4 697

4 697

(4)

(4)

100 %

100 %

4 696

4 696

0

0

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

417

417

(0)

100 %

417

(0)

100 %

417

100 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

417

417

417

417

(0)

(0)

100 %

100 %

417

417

(0)

(0)

100 %

100 %

417

417

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

233

Eksporditulude hüvitamine

233

(2)

232

(1)

99 %

231

0

100 %

Riikide B-assigneeringud KOKKU

Riikide B-assigneeringud KOKKU

233

233

233

233

(2)

(2)

100 %

100 %

232

232

(1)

(1)

99 %

99 %

231

231

0

0

100 %

100 %

Intressid ja muud tulud

0

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

0

0

AKV RIIGID KOKKU (A)

AKV RIIGID KOKKU (A)

10 346

10 346

10 345

10 345

(13)

(13)

100 %

100 %

10 333

10 333

(6)

(6)

100 %

100 %

10 330

10 330

(0)

(0)

100 %

100 %

Lomé

Lomé

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Sihtprogrammid kokku

36

36

0

100 %

35

(0)

98 %

35

100 %

Sihtprogrammid KOKKU

Sihtprogrammid KOKKU

36

36

36

36

0

0

100 %

100 %

35

35

(0)

(0)

98 %

98 %

35

35

100 %

100 %

Intressitoetused

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

Riskikapital

6

6

100 %

6

100 %

6

100 %

Stabex

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

Sysmin

2

2

(0)

100 %

2

100 %

2

100 %

Programmiväline abi KOKKU

Programmiväline abi KOKKU

10

10

10

10

(0)

(0)

100 %

100 %

10

10

100 %

100 %

10

10

100 %

100 %

ÜMTd KOKKU (B)

ÜMTd KOKKU (B)

46

46

46

46

(0)

(0)

100 %

100 %

46

46

(0)

(0)

99 %

99 %

46

46

100 %

100 %

AKV riigid + ÜMTd (A+B) KOKKU

AKV riigid + ÜMTd (A+B) KOKKU

10 392

10 392

10 391

10 391

(13)

(13)

100 %

100 %

10 378

10 378

(6)

(6)

100 %

100 %

10 376

10 376

(0)

(0)

100 %

100 %

Tabel 2.4

Tabel 2.4

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Üheksas EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Üheksas EAF

| | (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| Lomé | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 20 | 20 | (0) | 100 % | 20 | | 100 % | 20 | | 100 % |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 651 | 651 | (3) | 100 % | 648 | (0) | 100 % | 647 | (0) | 100 % |
| Ümberpaigutused muudest fondidest KOKKU | 672 | 671 | (3) | 100 % | 668 | (0) | 100 % | 667 | (0) | 100 % |
| Cotonou | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 8 637 | 8 631 | (49) | 100 % | 8 605 | (20) | 100 % | 8 569 | 6 | 100 % |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 8 637 | 8 631 | (49) | 100 % | 8 605 | (20) | 100 % | 8 569 | 6 | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 1 212 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 149 | (0) | | 149 | (0) | 100 % | 149 | 0 | 100 % |
| Hädaabi | | 1 050 | (5) | | 1 044 | (7) | 99 % | 1 040 | (0) | 100 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 11 | | | 11 | | 100 % | 11 | | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud KOKKU | 1 212 | 1 210 | (6) | 100 % | 1 204 | (7) | 99 % | 1 200 | (0) | 100 % |
| Cotonou | CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee KOKKU | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| Rakenduskulud | 177 | 177 | | 100 % | 177 | 0 | 100 % | 176 | 0 | 99 % |
| Intressid ja muud tulud | 63 | 63 | | 100 % | 63 | | 100 % | 63 | | 100 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU | 240 | 240 | | 100 % | 240 | 0 | 100 % | 239 | 0 | 100 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 614 | 2 604 | (21) | 100 % | 2 591 | (14) | 99 % | 2 571 | 14 | 99 % |
| Rahutagamisvahend | 354 | 354 | (0) | 100 % | 353 | (0) | 100 % | 353 | | 100 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 2 968 | 2 958 | (21) | 100 % | 2 944 | (15) | 100 % | 2 924 | 14 | 99 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 770 | 768 | (24) | 100 % | 752 | (4) | 98 % | 726 | 5 | 97 % |
| Piirkondlikud assigneeringud KOKKU | 770 | 768 | (24) | 100 % | 752 | (4) | 98 % | 726 | 5 | 97 % |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus KOKKU | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | 267 | 266 | 0 | 100 % | 217 | 1 | 82 % | 77 | 23 | 35 % |
| Lõuna-Sudaani eritoetus KOKKU | 267 | 266 | 0 | 100 % | 217 | 1 | 82 % | 77 | 23 | 35 % |
| Sudaani eritoetus | 110 | 109 | (0) | 98 % | 105 | (1) | 97 % | 80 | 20 | 76 % |
| Sudaani eritoetus KOKKU | 110 | 109 | (0) | 98 % | 105 | (1) | 97 % | 80 | 20 | 76 % |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | 39 | 24 | | 62 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse KOKKU | 39 | 24 | | 62 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| | AKV RIIGID KOKKU (A) | 15 174 | 15 136 | (103) | 100 % | 15 018 | (45) | 99 % | 14 764 | 68 | 98 % |
| Lomé | ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 0 | 0 | | 100 % | 0 | | 100 % | 0 | | 100 % |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 3 | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| Ümberpaigutused muudest fondidest KOKKU | 3 | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| Cotonou | ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 237 | 237 | (1) | 100 % | 237 | (1) | 100 % | 235 | (0) | 99 % |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 237 | 237 | (1) | 100 % | 237 | (1) | 100 % | 235 | (0) | 99 % |
| Riikide B-assigneeringud | 4 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 4 | | | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud KOKKU | 4 | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 48 | 48 | 0 | 100 % | 46 | 0 | 97 % | 45 | 0 | 98 % |
| Piirkondlikud assigneeringud KOKKU | 48 | 48 | 0 | 100 % | 46 | 0 | 97 % | 45 | 0 | 98 % |
| | ÜMTd KOKKU (B) | 293 | 293 | (1) | 100 % | 291 | (1) | 99 % | 288 | 0 | 99 % |
| | AKV riigid + ÜMTd (A+B) KOKKU | 15 467 | 15 429 | (104) | 100 % | 15 309 | (46) | 99 % | 15 053 | 68 | 98 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

Lomé

Lomé

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

20

20

(0)

100 %

20

100 %

20

100 %

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

651

651

(3)

100 %

648

(0)

100 %

647

(0)

100 %

Ümberpaigutused muudest fondidest KOKKU

Ümberpaigutused muudest fondidest KOKKU

672

672

671

671

(3)

(3)

100 %

100 %

668

668

(0)

(0)

100 %

100 %

667

667

(0)

(0)

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

8 637

8 631

(49)

100 %

8 605

(20)

100 %

8 569

6

100 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

8 637

8 637

8 631

8 631

(49)

(49)

100 %

100 %

8 605

8 605

(20)

(20)

100 %

100 %

8 569

8 569

6

6

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

1 212

Eksporditulude hüvitamine

149

(0)

149

(0)

100 %

149

0

100 %

Hädaabi

1 050

(5)

1 044

(7)

99 %

1 040

(0)

100 %

Suurtes võlgades vaesed riigid

11

11

100 %

11

100 %

Riikide B-assigneeringud KOKKU

Riikide B-assigneeringud KOKKU

1 212

1 212

1 210

1 210

(6)

(6)

100 %

100 %

1 204

1 204

(7)

(7)

99 %

99 %

1 200

1 200

(0)

(0)

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

100 %

154

100 %

154

100 %

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee KOKKU

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee KOKKU

154

154

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

Rakenduskulud

177

177

100 %

177

0

100 %

176

0

99 %

Intressid ja muud tulud

63

63

100 %

63

100 %

63

100 %

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

240

240

240

240

100 %

100 %

240

240

0

0

100 %

100 %

239

239

0

0

100 %

100 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 614

2 604

(21)

100 %

2 591

(14)

99 %

2 571

14

99 %

Rahutagamisvahend

354

354

(0)

100 %

353

(0)

100 %

353

100 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

2 968

2 968

2 958

2 958

(21)

(21)

100 %

100 %

2 944

2 944

(15)

(15)

100 %

100 %

2 924

2 924

14

14

99 %

99 %

Piirkondlikud assigneeringud

770

768

(24)

100 %

752

(4)

98 %

726

5

97 %

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

770

770

768

768

(24)

(24)

100 %

100 %

752

752

(4)

(4)

98 %

98 %

726

726

5

5

97 %

97 %

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

105

105

100 %

105

100 %

105

100 %

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus KOKKU

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus KOKKU

105

105

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

266

0

100 %

217

1

82 %

77

23

35 %

Lõuna-Sudaani eritoetus KOKKU

Lõuna-Sudaani eritoetus KOKKU

267

267

266

266

0

0

100 %

100 %

217

217

1

1

82 %

82 %

77

77

23

23

35 %

35 %

Sudaani eritoetus

110

109

(0)

98 %

105

(1)

97 %

80

20

76 %

Sudaani eritoetus KOKKU

Sudaani eritoetus KOKKU

110

110

109

109

(0)

(0)

98 %

98 %

105

105

(1)

(1)

97 %

97 %

80

80

20

20

76 %

76 %

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

39

24

62 %

24

100 %

24

100 %

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse KOKKU

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse KOKKU

39

39

24

24

62 %

62 %

24

24

100 %

100 %

24

24

100 %

100 %

AKV RIIGID KOKKU (A)

AKV RIIGID KOKKU (A)

15 174

15 174

15 136

15 136

(103)

(103)

100 %

100 %

15 018

15 018

(45)

(45)

99 %

99 %

14 764

14 764

68

68

98 %

98 %

Lomé

Lomé

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

0

0

100 %

0

100 %

0

100 %

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

3

3

100 %

3

100 %

3

100 %

Ümberpaigutused muudest fondidest KOKKU

Ümberpaigutused muudest fondidest KOKKU

3

3

3

3

100 %

100 %

3

3

100 %

100 %

3

3

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

237

237

(1)

100 %

237

(1)

100 %

235

(0)

99 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

237

237

237

237

(1)

(1)

100 %

100 %

237

237

(1)

(1)

100 %

100 %

235

235

(0)

(0)

99 %

99 %

Riikide B-assigneeringud

4

Hädaabi

4

4

100 %

4

100 %

Riikide B-assigneeringud KOKKU

Riikide B-assigneeringud KOKKU

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

1

1

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

Piirkondlikud assigneeringud

48

48

0

100 %

46

0

97 %

45

0

98 %

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

48

48

48

48

0

0

100 %

100 %

46

46

0

0

97 %

97 %

45

45

0

0

98 %

98 %

ÜMTd KOKKU (B)

ÜMTd KOKKU (B)

293

293

293

293

(1)

(1)

100 %

100 %

291

291

(1)

(1)

99 %

99 %

288

288

0

0

99 %

99 %

AKV riigid + ÜMTd (A+B) KOKKU

AKV riigid + ÜMTd (A+B) KOKKU

15 467

15 467

15 429

15 429

(104)

(104)

100 %

100 %

15 309

15 309

(46)

(46)

99 %

99 %

15 053

15 053

68

68

98 %

98 %

Tabel 2.5

Tabel 2.5

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Kümnes EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Kümnes EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 13 244 | 13 221 | (154) | 100 % | 12 301 | 430 | 93 % | 10 243 | 1 058 | 83 % |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 13 244 | 13 221 | (154) | 100 % | 12 301 | 430 | 93 % | 10 243 | 1 058 | 83 % |
| Riikide B-assigneeringud | 2 015 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 204 | (6) | | 193 | 5 | 95 % | 179 | 11 | 93 % |
| Hädaabi | | 850 | (5) | | 830 | 4 | 98 % | 766 | 53 | 92 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 49 | | | 49 | | 100 % | 49 | | 100 % |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 905 | (0) | | 896 | (1) | 99 % | 873 | 23 | 97 % |
| Riikide B-assigneeringud KOKKU | 2 015 | 2 008 | (11) | 100 % | 1 968 | 8 | 98 % | 1 866 | 87 | 95 % |
| Rakenduskulud | 445 | 431 | 2 | 97 % | 429 | 1 | 100 % | 427 | 2 | 100 % |
| Intressid ja muud tulud | 84 | 69 | (0) | 82 % | 67 | (0) | 97 % | 66 | 1 | 99 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU | 529 | 500 | 1 | 94 % | 496 | 0 | 99 % | 494 | 3 | 99 % |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 232 | 232 | (6) | 100 % | 231 | (6) | 100 % | 211 | 0 | 91 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 1 889 | 1 889 | (12) | 100 % | 1 824 | (2) | 97 % | 1 492 | 127 | 82 % |
| Rahutagamisvahend | 1 014 | 794 | 106 | 78 % | 640 | (20) | 81 % | 616 | (1) | 96 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 3 135 | 2 915 | 88 | 93 % | 2 695 | (28) | 92 % | 2 319 | 126 | 86 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 1 962 | 1 960 | (17) | 100 % | 1 777 | 149 | 91 % | 1 266 | 164 | 71 % |
| Piirkondlikud assigneeringud KOKKU | 1 962 | 1 960 | (17) | 100 % | 1 777 | 149 | 91 % | 1 266 | 164 | 71 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 187 | 185 | 14 | 99 % | 136 | (21) | 73 % | 116 | 9 | 85 % |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 187 | 185 | 14 | 99 % | 136 | (21) | 73 % | 116 | 9 | 85 % |
| Rakenduskulud | 5 | 4 | 1 | 84 % | 2 | 0 | 53 % | 1 | 0 | 50 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU | 5 | 4 | 1 | 84 % | 2 | 0 | 53 % | 1 | 0 | 50 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 12 | 11 | (0) | 97 % | 11 | (1) | 95 % | 10 | 1 | 94 % |
| Rahutagamisvahend | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 99 % | 1 | | 100 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 12 | 12 | (0) | 97 % | 11 | (1) | 96 % | 11 | 1 | 94 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| A-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| Riigi reserv KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringut reserv KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | (0) | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU | (0) | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 0 | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 243 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv KOKKU | 243 | | | | | | | | | |
| ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 193 | 193 | (2) | 100 % | 136 | 2 | 70 % | 123 | 10 | 91 % |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 193 | 193 | (2) | 100 % | 136 | 2 | 70 % | 123 | 10 | 91 % |
| Riikide B-assigneeringud | 15 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 9 | 0 | | 7 | 0 | 77 % | 7 | 0 | 99 % |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 6 | | | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud KOKKU | 15 | 15 | 0 | 100 % | 13 | 0 | 86 % | 13 | 0 | 99 % |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 5 | 5 | | 100 % | 5 | 0 | 98 % | 5 | (0) | 91 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU | 5 | 5 | | 100 % | 5 | 0 | 98 % | 5 | (0) | 91 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 40 | 40 | 0 | 100 % | 35 | 0 | 89 % | 20 | 7 | 56 % |
| Piirkondlikud assigneeringud KOKKU | 40 | 40 | 0 | 100 % | 35 | 0 | 89 % | 20 | 7 | 56 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| A-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| Riigi reserv KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 21 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv KOKKU | 21 | | | | | | | | | |
| AKV riigid + ÜMTd (sh reservid) KOKKU | 21 607 | 21 058 | (80) | 97 % | 19 576 | 541 | 93 % | 16 476 | 1 466 | 84 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

13 244

13 221

(154)

100 %

12 301

430

93 %

10 243

1 058

83 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

13 244

13 244

13 221

13 221

(154)

(154)

100 %

100 %

12 301

12 301

430

430

93 %

93 %

10 243

10 243

1 058

1 058

83 %

83 %

Riikide B-assigneeringud

2 015

Eksporditulude hüvitamine

204

(6)

193

5

95 %

179

11

93 %

Hädaabi

850

(5)

830

4

98 %

766

53

92 %

Suurtes võlgades vaesed riigid

49

49

100 %

49

100 %

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

905

(0)

896

(1)

99 %

873

23

97 %

Riikide B-assigneeringud KOKKU

Riikide B-assigneeringud KOKKU

2 015

2 015

2 008

2 008

(11)

(11)

100 %

100 %

1 968

1 968

8

8

98 %

98 %

1 866

1 866

87

87

95 %

95 %

Rakenduskulud

445

431

2

97 %

429

1

100 %

427

2

100 %

Intressid ja muud tulud

84

69

(0)

82 %

67

(0)

97 %

66

1

99 %

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

529

529

500

500

1

1

94 %

94 %

496

496

0

0

99 %

99 %

494

494

3

3

99 %

99 %

Institutsionaalsed ja toetuskulud

232

232

(6)

100 %

231

(6)

100 %

211

0

91 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

1 889

1 889

(12)

100 %

1 824

(2)

97 %

1 492

127

82 %

Rahutagamisvahend

1 014

794

106

78 %

640

(20)

81 %

616

(1)

96 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

3 135

3 135

2 915

2 915

88

88

93 %

93 %

2 695

2 695

(28)

(28)

92 %

92 %

2 319

2 319

126

126

86 %

86 %

Piirkondlikud assigneeringud

1 962

1 960

(17)

100 %

1 777

149

91 %

1 266

164

71 %

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

1 962

1 962

1 960

1 960

(17)

(17)

100 %

100 %

1 777

1 777

149

149

91 %

91 %

1 266

1 266

164

164

71 %

71 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

187

185

14

99 %

136

(21)

73 %

116

9

85 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

187

187

185

185

14

14

99 %

99 %

136

136

(21)

(21)

73 %

73 %

116

116

9

9

85 %

85 %

Rakenduskulud

5

4

1

84 %

2

0

53 %

1

0

50 %

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

5

5

4

4

1

1

84 %

84 %

2

2

0

0

53 %

53 %

1

1

0

0

50 %

50 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

12

11

(0)

97 %

11

(1)

95 %

10

1

94 %

Rahutagamisvahend

1

1

100 %

1

99 %

1

100 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

12

12

12

12

(0)

(0)

97 %

97 %

11

11

(1)

(1)

96 %

96 %

11

11

1

1

94 %

94 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

A-assigneeringute reserv

0

B-assigneeringute reserv

0

Riigi reserv KOKKU

Riigi reserv KOKKU

0

0

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

0

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringut reserv KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringut reserv KOKKU

0

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

(0)

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU

(0)

(0)

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

0

0

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

Piirkondlike assigneeringute reserv KOKKU

Piirkondlike assigneeringute reserv KOKKU

0

0

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

243

Mittekasutatav reserv KOKKU

Mittekasutatav reserv KOKKU

243

243

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

193

193

(2)

100 %

136

2

70 %

123

10

91 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

193

193

193

193

(2)

(2)

100 %

100 %

136

136

2

2

70 %

70 %

123

123

10

10

91 %

91 %

Riikide B-assigneeringud

15

Hädaabi

9

0

7

0

77 %

7

0

99 %

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

6

6

100 %

6

100 %

Riikide B-assigneeringud KOKKU

Riikide B-assigneeringud KOKKU

15

15

15

15

0

0

100 %

100 %

13

13

0

0

86 %

86 %

13

13

0

0

99 %

99 %

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

5

5

100 %

5

0

98 %

5

(0)

91 %

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

5

5

5

5

100 %

100 %

5

5

0

0

98 %

98 %

5

5

(0)

(0)

91 %

91 %

Piirkondlikud assigneeringud

40

40

0

100 %

35

0

89 %

20

7

56 %

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

40

40

40

40

0

0

100 %

100 %

35

35

0

0

89 %

89 %

20

20

7

7

56 %

56 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

A-assigneeringute reserv

0

B-assigneeringute reserv

0

Riigi reserv KOKKU

Riigi reserv KOKKU

0

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU

0

0

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

Piirkondlike assigneeringute reserv KOKKU

Piirkondlike assigneeringute reserv KOKKU

0

0

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

21

Mittekasutatav reserv KOKKU

Mittekasutatav reserv KOKKU

21

21

AKV riigid + ÜMTd (sh reservid) KOKKU

AKV riigid + ÜMTd (sh reservid) KOKKU

21 607

21 607

21 058

21 058

(80)

(80)

97 %

97 %

19 576

19 576

541

541

93 %

93 %

16 476

16 476

1 466

1 466

84 %

84 %

Tabel 2.6

Tabel 2.6

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. detsember 2016:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Üheteistkümnes EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Üheteistkümnes EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 15 115 | 7 931 | 4 643 | 52 % | 3 751 | 2 268 | 47 % | 1 517 | 844 | 40 % |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 15 115 | 7 931 | 4 643 | 52 % | 3 751 | 2 268 | 47 % | 1 517 | 844 | 40 % |
| Riikide B-assigneeringud | 648 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 499 | 336 | | 331 | 219 | 66 % | 237 | 152 | 72 % |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 109 | 109 | | 9 | 9 | 8 % | 5 | 5 | 59 % |
| Riikide B-assigneeringud KOKKU | 648 | 608 | 444 | 94 % | 340 | 228 | 56 % | 243 | 157 | 71 % |
| Üleminekurahastu | 0 | | | | | | | | | |
| Üleminekurahastu KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Rakenduskulud | 1 053 | 374 | 137 | 36 % | 329 | 127 | 88 % | 302 | 111 | 92 % |
| Intressid ja muud tulud | 16 | 8 | 2 | 52 % | 6 | 1 | 70 % | 6 | 3 | 96 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU | 1 068 | 382 | 139 | 36 % | 335 | 127 | 88 % | 308 | 114 | 92 % |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 246 | 106 | 5 | 43 % | 78 | 21 | 73 % | 60 | 20 | 77 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 241 | 359 | 68 | 16 % | 251 | 35 | 70 % | 206 | 206 | 82 % |
| Rahutagamisvahend | 900 | 900 | 0 | 100 % | 878 | 279 | 98 % | 731 | 215 | 83 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 3 387 | 1 365 | 73 | 40 % | 1 206 | 335 | 88 % | 997 | 441 | 83 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 5 181 | 2 886 | 1 344 | 56 % | 2 106 | 759 | 73 % | 362 | 252 | 17 % |
| Piirkondlikud assigneeringud KOKKU | 5 181 | 2 886 | 1 344 | 56 % | 2 106 | 759 | 73 % | 362 | 252 | 17 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 3 | 3 | 3 | 100 % | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 3 | 3 | 3 | 100 % | | | | | | |
| Rakenduskulud | 0 | | | | | | | | | |
| Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Rahutagamisvahend | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | | | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| Riigi reserv KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 203 | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringut reserv KOKKU | 203 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 3 428 | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU | 3 428 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 31 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv KOKKU | 31 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 1 | 1 | | 71 % | 1 | | 100 % | 1 | | 73 % |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 1 | 1 | | 71 % | 1 | | 100 % | 1 | | 73 % |
| ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 41 | 41 | 41 | 100 % | 26 | 26 | 63 % | 7 | 7 | 27 % |
| Riikide A-assigneeringud KOKKU | 41 | 41 | 41 | 100 % | 26 | 26 | 63 % | 7 | 7 | 27 % |
| Üleminekurahastu | 0 | | | | | | | | | |
| Üleminekurahastu KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 3 | 3 | 0 | 100 % | 3 | 2 | 90 % | 1 | 1 | 53 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU | 3 | 3 | 0 | 100 % | 3 | 2 | 90 % | 1 | 1 | 53 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 316 | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU | 316 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 3 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv KOKKU | 3 | | | | | | | | | |
| AKV riigid + ÜMTd (sh reservid) KOKKU | 29 430 | 13 220 | 6 688 | 45 % | 7 769 | 3 745 | 59 % | 3 435 | 1 816 | 44 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

15 115

7 931

4 643

52 %

3 751

2 268

47 %

1 517

844

40 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

15 115

15 115

7 931

7 931

4 643

4 643

52 %

52 %

3 751

3 751

2 268

2 268

47 %

47 %

1 517

1 517

844

844

40 %

40 %

Riikide B-assigneeringud

648

Hädaabi

499

336

331

219

66 %

237

152

72 %

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

109

109

9

9

8 %

5

5

59 %

Riikide B-assigneeringud KOKKU

Riikide B-assigneeringud KOKKU

648

648

608

608

444

444

94 %

94 %

340

340

228

228

56 %

56 %

243

243

157

157

71 %

71 %

Üleminekurahastu

0

Üleminekurahastu KOKKU

Üleminekurahastu KOKKU

0

0

Rakenduskulud

1 053

374

137

36 %

329

127

88 %

302

111

92 %

Intressid ja muud tulud

16

8

2

52 %

6

1

70 %

6

3

96 %

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

1 068

1 068

382

382

139

139

36 %

36 %

335

335

127

127

88 %

88 %

308

308

114

114

92 %

92 %

Institutsionaalsed ja toetuskulud

246

106

5

43 %

78

21

73 %

60

20

77 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 241

359

68

16 %

251

35

70 %

206

206

82 %

Rahutagamisvahend

900

900

0

100 %

878

279

98 %

731

215

83 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

3 387

3 387

1 365

1 365

73

73

40 %

40 %

1 206

1 206

335

335

88 %

88 %

997

997

441

441

83 %

83 %

Piirkondlikud assigneeringud

5 181

2 886

1 344

56 %

2 106

759

73 %

362

252

17 %

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

Piirkondlikud assigneeringud KOKKU

5 181

5 181

2 886

2 886

1 344

1 344

56 %

56 %

2 106

2 106

759

759

73 %

73 %

362

362

252

252

17 %

17 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

3

3

3

100 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

3

3

3

3

3

3

100 %

100 %

Rakenduskulud

0

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

0

0

Rahutagamisvahend

1

1

100 %

1

100 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

1

1

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

B-assigneeringute reserv

0

Riigi reserv KOKKU

Riigi reserv KOKKU

0

0

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

203

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringut reserv KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringut reserv KOKKU

203

203

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

3 428

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

3 428

3 428

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

31

Mittekasutatav reserv KOKKU

Mittekasutatav reserv KOKKU

31

31

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Reservid

Reservid

Riikide A-assigneeringud

1

1

71 %

1

100 %

1

73 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

1

1

1

1

71 %

71 %

1

1

100 %

100 %

1

1

73 %

73 %

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

41

41

41

100 %

26

26

63 %

7

7

27 %

Riikide A-assigneeringud KOKKU

Riikide A-assigneeringud KOKKU

41

41

41

41

41

41

100 %

100 %

26

26

26

26

63 %

63 %

7

7

7

7

27 %

27 %

Üleminekurahastu

0

Üleminekurahastu KOKKU

Üleminekurahastu KOKKU

0

0

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

3

3

0

100 %

3

2

90 %

1

1

53 %

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

Rakenduskulud ja intressitulud KOKKU

3

3

3

3

0

0

100 %

100 %

3

3

2

2

90 %

90 %

1

1

1

1

53 %

53 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

316

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

316

316

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

3

Mittekasutatav reserv KOKKU

Mittekasutatav reserv KOKKU

3

3

AKV riigid + ÜMTd (sh reservid) KOKKU

AKV riigid + ÜMTd (sh reservid) KOKKU

29 430

29 430

13 220

13 220

6 688

6 688

45 %

45 %

7 769

7 769

3 745

3 745

59 %

59 %

3 435

3 435

1 816

1 816

44 %

44 %

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

| EUROOPA INVESTEERIMISPANK | CA/501/17


  9. märts 2017 |
| --- | --- |
| | Dokument 17/098 |
| DIREKTORITE NÕUKOGU |
| INVESTEERIMISRAHASTU


  RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE


  SEISUGA 31. DETSEMBER 2016 |
| — | Finantsseisundi aruanne |

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

CA/501/17

CA/501/17

9. märts 2017

Dokument 17/098

Dokument 17/098

DIREKTORITE NÕUKOGU

DIREKTORITE NÕUKOGU

INVESTEERIMISRAHASTU

INVESTEERIMISRAHASTU

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2016

SEISUGA 31. DETSEMBER 2016

—

Finantsseisundi aruanne

| — | Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne |
| --- | --- |

—

Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne

| — | Omakapitali muutuste aruanne |
| --- | --- |

—

Omakapitali muutuste aruanne

| — | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

—

Rahavoogude aruanne

| — | Raamatupidamise aastaaruande lisad |
| --- | --- |

—

Raamatupidamise aastaaruande lisad

| — | Sõltumatu audiitori aruanne |
| --- | --- |

—

Sõltumatu audiitori aruanne

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2016

SEISUGA 31. DETSEMBER 2016

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| VARAD | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 5 | 360 817 | 448 995 |
| Nõuded rahastajate vastu | 9/16 | 86 395 | — |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | 10 | 169 398 | 228 521 |
| Tuletisinstrumendid | 6 | 6 920 | 311 |
| Laenud ja nõuded | 7 | 1 729 380 | 1 460 057 |
| Müügivalmis finantsvarad | 8 | 516 884 | 419 353 |
| Muud varad | 11 | 345 | 27 |
| Varad kokku | | 2 870 139 | 2 557 264 |
| KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| KOHUSTUSED | | | |
| Tuletisinstrumendid | 6 | 25 189 | 8 219 |
| Edasilükkunud tulud | 12 | 26 283 | 29 325 |
| Antud tagatiste eraldised | 13 | 625 | — |
| Võlad kolmandatele isikutele | 14 | 116 114 | 101 202 |
| Muud kohustused | 15 | 2 546 | 2 364 |
| Kohustused kokku | | 170 757 | 141 110 |
| RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud | 16 | 2 377 000 | 2 157 000 |
| Õiglase väärtuse reserv | | 142 884 | 163 993 |
| Jaotamata kasum | | 179 498 | 95 161 |
| Rahastu omakapital kokku | | 2 699 382 | 2 416 154 |
| Kohustused ja rahastu omakapital kokku | | 2 870 139 | 2 557 264 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

31.12.2016

31.12.2015

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

5

360 817

448 995

Nõuded rahastajate vastu

9/16

86 395

—

Tähtajani hoitavad finantsvarad

10

169 398

228 521

Tuletisinstrumendid

6

6 920

311

Laenud ja nõuded

7

1 729 380

1 460 057

Müügivalmis finantsvarad

8

516 884

419 353

Muud varad

11

345

27

Varad kokku

Varad kokku

2 870 139

2 870 139

2 557 264

2 557 264

KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

Tuletisinstrumendid

6

25 189

8 219

Edasilükkunud tulud

12

26 283

29 325

Antud tagatiste eraldised

13

625

—

Võlad kolmandatele isikutele

14

116 114

101 202

Muud kohustused

15

2 546

2 364

Kohustused kokku

Kohustused kokku

170 757

170 757

141 110

141 110

RAHASTU OMAKAPITAL

RAHASTU OMAKAPITAL

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud

16

2 377 000

2 157 000

Õiglase väärtuse reserv

142 884

163 993

Jaotamata kasum

179 498

95 161

Rahastu omakapital kokku

Rahastu omakapital kokku

2 699 382

2 699 382

2 416 154

2 416 154

Kohustused ja rahastu omakapital kokku

Kohustused ja rahastu omakapital kokku

2 870 139

2 870 139

2 557 264

2 557 264

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2016 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2016 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2016 | Alates 1.1.2015 |
| kuni 31.12.2016 | kuni 31.12.2015 |
| Intressid ja samalaadsed tulud | 18 | 106 698 | 90 385 |
| Intressid ja samalaadsed kulud | 18 | -2 307 | -1 556 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (neto) | | 104 391 | 88 829 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest | 19 | 699 | 932 |
| Kulud teenus- ja vahendustasudest | 19 | -48 | -63 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) | | 651 | 869 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | -10 361 | 6 276 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum | 20 | 6 504 | 33 878 |
| Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum | | -14 995 | -52 483 |
| Netotulu finantstehingutest | | -18 852 | -12 329 |
| Muutused laenude ja nõuete väärtuse languses, pärast suurenemiste mahaarvamist | 7 | 44 365 | -33 988 |
| Tagatiste eraldiste muutus | 13 | -242 | — |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus | 8 | -2 493 | -3 646 |
| Üldhalduskulud | 21 | -43 483 | -43 045 |
| Majandusaasta kasum/kahjum | | 84 337 | -3 310 |
| Muu koondkasum | | | |
| Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse: | | | |
| Müügivalmis finantsvarad – õiglase väärtuse reserv | 8 | | |
| 1. | Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Alates 1.1.2016

Alates 1.1.2015

kuni 31.12.2016

kuni 31.12.2015

Intressid ja samalaadsed tulud

18

106 698

90 385

Intressid ja samalaadsed kulud

18

-2 307

-1 556

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

104 391

104 391

88 829

88 829

Tulud teenus- ja vahendustasudest

19

699

932

Kulud teenus- ja vahendustasudest

19

-48

-63

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

651

651

869

869

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

-10 361

6 276

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

20

6 504

33 878

Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum

-14 995

-52 483

Netotulu finantstehingutest

Netotulu finantstehingutest

-18 852

-18 852

-12 329

-12 329

Muutused laenude ja nõuete väärtuse languses, pärast suurenemiste mahaarvamist

7

44 365

-33 988

Tagatiste eraldiste muutus

13

-242

—

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

8

-2 493

-3 646

Üldhalduskulud

21

-43 483

-43 045

Majandusaasta kasum/kahjum

Majandusaasta kasum/kahjum

84 337

84 337

-3 310

-3 310

Muu koondkasum

Muu koondkasum

Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse:

Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse:

Müügivalmis finantsvarad – õiglase väärtuse reserv

8

1.

Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

-14 624

43 394

| 2. | Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma |
| --- | --- |

2.

Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma

-6 485

-35 523

Müügivalmis finantsvarad kokku

Müügivalmis finantsvarad kokku

-21 109

-21 109

7 871

7 871

Muu koondkasum kokku

Muu koondkasum kokku

-21 109

-21 109

7 871

7 871

Majandusaasta koondkasum kokku

Majandusaasta koondkasum kokku

63 228

63 228

4 561

4 561

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2016 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2016 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Sissenõutud osamaksud | Õiglase väärtuse reserv | Jaotamata kasum | Kokku |
| Seisuga 1. jaanuar 2016 | | 2 157 000 | 163 993 | 95 161 | 2 416 154 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 16 | 220 000 | — | — | 220 000 |
| Majandusaasta kasum 2016. aastal | | — | — | 84 337 | 84 337 |
| Majandusaasta muu koondkasum kokku | | — | -21 109 | — | -21 109 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 220 000 | -21 109 | 84 337 | 283 228 |
| Seisuga 31. detsember 2016 | | 2 377 000 | 142 884 | 179 498 | 2 699 382 |
| Seisuga 1. jaanuar 2015 | | 2 057 000 | 156 122 | 98 471 | 2 311 593 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 16 | 100 000 | — | — | 100 000 |
| Majandusaasta kahjum 2015. aastal | | — | — | -3 310 | -3 310 |
| Majandusaasta muu koondkasum kokku | | — | 7 871 | — | 7 871 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 100 000 | 7 871 | -3 310 | 104 561 |
| Seisuga 31. detsember 2015 | | 2 157 000 | 163 993 | 95 161 | 2 416 154 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Sissenõutud osamaksud

Õiglase väärtuse reserv

Jaotamata kasum

Kokku

Seisuga 1. jaanuar 2016

Seisuga 1. jaanuar 2016

2 157 000

2 157 000

163 993

163 993

95 161

95 161

2 416 154

2 416 154

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

16

220 000

—

—

220 000

Majandusaasta kasum 2016. aastal

—

—

84 337

84 337

Majandusaasta muu koondkasum kokku

—

-21 109

—

-21 109

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

220 000

220 000

-21 109

-21 109

84 337

84 337

283 228

283 228

Seisuga 31. detsember 2016

Seisuga 31. detsember 2016

2 377 000

2 377 000

142 884

142 884

179 498

179 498

2 699 382

2 699 382

Seisuga 1. jaanuar 2015

Seisuga 1. jaanuar 2015

2 057 000

2 057 000

156 122

156 122

98 471

98 471

2 311 593

2 311 593

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

16

100 000

—

—

100 000

Majandusaasta kahjum 2015. aastal

—

—

-3 310

-3 310

Majandusaasta muu koondkasum kokku

—

7 871

—

7 871

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

100 000

100 000

7 871

7 871

-3 310

-3 310

104 561

104 561

Seisuga 31. detsember 2015

Seisuga 31. detsember 2015

2 157 000

2 157 000

163 993

163 993

95 161

95 161

2 416 154

2 416 154

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

1. DETSEMBRIL 2016 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

1. DETSEMBRIL 2016 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016 | Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015 |
| PÕHITEGEVUS | | | |
| Majandusaasta tulud/kulud | | 84 337 | -3 310 |
| Korrigeerimised: | | | |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus | 8 | 2 493 | 3 646 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi netomuutus | 7 | -44 365 | 33 988 |
| Laenude ja nõuetega seotud kapitaliseeritud intress | 7 | -7 183 | -13 262 |
| Laenudelt ja nõuetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | | -5 843 | 1 594 |
| Antud tagatiste eraldiste netomuutus | 13 | 625 | — |
| Tähtajani hoitavatelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 10 | -1 126 | 12 |
| Edasilükkunud tulude muutus | | -3 042 | -1 985 |
| Vahetuskursi muutuste mõju laenudele | 7 | -35 025 | -73 447 |
| Vahetuskursi muutuste mõju müügivalmis finantsvaradele | | -5 125 | -9 385 |
| Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale | | -1 106 | -12 216 |
| Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist | | -15 360 | -74 365 |
| Laenude väljamaksed | 7 | - 528 376 | - 282 784 |
| Laenude tagastamine | 7 | 351 468 | 205 772 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus | 5 | 2 | 4 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | 10 361 | -6 276 |
| Tähtaja lõpuni hoitavate finantsvarade suurenemine | 10 | -1 159 704 | -1 545 550 |
| Tähtaja lõpuni hoitavad finantsvarad, mille tähtaeg möödub | 10 | 1 219 953 | 1 417 005 |
| Müügivalmis finantsvarade suurenemine | 8 | - 153 986 | -67 449 |
| Müügivalmis finantsvarade tagasimaksmine/müük | 8 | 37 978 | 64 791 |
| Muude varade (suurenemine)/vähenemine | | -318 | 5 495 |
| Muude kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 182 | -227 |
| Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine | | 423 | 4 668 |
| Põhitegevuses kasutatud rahavood (neto) | | - 237 377 | - 278 916 |
| FINANTSEERIMISTEGEVUS | | | |
| Liikmesriikidelt saadud osamaksud | 16 | 133 605 | 100 000 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad | | 30 000 | 92 590 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad | | -15 510 | -22 290 |
| Rahavood finantseerimistegevusest (neto) | | 148 095 | 170 300 |
| Raha ja raha ekvivalentide vähenemine (neto) | | -89 282 | - 108 616 |
| Rahavoogude koondaruanne: | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | | 448 998 | 545 398 |
| Netorahavood: | | | |
| Põhitegevusest | | - 237 377 | - 278 916 |
| Finantseerimistegevusest | | 148 095 | 170 300 |
| Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele | | 1 106 | 12 216 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | | 360 822 | 448 998 |
| Raha ja raha ekvivalendid jagunevad: | | | |
| Kassas olev sularaha | 5 | 51 462 | 71 405 |
| Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta) | | 259 342 | 290 576 |
| Kommertsväärtpaberid | 5 | 50 018 | 87 017 |
| | | 360 822 | 448 998 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016

Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Majandusaasta tulud/kulud

84 337

-3 310

Korrigeerimised:

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

8

2 493

3 646

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi netomuutus

7

-44 365

33 988

Laenude ja nõuetega seotud kapitaliseeritud intress

7

-7 183

-13 262

Laenudelt ja nõuetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

-5 843

1 594

Antud tagatiste eraldiste netomuutus

13

625

—

Tähtajani hoitavatelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

10

-1 126

12

Edasilükkunud tulude muutus

-3 042

-1 985

Vahetuskursi muutuste mõju laenudele

7

-35 025

-73 447

Vahetuskursi muutuste mõju müügivalmis finantsvaradele

-5 125

-9 385

Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale

-1 106

-12 216

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist

-15 360

-15 360

-74 365

-74 365

Laenude väljamaksed

7

- 528 376

- 282 784

Laenude tagastamine

7

351 468

205 772

Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus

5

2

4

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

10 361

-6 276

Tähtaja lõpuni hoitavate finantsvarade suurenemine

10

-1 159 704

-1 545 550

Tähtaja lõpuni hoitavad finantsvarad, mille tähtaeg möödub

10

1 219 953

1 417 005

Müügivalmis finantsvarade suurenemine

8

- 153 986

-67 449

Müügivalmis finantsvarade tagasimaksmine/müük

8

37 978

64 791

Muude varade (suurenemine)/vähenemine

-318

5 495

Muude kohustuste suurenemine/(vähenemine)

182

-227

Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine

423

4 668

Põhitegevuses kasutatud rahavood (neto)

Põhitegevuses kasutatud rahavood (neto)

- 237 377

- 237 377

- 278 916

- 278 916

FINANTSEERIMISTEGEVUS

FINANTSEERIMISTEGEVUS

Liikmesriikidelt saadud osamaksud

16

133 605

100 000

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad

30 000

92 590

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad

-15 510

-22 290

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

148 095

148 095

170 300

170 300

Raha ja raha ekvivalentide vähenemine (neto)

Raha ja raha ekvivalentide vähenemine (neto)

-89 282

-89 282

- 108 616

- 108 616

Rahavoogude koondaruanne:

Rahavoogude koondaruanne:

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

448 998

448 998

545 398

545 398

Netorahavood:

Põhitegevusest

- 237 377

- 278 916

Finantseerimistegevusest

148 095

170 300

Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele

1 106

12 216

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

360 822

360 822

448 998

448 998

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Kassas olev sularaha

5

51 462

71 405

Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta)

259 342

290 576

Kommertsväärtpaberid

5

50 018

87 017

360 822

360 822

448 998

448 998

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2016. aasta seisuga

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2016. aasta seisuga

1.   Üldine teave

Üldine teave

Investeerimisrahastu (edaspidi „rahastu“) on loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi „AKV riigid“) rühma ja Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahelist koostööd ja arenguabi käsitleva Cotonou lepingu (edaspidi „leping“) raames, mis sõlmiti 23. juunil 2000 ning vaadati läbi 25. juunil 2005 ja 22. juunil 2010.

Rahastu ei ole juriidiline isik. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“ ja „pank“) haldab liikmesriikide („rahastajad“) nimel osamaksusid vastavalt lepingu tingimustele ja korraldab rahastu tegevust.

Lepingu kohane rahastamine toimub ELi liikmesriikide eelarvetest. Rahastu rahastamiseks ja intressitoetuste maksmiseks vajaliku toetuse summad saadakse ELi liikmesriikide osamaksudest mitmeaastase finantsraamistiku raames (esimene finantsprotokoll aastateks 2000–2007 (edaspidi „üheksas Euroopa Arengufond (EAF)“), teine finantsprotokoll aastateks 2008–2013 (edaspidi „kümnes EAF“), ja kolmas finantsprotokoll aastateks 2014–2020 (edaspidi „üheteistkümnes EAF“)). EIP-le on tehtud ülesandeks järgneva haldamine:

| — | rahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd); |
| --- | --- |

—

rahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd);

| — | intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks.

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2016.

EIP halduskomitee ettepanekul kiitis EIP direktorite nõukogu 9. märtsil 2017 raamatupidamise aastaaruande heaks ja andis loa esitada see EIP juhatajate nõukogule, et viimane saaks selle 25. aprilliks 2017 heaks kiita.

2.   Peamised arvestuspõhimõtted

Peamised arvestuspõhimõtted

2.1.   Koostamise alus – nõuetele vastavuse kinnitus

Koostamise alus – nõuetele vastavuse kinnitus

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS).

2.2.   Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel tuleb anda raamatupidamislikke hinnanguid. Samal ajal peab EIP juhtkond rahastu raamatupidamispõhimõtete kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest. Avalikustada tuleb valdkonnad, milles tehtavate otsuste puhul kasutatakse oma äranägemist laiemas ulatuses või mis on keerukamad, ning valdkonnad, millega seotud eeldustel ja hinnangutel on raamatupidamise aastaaruandele oluline mõju.

Otsuseid ja hinnanguid on kõige enam kasutatud järgnevates valdkondades:

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Aktiivsetel turgudel kaubeldavate finantsvarade ja -kohustuste õiglane väärtus põhineb noteeritud turuhinnal ja maaklerite hinnanoteeringutel. Kui õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Hinnangud liigitatakse vastavalt nende tasemele õiglase väärtuse hierarhias, mis sõltub hindamismeetodis kasutatud sisenditest. Hindamismeetodid on avaldatud ja neid on kirjeldatud lisade punktides 2.4.3 ja 4.

Hindamismeetodid võivad hõlmata võrdlust jälgitava turuhinnaga samalaadsete instrumentidega, netonüüdispuhasväärtuse mudelit, diskonteeritud rahavoogude mudelit, Black-Scholesi mudelit, polünoomilise optsioonihinna mudelit ja muid hindamismudeleid. Hindamismeetodites kasutatavate eelduste ja sisendite hulka kuuluvad riskivabad intressimäärad ja võrdlusintressimäärad, diskontomäära arvutamiseks kasutatavad krediidiriski marginaalid, võlakirja- ja aktsiahinnad, valuutavahetuskursid, aktsiahinnad, aktsiaindeksid ning prognoositav hinnavolatiilsus ja korrelatsioon.

Hindamismeetodite eesmärk on leida õiglane väärtus ehk hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks.

Rahastus kasutatakse levinumate ja lihtsamate finantsinstrumentide õiglase väärtuse määramiseks üldtunnustatud hindamismudeleid. See kehtib näiteks intressimäära ja valuuta vahetuslepingute kohta, mille puhul kasutatakse ainult jälgitavaid turuandmeid ning juhtimishinnanguid ja prognoose ei ole eriti vaja. Jälgitavaid hindu ja mudelite sisendeid võib tavaliselt saada noteeritud võla- ja kapitaliväärtpaberite, börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide ja lihtsate börsiväliste tuletisinstrumentide (näiteks intressimäära vahetuslepingud) turult. Jälgitavate turuhindade ja mudelite sisendite kättesaadavus vähendab vajadust juhtkonna hinnangute ja prognooside järele ning õiglase väärtuse määramisega seotud ebakindlust. Jälgitavate turuhindade ja sisendite kättesaadavus on eri toodete ja turgude puhul erinev ning see võib muutuda konkreetsete sündmuste mõjul ja vastavalt finantsturgudel valitsevate tingimuste muutumisele.

Keerukamate instrumentide puhul kasutab rahastu enda väljatöötatud meetodeid, mis põhinevad tunnustatud hindamismudelitel. Mõned või kõik nende mudelite sisendid ei ole turul jälgitavad, vaid tuletatakse turuhindadest ja -määradest või oletustel põhinevatest hinnangutest. Oluliste mittejälgitavate sisenditega instrumentide hulka kuuluvad näiteks teatavad laenud ja tagatised, millel puudub aktiivne turg. Kui õiglane väärtus määratakse kindlaks hindamismudelitega, kus kasutatakse olulisi mittejälgitavaid sisendeid, on suurem roll juhtkonna hinnangutel ja prognoosidel. Juhtkonna hinnanguid ja prognoose on tavaliselt vaja selleks, et valida välja sobiv hindamismudel, prognoosida hinnatava instrumendi poolt tulevikus tekitatava rahavoo suurust, määrata kindlaks vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus ja ettemakserisk ning valida sobivad diskontomäärad.

Rahastu on välja töötanud õiglase väärtuse mõõtmise kontrolliraamistiku. Raamistik hõlmab EIP investeerimispanganduse riskijuhtimise ja turuteabe haldamisega seotud ülesandeid. Neid ülesandeid täidetakse sõltumatult front office’i juhtimisest ja nende eesmärk on kontrollida olulist õiglase väärtuse mõõtmist. Konkreetsed kontrollimeetmed on järgmised:

front office

| — | jälgitavate hindade kontroll; |
| --- | --- |

—

jälgitavate hindade kontroll;

| — | olemasolevate mudelite muudatuste ja uute hindamismudelite analüüs ja kinnitamine; |
| --- | --- |

—

olemasolevate mudelite muudatuste ja uute hindamismudelite analüüs ja kinnitamine;

| — | mudelite täpsustamine ja järeltestimine jälgitavate turutehingute alusel; |
| --- | --- |

—

mudelite täpsustamine ja järeltestimine jälgitavate turutehingute alusel;

| — | väärtuse suuremate muutuste analüüs ja uurimine; |
| --- | --- |

—

väärtuse suuremate muutuste analüüs ja uurimine;

| — | oluliste mittejälgitavate sisendite analüüs ja hinnangute täpsustamine. |
| --- | --- |

—

oluliste mittejälgitavate sisendite analüüs ja hinnangute täpsustamine.

Kui õiglase väärtuse mõõtmiseks kasutatakse kolmandatelt isikutelt saadud teavet, näiteks maaklerinoteeringuid ja hinnateabe vahendajate hinnateavet, kontrollib rahastu, kas need hinnangud lähtuvad IFRSi nõuetest. Selle raames:

| — | määratakse kindlaks, kas maakleri hinnanoteering või vahendaja hinnateave on asjakohane; |
| --- | --- |

—

määratakse kindlaks, kas maakleri hinnanoteering või vahendaja hinnateave on asjakohane;

| — | hinnatakse, kas maakleri konkreetne noteering või hinnateabeteenus on usaldusväärne; |
| --- | --- |

—

hinnatakse, kas maakleri konkreetne noteering või hinnateabeteenus on usaldusväärne;

| — | selgitatakse välja, kuidas õiglane väärtus on välja selgitatud, ning mil määral see vastab tegelikele turutehingutele; |
| --- | --- |

—

selgitatakse välja, kuidas õiglane väärtus on välja selgitatud, ning mil määral see vastab tegelikele turutehingutele;

| — | selgitatakse välja, mil viisil on sarnaste instrumentide hindu kohandatud vastavalt mõõdetava instrumendi omadustele, kui õiglast väärtust mõõdetakse sarnaste instrumentide abil. |
| --- | --- |

—

selgitatakse välja, mil viisil on sarnaste instrumentide hindu kohandatud vastavalt mõõdetava instrumendi omadustele, kui õiglast väärtust mõõdetakse sarnaste instrumentide abil.

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Rahastu vaatab oma laenud ja nõuded läbi igal aruandepäeval, et hinnata, kas kasumi- ja muu koondkasumi aruandes tuleks kajastada reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks. Nõutava reservi taseme kindlaksmääramiseks on tulevaste rahavoogude summa ja ajastuse hindamisel eelkõige nõutav EIP juhtkonna otsus. Sellised hinnangud põhinevad mitmete tegurite kohta tehtud eeldustel. Tegelikud tulemused võivad neist erineda, tuues kaasa reservi tulevase muutumise. Lisaks oluliste üksiklaenude ja -nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks moodustatavale erireservile moodustab rahastu väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks ka ühisreservi selliste riskipositsioonide maandamiseks, mille individuaalne väärtuse langus ei ole küll kindlaks tehtud, kuid mille makserisk on algsega võrreldes suurenenud.

Põhimõtteliselt loetakse laenu langenud väärtusega laenuks, kui intressi- ja laenu põhiosa maksetega on hilinetud 90 päeva või rohkem ja EIP juhtkonna arvates esineb objektiivseid põhjusi laenu väärtuse vähendamiseks.

Eraldised finantstagatiste jaoks

Eraldised finantstagatiste jaoks

Rahastu vaatab oma tagatislepingud läbi igal aruandepäeval, et hinnata, kas eraldised tuleks kajastada kasumi- ja muu koondkasumi aruandes. Eraldise tegemise otsus põhineb mitmete tegurite kohta tehtud hinnangutel ja eeldustel, mille hulka kuuluvad

| — | tulevaste rahavoogude summa ja ajastus; |
| --- | --- |

—

tulevaste rahavoogude summa ja ajastus;

| — | tagatiste kasutamise määr; |
| --- | --- |

—

tagatiste kasutamise määr;

| — | hinnanguliste rahavoogude diskonteerimisel kasutatavad tegurid. |
| --- | --- |

—

hinnanguliste rahavoogude diskonteerimisel kasutatavad tegurid.

Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtust hinnatakse tavaliselt ühel järgnevatest alustest:

| — | hiljutised ametlikud turutehingud; |
| --- | --- |

—

hiljutised ametlikud turutehingud;

| — | põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus; |
| --- | --- |

—

põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus;

| — | oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul; |
| --- | --- |

—

oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul;

| — | korrigeeritud netovarade meetod või |
| --- | --- |

—

korrigeeritud netovarade meetod või

| — | muud hindamismudelid. |
| --- | --- |

—

muud hindamismudelid.

Rahavoogude ja diskonteerimisel kasutatavate tegurite kindlaksmääramine noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute puhul nõuab olulisi hinnanguid. Rahastu kohandab hindamismeetodeid perioodiliselt ja testib nende asjakohasust, kasutades selleks kas sama instrumendiga tehtud turutehingute jälgitavaid jooksvaid hindasid või muid jälgitavaid turuandmeid.

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

Rahastu loeb müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse langenuks, kui nende õiglane väärtus on langenud oluliselt või pikaajaliselt alla soetusmaksumuse või kui väärtuse languse kohta leidub muid objektiivseid tõendeid. Seda, mis on „oluline“ või „pikaajaline“, tuleb kaaluda. Rahastu puhul on „oluline“ tavaliselt 30 % või enam ja „pikaajaline“ pikem kui 12 kuud. Lisaks hinnatakse rahastu puhul muid tegureid, sealhulgas noteeritud omakapitaliinvesteeringute aktsiahinna tavapärast volatiilsust ning tulevasi rahavooge ja noteerimata omakapitaliinvesteeringute diskonteerimisel kasutatavaid tegureid.

Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu tegi olulise otsuse, et ükski üksustest, milles tal on osalus, ei ole tema kontrolli all. See on tingitud sellest, et kõikides sellistes üksustes kuulub vastutus haldamise, tegevuse juhtimise ja partnerlusasjade eest täisosanikule, fondijuhile või haldusnõukogule, kellel on õigus ja pädevus teha kõik vajalikud toimingud partnerluse ülesannete ja eesmärkide täitmiseks kooskõlas investeerimis- ja tegevuspõhimõtetega.

2.3.   Muutused arvestuspõhimõtetes

Muutused arvestuspõhimõtetes

Kui järgmised muudatused kõrvale jätta, siis on rahastu kõigi käesoleva raamatupidamise aastaaruandega hõlmatud arvestusperioodide suhtes järjepidevalt kohaldanud lisade punktis 2.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtteid. Rahastu võttis aasta jooksul vastu järgmised standardimuudatused ja uued standardid.

Vastuvõetud standardid

Vastuvõetud standardid

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande koostamise ajal võeti vastu järgmised standardid, standardimuudatused ja tõlgendused:

| — | IAS 1 „Raamatupidamise aastaaruannete esitamine“ muudatused – avalikustamise algatus; |
| --- | --- |

—

IAS 1 „Raamatupidamise aastaaruannete esitamine“ muudatused – avalikustamise algatus;

| — | IFRS-standardite 2012.–2014. aasta täiendused – mitmesugused standardid. |
| --- | --- |

—

IFRS-standardite 2012.–2014. aasta täiendused – mitmesugused standardid.

Need muudatused ei avalda olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

Avaldatud, kuid veel jõustumata standardid

Avaldatud, kuid veel jõustumata standardid

Pärast 1. jaanuari 2016 algavate aastaste arvestusperioodide puhul järgitakse järgmisi standardeid, standardite muudatusi ja tõlgendusi, mida käesoleva raamatupidamise aastaaruande koostamisel ei ole veel arvesse võetud. Allpool on loetletud standardid, mis võivad olla olulised ka rahastule.

IFRS 9 Finantsinstrumendid

IFRS 9 Finantsinstrumendid

Kõnealuse standardi viimane osa anti välja 24. juulil 2014. See asendab senise standardi IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine“. IFRS 9-s on käsitletud finantsvarade ja -kohustuste liigitamist, mõõtmist ja kajastamise lõpetamist, nähtud ette uus eeldatava krediidikahju mudel finantsvara väärtuse languse arvutamiseks ning kehtestatud uued üldised riskimaandamisarvestuse reeglid.

IFRS 9-s on esitatud finantsvarade uued liigitus- ja mõõtmispõhimõtted, mis kajastavad varade haldamise aluseks olevat ärimudelit ja varadel põhineva rahavoo omadusi. IFRS 9 kohaselt jagunevad finantsvarad kolme peamisse kategooriasse: amortiseeritud soetusmaksumuses, õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande ja õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantsvarad. Standardis on kõrvale jäetud senine IAS 39 jaotus: lõpptähtajani hoitavad finantsvarad, laenud ja nõuded ning müügivalmis finantsvarad. Vastavalt standardile IFRS 9 ei eristata tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid hübriidlepingust, mille alla need kuuluvad, kui põhileping liigitatakse standardi alusel finantsvaraks, vaid liigitusüksus on hübriidfinantsinstrument kui tervik.

IFRS 9-s on finantskohustuste liigitus jäänud üldiselt samaks kui IAS 39-s, kuid kui IAS 39 kohaselt kajastati kohustuste õiglase väärtuse muutusi läbi kasumiaruande, siis IFRS 9 kohaselt esitatakse õiglase väärtuse muutusi järgmiselt:

| — | summa, mille võrra õiglane väärtus muutub kohustuse krediidiriski muutumise tulemusel, esitatakse muu koondkasumiaruandes; |
| --- | --- |

—

summa, mille võrra õiglane väärtus muutub kohustuse krediidiriski muutumise tulemusel, esitatakse muu koondkasumiaruandes;

| — | ülejäänud osa õiglase väärtuse muutuse summast esitatakse kasumiaruandes. |
| --- | --- |

—

ülejäänud osa õiglase väärtuse muutuse summast esitatakse kasumiaruandes.

Kui IAS 39-s oli tegemist „tekkinud kahjumi“ mudeliga, siis IFRS 9-ga on selle asemel ette nähtud tulevikku suunatud „oodatava krediidikahju“ mudel. Selle kohaselt tuleb põhjalikult analüüsida seda, kuidas majandustegurite muutumine mõjutab oodatavat krediidikahju. Analüüs põhineb tõenäosuse hindamisel. Uut väärtuse languse mudelit rakendatakse amortiseeritud soetusmaksumuses ja õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande kajastatavate finantsvarade (välja arvatud investeeringud omakapitaliinstrumentidesse) ja lepinguliste varade suhtes.

IFRS 9 kohaselt lähtutakse kahjumieraldiste mõõtmisel ühest järgmistest alustest:

| — | 12 kuu oodatav krediidikahju. See on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva; |
| --- | --- |

—

12 kuu oodatav krediidikahju. See on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva;

| — | kogu tähtaja jooksul oodatav krediidikahju. See on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

—

kogu tähtaja jooksul oodatav krediidikahju. See on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul.

Oodatavat krediidikahju mõõdetakse kogu tähtaja lõikes juhul, kui finantsvara krediidirisk aruandekuupäeval on oluliselt suurenenud võrreldes algse kajastamisega, ja seda mõõdetakse 12 kuu lõikes juhul, kui osutatud krediidirisk ei ole oluliselt suurenenud võrreldes algse kajastamisega. Üksus võib otsustada, et finantsvara krediidirisk ei ole oluliselt suurenenud, kui vara krediidirisk on aruandekuupäeva seisuga madal.

Rahastu ei ole IFRS 9 raames kohaldatavate väärtuse languse kajastamise meetodite mõju veel üksikasjalikult analüüsinud, kuid need võivad põhjustada krediidikahjude varasemat kajastamist ja suuremat volatiilsust.

IFRS 9-ga nõutakse ka ulatuslikku lisateabe avalikustamist krediidiriski ja oodatava krediidikahjumi kohta. Rahastu on läbi viinud esialgne analüüsi, mille käigus selgitati välja, milliseid andmeid ei ole võimalik praeguse korralduse raames koguda. Rahastu kavatseb muuta süsteemi ja kontrolle vajalike andmete saamiseks.

EL kiitis IFRS 9 heaks 22. novembril 2016. Seda hakatakse kohaldatama 1. jaanuaril 2018 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes, kuid lubatud on ka selle varasem rakendamine. Rahastu ei plaani kõnealust standardit ennetähtaegselt kasutusele võtta

ja alles analüüsib selle rakendamise mõju.

IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav tulu“

IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav tulu“

IFRS 15-ga kehtestatakse terviklik raamistik, mille alusel määratakse kindlaks, kas tulu kajastatakse ning millises summas ja millal seda tehakse. See asendab senised tulu kajastamise suunised IAS 18 „Tulu“, IAS 11 „Ehituslepingud“ ja IFRIC 13 „Kliendilojaalsuse programmid“. EL kiitis IFRS 15 standardi heaks 22. septembril 2016. Seda hakatakse kohaldatama 1. jaanuaril 2018 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes, kuid lubatud on ka selle varasem rakendamine. Rahastu ei ole veel välja selgitanud, millist mõju avaldaks selle standardi rakendamine.

IAS 7 „Rahavoogude aruannete esitamine“ muudatused – avalikustamise algatus

IAS 7 „Rahavoogude aruannete esitamine“ muudatused – avalikustamise algatus

Muudatuste kohaselt tuleb avalikustada teave, mis võimaldab raamatupidamise aastaaruannete kasutajatel hinnata finantseerimistegevusest tulenevate kohustuste muutusi, sealhulgas nii rahavoost tulenevaid muutusi kui ka mitterahalisi muutusi. Muudatusi hakatakse kohaldatama 1. jaanuaril 2017 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes, kuid lubatud on ka selle varasem rakendamine. Avatavasti kiidab EL muudatused heaks käesoleva aasta lõpuks. Rahastu ei kavatse kõnealust standardit ennetähtaegselt kasutusele võtta ega arva, et see avaldaks olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

2.4.   Kokkuvõte tähtsamatest arvestuspõhimõtetest

Kokkuvõte tähtsamatest arvestuspõhimõtetest

Finantsseisundi aruandes on varad ja kohustused esitatud likviidsuse järgi kahanevas järjekorras ning käibe- ja põhivaral ei ole vahet tehtud.

2.4.1.   
  Välisvaluuta ümberarvestamine

Välisvaluuta ümberarvestamine

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes, mis on ühtlasi rahastu arvestus- ja aruandlusvaluuta. Kui ei ole teisiti märgitud, on finantsteave esitatud eurodes ja ümardatud lähima tuhandeni.

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Rahalised varad ja kohustused, mis on nomineeritud muudes valuutades kui eurodes, arvestatakse eurodesse ümber finantsseisundi aruande kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Ümberarvestamisest tulenevat kasumit või kahjumit kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Mitterahalised kirjed, mille väärtust mõõdetakse välisvaluutas soetusmaksumuses, arvestatakse ümber algse tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Mitterahalised kirjed, mille väärtust mõõdetakse välisvaluutas õiglases väärtuses, arvestatakse ümber õiglase väärtuse kindlaksmääramise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Vahetuskursierinevused, mis tulenevad tehingute teostamisest vahetuskursi alusel, mis erineb tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursist, ja realiseerimata vahetuskursierinevused, mis tulenevad välisvaluutas nomineeritud tasumata rahalistest varadest ja kohustustest, kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Kasumi- ja muu koondkasumi aruande read arvestatakse eurodesse ümber tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

2.4.2.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Rahastu loeb rahaks ja raha ekvivalentideks arvelduskontosid ja lühikese tähtajaga hoiuseid või kommertsväärtpabereid, mille esialgne tähtaeg on kuni kolm kuud.

2.4.3.   
  Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarade üle arvestuse pidamisel kasutatakse alusena arvelduspäeva.

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustuse üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus peamisel turul, selle puudumisel aga kõige soodsamal turul, millele rahastul on sel kuupäeval juurdepääs.

Asjakohasel juhul mõõdab EIP rahastu nimel instrumendi õiglast väärtust, kasutades instrumendi noteeritud hinda aktiivsel turul. Aktiivse turuna käsitatakse turgu, kus vara või kohustusega seotud tehingud toimuvad piisava sagedusega ja piisavas mahus, et anda pidevalt teavet hinnakujunduse kohta.

Kui finantsseisundi aruandes kajastatud finantsvarade ja -kohustuste õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Valitud hindamismeetod hõlmab kõiki tegureid, mida turul osalejad tavatsevad arvesse võtta tehinguhinna kindlaksmääramisel.

EIP mõõdab õiglast väärtust õiglase väärtuse hierarhia abil, mis kajastab mõõtmisel kasutatud sisendite olulisust. Hierarhia on järgmine:

| — | 1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega. |
| --- | --- |

—

1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega.

| — | 2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad. |
| --- | --- |

—

2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad.

| — | 3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest. |
| --- | --- |

—

3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest.

Rahastu kajastab üleviimist ühelt õiglase väärtuse hierarhia tasemelt teisele selle aruandeperioodi lõpul, mil muutus aset leidis.

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Tähtajani hoitavad finantsvarad on noteeritud võlakirjad, mida hoitakse tähtaja lõpuni, ja kommertsväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu.

Need võlakirjad ja kommertsväärtpaberid võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud otsesed tehingukulud. Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Rahastu hindab igal finantsseisundi aruande kuupäeva seisuga, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara või finantsvarade rühma väärtus on langenud. Finantsvara või finantsvarade rühma väärtus loetakse langenuks üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse (sündmus, mille tagajärjel tekkis kahjum) tagajärjel, mille mõju finantsvara või finantsvarade rühma prognoositud tulevastele rahavoogudele saab usaldusväärselt hinnata. Väärtuse langusest tulenev kahjum (mida mõõdetakse vara bilansilise väärtuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga) kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Laenud

Laenud

Rahastust antud laenud kajastatakse rahastu varana alates laenuvõtjatele raha ülekandmise hetkest. Need võetakse arvele soetusmaksumuses (väljamakse netosummana), mis põhineb laenu õiglasel väärtusel ja sisaldab tehingukulusid. Seejärel mõõdetakse laene amortiseeritud soetusmaksumuses, mille arvutamiseks kasutatakse tegeliku intressimäära meetodit ja millest on maha arvatud väärtuse languse või laenu tagasimaksmata jätmise riski katteks ette nähtud võimalikud eraldised.

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on kas müügivalmina määratletud finantsvarad või finantsvarad, mis ei vasta tingimustele, mis võimaldaks liigitada neid investeeringuteks, mida saab kajastada kas õiglases väärtuses läbi kasumiaruande, tähtajani hoitavana või laenude või nõuetena. Nende hulka kuuluvad otsesed omakapitaliinstrumendid ja investeeringud riskikapitalifondidesse ja need võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud.

Algse väärtuse hindamise järel kajastatakse müügivalmis finantsvarasid õiglases väärtuses. Kui omakapitaliinvesteeringute õiglast väärtust ei saa hinnata aktiivsete turgude alusel, tuleks silmas pidada järgmiseid üksikasju:

a.   Riskikapitalifondid

Iga riskikapitalifondi õiglane väärtus põhineb tema aruandes esitatud viimasel kättesaadaval puhasväärtusel, kui see on arvutatud vastavalt rahvusvahelistele hindamissuunistele (näiteks rahvusvahelised era- ja riskikapitali hindamise suunised, IPEVi suunised, nagu need on avaldatud Euroopa riskikapitali assotsiatsiooni poolt), mis on tunnistatud IFRSidega kooskõlas olevaks. Kui esineb asjaolusid, mis võivad antud hinnangut mõjutada, võib rahastu siiski teha otsuse korrigeerida fondi aruandes esitatud puhasväärtust.

b.   Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Investeeringu õiglane väärtus määratakse viimase kasutada oleva raamatupidamise aastaaruande alusel, kasutades võimaluse korral sama mudelit kui osaluse omandamisel.

Kuni sellise osaluse müügi, laekumise või võõrandamiseni või selle väärtuse languse kindakstegemiseni kajastatakse riskikapitalifondidest ja omakapitaliinvesteeringutest tulenevat realiseerimata kasumit või kahjumit rahastu omakapitali all. Kui tehakse kindlaks, et müügivalmis investeeringu väärtus on langenud, kantakse varem omakapitali all kajastatud kumulatiivne realiseerimata kasum või kahjum kasumi- ja muu koondkasumi aruandesse.

Noteerimata investeeringu õiglase väärtuse määramiseks kasutatakse tunnustatud hindamismeetodeid (näiteks korrigeeritud netovarade, diskonteeritud rahavoogude või kordse meetodit). Kui nende investeeringute õiglast väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta, kajastatakse neid soetusmaksumuses. Tuleb märkida, et kahe esimese aasta jooksul kajastatakse väärtust vastavalt soetusmaksumusele.

Rahastu omandatud osalused kujutavad endast investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatesse või riskikapitalifondidesse. Kooskõlas majandusharu tavadega on sellisteks investeeringuteks üldiselt mitme investori ühiselt märgitud investeeringud, kellest ükski ei ole sellises seisundis, et ta saaks üksinda mõjutada kõnealuse fondi igapäevast tööd ja investeerimistegevust. Selle tulemusena ei anna investori liikmesus sellise fondi juhtorganis talle põhimõtteliselt õigust mõjutada fondi igapäevast tegevust. Lisaks sellele ei määra börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate või riskikapitalifondide üksikinvestorid kindlaks fondi tegevuspõhimõtteid, nagu dividendide või muude väljamaksete maksmise poliitikat. Selliseid otsuseid teeb üldjuhul fondi juhatus, tuginedes fondi juhatuse ja kõigi aktsionäride õigusi ja kohustusi reguleerivale aktsionäride kokkuleppele. Aktsionäride kokkuleppes üldiselt välistatakse üksikinvestorite võimalus teha fondiga kahepoolsel alusel olulisi tehinguid, vahetada omavahel juhtivtöötajaid või saada privilegeeritud juurdepääs olulisele tehnilisele teabele. Rahastu investeeringuid tehakse kooskõlas eespool nimetatud majandusharu tavadega, mis tagab, et rahastul ei ole kontrolli ega muud olulist mõju IFRS 10 ja IAS 28 tähenduses ühegi sellise investeeringu üle, sealhulgas selliste investeeringute üle, milles rahastul on üle 20 % hääleõigustest.

Tagatised

Tagatised

Finantstagatislepingud on lepingud, mis nõuavad rahastult kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada tagatise saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi tingimustele.

Kehtivate eeskirjade määratluse kohaselt ei ole tagatis kindlustusleping (IFRS 4 „Kindlustuslepingud“). Tagatisi arvestatakse vastavalt IAS 39-le (IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine“) kas tuletisinstrumentide või finantstagatistena olenevalt sellest, millistele IAS 39-s loetletud tunnustele ja omadustele need vastavad.

Tuletisinstrumentide arvestuse poliitika on esitatud lisade punktis 2.4.5.

Arvele võtmisel kajastatakse finantstagatisi õiglases väärtuses, mis vastab oodatavate tagatispreemiate nüüdispuhasväärtusele ja oodatavale esialgsele kahjumile. See arvutus viiakse läbi iga tehingu alustamise kuupäeval ja see kajastatakse finantsseisundi aruandes finantstagatisena „Muude varade“ ja „Muude kohustuste“ all.

Pärast arvelevõtmist mõõdetakse iga tagatisega seonduvaid rahastu kohustusi ühel järgnevatest viisidest, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem:

| — | esmalt kajastatud summa, millest on vajaduse korral maha arvatud kumulatiivne amortisatsioon, mis on kajastatud kooskõlas IAS 18-ga „Tulu“, ja |
| --- | --- |

—

esmalt kajastatud summa, millest on vajaduse korral maha arvatud kumulatiivne amortisatsioon, mis on kajastatud kooskõlas IAS 18-ga „Tulu“, ja

| — | kõige tõenäolisemaks peetav hinnang nende kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks vastavalt IAS-ile 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“. |
| --- | --- |

—

kõige tõenäolisemaks peetav hinnang nende kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks vastavalt IAS-ile 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“.

Kulude hindamise alus on IAS 37. Eraldised finantstagatiste jaoks katavad kohustuste täitmise kulu, mille moodustab kõigi asjakohaste tegurite ja finantsseisundi aruande kuupäeva seisuga olemasoleva teabe alusel arvutatud oodatav kahju.

Kui lõpetatakse rahalise tagatise kajastamine IAS 39 alusel ja seda hakatakse kajastama vastavalt standardile IAS 37, siis kantakse selle summa, mida varem kajastati lahtris „Muud kohustused“, nüüd finantsseisundi aruande lahtrisse „Antud tagatiste eraldised“.

IAS 37 kohaselt mõõdetavad finantstagatiste eraldised kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruande rubriigis „Tagatiste eraldiste muutus pärast suurenemiste mahaarvamist“.

Vastavalt IAS 18 kohasele amortisatsioonikavale kajastatakse saadud tagatispreemia kogu finantstagatise tähtaja jooksul kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kui „Teenus- ja vahendustasude tulu“.

Lisaks kajastatakse tagatislepingu allakirjutamisel seda rahastu tingimusliku kohustusena ja kui tagatis realiseeritakse, siis rahastu siduva kohustusena.

2.4.4.   
  Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

Rahastu hindab igal finantsseisundi aruande kuupäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara või finantsvarade rühma väärtus loetakse langenuks üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse (sündmus, mille tagajärjel tekkis kahjum) tagajärjel, mille mõju finantsvara või finantsvarade rühma prognoositud tulevastele rahavoogudele saab usaldusväärselt hinnata. Tõendiks väärtuse languse kohta võivad muu hulgas olla märgid sellest, et laenuvõtja või laenuvõtjate rühm on märkimisväärsetes finantsraskustes, ei täida oma kohustusi või ei maksa intressi- või põhiosa makseid, nende tõenäoline pankrotistumine või muu rahaline ümberkorraldamine ning juhtumid, mil jälgitavad andmed osutavad prognoositud tulevaste rahavoogude mõõdetavale langusele, näiteks võlasummade või majanduslike tingimuste muutumine, mis on maksete tasumata jätmisega korrelatsioonis.

Eelarveaasta lõpus tagasimaksmata ja amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud laenude puhul kajastatakse väärtuse langust, kui on objektiivselt tõendatud, et esialgsetele lepingutingimustele vastavat laenusummat või samaväärset summat võib olla võimatu osaliselt või tervikuna sisse nõuda. Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et on kantud väärtuse langusest tulenevat kahjumit, mõõdetakse kahjumi väärtust vara bilansilise väärtuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse vahena. Vara bilansilise väärtuse vähendamiseks kasutatakse reservkontot ning kahjumi summat kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes. Intressitulu arvestamist jätkatakse vähendatud bilansiliselt väärtuselt vara tegeliku intressimäära alusel. Laenud koos nendega seonduva reserviga kantakse maha, kui ei ole realistlik, et neid oleks tulevikus võimalik sisse nõuda. Kui väärtuse langusest tuleneva prognoositud kahjumi summa suureneb või väheneb järgneval aastal sündmuse tõttu, mis leidis aset pärast väärtuse languse kajastamist, suurendatakse või vähendatakse varem kajastatud väärtuse langusest tulenevat kahjumit reservkonto korrigeerimise teel.

Rahastu koostab krediidiriski hinnangu iga tehingu kohta eraldi ja ei kaalu tehingute üldist väärtuse vähendamist.

Müügivalmis finantsvarade puhul hindab rahastu igal finantsseisundi aruande kuupäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et investeeringu väärtus on langenud. Objektiivseks tõendiks võivad muu hulgas olla märgid sellest, et investeeringu õiglane väärtus on oluliselt või pikaajaliselt langenud allapoole soetusmaksumust. Kui on tõendeid väärtuse languse kohta, kõrvaldatakse kumulatiivne kahjum (mida mõõdetakse soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud igasugune varem kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud sama investeeringu väärtuse langusest tulenev kahjum) rahastu omakapitali hulgast ja kajastatakse see kasumi- ja muu koondkasumi aruandes. Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata kasumi- ja muu koondkasumi aruande kaudu; õiglase vääruse vähenemisele järgnevat õiglase vääruse suurenemist kajastatakse otse rahastu omakapitali all.

Euroopa Investeerimispanga riskianalüüsi osakond kontrollib vähemalt kord aastas, kas finantsvara väärtus on langenud. Sellest tulenevad korrektsioonid hõlmavad diskonto tühistamist kasumi- ja muu koondkasumi aruandes vara kasuliku kasutusea jooksul ja mis tahes korrektsioone, mis tulenevad algse väärtuse languse ümberhindamisest.

2.4.5.   
  Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumentide hulka kuuluvad eri valuutade vahetuslepingud, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud, lühiajalised valuutavahetuslepingud ja intressimäära vahetuslepingud.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes laialdaselt kasutatavates vääringutes kui eurodes, et tasakaalustada vahetuskursi muutustest põhjustatud mis tahes tulu või kulu.

Rahastu ei kasuta ühtegi IAS 39 kohast riskimaandamise võtet. Kõiki tuletisinstrumente mõõdetakse nende õiglases väärtuses kasumiaruande kaudu ja esitatakse tuletisinstrumentidena. Õiglane väärtus leitakse põhiliselt diskonteeritud rahavoogude mudelite, optsioonihinnamudelite ning kolmandate isikute noteeringute kaudu.

Tuletisinstrumente kajastatakse õiglases väärtuses, kirjendades need varana, kui nende õiglane väärtus on positiivne, ja kohustustena, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutused kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine“).

Alguses kajastatakse tuletisinstrumente tehingupäeva alusel.

2.4.6.   
  Osamaksud

Osamaksud

Liikmesriikide osamaksusid kajastatakse finantsseisundi aruandes nõuetena selle kuupäeva seisuga, mil nõukogu otsusega kehtestatakse osamaksud, mille liikmesriigid peavad rahastule tasuma.

Liikmesriikide osamaksud liigitatakse omakapitaliks, sest need vastavad järgmistele tingimustele:

| — | vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral; |
| --- | --- |

—

vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral;

| — | need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele; |
| --- | --- |

—

need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele;

| — | kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused; |
| --- | --- |

—

kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused;

| — | instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustusteks, ning |
| --- | --- |

—

instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustusteks, ning

| — | instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

—

instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul.

2.4.7.   
  Intressitulu laenudelt

Intressitulu laenudelt

Rahastust antud laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja nõuded“) tekkepõhiselt tegeliku intressimäära alusel. See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netoväärtusele. Pärast laenu kirjendatud väärtuse vähendamist väärtuse languse tõttu jätkatakse intressitulu kajastamist algse tegeliku intressimäära alusel, mida kohaldatakse uue bilansilise väärtuse suhtes.

Siduvate kohustustega seotud teenustasude puhul on tegu edasilükkunud tuluga, mida kajastatakse tegeliku intressimäära meetodi alusel, arvutatuna perioodi kohta, mis kestab vastava laenu väljamaksmisest kuni selle tagastamiseni. Neid kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“).

2.4.8.   
  Intressitoetused ja tehniline abi

Intressitoetused ja tehniline abi

Oma tegevuse raames haldab rahastu liikmesriikide nimel intressitoetusi ja tehnilist abi.

Intressitoetuste ja tehnilise abi maksmiseks mõeldud osa liikmesriikide osamaksust ei kajastata rahastu omakapitalina, vaid liigitatakse võlgadeks kolmandatele isikutele. Rahastu teeb väljamaksed lõplikele abisaajatele ja seejärel vähendab kolmandatele isikutele võlgnetavaid summasid.

Kui intressitoetuste ja tehnilise abiga seoses makstud osamaksude summasid ei maksta täielikult välja, liigitatakse need rahastule tehtud osamaksuna.

2.4.9.   
  Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt rahastu kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

2.4.10.   
  Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Osutatud teenuste eest saadud tasu kajastatakse selle perioodi tuluna, mille jooksul teenuseid osutatakse, ning olulise toimingu eest teenitud tasu kajastatakse tuluna pärast olulise toimingu lõpuleviimist. Need tasud esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Teenus- ja vahendustasude tulu“).

Müügivalmis finantsvaradega seotud dividende kajastatakse nende laekumise ajal ja need esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum“).

2.5.   Maksustamine

Maksustamine

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis on ette nähtud, et Euroopa Liidu institutsioonide varad, tulud ja muu vara on vabastatud kõigist otsestest maksudest.

3.   Riskijuhtimine

Riskijuhtimine

Käesolevas lisas esitatakse teave rahastu krediidi- ja finantsriskide ning nende juhtimise ja kontrolli kohta, keskendudes eeskätt tema finantsinstrumentide kasutamisega seonduvatele peamistele riskidele. Need on järgmised:

| — | krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk; |
| --- | --- |

—

krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk;

| — | likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju; |
| --- | --- |

—

likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju;

| — | tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust. |
| --- | --- |

—

tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.1.   Riskijuhtimise korralduslik külg

Riskijuhtimise korralduslik külg

Euroopa Investeerimispank kohandab oma riskijuhtimist jooksvalt.

EIP riskijuhtimise üksus määrab kindlaks rahastu riskid, hindab ja jälgib neid ning annab nende kohta aru, tegutsedes sealjuures sõltumatult. Ülesannete lahusust säilitavas raamistikus on riskijuhtimine front office’i toimingutest sõltumatu. EIPs annab riskijuhtimise üksuse peadirektor riskidega seonduvatest küsimustest aru selleks määratud riskijuhtimise asepresidendile. Nimetatud asepresident vastutab riskiaruannete esitamise eest Euroopa Investeerimispanga halduskomiteele ja direktorite nõukogule.

front office

3.2.   Krediidirisk

Krediidirisk

Krediidirisk on potentsiaalne kahju, mis võib tekkida kliendi või vastaspoole makseviivitusest ning tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldustest.

3.2.1.   
  Krediidiriski poliitika

Krediidiriski poliitika

Laenude vastaspoolte kohta krediidianalüüsi tegemisel hindab EIP krediidiriski eesmärgiga see välja arvutada ja seda hinnastada. EIP on välja töötanud sisereitingute metoodika (IRM), et määrata kindlaks oma laenuvõtjate/tagatise andjate sisereitingud. See metoodika põhineb hindamislehtede süsteemil, mis on töötatud välja iga suurema krediidi vastaspoolte liigi (nt äriühingud, pangad, avaliku sektori üksused) jaoks nende eripärasid arvestades. Võttes arvesse nii parimaid pangandustavasid kui ka Baseli rahvusvahelise kapitalikokkuleppe raames sätestatud põhimõtteid, jagatakse kõik vastaspooled, kes on konkreetse tehingu krediidiprofiili seisukohast olulised, sisereitingu kategooriatesse, kasutades asjaomase vastaspoole suhtes kohaldatavat sisereitingute metoodikat. Igale vastaspoolele määratakse sisereiting, mis vastab tema makseviivituse tõenäosust kirjeldavale välisvaluutareitingule, millele järgneb tema äri- ja finantsriskiprofiili ja tegevuse kontekstis asjakohase riigiriski põhjalik analüüs.

Projektipõhise finantseerimise ja muude piiratud kasutusega struktureeritud tehingute kohta tehtavate krediidikvaliteedi hinnangute korral kasutatakse asjaomase majandusharu puhul asjakohaseid krediidiriski töövahendeid, milles peamiselt keskendutakse rahavoogude kättesaadavusele ja võla teenindamise suutlikkusele. Need töövahendid hõlmavad projektide lepingulise raamistiku analüüsi, vastaspoole analüüsi ja rahavoogude modelleerimist. Sarnaselt äriühingute ja finantsasutustega määratakse igale projektile sisemine riskireiting.

Kõiki sisemisi riskireitinguid jälgitakse kogu laenutähtaja jooksul ja neid uuendatakse korrapäraselt.

Kõigi tehingute suhtes, mida tehakse majandusüksustega, kes ei ole riigid (või millele tagatise andja ei ole riik või sarnaste tehingute puhul), rakendatakse tehingulimiite ja vastaspoole suuruse piiranguid. Vastaspoole piiranguid määratakse asjakohasel juhul rühma konsolideeritud riskipositsioonide tasandil. Sellised piirangud peegeldavad üldjuhul vastaspoolte omavahendite suurust.

Krediidiriski maandamiseks kasutab EIP vastavalt vajadusele ja lähtudes iga juhtumi eripärast mitmesuguseid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid:

| — | vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt õiguste loovutamine või aktsiatele, varadele või kontodele seatud pant) ja/või |
| --- | --- |

—

vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt õiguste loovutamine või aktsiatele, varadele või kontodele seatud pant) ja/või

| — | tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii. |
| --- | --- |

—

tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii.

Rahastu ei kasuta krediidiriski maandamiseks krediidituletisinstrumente.

3.2.2.   
  Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Järgnevas tabelis on näidatud maksimaalne krediidiriski positsioon finantsseisundi aruande kirjete, sealhulgas tuletisinstrumentide puhul. Maksimaalne riskipositsioon on näidatud brutosummana enne tagatise kasutamise abil toimuva riskimaandamise mõju arvesse võtmist.

| Maksimaalne riskipositsioon (tuhandetes eurodes) | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| VARAD | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 360 817 | 448 995 |
| Tuletisinstrumendid | 6 920 | 311 |
| Laenud ja nõuded | 1 729 380 | 1 460 057 |
| Nõuded rahastajate vastu | 86 395 | — |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | 169 398 | 228 521 |
| Muud varad | 345 | 27 |
| Varad kokku | 2 353 255 | 2 137 911 |
| BILANSIVÄLISED KIRJED | | |
| Tingimuslikud kohustused | | |
| — | Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised |

Maksimaalne riskipositsioon (tuhandetes eurodes)

31.12.2016

31.12.2015

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

360 817

448 995

Tuletisinstrumendid

6 920

311

Laenud ja nõuded

1 729 380

1 460 057

Nõuded rahastajate vastu

86 395

—

Tähtajani hoitavad finantsvarad

169 398

228 521

Muud varad

345

27

Varad kokku

Varad kokku

2 353 255

2 353 255

2 137 911

2 137 911

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

Tingimuslikud kohustused

—

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

35 337

10 000

Siduvad kohustused

| — | Väljamaksmata laenud |
| --- | --- |

—

Väljamaksmata laenud

901 899

1 189 564

| — | Antud tagatised |
| --- | --- |

—

Antud tagatised

8 627

798

Bilansivälised kirjed kokku

Bilansivälised kirjed kokku

945 863

945 863

1 200 362

1 200 362

Krediidiriski positsioon kokku

Krediidiriski positsioon kokku

3 299 118

3 299 118

3 338 273

3 338 273

3.2.3.   
  Laenude ja nõuetega seonduv krediidirisk

Laenude ja nõuetega seonduv krediidirisk

3.2.3.1.   Krediidiriski mõõtmine laenude ja nõuete puhul

Krediidiriski mõõtmine laenude ja nõuete puhul

Iga rahastu tehtava laenu või tagatise kohta koostatakse põhjalik riskihinnang ja arvutatakse välja oodatava kahju määrade hinnang, mis kajastuvad laenu reitinguklassis. Lisade punktis 23 kirjeldatud tulemusliku rahastamise vahendi tegevuse (kui vahendatud laenud välja arvata) suhtes ei kohaldata krediidiriski poliitika suunised, vaid teistsugust korda. Laenu reitinguklass määratakse kindlaks üldtunnustatud kriteeriumide põhjal, võttes aluseks laenuvõtja krediidikvaliteedi, laenu lõpptähtaja, tagatise ja vajaduse korral tagatise andja.

Laenu reitinguklassidesse määramise süsteem hõlmab metoodikaid, protsesse, andmebaase ja IT-süsteeme, mis toetavad laenuandmise tehingute krediidiriski hindamist ja oodatava kahju määra hinnangute arvutamist. Süsteemis võetakse kokku suur hulk teavet, et määrata laenude krediidiriskidele suhteline reiting. Laenu reitinguklassid kajastavad oodatava kahju määra hinnangulise taseme nüüdisväärtust, mis leitakse peamiste võlglaste makseviivituse tõenäosuse, asjaomase riskipositsiooni ja makseviivituse korral tekkiva kahju suuruse alusel. Laenu reitinguklasse kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

| — | laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina;

| — | järelevalveülesannete jaotamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

järelevalveülesannete jaotamise abivahendina;

| — | laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

—

laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga;

| — | ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel. |
| --- | --- |

—

ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel.

Laenu reitinguklassi määramisel võetakse arvesse järgmiseid tegureid:

| i) | Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatise andjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks. |
| --- | --- |

i)

Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatise andjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks.

| ii) | Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatise andja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega ka laenu reitinguklass. |
| --- | --- |

ii)

Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatise andja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega ka laenu reitinguklass.

| iii) | Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel. |
| --- | --- |

iii)

Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel.

| iv) | Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja tõstab selle sisereitingut. |
| --- | --- |

iv)

Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja tõstab selle sisereitingut.

| v) | Laenu kestus: kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht. |
| --- | --- |

v)

Laenu kestus: kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht.

Laenu oodatava kahju määr arvutatakse viie eespool kirjeldatud elemendi kombineerimise teel. Olenevalt kõnealuse kahjumäära tasemest määratakse laen ühesse järgmistest allpool loetletud laenu reitinguklassidest:

| A | Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alamklassi. A hõlmab kõiki ELi riigiriske, st laenusid, mis on kas antud liikmesriikidele või mille on täielikult, sõnaselgelt ja tingimusteta garanteerinud liikmesriigid, kui oodata ei ole mingeid tagasimakse raskusi ja mille puhul oodatava kahju määraks määratakse 0 %. A+ tähistab laenusid, mis on antud muudele majandusüksustele kui liikmesriigid (või millele sellised üksused on tagatise andnud), mille puhul ei ole laenu kestuse ajal oodata krediidikvaliteedi langust. A- hõlmab selliseid laenuandmise tehinguid, mille olemasoleva reitinguklassi säilimise osas on mõningaid kahtlusi (näiteks pika lõpptähtaja tõttu või muus osas suurepärase tagatise tulevikuhinna suure volatiilsuse tõttu), kuid mille puhul võimalikku negatiivset arengut hinnatakse siiski üsna piiratuks. |
| --- | --- |

A

Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alamklassi. A hõlmab kõiki ELi riigiriske, st laenusid, mis on kas antud liikmesriikidele või mille on täielikult, sõnaselgelt ja tingimusteta garanteerinud liikmesriigid, kui oodata ei ole mingeid tagasimakse raskusi ja mille puhul oodatava kahju määraks määratakse 0 %. A+ tähistab laenusid, mis on antud muudele majandusüksustele kui liikmesriigid (või millele sellised üksused on tagatise andnud), mille puhul ei ole laenu kestuse ajal oodata krediidikvaliteedi langust. A- hõlmab selliseid laenuandmise tehinguid, mille olemasoleva reitinguklassi säilimise osas on mõningaid kahtlusi (näiteks pika lõpptähtaja tõttu või muus osas suurepärase tagatise tulevikuhinna suure volatiilsuse tõttu), kuid mille puhul võimalikku negatiivset arengut hinnatakse siiski üsna piiratuks.

| B | Kõrge krediidikvaliteediga laenud. Nende näol on tegemist varaklassiga, mille väärtust pank peab usaldusväärseks, kuigi väike krediidikvaliteedi halvenemine ei ole tulevikus välistatud. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise aset leidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks. |
| --- | --- |

B

Kõrge krediidikvaliteediga laenud. Nende näol on tegemist varaklassiga, mille väärtust pank peab usaldusväärseks, kuigi väike krediidikvaliteedi halvenemine ei ole tulevikus välistatud. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise aset leidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks.

| C | Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud (bullet loans) või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud. |
| --- | --- |

C

Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud (bullet loans) või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud.

bullet loans

| D | See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D- reitinguga laenude puhul on nõutav tähelepanelikum jälgimine. |
| --- | --- |

D

See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D- reitinguga laenude puhul on nõutav tähelepanelikum jälgimine.

| E | See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa vältida. Seetõttu kohaldatakse nende laenude puhul tähelepanelikku ja süvendatud jälgimist. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimisprotsessi intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav teatavas vormis võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju. |
| --- | --- |

E

See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa vältida. Seetõttu kohaldatakse nende laenude puhul tähelepanelikku ja süvendatud jälgimist. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimisprotsessi intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav teatavas vormis võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju.

| F | F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematud, erakorralised ja drastilised negatiivsed asjaolud. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja nende puhul nähakse ette konkreetne eraldis. |
| --- | --- |

F

F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematud, erakorralised ja drastilised negatiivsed asjaolud. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja nende puhul nähakse ette konkreetne eraldis.

Üldjuhul pannakse D- või sellest madalama sisereitinguga laenud jälgimisnimekirja. Kui laen siiski kiideti juba algselt D- või sellest madalama reitinguklassi riskiprofiiliga heaks, pannakse see jälgimisnimekirja üksnes juhul, kui aset leiab oluline krediidisündmus, mis põhjustab selle laenu reitinguklassi täiendava languse.

Punktis 3.2.3.3. esitatud tabelis on näidatud rahastu laenuportfelli krediidikvaliteedi analüüs, mis põhineb eespool kirjeldatud laenu reitinguklassidel.

3.2.3.2.   Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Järgnevas tabelis on näidatud allakirjutatud ja väljamakstud laenudest tulenev maksimaalne krediidiriski positsioon laenuvõtjate liikide lõikes, võttes arvesse tagatise andjate antud tagatisi:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2016. aasta seisuga | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal |
| Pangad | 22 691 | 34 597 | 933 609 | 990 897 | 57 % |
| Äriühingud | 110 849 | 97 213 | 320 406 | 528 468 | 31 % |
| Avaliku sektori asutused | 38 330 | — | — | 38 330 | 2 % |
| Riigid | — | 3 764 | 167 921 | 171 685 | 10 % |
| Kokku välja makstud | 171 870 | 135 574 | 1 421 936 | 1 729 380 | 100 % |
| Alla kirjutatud, kuid välja maksmata | 94 976 | — | 806 923 | 901 899 | |

(tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2016. aasta seisuga

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal

Pangad

22 691

34 597

933 609

990 897

990 897

57 %

57 %

Äriühingud

110 849

97 213

320 406

528 468

528 468

31 %

31 %

Avaliku sektori asutused

38 330

—

—

38 330

38 330

2 %

2 %

Riigid

—

3 764

167 921

171 685

171 685

10 %

10 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

171 870

171 870

135 574

135 574

1 421 936

1 421 936

1 729 380

1 729 380

100 %

100 %

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

94 976

94 976

—

—

806 923

806 923

901 899

901 899

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2015. aasta seisuga | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal |
| Pangad | 18 964 | 73 670 | 758 412 | 851 046 | 58 % |
| Äriühingud | 37 431 | 89 170 | 272 186 | 398 787 | 27 % |
| Avaliku sektori asutused | 37 112 | — | 14 | 37 126 | 3 % |
| Riigid | — | 4 295 | 168 803 | 173 098 | 12 % |
| Kokku välja makstud | 93 507 | 167 135 | 1 199 415 | 1 460 057 | 100 % |
| Alla kirjutatud, kuid välja maksmata | 135 821 | — | 1 053 743 | 1 189 564 | |

(tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2015. aasta seisuga

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal

Pangad

18 964

73 670

758 412

851 046

851 046

58 %

58 %

Äriühingud

37 431

89 170

272 186

398 787

398 787

27 %

27 %

Avaliku sektori asutused

37 112

—

14

37 126

37 126

3 %

3 %

Riigid

—

4 295

168 803

173 098

173 098

12 %

12 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

93 507

93 507

167 135

167 135

1 199 415

1 199 415

1 460 057

1 460 057

100 %

100 %

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

135 821

135 821

—

—

1 053 743

1 053 743

1 189 564

1 189 564

Laenuvõtjate ja tagatise andjate jälgimine ning projektidega seonduv finants- ja lepinguline järelevalve on tehinguhalduse ja restruktureerimise üksuse ülesanne. Seega on rahastu antud laenude, laenuvõtjate ja tagatise andjate krediidivõimelisus pideva jälgimise all. Neid jälgitakse vähemalt kord aastas, kuid vajaduse korral ka sagedamini, ning krediidisündmuse toimumisel. Eelkõige uurib tehinguhalduse ja restruktureerimise üksus, kas lepingulistest õigustest on kinni peetud, ja võtab meetmeid krediidireitingu langetamise ja/või lepinguliste kohustuste mittetäitmise heastamiseks. Kui krediidiriski suunised seda nõuavad, võetakse riskimaandamise meetmeid. Kui tuleb uuendada väljaantud laenude eest saadud pangatagatisi, siis tagatakse, et need asendatakse või meetmed võetakse õigeaegselt.

3.2.3.3.   Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Järgmistes tabelites on näidatud rahastu laenuportfelli (31. detsembri 2016. aasta ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga) krediidikvaliteedi analüüs, mis on koostatud laenude reitinguklassidesse määramise rakenduste abil, võttes aluseks alla kirjutatud (väljamakstud ja väljamaksmata) laenudest tuleneva riskipositsiooni.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2016. aasta seisuga | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min. aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub | Kokku | Osakaal |
| A – B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 94 081 | 53 970 | 315 524 | 1 038 705 | 126 951 | 1 629 231 | 62 % |
| Äriühingud | 125 810 | — | 19 389 | 393 877 | 152 355 | 691 431 | 26 % |
| Avaliku sektori asutused | — | — | 38 330 | — | — | 38 330 | 1 % |
| Riigid | — | — | 18 131 | 254 156 | — | 272 287 | 11 % |
| Kokku | 219 891 | 53 970 | 391 374 | 1 686 738 | 279 306 | 2 631 279 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2016. aasta seisuga

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min. aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub

Kokku

Osakaal

A – B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

94 081

53 970

315 524

1 038 705

126 951

1 629 231

1 629 231

62 %

62 %

Äriühingud

125 810

—

19 389

393 877

152 355

691 431

691 431

26 %

26 %

Avaliku sektori asutused

—

—

38 330

—

—

38 330

38 330

1 %

1 %

Riigid

—

—

18 131

254 156

—

272 287

272 287

11 %

11 %

Kokku

Kokku

219 891

219 891

53 970

53 970

391 374

391 374

1 686 738

1 686 738

279 306

279 306

2 631 279

2 631 279

100 %

100 %

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2015. aasta seisuga | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min. aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub | Kokku | Osakaal |
| A – B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 92 260 | 31 558 | 326 635 | 990 971 | 245 160 | 1 686 584 | 64 % |
| Äriühingud | 125 963 | — | 12 493 | 450 045 | — | 588 501 | 22 % |
| Avaliku sektori asutused | — | — | 37 112 | 40 014 | — | 77 126 | 3 % |
| Riigid | — | — | 9 277 | 288 133 | — | 297 410 | 11 % |
| Kokku | 218 223 | 31 558 | 385 517 | 1 769 163 | 245 160 | 2 649 621 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2015. aasta seisuga

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min. aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub

Kokku

Osakaal

A – B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

92 260

31 558

326 635

990 971

245 160

1 686 584

1 686 584

64 %

64 %

Äriühingud

125 963

—

12 493

450 045

—

588 501

588 501

22 %

22 %

Avaliku sektori asutused

—

—

37 112

40 014

—

77 126

77 126

3 %

3 %

Riigid

—

—

9 277

288 133

—

297 410

297 410

11 %

11 %

Kokku

Kokku

218 223

218 223

31 558

31 558

385 517

385 517

1 769 163

1 769 163

245 160

245 160

2 649 621

2 649 621

100 %

100 %

3.2.3.4.   Laenude ja nõuete riskikontsentratsioonid

Laenude ja nõuete riskikontsentratsioonid

3.2.3.4.1.   Geograafiline analüüs

Geograafiline analüüs

Laenuvõtja riigi põhjal saab rahastu laenuportfelli kohta koostada järgmise geograafilise analüüsi (tuhandetes eurodes):

| Laenuvõtja riik | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Keenia | 341 805 | 192 945 |
| Nigeeria | 241 547 | 195 290 |
| Uganda | 175 424 | 178 515 |
| Tansaania | 115 239 | 56 367 |
| Jamaica | 90 237 | 85 278 |
| Burundi | 87 373 | 40 |
| Mauritaania | 85 008 | 94 123 |
| Dominikaani Vabariik | 81 230 | 72 474 |
| Togo | 64 605 | 75 387 |
| Etioopia | 59 837 | 67 589 |
| Kongo (Demokraatlik Vabariik) | 47 122 | 39 766 |
| Ghana | 45 715 | 40 439 |
| Kamerun | 41 255 | 51 930 |
| Mauritius | 31 518 | 18 882 |
| Ruanda | 29 918 | 20 466 |
| Cabo Verde | 23 029 | 24 623 |
| Mosambiik | 22 389 | 25 124 |
| Prantsuse Polüneesia | 21 387 | 22 095 |
| Senegal | 18 544 | 10 991 |
| Piirkondlik (AKV) | 15 640 | 111 103 |
| Malawi | 11 493 | 13 030 |
| Kaimanisaared | 11 221 | — |
| Sambia | 11 079 | 8 733 |
| Botswana | 7 889 | 6 605 |
| Haiti | 6 879 | 7 071 |
| Barbados | 6 809 | — |
| Samoa | 6 356 | 6 267 |
| Mali | 6 159 | 6 688 |
| Burkina Faso | 4 480 | 5 967 |
| Kongo | 3 460 | 5 189 |
| Vanuatu | 2 470 | 2 772 |
| Uus-Kaledoonia | 2 191 | 2 705 |
| Seišellid | 2 058 | 468 |
| Belau | 1 929 | 2 197 |
| Libeeria | 1 759 | 921 |
| Lõuna-Aafrika Vabariik | 1 336 | — |
| Mikroneesia | 1 088 | 1 169 |
| Trinidad ja Tobago | 528 | 1 010 |
| Nigeeria | 523 | 1 372 |
| Saint Lucia | 392 | 2 671 |
| Bahama | 392 | — |
| Tonga | 46 | 54 |
| Angola | 19 | — |
| Sint-Maarten | 2 | 6 |
| Grenada | — | 1 735 |
| Kokku | 1 729 380 | 1 460 057 |

Laenuvõtja riik

31.12.2016

31.12.2015

Keenia

341 805

192 945

Nigeeria

241 547

195 290

Uganda

175 424

178 515

Tansaania

115 239

56 367

Jamaica

90 237

85 278

Burundi

87 373

40

Mauritaania

85 008

94 123

Dominikaani Vabariik

81 230

72 474

Togo

64 605

75 387

Etioopia

59 837

67 589

Kongo (Demokraatlik Vabariik)

47 122

39 766

Ghana

45 715

40 439

Kamerun

41 255

51 930

Mauritius

31 518

18 882

Ruanda

29 918

20 466

Cabo Verde

23 029

24 623

Mosambiik

22 389

25 124

Prantsuse Polüneesia

21 387

22 095

Senegal

18 544

10 991

Piirkondlik (AKV)

15 640

111 103

Malawi

11 493

13 030

Kaimanisaared

11 221

—

Sambia

11 079

8 733

Botswana

7 889

6 605

Haiti

6 879

7 071

Barbados

6 809

—

Samoa

6 356

6 267

Mali

6 159

6 688

Burkina Faso

4 480

5 967

Kongo

3 460

5 189

Vanuatu

2 470

2 772

Uus-Kaledoonia

2 191

2 705

Seišellid

2 058

468

Belau

1 929

2 197

Libeeria

1 759

921

Lõuna-Aafrika Vabariik

1 336

—

Mikroneesia

1 088

1 169

Trinidad ja Tobago

528

1 010

Nigeeria

523

1 372

Saint Lucia

392

2 671

Bahama

392

—

Tonga

46

54

Angola

19

—

Sint-Maarten

2

6

Grenada

—

1 735

Kokku

Kokku

1 729 380

1 729 380

1 460 057

1 460 057

3.2.3.4.2.   Majandussektori analüüs

Majandussektori analüüs

Järgmises tabelis on analüüsitud rahastu laenuportfelli laenuvõtja majandussektori järgi. Tehinguid, mis jõuavad lõpliku laenuvõtjani läbi finantsvahendajate, kajastatakse üldiste laenude all (tuhandetes eurodes).

| Laenuvõtja majandussektor | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Üldised laenud ja agendilepingud | 987 242 | 658 098 |
| Elektrienergia, süsi jm | 277 524 | 197 547 |
| Linnaareng, renoveerimine ja transport | 203 094 | 207 773 |
| Toormed ja kaevandamine | 78 849 | 88 615 |
| Teenindussektor jm | 67 590 | 201 361 |
| Teed ja kiirteed | 48 600 | 48 165 |
| Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid | 38 330 | 37 126 |
| Toiduahel | 13 178 | 7 643 |
| Jäätmete taaskasutamine | 7 988 | 4 |
| Materjalitöötlus, ehitus | 6 964 | 13 719 |
| Telekommunikatsioon | 21 | 6 |
| Kokku | 1 729 380 | 1 460 057 |

Laenuvõtja majandussektor

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Üldised laenud ja agendilepingud

987 242

658 098

Elektrienergia, süsi jm

277 524

197 547

Linnaareng, renoveerimine ja transport

203 094

207 773

Toormed ja kaevandamine

78 849

88 615

Teenindussektor jm

67 590

201 361

Teed ja kiirteed

48 600

48 165

Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid

38 330

37 126

Toiduahel

13 178

7 643

Jäätmete taaskasutamine

7 988

4

Materjalitöötlus, ehitus

6 964

13 719

Telekommunikatsioon

21

6

Kokku

Kokku

1 729 380

1 729 380

1 460 057

1 460 057

3.2.3.5.   Maksetähtaja ületanud ja vähenenud väärtusega laenud

Maksetähtaja ületanud ja vähenenud väärtusega laenud

Laenude hilinenud tagasimaksete summad tehakse kindlaks, neid jälgitakse ja nende kohta antakse aru pangas kehtestatud „Finantsjärelevalve suunistes ja korras“ sätestatud korra kohaselt. See kord on kooskõlas hea pangandustavaga ja seda kohaldatakse kõigi EIP hallatavate laenude suhtes.

Jälgimise käigus tagatakse, et i) tähtajaks tasumata jäänud summad avastatakse ja neist teatatakse vastutavale talitusele lühikese tähtaja jooksul; ii) suure mõjuga juhtumid suunatakse viivitamata edasi asjakohasele tegevus- ja otsustamistasandile; iii) tähtajaks tasumata laenude üldseisu ning võetud ja võetavate tagasinõudmismeetmete kohta antakse korrapäraselt aru EIP juhtkonnale ja liikmesriikidele.

Sellistest maksetähtaega ületanud ja vähenenud väärtusega laenudest tulenevaid võlgnevusi saab analüüsida järgmiselt (tuhandetes eurodes):

| | | Laenud ja nõuded | Laenud ja nõuded |
| --- | --- | --- | --- |
| Lisad | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Bilansiline väärtus | | 1 729 380 | 1 460 057 |
| Individuaalne laenude ja nõuete väärtuse vähenemine | | | |
| Brutosumma | | 119 381 | 214 232 |
| Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks | 7 | - 117 640 | - 191 046 |
| Individuaalselt vähenenud väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus | | 1 741 | 23 186 |
| Laenude ja nõuete rühma väärtuse vähenemine | | | |
| Brutosumma | | — | — |
| Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks | | — | — |
| Vähenenud väärtusega laenude ja nõuete rühma bilansiline väärtus | | — | — |
| Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega | | | |
| Tähtaeg on ületatud: | | | |
| 0–30 päeva | | 1 620 | 1 521 |
| 30–60 päeva | | 30 | 15 |
| 60–90 päeva | | — | — |
| 90–180 päeva | | — | — |
| Üle 180 päeva | | 1 | 13 |
| Tähtajaks tasumata, kuid vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus | | 1 651 | 1 549 |
| Tähtajaks tasutud ning vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus | | 1 725 988 | 1 435 322 |
| Laenude ja nõuete bilansiline väärtus kokku | | 1 729 380 | 1 460 057 |

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Lisad

31.12.2016

31.12.2015

Bilansiline väärtus

Bilansiline väärtus

1 729 380

1 729 380

1 460 057

1 460 057

Individuaalne laenude ja nõuete väärtuse vähenemine

Individuaalne laenude ja nõuete väärtuse vähenemine

Brutosumma

119 381

214 232

Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks

7

- 117 640

- 191 046

Individuaalselt vähenenud väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

Individuaalselt vähenenud väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

1 741

1 741

23 186

23 186

Laenude ja nõuete rühma väärtuse vähenemine

Laenude ja nõuete rühma väärtuse vähenemine

Brutosumma

—

—

Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks

—

—

Vähenenud väärtusega laenude ja nõuete rühma bilansiline väärtus

Vähenenud väärtusega laenude ja nõuete rühma bilansiline väärtus

—

—

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

Tähtaeg on ületatud:

Tähtaeg on ületatud:

0–30 päeva

1 620

1 521

30–60 päeva

30

15

60–90 päeva

—

—

90–180 päeva

—

—

Üle 180 päeva

1

13

Tähtajaks tasumata, kuid vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

Tähtajaks tasumata, kuid vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

1 651

1 651

1 549

1 549

Tähtajaks tasutud ning vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

Tähtajaks tasutud ning vähenemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

1 725 988

1 725 988

1 435 322

1 435 322

Laenude ja nõuete bilansiline väärtus kokku

Laenude ja nõuete bilansiline väärtus kokku

1 729 380

1 729 380

1 460 057

1 460 057

3.2.3.6.   Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

Rahastu käsitab laene makseraskuste tõttu restruktureeritud laenudena, kui rahastu lepib laenuvõtjaga kokku, et tolle finantsseisundis toimunud ebasoodsate muutuste tõttu muudetakse temaga sõlmitud lepingu algseid tingimusi, mis mõjutab otseselt selle finantsinstrumendi tulevasi rahavoogusid ja võib põhjustada rahastule kahju. Samas ei saa restruktureerimismeetmete rahaline mõju üldiselt olla suurem kui väärtuse langusest tulenev kahju, kuna rahastu lähtub üldiselt rahalise neutraalsuse põhimõttest, mida võetakse arvesse ka restruktureeritavate meetmete hinnatingimuste kokkuleppimisel.

Tavapärase tegevuse puhul käsitatakse selliseid laene halvenenud reitinguklassiga laenudena, mis enne uute tingimuste kokkuleppimist kantakse jälgimisnimekirja. Rahastu jälgib neid laene tähelepanelikult ka pärast uute tingimuste kokkuleppimist. Kui uued maksetingimused ei võimalda tagasi saada vara algset bilansilist maksumust, käsitatakse seda langenud väärtusega varana. Väärtuse langusest tuleneva kahjumi arvutamisel lähtutakse prognoositavatest rahavoogudest, mida on diskonteeritud algse tegeliku intressimääraga. Pidevalt analüüsitakse reitinguklassiga E- vara väärtuse vähendamise vajadust; vähendada tuleb kõigi reitinguklassiga F laenude väärtust. Kui laenu reitinguklass on piisavalt paranenud, eemaldatakse see rahastu sellekohase korra alusel jälgimisnimekirjast.

Rahastu laenude restruktureerimise töörühm rakendas aruandeperioodil järgmisi makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid ja võtteid: laenude tähtaja pikendamine, ainult põhiosa tagasimaksete edasilükkamine, põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine ning viiviste kapitaliseerimist. Need makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed ei põhjusta aluseks oleva tehingu kajastamise lõpetamist.

Kui lepingutingimusi muudetakse selliselt, et tekkinud riskipositsioon ei mõjuta tulevasi rahavoogusid, näiteks tagatise andmise või muu tagatiskokkuleppe sõlmimise või lepingust tulenevatest õigustest loobumise kaudu, ei käsitata seda restruktureerimisena makseraskuste tõttu, mistõttu need sündmused ei anna alust väärtuse languse kajastamiseks.

Järgmises tabelis on kajastatud tehingud, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Tehingud, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 22 | 16 |
| Bilansiline väärtus | 171 135 | 225 631 |
| millest langenud väärtusega | 124 250 | 204 711 |
| Kajastatud väärtuse langus | 113 052 | 188 197 |
| Intressitulu tehingutelt, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 19 877 | 14 262 |
| Mahakantud riskipositsioonid (pärast tehingu lõpetamist või müüki) | 31 298 | — |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Tehingud, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

22

16

Bilansiline väärtus

171 135

225 631

millest langenud väärtusega

124 250

204 711

Kajastatud väärtuse langus

113 052

188 197

Intressitulu tehingutelt, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

19 877

14 262

Mahakantud riskipositsioonid (pärast tehingu lõpetamist või müüki)

31 298

—

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed |
| 31.12.2015 | Tähtaja pikendamine | Põhiosa tagasimaksete edasilükkamine | Põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine | Muu | Lepingukohased tagasimaksed ja lõpetamine (19) | 31.12.2016 |
| Pangad | 17 891 | — | — | 12 150 | 8 062 | -827 | 37 276 |
| Äriühingud | 207 740 | — | — | — | 26 203 | - 100 084 | 133 859 |
| Kokku | 225 631 | — | — | 12 150 | 34 265 | - 100 911 | 171 135 |

(tuhandetes eurodes)

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed

31.12.2015

Tähtaja pikendamine

Põhiosa tagasimaksete edasilükkamine

Põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine

Muu

Lepingukohased tagasimaksed ja lõpetamine (19)

19

31.12.2016

Pangad

17 891

—

—

12 150

8 062

-827

37 276

Äriühingud

207 740

—

—

—

26 203

- 100 084

133 859

Kokku

Kokku

225 631

225 631

—

—

—

—

12 150

12 150

34 265

34 265

- 100 911

- 100 911

171 135

171 135

3.2.4.   
  Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Kasutada olevaid vahendeid investeeritakse kooskõlas rahastu lepinguliste väljamaksekohustuste ajagraafikuga. 31. detsembri 2016. aasta ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga olid investeeringud pangahoiuste, hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite vormis.

Heakskiidetud üksustelt nõutakse samasugust reitingut kui EIP sularahahalduse investeeringute suhtes kohaldatav lühi- ja pikaajaline reiting. Heakskiidetud üksustelt nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1/A-1/F1 (Moody’s, S&P, Fitch). Juhul kui krediidireitingu on andnud rohkem kui üks reitinguagentuur ja nende antud reitingud on erinevad, lähtutakse madalaimast reitingust. Iga heakskiidetud panga puhul on maksimaalne lubatud limiit praegu 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Erand on tehtud pangale Société Générale, kus rahastul on hoiukontod jooksvate tehingute jaoks. Société Générale’i lühiajaline krediidilimiit 31. detsembril 2016 ja 31. detsembril 2015 oli 110 000 000 eurot (sada kümme miljonit eurot). Suurem limiit on ette nähtud hoiukontodel jooksvate tehingute tegemiseks hoitavatele rahasummadele ning portfelli kuuluvatele, osutatud vastaspoole välja antud instrumentidele.

Kõik investeeringud on tehtud heakskiidetud majandusüksustesse, nende lõpptähtaeg on kuni kolm kuud alates väärtuspäevast ja need ei tohi ületada krediidiriski positsioonile kehtestatud ülempiiri. Nii 31. detsembri 2015. aasta kui ka 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli rahastu portfelli kuuluvate tähtajaliste hoiuste, kommertsväärtpaberite ja kassas oleva sularaha reiting arvelduspäeval vähemalt samaväärne reitinguga P-1 (Moody’s).

Järgmises tabelis on näidatud raha ja raha ekvivalentide seis koos kogunenud intressidega (tuhandetes eurodes):

| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aaa | 37 949 | 10 % | 49 999 | 11 % |
| P-1 | Aa2 | 46 963 | 13 % | 26 | 0 % |
| P-1 | Aa3 | 40 436 | 11 % | — | 0 % |
| P-1 | A1 | 100 012 | 28 % | 115 705 | 26 % |
| P-1 | A2 | 135 457 | 38 % | 283 265 | 63 % |
| Kokku | 360 817 | 100 % | 448 995 | 100 % |

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2016

31.12.2015

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aaa

37 949

10 %

49 999

11 %

P-1

Aa2

46 963

13 %

26

0 %

P-1

Aa3

40 436

11 %

—

0 %

P-1

A1

100 012

28 %

115 705

26 %

P-1

A2

135 457

38 %

283 265

63 %

Kokku

Kokku

360 817

360 817

100 %

100 %

448 995

448 995

100 %

100 %

3.2.5.   
  Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

3.2.5.1.   Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide puhul kujutab krediidirisk endast kahjumit, mida üks pool kannaks, kui tehingu vastaspool ei suuda oma lepingulisi kohustusi täita. Tuletisinstrumentidega seonduv krediidirisk erineb sõltuvalt mitmest tegurist (nagu intressimäärad ja valuutakursid) ning üldiselt vastab see vaid väiksele osale nende tinglikust väärtusest.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes aktiivselt kaubeldavates valuutades kui eurodes. Euroopa Investeerimispank teeb kõik vahetustehingud väliste vastaspooltega. Vahetustehingud lähtuvad samadest vahetuslepingute raamlepingutest ja krediiditoe lisadest, millele Euroopa Investeerimispank ja tema välised vastaspooled on alla kirjutanud.

3.2.5.2.   Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Kõiki seoses rahastuga tehtud Euroopa Investeerimispanga vahetustehinguid käsitletakse samas lepingulises raamistikus ja sama metoodika kohaselt, mida Euroopa Investeerimispank kasutab enda jaoks tuletisinstrumente omandades. Eeskätt määrab Euroopa Investeerimispank vahetustehingute vastaspoolte aktsepteeritavuse kindlaks samade aktsepteeritavuse tingimuste põhjal, mida ta kasutab üldiselt oma vahetustehingute puhul.

Euroopa Investeerimispank kasutab vahetustehingute ja tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seonduva krediidiriski positsiooni mõõtmiseks tururiski netopositsiooni ja potentsiaalse tulevase riskipositsiooni aruandluse ja tehingulimiitide kontrolli meetodit. Kõnealustes meetodites võetakse täielikult arvesse rahastuga seonduvaid tuletisinstrumente.

| — | Järgmises tabelis on näidatud erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingute lõpptähtajad, jaotatuna nende tingliku väärtuse ja õiglase väärtuse lõikes:










  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2016 | alla | 1 aasta | 5 aastat | üle | Kokku 2016 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | kuni 10 aastat |
| Tinglik väärtus | — | 7 430 | — | — | 7 430 |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | -3 051 | — | — | -3 051 |

—

Järgmises tabelis on näidatud erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingute lõpptähtajad, jaotatuna nende tingliku väärtuse ja õiglase väärtuse lõikes:

(tuhandetes eurodes)

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2016

alla

1 aasta

5 aastat

üle

Kokku 2016

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

Tinglik väärtus

—

7 430

—

—

7 430

7 430

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

-3 051

—

—

-3 051

-3 051

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2015 | alla | 1 aasta | 5 aastat | üle | Kokku 2015 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | kuni 10 aastat |
| Tinglik väärtus | — | 9 589 | — | — | 9 589 |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | -3 835 | — | — | -3 835 |

(tuhandetes eurodes)

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2015

alla

1 aasta

5 aastat

üle

Kokku 2015

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

Tinglik väärtus

—

9 589

—

—

9 589

9 589

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

-3 835

—

—

-3 835

-3 835

| — | Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks. Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt. Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli 1 611,0 miljonit eurot (31. detsembri 2015. aasta seisuga 1 400,0 miljonit eurot). Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli -15,3 miljonit eurot (31. detsembri 2015. aasta seisuga -3,7 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks. Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt. Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli 1 611,0 miljonit eurot (31. detsembri 2015. aasta seisuga 1 400,0 miljonit eurot). Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli -15,3 miljonit eurot (31. detsembri 2015. aasta seisuga -3,7 miljonit eurot).

| — | Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske. Seisuga 31. detsember 2016 oli selliseid lepinguid kaks. Nende tinglik väärtus nimetatud kuupäeva seisuga oli 41,2 miljonit eurot (2015. aastal 44,9 miljonit eurot) ja õiglane väärtus 0,1 miljonit eurot (2015. aastal -0,3 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske. Seisuga 31. detsember 2016 oli selliseid lepinguid kaks. Nende tinglik väärtus nimetatud kuupäeva seisuga oli 41,2 miljonit eurot (2015. aastal 44,9 miljonit eurot) ja õiglane väärtus 0,1 miljonit eurot (2015. aastal -0,3 miljonit eurot).

3.2.6.   
  Tähtajani hoitavate finantsvaradega seotud krediidirisk

Tähtajani hoitavate finantsvaradega seotud krediidirisk

Järgmises tabelis on esitatud tähtajani hoitavate finantsvarade olukord. Selle finantsvara moodustavad eranditult Hispaania, Itaalia ja Portugali lühiajalised riigivõlakirjad, mille järelejäänud tähtaeg on alla kolme kuu. Kõlblikud emitendid on ELi liikmesriigid. Iga heakskiidetud emitendi puhul on maksimaalne lubatud limiit 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Investeerimissuuniste kohaselt ja olenevalt likviidsusvajadustest saaks investeeringuid teha ka keskmise pikkusega ja pikaajalistesse võlakirjadesse:

| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aa2 | 18 012 | 10 % | — | 0 % |
| P-1 | A1 | 30 002 | 18 % | 10 000 | 4 % |
| P-1 | A2 | — | 0 % | 69 502 | 31 % |
| P-2 | Baa2 | — | 0 % | 50 007 | 22 % |
| P-2 | Ilma reitinguta | 20 025 | 12 % | — | 0 % |
| P-3 | Baa3 | — | 0 % | 50 012 | 22 % |
| NP | Ba1 | 50 005 | 30 % | 49 000 | 21 % |
| Ilma reitinguta | Baa2 | 51 354 | 30 % | — | 0 % |
| Kokku | 169 398 | 100 % | 228 521 | 100 % |

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aa2

18 012

10 %

—

0 %

P-1

A1

30 002

18 %

10 000

4 %

P-1

A2

—

0 %

69 502

31 %

P-2

Baa2

—

0 %

50 007

22 %

P-2

Ilma reitinguta

20 025

12 %

—

0 %

P-3

Baa3

—

0 %

50 012

22 %

NP

Ba1

50 005

30 %

49 000

21 %

Ilma reitinguta

Baa2

51 354

30 %

—

0 %

Kokku

Kokku

169 398

169 398

100 %

100 %

228 521

228 521

100 %

100 %

3.3.   Likviidsusrisk

Likviidsusrisk

Likviidsusrisk on risk, et üksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju. Likviidsusriski võib jagada rahastamisriskiks ja turu likviidsusriskiks. Rahastamisrisk on risk, et üksus ei suuda tõhusalt rahuldada oodatavaid ja ootamatuid, praegusi ja tulevasi rahavoovajadusi, ilma et see mõjutaks tema igapäevatoiminguid ja finantsseisundit. Turu likviidsusrisk on risk, et üksusel on ebapiisava turu sügavuse või turuhäirete tõttu raske positsiooni turuhinnaga tasaarvestada või likvideerida.

3.3.1.   
  Likviidsusriski juhtimine

Likviidsusriski juhtimine

Rahastut rahastatakse peamiselt liikmesriikide iga-aastastest osamaksudest ja rahastu tehingutest tulenevatest tagasimaksetest. Oma rahastamisriski juhtimiseks koostab rahastu netolikviidsusvajaduse ja liikmesriikide iga-aastaste osamaksude kavasid.

Liikmesriikide aastaste osamaksude arvutamiseks analüüsitakse ja jälgitakse kogu aasta vältel olemasolevate ja ettevalmistamisel olevate tehingute portfelli väljamaksete struktuuri. Aastase likviidsusvajaduse korrigeerimiseks võetakse arvesse erakorralisi sündmusi, nagu ennetähtaegseid tagasimakseid, aktsiate müüki ja makseviivituse juhtumeid.

Selleks et likviidsusriski veelgi minimeerida, on rahastul likviidsusreserv, mis on igal ajal piisav prognoositavate väljamaksete katmiseks, millest EIP laenude osakond korrapäraselt teatab. Vahendid investeeritakse raha- ja riigivõlakirjaturgudele pankadevaheliste hoiuste ja muude lühiajaliste finantsinstrumentide vormis, võttes arvesse rahastu väljamaksekohustusi. Rahastu likviidseid varasid haldab panga sularahahalduse osakond, pidades silmas vajadust säilitada rahastu kohustuste täitmiseks vajalik likviidsus.

Kooskõlas front office’i ja back office’i ülesannete lahususe põhimõttega kuuluvad nende varade investeerimisega seotud arveldustoimingud EIP tehingute planeerimise ja arvelduste osakonna vastutusalasse. Vastaspoolte ja sularahahalduse investeeringute limiitide heakskiitmine ning nimetatud limiitidest kinnipidamise jälgimine kuulub aga panga riskijuhtimise direktoraadi vastutusalasse.

front office

back office

3.3.2.   
  Likviidsusriskide mõõtmine

Likviidsusriskide mõõtmine

Käesoleva punkti tabelites esitatakse rahastu finantskohustuste jaotus bilansipäeva ja lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa (diskonteerimata rahavood).

Rahastule kuulub järgmisi kohustusi muude kui tuletisinstrumentide näol: allakirjutatud laenulepingute alusel antud laenude väljamaksmata summad, kapitali märkimise/investeerimislepingute alusel väljamaksmisele kuuluvate summade väljamaksmata osad, väljamaksmata laenutagatised ning intressitoetuste ja tehnilise abi väljamaksmata summad.

Investeerimisrahastust antud laenude väljamaksmisele on kehtestatud tähtaeg, kuid väljamaksete aeg ja summa sõltub aluseks olevate investeerimisprojektide edenemisest. Kuna investeerimisrahastu annab laenusid võrdlemisi kiiresti muutuvas keskkonnas, on väljamaksmise ajakava väga ebakindel.

Kapitaliinvesteeringud tehakse kohe pärast seda, kui fondivalitseja, võttes arvesse investeerimistegevuse edusamme, esitab kehtiva fondikapitali nõude. Krediidi kasutuselevõtu tähtaeg on tavaliselt kolm aastat, mida sageli pikendatakse ühe või kahe aasta võrra. Mõned väljamaksed ületavad kasutuselevõtu tähtaja ja nendega seotud kohustusi ei täideta kuni kõigi fondi aluseks olevate investeeringute tegemiseni, kuna mõnikord ei piisa fondi likviidsusest tasudest ja muudest kuludest tulenevate maksekohustuste täitmiseks.

Tagatiste suhtes konkreetseid väljamaksekohustusi ei esine, välja arvatud juhtudel, kui tagatis välja nõutakse. Tagatiste suurust vähendatakse vastavalt tagatud laenude tagasimaksmise ajakavale.

Intressitoetustega seotud väljamaksed tulenevad panga omavahenditest rahastatavatest subsideeritud laenudest. Seetõttu kajastavad aruandes esitatud väljamaksed neist laenudest tulenevaid kohustusi, mitte aga väljamaksmata intressitoetuste kogusummat. Intressitoetuste väljamaksmise ajakava on sama ebakindel kui laenude puhul.

Tabelis „Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus“ esitatud tehnilise abi väljamaksekohustustega seotud „Väljamaksete nominaalne brutosumma“ kajastab sõlmitud tehnilise abi lepingute väljamaksmata osa. Väljamaksmise ajakava on väga ebakindel. Vahemikku „3 kuud või vähem“ liigitatud väljamaksete näitaja puhul on tegemist aruandepäeva seisuga tasumata arvete summaga.

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevad finantskohustused, mille lepingulist tähtaega ei ole kindlaks määratud, on kajastatud real „Tähtajatud“. Kulukohustused, mille alusel on aruandepäevaks esitatud väljamaksetaotlus, liigitatakse vastavalt maksetähtajale.

Tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste tähtajaline jaotus põhineb vahetuslepingutest tulenevatel lepingulistel diskonteerimata rahavoogudel, sealhulgas eri valuutade vahetuslepingutel, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingutel, lühiajalistel valuutavahetuslepingutel ja intressimäära vahetuslepingutel.

| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2016 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 82 405 | — | — | — | 819 494 | 901 899 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 4 592 | — | — | — | 239 458 | 244 050 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 43 964 | 43 964 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 275 917 | 275 917 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 2 671 | — | — | — | 24 807 | 27 478 |
| Kokku | 89 668 | — | — | — | 1 403 640 | 1 493 308 |

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2016

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

82 405

—

—

—

819 494

901 899

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

4 592

—

—

—

239 458

244 050

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

43 964

43 964

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

275 917

275 917

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

2 671

—

—

—

24 807

27 478

Kokku

Kokku

89 668

89 668

—

—

—

1 403 640

1 403 640

1 493 308

1 493 308

| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 41 028 | — | — | — | 1 148 536 | 1 189 564 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 23 371 | — | — | — | 274 984 | 298 355 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 10 798 | 10 798 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 281 682 | 281 682 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 811 | — | — | — | 28 072 | 28 883 |
| Kokku | 65 210 | — | — | — | 1 744 072 | 1 809 282 |

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

41 028

—

—

—

1 148 536

1 189 564

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

23 371

—

—

—

274 984

298 355

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

10 798

10 798

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

281 682

281 682

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

811

—

—

—

28 072

28 883

Kokku

Kokku

65 210

65 210

—

—

—

1 744 072

1 744 072

1 809 282

1 809 282

| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2016 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 3 | 2 409 | 5 222 | — | 7 634 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -3 688 | -7 377 | — | -11 065 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised | 1 611 000 | — | — | — | 1 611 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed | -1 636 001 | — | — | — | -1 636 001 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 411 | 1 234 | 5 529 | 1 550 | 8 724 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -1 962 | -5 316 | -1 329 | -8 607 |
| Kokku | -24 587 | -2 007 | -1 942 | 221 | -28 315 |

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2016

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

3

2 409

5 222

—

7 634

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-3 688

-7 377

—

-11 065

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised

1 611 000

—

—

—

1 611 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed

-1 636 001

—

—

—

-1 636 001

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

411

1 234

5 529

1 550

8 724

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-1 962

-5 316

-1 329

-8 607

Kokku

Kokku

-24 587

-24 587

-2 007

-2 007

-1 942

-1 942

221

221

-28 315

-28 315

| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 5 | 2 307 | 7 671 | — | 9 983 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -3 571 | -10 714 | — | -14 285 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised | 1 400 000 | — | — | — | 1 400 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed | -1 407 763 | — | — | — | -1 407 763 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 383 | 1 269 | 6 059 | 2 524 | 10 235 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -2 145 | -6 127 | -2 206 | -10 478 |
| Kokku | -7 375 | -2 140 | -3 111 | 318 | -12 308 |

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2014

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

5

2 307

7 671

—

9 983

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-3 571

-10 714

—

-14 285

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised

1 400 000

—

—

—

1 400 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed

-1 407 763

—

—

—

-1 407 763

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

383

1 269

6 059

2 524

10 235

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-2 145

-6 127

-2 206

-10 478

Kokku

Kokku

-7 375

-7 375

-2 140

-2 140

-3 111

-3 111

318

318

-12 308

-12 308

3.3.3.   
  Pikaajalised finantsvarad ja -kohustused

Pikaajalised finantsvarad ja -kohustused

Järgmises tabelis on esitatud nende finantsvarade ja -kohustuste (välja arvatud tuletisinstrumendid) bilansiline väärtus, mis eeldatavalt laekuvad või tasutakse rohkem kui 12 kuud pärast aruandekuupäeva.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Finantsvara: | | |
| Laenud ja nõuded | 1 692 867 | 1 423 368 |
| Müügivalmis finantsvarad | 516 884 | 419 353 |
| Muud varad | 141 | — |
| Kokku | 2 209 892 | 1 842 721 |
| Finantskohustused: | | |
| Antud tagatiste eraldised | 497 | — |
| Võlad kolmandatele isikutele | 69 960 | 57 346 |
| Kokku | 70 457 | 57 346 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2016

31.12.2016

31.12.2015

31.12.2015

Finantsvara:

Finantsvara:

Laenud ja nõuded

1 692 867

1 423 368

Müügivalmis finantsvarad

516 884

419 353

Muud varad

141

—

Kokku

Kokku

2 209 892

2 209 892

1 842 721

1 842 721

Finantskohustused:

Finantskohustused:

Antud tagatiste eraldised

497

—

Võlad kolmandatele isikutele

69 960

57 346

Kokku

Kokku

70 457

70 457

57 346

57 346

3.4.   Tururisk

Tururisk

Tururisk on risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.4.1.   
  Intressirisk

Intressirisk

Intressiriski põhjustab intressitootlike positsioonide majandusliku väärtuse või neist saadava tulu volatiilsus, mis tuleneb vahetuskursside negatiivsetest muutustest.

Investeerimisrahastut ei mõjuta otseselt selle majandusliku väärtuse kõikumine ega eri varade, kohustuste ja riskimaandusvahendite hindamiserinevused, sest i) tal puuduvad vahetud laenukulud ja kohustused, millelt tuleb maksta intressi, ning ii) ta aktsepteerib intressimäära kõikumise mõju investeeringutelt saadavale tulule.

Oma laenuportfelli ja mikrovahetuslepingute tundlikkust intressimäärade kõikumise suhtes mõõdab rahastu baaspunkti väärtuse (BPV) alusel.

BPV väljendab asjaomase portfelli nüüdispuhasväärtuse suurenemist või vähenemist sõltuvalt intressimäära suurenemisest 1 baaspunkti (0,01 %) võrra eelnevalt kindlaksmääratud tähtajavahemike (rahaturg – kuni üks aasta, väga lühikese tähtajaga – 2–3 aastat, lühikese tähtajaga – 4–6 aastat, keskmise tähtajaga – 7–11 aastat, pika tähtajaga –12–20 aastat ja ülipika tähtajaga – üle 21 aasta) kaupa.

Rahastu kasutab eurodes nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks EIP eurodes rahastamise baaskõverat (vahetuskursi kõver, mida on korrigeeritud EIP üldise rahastamise hinnavahe võrra). USA dollarites nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse EIP USA dollarites rahastamise kõverat. Kui rahavoogude aluseks olenevad laenud on nomineeritud vääringus, millel diskontomäära kõver ei ole usaldusväärne ja piisavalt täielik, määratakse nüüdispuhasväärtus kindlaks EIP eurodes rahastamise baaskõvera kaudu.

Riski maandamiseks sõlmitud mikrovahetuslepingute nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks kasutab rahastu euro vahetuskursi kõverat, kui tegemist on eurodes nomineeritud rahavoogudega, ning USA dollari vahetuskursi kõverat, kui tegemist on USA dollarites nomineeritud rahavoogudega.

Nagu nähtub järgmisest tabelist, väheneks laenuportfelli (sh seotud mikrovahetuslepingud) netonüüdispuhasväärtus 31. detsembri 2016. aasta seisuga 516 000 eurot, kui intressimäärad tõuseksid samaaegselt 1 baaspunkti võrra (31. detsembri 2014. aasta seisuga oleks vähenemine olnud 532 000 eurot).

| Baaspunkti väärtus | Raha- | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) | turg |
| seisuga 31.12.2016 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | -46 | -101 | -164 | -175 | -30 | — | -516 |

Baaspunkti väärtus

Raha-

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

(tuhandetes eurodes)

turg

seisuga 31.12.2016

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

-46

-101

-164

-175

-30

—

-516

| Baaspunkti väärtus | Raha- | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) | turg |
| seisuga 31.12.2015 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | -37 | -72 | -252 | -139 | -32 | — | -532 |

Baaspunkti väärtus

Raha-

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

(tuhandetes eurodes)

turg

seisuga 31.12.2015

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

-37

-72

-252

-139

-32

—

-532

3.4.2.   
  Valuutarisk

Valuutarisk

Rahastu valuutarisk seisneb ohus, et negatiivsete vahetuskursi muutuste tõttu väheneb tulu või majanduslik väärtus.

Kuna rahastu arvestusvääring on euro, esineb tal valuutariski alati, kui tekib ebakõla muus kui arvestusvääringus nomineeritud varade ja kohustuste vahel. Valuutariski põhjustab ka tulevaste muus kui arvestusvääringus sooritatavatest arveldustest tekkivate rahavoogude (näiteks intressi- ja dividendimaksed) väärtuse muutus vahetuskursside muutumise tõttu.

3.4.2.1.   Valuutarisk ja sularahahalduse varad

Valuutarisk ja sularahahalduse varad

Investeerimisrahastu sularahahalduse varad on nomineeritud kas eurodes või USA dollarites.

Valuutariski maandatakse eri valuutade hetke- ja forvardtehingutega, valuuta vahetustehingute ning eri valuutade vahetustehingutega. EIP sularahahalduse osakond võib juhul, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks, kasutada kooskõlas panga poliitikaga ka mis tahes muud instrumenti, mis annab kaitse investeerimisrahastu finantstegevusega seoses esinevate tururiskide vastu.

3.4.2.2.   Valuutarisk ja investeerimisrahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Valuutarisk ja investeerimisrahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Liikmesriikide osamaksud investeerimisrahastusse laekuvad eurodes. Investeerimisrahastu rahastatavad või tagatavad tehingud ning intressitoetused võivad olla nomineeritud eurodes, USA dollarites või mis tahes muus aktsepteeritud valuutas.

Valuutariski positsioon (võrdlusvaluuta euro suhtes) tekib, kui muus valuutas kui eurodes nomineeritud tehingute risk on jäetud maandamata. Allpool on esitatud investeerimisrahastu valuutariski maandamise suunised.

3.4.2.2.1.   USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Rahastu USA dollarites nomineeritud tehingute valuutarisk kaetakse tervikuna, kasutades USD/EUR valuutavahetuslepinguid, mida pikendatakse ja mille summat korrigeeritakse korrapäraselt. Valuutavahetuslepinguid kasutatakse kahel põhjusel. Esiteks pakub see likviidsust uute väljamaksete tarvis (laenud ja omakapital), teiseks aga maandatakse makrotasandi riskid.

Iga perioodi alguses prognoositakse järgmise perioodi jooksul USA dollarites sissetulevaid või väljaminevaid rahavoogusid, võttes aluseks planeeritud või oodatavad tagasimaksed/väljamaksed. Seejärel pikendatakse neid valuutavahetuslepinguid, mille lõpptähtaeg saabub, korrigeerides nende summat selliselt, et vähemalt prognoositavad järgmise perioodi USA dollari likviidsusvajadused oleksid kaetud.

| — | Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega. |
| --- | --- |

—

Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega.

| — | Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse sularahahalduse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest. |
| --- | --- |

—

Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse sularahahalduse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest.

3.4.2.2.2.   Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

| — | Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud investeerimisrahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv. |
| --- | --- |

—

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud investeerimisrahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv.

| — | Investeerimisrahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid. Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites. Investeerimisrahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis. USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all. |
| --- | --- |

—

Investeerimisrahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid. Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites. Investeerimisrahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis. USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all.

3.4.2.2.3.   Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Selle lisa tabelites on esitatud investeerimisrahastu valuutapositsioon.

Valuutapositsioon on tabelites esitatud vastavalt investeerimisfondi riskipoliitikale, mida on kirjeldatud fondi finantsriskiraamistikus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni aluseks on raamatupidamisandmed ning need väljenduvad teatavate varade ja kohustuste vahena. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni varad ja kohustused valitakse selliselt, et laekuvaid tulusid saaks konverteerida aruandlusvaluutasse (eurodesse) alles nende laekumisel.

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis on kajastatud müügivalmis finantsvarade väärtuse langus, realiseerimata kasum ja kahjum ning laenude ja nõuete väärtuse langus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis sisalduvad tuletisinstrumendid on arvel nimiväärtuses, mitte õiglases väärtuses, et viia see vastavusse varade säilinud väärtusega, mida samuti väljendatakse nimiväärtuses, mida on kohandatud vastavalt laenude väärtuse vähenemisele.

Ülejäänud varad ja kohustused (peamiselt laenudelt, tuletisinstrumentidelt ja toetustelt kogunenud intressid) on tabelites esitatud pealkirja „Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon“ all.

| Seisuga 31. detsember 2016 | Varad ja kohustused | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 258 496 | 7 578 | - 250 918 | 282 991 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (*2) | | | | |
| KES | 117 881 | 3 869 | 121 751 | — |
| TZS | 97 116 | 1 931 | 99 046 | — |
| DOP | 52 553 | 2 013 | 54 566 | — |
| UGX | 36 776 | 1 077 | 37 854 | — |
| RWF | 22 258 | 194 | 22 452 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (*2) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP | 22 534 | 252 | 22 786 | 246 |
| Kokku muud vääringud peale euro | 90 622 | 16 914 | 107 537 | 283 237 |
| Euro | — | 2 591 845 | 2 591 845 | 1 241 229 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 90 622 | 2 608 759 | 2 699 382 | 1 524 466 |

Seisuga 31. detsember 2016

Varad ja kohustused

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 258 496

7 578

- 250 918

282 991

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (*2)

(sünteetilise riskimaandusega)

*2

KES

KES

117 881

3 869

121 751

—

TZS

TZS

97 116

1 931

99 046

—

DOP

DOP

52 553

2 013

54 566

—

UGX

UGX

36 776

1 077

37 854

—

RWF

RWF

22 258

194

22 452

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (*2)

(sünteetilise riskimaanduseta)

*2

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP

22 534

252

22 786

246

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

90 622

90 622

16 914

16 914

107 537

107 537

283 237

283 237

Euro

Euro

—

2 591 845

2 591 845

2 591 845

2 591 845

1 241 229

1 241 229

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

90 622

90 622

2 608 759

2 608 759

2 699 382

2 699 382

1 524 466

1 524 466

| Seisuga 31. detsember 2015 | Varad ja kohustused | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 207 050 | 5 023 | - 202 027 | 270 236 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (*3) | | | | |
| KES | 129 862 | 3 101 | 132 963 | — |
| TZS | 46 246 | 780 | 47 025 | — |
| DOP | 40 799 | 1 274 | 42 073 | — |
| UGX | 30 182 | 565 | 30 747 | — |
| RWF | 11 979 | 164 | 12 143 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (*3) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW | 15 474 | 201 | 15 675 | 798 |
| Kokku muud vääringud peale euro | 67 492 | 11 108 | 78 599 | 271 034 |
| Euro | — | 2 337 555 | 2 337 555 | 1 579 719 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 67 492 | 2 348 663 | 2 416 154 | 1 850 753 |

Seisuga 31. detsember 2015

Varad ja kohustused

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 207 050

5 023

- 202 027

270 236

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (*3)

(sünteetilise riskimaandusega)

*3

KES

KES

129 862

3 101

132 963

—

TZS

TZS

46 246

780

47 025

—

DOP

DOP

40 799

1 274

42 073

—

UGX

UGX

30 182

565

30 747

—

RWF

RWF

11 979

164

12 143

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (*3)

(sünteetilise riskimaanduseta)

*3

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW

15 474

201

15 675

798

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

67 492

67 492

11 108

11 108

78 599

78 599

271 034

271 034

Euro

Euro

—

2 337 555

2 337 555

2 337 555

2 337 555

1 579 719

1 579 719

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

67 492

67 492

2 348 663

2 348 663

2 416 154

2 416 154

1 850 753

1 850 753

3.4.2.3.   Valuutariski analüüs

Valuutariski analüüs

31. detsembri 2016. aasta seisuga põhjustaks euro kümneprotsendiline odavnemine muude vääringute suhtes omakapitali suurenemise 12,0 miljoni euro võrra (31. detsembri 2015. aasta seisuga 8,7 miljonit eurot). Euro kümneprotsendiline kallinemine muude vääringute suhtes põhjustaks omakapitali vähenemise 9,9 miljoni euro võrra (31. detsembri 2015. aasta seisuga 7,1 miljonit eurot).

3.4.2.4.   Vahetuskurss

Vahetuskurss

31. detsembri 2016. aasta ja 31. detsembri 2015. aasta bilansi koostamisel kasutati järgmisi vahetuskursse:

| | 31. detsember 2016 | 31. detsember 2015 |
| --- | --- | --- |
| Kolmandate riikide vääringud | | |
| Botswana pula (BWP) | 11,2657 | 11,9451 |
| Dominikaani Vabariigi peeso (DOF) | 48,7476 | 49,0144 |
| Haiti gurd (HTG) | 68,78 | 61,19 |
| Keenia šilling (KES) | 108,06 | 111,3 |
| Mauritaania ouguiya (MRO) | 375,79 | 326,46 |
| Mauritiuse ruupia (MUR) | 37,85 | 38,85 |
| Mosambiigi metikal (MZN) | 75,25 | 50,59 |
| Rwanda frank (RWF) | 856,8 | 806,36 |
| Tansaania šilling (TZS) | 2 296,99 | 2 344,42 |
| Uganda šilling (UGX) | 3 805,00 | 3 665,00 |
| USA dollar (USD) | 1,0541 | 1,0887 |
| CFA frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Lõuna-Aafrika rand (ZAR) | 14,457 | 16,953 |
| Sambia kvacha (ZMW) | 10,4653 | 11,9571 |

31. detsember 2016

31. detsember 2015

Kolmandate riikide vääringud

Kolmandate riikide vääringud

Botswana pula (BWP)

11,2657

11,9451

Dominikaani Vabariigi peeso (DOF)

48,7476

49,0144

Haiti gurd (HTG)

68,78

61,19

Keenia šilling (KES)

108,06

111,3

Mauritaania ouguiya (MRO)

375,79

326,46

Mauritiuse ruupia (MUR)

37,85

38,85

Mosambiigi metikal (MZN)

75,25

50,59

Rwanda frank (RWF)

856,8

806,36

Tansaania šilling (TZS)

2 296,99

2 344,42

Uganda šilling (UGX)

3 805,00

3 665,00

USA dollar (USD)

1,0541

1,0887

CFA frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Lõuna-Aafrika rand (ZAR)

14,457

16,953

Sambia kvacha (ZMW)

10,4653

11,9571

3.4.3.   
  Aktsiarisk

Aktsiarisk

Aktsiarisk on risk, et aktsiainvesteeringu õiglane väärtus langeb muutuste tõttu aktsiahindade tasemes ja/või aktsiainvesteeringute väärtuses.

Investeerimisrahastu jaoks tekib aktsiarisk, kui ta investeerib otse omakapitali ja riskikapitalifondidesse.

Börsil noteerimata aktsiapositsioonide väärtus ei ole järelevalve ja kontrolli teostamiseks pidevalt kättesaadav. Nende positsioonide väärtuse kindlakstegemiseks tuleb kasutada asjakohaseid hindamismeetodeid.

Kui otseste omakapitaliinvesteeringute ja riskikapitaliinvesteeringute väärtus muutub +/-10 %, kuid muud muutujad püsivad muutumatuna, muutub rahastu omakapital müügivalmis omakapitaliportfelli õiglase väärtuse muutuse tulemusel 31. detsembri 2016. aasta seisuga vastavalt 51,7 miljonit eurot ja -51,7 miljonit eurot (31. detsembri 2015. aasta seisuga vastavalt 41,9 miljonit eurot ja -41,9 miljonit eurot).

4.   Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

4.1.   Liigitus ja õiglane väärtus

Liigitus ja õiglane väärtus

Järgmises tabelis on esitatud finantsvara ja -kohustuste bilansiline väärtus ja õiglane väärtus, kusjuures viimane on esitatud tasemete kaupa. Need andmed ei hõlma selliste õiglases väärtuses finantsvarade ja -kohustuste õiglast väärtust, mida ei ole esitatud õiglases väärtuses, kui nende bilansiline väärtus on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

| Seisuga 31. detsember 2016 | Bilansiline väärtus | Õiglane väärtus |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Müügivalmis finantsvarad | Raha, laenud ja nõuded | Tähtajani hoitavad finantsvarad | Muud finantskohustused | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | 6 920 | — | — | — | — | 6 920 | — | 6 920 | — | 6 920 |
| Riskikapitalifondid | — | 437 788 | — | — | — | 437 788 | — | — | 437 788 | 437 788 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 79 096 | — | — | — | 79 096 | 22 880 | — | 56 216 | 79 096 |
| Kokku | 6 920 | 516 884 | — | — | — | 523 804 | 22 880 | 6 920 | 494 004 | 523 804 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 360 817 | — | — | 360 817 | | | | |
| Laenud ja nõuded | — | — | 1 729 380 | — | — | 1 729 380 | — | 1 951 786 | — | 1 951 786 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 86 395 | — | — | 86 395 | | | | |
| Võlakirjad | — | — | — | 169 398 | — | 169 398 | 120 123 | 48 031 | — | 168 154 |
| Muud varad | — | — | 345 | — | — | 345 | | | | |
| Kokku | — | — | 2 176 937 | 169 398 | — | 2 346 335 | 120 123 | 1 999 817 | — | 2 119 940 |
| Finantsvarad kokku | 6 920 | 516 884 | 2 176 937 | 169 398 | — | 2 870 139 | | | | |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | -25 189 | — | — | — | — | -25 189 | — | -25 189 | — | -25 189 |
| Kokku | -25 189 | — | — | — | — | -25 189 | — | -25 189 | — | -25 189 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | -625 | -625 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 116 114 | - 116 114 | | | | |
| Muud kohustused | — | — | — | — | -2 546 | -2 546 | | | | |
| Kokku | — | — | — | — | - 119 285 | - 119 285 | | | | |
| Finantskohustused kokku | -25 189 | — | — | — | - 119 285 | - 144 474 | | | | |

Seisuga 31. detsember 2016

Bilansiline väärtus

Õiglane väärtus

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Raha, laenud ja nõuded

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Muud finantskohustused

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Tuletisinstrumendid

6 920

—

—

—

—

6 920

—

6 920

—

6 920

Riskikapitalifondid

—

437 788

—

—

—

437 788

—

—

437 788

437 788

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

79 096

—

—

—

79 096

22 880

—

56 216

79 096

Kokku

Kokku

6 920

6 920

516 884

516 884

—

—

—

523 804

523 804

22 880

22 880

6 920

6 920

494 004

494 004

523 804

523 804

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

360 817

—

—

360 817

Laenud ja nõuded

—

—

1 729 380

—

—

1 729 380

—

1 951 786

—

1 951 786

Nõuded rahastajate vastu

—

—

86 395

—

—

86 395

Võlakirjad

—

—

—

169 398

—

169 398

120 123

48 031

—

168 154

Muud varad

—

—

345

—

—

345

Kokku

Kokku

—

—

2 176 937

2 176 937

169 398

169 398

—

2 346 335

2 346 335

120 123

120 123

1 999 817

1 999 817

—

2 119 940

2 119 940

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

6 920

6 920

516 884

516 884

2 176 937

2 176 937

169 398

169 398

—

2 870 139

2 870 139

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Tuletisinstrumendid

-25 189

—

—

—

—

-25 189

—

-25 189

—

-25 189

Kokku

Kokku

-25 189

-25 189

—

—

—

—

-25 189

-25 189

—

-25 189

-25 189

—

-25 189

-25 189

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

-625

-625

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 116 114

- 116 114

Muud kohustused

—

—

—

—

-2 546

-2 546

Kokku

Kokku

—

—

—

—

- 119 285

- 119 285

- 119 285

- 119 285

Finantskohustused kokku

Finantskohustused kokku

-25 189

-25 189

—

—

—

- 119 285

- 119 285

- 144 474

- 144 474

| Seisuga 31. detsember 2015 | Bilansiline väärtus | Õiglane väärtus |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Müügivalmis finantsvarad | Raha, laenud ja nõuded | Tähtajani hoitavad finantsvarad | Muud finantskohustused | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | 311 | — | — | — | — | 311 | — | 311 | — | 311 |
| Riskikapitalifondid | — | 396 203 | — | — | — | 396 203 | — | — | 396 203 | 396 203 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 23 150 | — | — | — | 23 150 | 178 | — | 22 972 | 23 150 |
| Kokku | 311 | 419 353 | — | — | — | 419 664 | 178 | 311 | 419 175 | 419 664 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 448 995 | — | — | 448 995 | | | | |
| Laenud ja nõuded | — | — | 1 460 057 | — | — | 1 460 057 | — | 1 649 401 | — | 1 649 401 |
| Võlakirjad | — | — | — | 228 521 | — | 228 521 | 124 009 | 104 520 | — | 228 529 |
| Muud varad | — | — | 27 | — | — | 27 | — | — | — | — |
| Kokku | — | — | 1 909 079 | 228 521 | — | 2 137 600 | 124 009 | 1 753 921 | — | 1 877 930 |
| Finantsvarad kokku | 311 | 419 353 | 1 909 079 | 228 521 | — | 2 557 264 | | | | |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | -8 219 | — | — | — | — | -8 219 | — | -8 219 | — | -8 219 |
| Kokku | -8 219 | — | — | — | — | -8 219 | — | -8 219 | — | -8 219 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | — | — | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 101 202 | - 101 202 | | | | |
| Muud kohustused | — | — | — | — | -2 364 | -2 364 | | | | |
| Kokku | — | — | — | — | - 103 566 | - 103 566 | | | | |
| Finantskohustused kokku | -8 219 | — | — | — | - 103 566 | - 111 785 | | | | |

Seisuga 31. detsember 2015

Bilansiline väärtus

Õiglane väärtus

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Raha, laenud ja nõuded

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Muud finantskohustused

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Tuletisinstrumendid

311

—

—

—

—

311

—

311

—

311

Riskikapitalifondid

—

396 203

—

—

—

396 203

—

—

396 203

396 203

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

23 150

—

—

—

23 150

178

—

22 972

23 150

Kokku

Kokku

311

311

419 353

419 353

—

—

—

419 664

419 664

178

178

311

311

419 175

419 175

419 664

419 664

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

448 995

—

—

448 995

Laenud ja nõuded

—

—

1 460 057

—

—

1 460 057

—

1 649 401

—

1 649 401

Võlakirjad

—

—

—

228 521

—

228 521

124 009

104 520

—

228 529

Muud varad

—

—

27

—

—

27

—

—

—

—

Kokku

Kokku

—

—

1 909 079

1 909 079

228 521

228 521

—

2 137 600

2 137 600

124 009

124 009

1 753 921

1 753 921

—

1 877 930

1 877 930

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

311

311

419 353

419 353

1 909 079

1 909 079

228 521

228 521

—

2 557 264

2 557 264

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Tuletisinstrumendid

-8 219

—

—

—

—

-8 219

—

-8 219

—

-8 219

Kokku

Kokku

-8 219

-8 219

—

—

—

—

-8 219

-8 219

—

-8 219

-8 219

—

-8 219

-8 219

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

—

—

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 101 202

- 101 202

Muud kohustused

—

—

—

—

-2 364

-2 364

Kokku

Kokku

—

—

—

—

- 103 566

- 103 566

- 103 566

- 103 566

Finantskohustused kokku

Finantskohustused kokku

-8 219

-8 219

—

—

—

- 103 566

- 103 566

- 111 785

- 111 785

4.2.   Õiglase väärtuse mõõtmine

Õiglase väärtuse mõõtmine

4.2.1.   
  Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Järgmises tabelis on esitatud teave õiglase väärtuse hierarhias 2. ja 3. tasemele paigutatud finantsinstrumentide väärtuse mõõtmisel kasutatavate hindamismeetodite ja oluliste mittejälgitavate sisendite kohta.

| Hindamismeetod | Olulised mittejälgitavad sisendid | Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos |
| --- | --- | --- |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid | | |
| Tuletisinstrumendid | Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale. | Puudub. | Puudub. |
| Riskikapitalifondid | Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust. | Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi. | Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Netovarade korrigeerimine. | Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist. | Mida pikem on ajavahemik investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast kuni õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| | | Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %. | Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus. |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid | | |
| Laenud ja nõuded | Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ja saadakse laenude ja nõuete õiglane väärtus. | Puudub. | Puudub. |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | Rahavoogude diskonteerimine. | Puudub. | Puudub. |

Hindamismeetod

Hindamismeetod

Olulised mittejälgitavad sisendid

Olulised mittejälgitavad sisendid

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale.

Puudub.

Puudub.

Riskikapitalifondid

Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust.

Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi.

Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Netovarade korrigeerimine.

Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist.

Mida pikem on ajavahemik investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast kuni õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %.

Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus.

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Laenud ja nõuded

Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ja saadakse laenude ja nõuete õiglane väärtus.

Puudub.

Puudub.

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Rahavoogude diskonteerimine.

Puudub.

Puudub.

Vastavalt IFRS 13-le on 31. detsembri 2016. aasta ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga tuletisinstrumentide õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võetud arvesse järgmisi väärtuse korrektsioone:

| — | krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on -76 400 eurot 31. detsembril 2016 ja - 121 700 eurot 31. detsembril 2015; |
| --- | --- |

—

krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on -76 400 eurot 31. detsembril 2016 ja - 121 700 eurot 31. detsembril 2015;

| — | deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on +42 900 eurot 31. detsembril 2016 ja +64 400 eurot 31. detsembril 2015. |
| --- | --- |

—

deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on +42 900 eurot 31. detsembril 2016 ja +64 400 eurot 31. detsembril 2015.

4.2.2.   
  Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Rahastu kehtestatud korra kohaselt kajastatakse varade ühelt tasemelt teisele ümberpaigutamist selle kuupäeva seisuga, mil toimus ümberpaigutamise põhjustanud sündmus või muutus.

Ei 2016. ega 2015. aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 1. tasemest 2. tasemesse ega vastupidi.

4.2.3.   
  3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglase väärtuse võrdlus

3. taseme õiglase väärtuse võrdlus

Järgmises tabelis on esitatud 31. detsembril 2016 ja 31. detsembril 2015 lõppenud majandusaasta jooksul 3. taseme instrumentides toimunud muutused.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Müügivalmis finantsvarad |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2016 | 419 175 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum |

(tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad

Saldo seisuga 1. jaanuar 2016

Saldo seisuga 1. jaanuar 2016

419 175

419 175

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

-6 504

| — | müügivalmis finantsvarade väärtuse langus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

-2 493

Kokku

Kokku

-8 997

-8 997

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

| — | müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

-24 628

Kokku

Kokku

-24 628

-24 628

Väljamaksed

153 986

Tagasimaksed

-37 978

Mahakandmised

-7 554

Saldo seisuga 31. detsember 2016

Saldo seisuga 31. detsember 2016

494 004

494 004

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Müügivalmis finantsvarad |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2015 | 401 926 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum |

(tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad

Saldo seisuga 1. jaanuar 2015

Saldo seisuga 1. jaanuar 2015

401 926

401 926

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

-33 878

| — | müügivalmis finantsvarade väärtuse langus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

-2 665

Kokku

Kokku

-36 543

-36 543

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

| — | müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

52 365

Kokku

Kokku

52 365

52 365

Väljamaksed

67 449

Tagasimaksed

-64 791

Mahakandmised

-1 231

Saldo seisuga 31. detsember 2015

Saldo seisuga 31. detsember 2015

419 175

419 175

Ei 2016. ega 2015. aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 3. tasemest ega 3. tasemesse.

Tundlikkusanalüüs

Tundlikkusanalüüs

Kui mõni oluline riskikapitalifondide ja otseste omakapitaliinvesteeringute väärtuse mõõtmiseks kasutatav mittejälgitav sisend muutuks ± 10 % ning muud sisendid püsiksid muutumatuna, avaldaks see aruandekuupäeva seisuga muule koondkasumile järgmist mõju:

| Seisuga 31. detsember 2016 | Suurenemine | Vähenemine |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | 10 | -10 |
| Kokku | 10 | -10 |

Seisuga 31. detsember 2016

Suurenemine

Vähenemine

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

10

-10

Kokku

Kokku

10

10

-10

-10

| Seisuga 31. detsember 2015 | Suurenemine | Vähenemine |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | 31 | -31 |
| Kokku | 31 | -31 |

Seisuga 31. detsember 2015

Suurenemine

Vähenemine

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

31

-31

Kokku

Kokku

31

31

-31

-31

5.   Raha ja raha ekvivalendid (tuhandetes eurodes)

Raha ja raha ekvivalendid (tuhandetes eurodes)

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Kassas olev sularaha | 51 462 | 71 405 |
| Tähtajalised hoiused | 259 337 | 290 573 |
| Kommertsväärtpaberid | 50 018 | 87 017 |
| Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes | 360 817 | 448 995 |
| Kogunenud intress | 5 | 3 |
| Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes | 360 822 | 448 998 |

31.12.2016

31.12.2015

Kassas olev sularaha

51 462

71 405

Tähtajalised hoiused

259 337

290 573

Kommertsväärtpaberid

50 018

87 017

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

360 817

360 817

448 995

448 995

Kogunenud intress

5

3

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

360 822

360 822

448 998

448 998

6.   Tuletisinstrumendid (tuhandetes eurodes)

Tuletisinstrumendid (tuhandetes eurodes)

Põhilised tuletisinstrumendid, mida liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavateks, on järgmised:

| Seisuga 31. detsember 2016 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| --- | --- | --- |
| Varad | Kohustused |
| Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud | — | -3 051 | 7 430 |
| Intressivahetustehingud | 388 | -335 | 41 233 |
| Valuuta vahetuslepingud | 6 532 | -21 803 | 1 611 000 |
| Tuletisinstrumendid kokku | 6 920 | -25 189 | 1 659 663 |

Seisuga 31. detsember 2016

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustused

Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud

—

-3 051

7 430

Intressivahetustehingud

388

-335

41 233

Valuuta vahetuslepingud

6 532

-21 803

1 611 000

Tuletisinstrumendid kokku

Tuletisinstrumendid kokku

6 920

6 920

-25 189

-25 189

1 659 663

1 659 663

| Seisuga 31. detsember 2015 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| --- | --- | --- |
| Varad | Kohustused |
| Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud | — | -3 835 | 9 589 |
| Intressivahetustehingud | 311 | -639 | 44 913 |
| Valuuta vahetuslepingud | — | -3 745 | 1 400 000 |
| Tuletisinstrumendid kokku | 311 | -8 219 | 1 454 502 |

Seisuga 31. detsember 2015

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustused

Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud

—

-3 835

9 589

Intressivahetustehingud

311

-639

44 913

Valuuta vahetuslepingud

—

-3 745

1 400 000

Tuletisinstrumendid kokku

Tuletisinstrumendid kokku

311

311

-8 219

-8 219

1 454 502

1 454 502

7.   Laenud ja nõuded (tuhandetes eurodes)

Laenud ja nõuded (tuhandetes eurodes)

Laenud ja nõuded koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Üldised laenud (*4) | Eelislaenud | Allutatud laenud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2016 | 661 792 | 818 007 | 160 555 | 1 640 354 |
| Väljamaksed | 476 685 | 51 691 | — | 528 376 |
| Mahakandmised | — | -109 | -31 189 | -31 298 |
| Tagasimaksed | - 178 282 | - 107 259 | -65 927 | - 351 468 |
| Kapitaliseeritud intressid | — | — | 7 183 | 7 183 |
| Vahetuskursierinevused | 34 332 | 2 009 | 941 | 37 282 |
| Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2016 | 994 527 | 764 339 | 71 563 | 1 830 429 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016 | -9 403 | -22 445 | - 159 198 | - 191 046 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus | -8 794 | -11 999 | — | -20 793 |
| Mahakandmised | — | 109 | 31 189 | 31 298 |
| Väärtuse languse vähenemine | 360 | 6 100 | 58 698 | 65 158 |
| Vahetuskursierinevused | -348 | -59 | -1 850 | -2 257 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016 | -18 185 | -28 294 | -71 161 | - 117 640 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 906 | -3 682 | — | -7 588 |
| Intressid | 14 807 | 9 371 | 1 | 24 179 |
| Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2016 | 987 243 | 741 734 | 403 | 1 729 380 |

Üldised laenud (*4)

*4

Eelislaenud

Allutatud laenud

Kokku

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2016

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2016

661 792

661 792

818 007

818 007

160 555

160 555

1 640 354

1 640 354

Väljamaksed

476 685

51 691

—

528 376

Mahakandmised

—

-109

-31 189

-31 298

Tagasimaksed

- 178 282

- 107 259

-65 927

- 351 468

Kapitaliseeritud intressid

—

—

7 183

7 183

Vahetuskursierinevused

34 332

2 009

941

37 282

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2016

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2016

994 527

994 527

764 339

764 339

71 563

71 563

1 830 429

1 830 429

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016

-9 403

-9 403

-22 445

-22 445

- 159 198

- 159 198

- 191 046

- 191 046

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus

-8 794

-11 999

—

-20 793

Mahakandmised

—

109

31 189

31 298

Väärtuse languse vähenemine

360

6 100

58 698

65 158

Vahetuskursierinevused

-348

-59

-1 850

-2 257

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016

-18 185

-18 185

-28 294

-28 294

-71 161

-71 161

- 117 640

- 117 640

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 906

-3 682

—

-7 588

Intressid

14 807

9 371

1

24 179

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2016

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2016

987 243

987 243

741 734

741 734

403

403

1 729 380

1 729 380

| | Üldised laenud (*5) | Eelislaenud | Allutatud laenud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2015 | 542 506 | 782 563 | 146 643 | 1 471 712 |
| Väljamaksed | 196 607 | 86 177 | — | 282 784 |
| Tagasimaksed | - 106 921 | -96 147 | -2 704 | - 205 772 |
| Kapitaliseeritud intressid | — | — | 13 262 | 13 262 |
| Vahetuskursierinevused | 29 600 | 45 414 | 3 354 | 78 368 |
| Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2015 | 661 792 | 818 007 | 160 555 | 1 640 354 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015 | -5 751 | -13 491 | - 132 895 | - 152 137 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus | -3 692 | -7 576 | -24 995 | -36 263 |
| Väärtuse languse vähenemine | 381 | 57 | 1 837 | 2 275 |
| Vahetuskursierinevused | -341 | -1 435 | -3 145 | -4 921 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015 | -9 403 | -22 445 | - 159 198 | - 191 046 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 129 | -5 781 | 284 | -8 626 |
| Intressid | 8 838 | 10 533 | 4 | 19 375 |
| Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2015 | 658 098 | 800 314 | 1 645 | 1 460 057 |

Üldised laenud (*5)

*5

Eelislaenud

Allutatud laenud

Kokku

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2015

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2015

542 506

542 506

782 563

782 563

146 643

146 643

1 471 712

1 471 712

Väljamaksed

196 607

86 177

—

282 784

Tagasimaksed

- 106 921

-96 147

-2 704

- 205 772

Kapitaliseeritud intressid

—

—

13 262

13 262

Vahetuskursierinevused

29 600

45 414

3 354

78 368

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2015

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2015

661 792

661 792

818 007

818 007

160 555

160 555

1 640 354

1 640 354

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015

-5 751

-5 751

-13 491

-13 491

- 132 895

- 132 895

- 152 137

- 152 137

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus

-3 692

-7 576

-24 995

-36 263

Väärtuse languse vähenemine

381

57

1 837

2 275

Vahetuskursierinevused

-341

-1 435

-3 145

-4 921

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015

-9 403

-9 403

-22 445

-22 445

- 159 198

- 159 198

- 191 046

- 191 046

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 129

-5 781

284

-8 626

Intressid

8 838

10 533

4

19 375

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2015

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2015

658 098

658 098

800 314

800 314

1 645

1 645

1 460 057

1 460 057

8.   Müügivalmis finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2016 | 267 331 | 22 979 | 290 310 |
| Väljamaksed | 101 323 | 52 663 | 153 986 |
| Tagasimaksed/müük | -37 948 | -30 | -37 978 |
| Mahakandmised | -4 594 | -2 960 | -7 554 |
| Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga | 5 141 | -16 | 5 125 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2016 | 331 253 | 72 636 | 403 889 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2016 | 153 901 | 10 092 | 163 993 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | -24 474 | 3 365 | -21 109 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2016 | 129 427 | 13 457 | 142 884 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016 | -25 029 | -9 921 | -34 950 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus | -2 457 | -36 | -2 493 |
| Mahakandmised | 4 594 | 2 960 | 7 554 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016 | -22 892 | -6 997 | -29 889 |
| Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2016 | 437 788 | 79 096 | 516 884 |

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2016

Kulud seisuga 1. jaanuar 2016

267 331

267 331

22 979

22 979

290 310

290 310

Väljamaksed

101 323

52 663

153 986

Tagasimaksed/müük

-37 948

-30

-37 978

Mahakandmised

-4 594

-2 960

-7 554

Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga

5 141

-16

5 125

Kulud seisuga 31. detsember 2016

Kulud seisuga 31. detsember 2016

331 253

331 253

72 636

72 636

403 889

403 889

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2016

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2016

153 901

153 901

10 092

10 092

163 993

163 993

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

-24 474

3 365

-21 109

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2016

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2016

129 427

129 427

13 457

13 457

142 884

142 884

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016

-25 029

-25 029

-9 921

-9 921

-34 950

-34 950

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus

-2 457

-36

-2 493

Mahakandmised

4 594

2 960

7 554

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016

-22 892

-22 892

-6 997

-6 997

-29 889

-29 889

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2016

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2016

437 788

437 788

79 096

79 096

516 884

516 884

| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2015 | 259 784 | 19 714 | 279 498 |
| Väljamaksed | 63 574 | 3 875 | 67 449 |
| Tagasimaksed/müük | -64 181 | -610 | -64 791 |
| Mahakandmised | -1 231 | — | -1 231 |
| Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga | 9 385 | — | 9 385 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2015 | 267 331 | 22 979 | 290 310 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2015 | 149 995 | 6 127 | 156 122 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | 3 906 | 3 965 | 7 871 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2015 | 153 901 | 10 092 | 163 993 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015 | -24 534 | -8 001 | -32 535 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus | -1 726 | -1 920 | -3 646 |
| Mahakandmised | 1 231 | — | 1 231 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015 | -25 029 | -9 921 | -34 950 |
| Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2015 | 396 203 | 23 150 | 419 353 |

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2015

Kulud seisuga 1. jaanuar 2015

259 784

259 784

19 714

19 714

279 498

279 498

Väljamaksed

63 574

3 875

67 449

Tagasimaksed/müük

-64 181

-610

-64 791

Mahakandmised

-1 231

—

-1 231

Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga

9 385

—

9 385

Kulud seisuga 31. detsember 2015

Kulud seisuga 31. detsember 2015

267 331

267 331

22 979

22 979

290 310

290 310

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2015

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2015

149 995

149 995

6 127

6 127

156 122

156 122

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

3 906

3 965

7 871

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2015

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2015

153 901

153 901

10 092

10 092

163 993

163 993

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2015

-24 534

-24 534

-8 001

-8 001

-32 535

-32 535

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus

-1 726

-1 920

-3 646

Mahakandmised

1 231

—

1 231

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2015

-25 029

-25 029

-9 921

-9 921

-34 950

-34 950

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2015

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2015

396 203

396 203

23 150

23 150

419 353

419 353

9.   Nõuded rahastajate vastu (tuhandetes eurodes)

Nõuded rahastajate vastu (tuhandetes eurodes)

Nõuded rahastajate vastu sisaldasid üksnes liikmesriikidelt sissenõutud, kuid veel tasumata osamaksusid.

10.   Tähtajani hoitavad finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Tähtajani hoitavad finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Tähtajani hoitavate väärtpaberite portfelli koosneb noteeritud võlakirjadest, mille tähtaja lõpuni on aruande kuupäeval jäänud vähem kui kolm kuud. Järgmine tabel näitab tähtajani hoitavate väärtpaberite portfellis toimunud liikumisi:

| Saldo seisuga 1. jaanuar 2016 | 228 521 |
| --- | --- |
| Soetamine | 1 159 704 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -1 219 953 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | -87 |
| Kogunenud intressi muutus | 1 213 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2016 | 169 398 |

Saldo seisuga 1. jaanuar 2016

Saldo seisuga 1. jaanuar 2016

228 521

228 521

Soetamine

1 159 704

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-1 219 953

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

-87

Kogunenud intressi muutus

1 213

Saldo seisuga 31. detsember 2016

Saldo seisuga 31. detsember 2016

169 398

169 398

| Saldo seisuga 1. jaanuar 2015 | 99 988 |
| --- | --- |
| Soetamine | 1 545 550 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -1 417 005 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | -12 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2015 | 228 521 |

Saldo seisuga 1. jaanuar 2015

Saldo seisuga 1. jaanuar 2015

99 988

99 988

Soetamine

1 545 550

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-1 417 005

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

-12

Saldo seisuga 31. detsember 2015

Saldo seisuga 31. detsember 2015

228 521

228 521

11.   Muud varad (tuhandetes eurodes)

Muud varad (tuhandetes eurodes)

Põhilised muud varad olid järgmised:

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Nõuded EIP vastu | 1 | 1 |
| Finantstagatised | 344 | 26 |
| Muud varad kokku | 345 | 27 |

31.12.2016

31.12.2015

Nõuded EIP vastu

1

1

Finantstagatised

344

26

Muud varad kokku

Muud varad kokku

345

345

27

27

12.   Edasilükkunud tulud (tuhandetes eurodes)

Edasilükkunud tulud (tuhandetes eurodes)

Edasilükkunud tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Ettemakstud intressitoetused | 25 884 | 28 683 |
| Laenude ja nõuetega seotud ettemakstud vahendustasud | 399 | 642 |
| Edasilükkunud tulud kokku | 26 283 | 29 325 |

31.12.2016

31.12.2015

Ettemakstud intressitoetused

25 884

28 683

Laenude ja nõuetega seotud ettemakstud vahendustasud

399

642

Edasilükkunud tulud kokku

Edasilükkunud tulud kokku

26 283

26 283

29 325

29 325

13.   Antud tagatiste eraldised (tuhandetes eurodes)

Antud tagatiste eraldised (tuhandetes eurodes)

Antud tagatiste eraldiste summa kajastatakse vastavalt kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule nende kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks. See saadakse järgmiste summade liitmise tulemusel:

| — | summad, milles tingimuslik kohustus algselt kajastati, miinus vajadusel akumuleeritud amortisatsioon, mis on kajastatud vastavalt standardile IAS 18 „Tulu“, ja |
| --- | --- |

—

summad, milles tingimuslik kohustus algselt kajastati, miinus vajadusel akumuleeritud amortisatsioon, mis on kajastatud vastavalt standardile IAS 18 „Tulu“, ja

| — | neid summasid ületav summa, määratuna standardi IAS 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“ kohaselt. |
| --- | --- |

—

neid summasid ületav summa, määratuna standardi IAS 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“ kohaselt.

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | — | — |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud eraldiste suurenemine | 242 | — |
| Kasutatud | — | — |
| Ümberpaigutused „Muudes kohustustes“ kajastatud finantstagatiste alt | 383 | |
| Eraldiste tühistamine | — | — |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 625 | — |

2016

2015

Saldo 1. jaanuari seisuga

—

—

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud eraldiste suurenemine

242

—

Kasutatud

—

—

Ümberpaigutused „Muudes kohustustes“ kajastatud finantstagatiste alt

383

Eraldiste tühistamine

—

—

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

625

625

—

—

14.   Võlad kolmandatele isikutele (tuhandetes eurodes)

Võlad kolmandatele isikutele (tuhandetes eurodes)

Põhilised võlad kolmandatele isikutele olid järgmised:

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto) | 43 483 | 43 045 |
| Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad | — | 15 |
| Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi | 72 631 | 58 142 |
| Võlad kolmandatele isikutele kokku | 116 114 | 101 202 |

31.12.2016

31.12.2015

EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto)

43 483

43 045

Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad

—

15

Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi

72 631

58 142

Võlad kolmandatele isikutele kokku

Võlad kolmandatele isikutele kokku

116 114

116 114

101 202

101 202

15.   Muud kohustused (tuhandetes eurodes)

Muud kohustused (tuhandetes eurodes)

Muud kohustused koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed | 2 081 | 1 826 |
| Edasilükkunud tulu intressitoetustest | 458 | 512 |
| Finantstagatised | 7 | 26 |
| Muud kohustused kokku | 2 546 | 2 364 |

31.12.2016

31.12.2015

Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed

2 081

1 826

Edasilükkunud tulu intressitoetustest

458

512

Finantstagatised

7

26

Muud kohustused kokku

Muud kohustused kokku

2 546

2 546

2 364

2 364

16.   Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

| Liikmesriigid | Osamaks rahastusse | Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks | Kokku osamaksud | Sissenõutud, kuid veel tasumata |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | 62 223 | 6 941 | 69 164 | 2 410 |
| Belgia | 91 930 | 10 222 | 102 152 | 5 295 |
| Bulgaaria | 448 | 182 | 630 | 140 |
| Küpros | 288 | 117 | 405 | 90 |
| Tšehhi Vabariik | 1 632 | 663 | 2 295 | 510 |
| Taani | 50 420 | 5 675 | 56 095 | 2 000 |
| Eesti | 160 | 65 | 225 | 50 |
| Soome | 35 148 | 4 038 | 39 186 | 1 470 |
| Prantsusmaa | 562 411 | 60 332 | 622 743 | 19 550 |
| Saksamaa | 546 115 | 60 216 | 606 331 | 20 500 |
| Kreeka | 30 417 | 3 707 | 34 124 | 1 470 |
| Ungari | 1 760 | 715 | 2 475 | — |
| Iirimaa | 15 665 | 2 074 | 17 739 | 910 |
| Itaalia | 299 100 | 34 737 | 333 837 | 12 860 |
| Läti | 224 | 91 | 315 | 70 |
| Leedu | 384 | 156 | 540 | 120 |
| Luksemburg | 6 829 | 768 | 7 597 | 270 |
| Malta | 96 | 39 | 135 | 30 |
| Madalmaad | 122 895 | 13 805 | 136 700 | 4 850 |
| Poola | 4 160 | 1 690 | 5 850 | 1 300 |
| Portugal | 23 633 | 2 889 | 26 522 | 1 150 |
| Rumeenia | 1 184 | 481 | 1 665 | 370 |
| Slovakkia | 672 | 273 | 945 | 210 |
| Sloveenia | 576 | 234 | 810 | 180 |
| Hispaania | 145 249 | 18 596 | 163 845 | 7 850 |
| Rootsi | 64 924 | 7 485 | 72 409 | 2 740 |
| Ühendkuningriik | 308 457 | 37 500 | 345 957 | — |
| Kokku seisuga 31. detsember 2016 | 2 377 000 | 273 691 | 2 650 691 | 86 395 |
| Kokku seisuga 31. detsember 2015 | 2 157 000 | 243 691 | 2 400 691 | — |
| 19. novembril 2016 määras nõukogu kindlaks, kui suure rahalise osamaksu iga liikmesriik peab tasuma 21. jaanuariks 2017. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli sisse maksmata 86 395  eurot. |

Liikmesriigid

Osamaks rahastusse

Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks

Kokku osamaksud

Sissenõutud, kuid veel tasumata

Austria

62 223

6 941

69 164

2 410

Belgia

91 930

10 222

102 152

5 295

Bulgaaria

448

182

630

140

Küpros

288

117

405

90

Tšehhi Vabariik

1 632

663

2 295

510

Taani

50 420

5 675

56 095

2 000

Eesti

160

65

225

50

Soome

35 148

4 038

39 186

1 470

Prantsusmaa

562 411

60 332

622 743

19 550

Saksamaa

546 115

60 216

606 331

20 500

Kreeka

30 417

3 707

34 124

1 470

Ungari

1 760

715

2 475

—

Iirimaa

15 665

2 074

17 739

910

Itaalia

299 100

34 737

333 837

12 860

Läti

224

91

315

70

Leedu

384

156

540

120

Luksemburg

6 829

768

7 597

270

Malta

96

39

135

30

Madalmaad

122 895

13 805

136 700

4 850

Poola

4 160

1 690

5 850

1 300

Portugal

23 633

2 889

26 522

1 150

Rumeenia

1 184

481

1 665

370

Slovakkia

672

273

945

210

Sloveenia

576

234

810

180

Hispaania

145 249

18 596

163 845

7 850

Rootsi

64 924

7 485

72 409

2 740

Ühendkuningriik

308 457

37 500

345 957

—

Kokku seisuga 31. detsember 2016

Kokku seisuga 31. detsember 2016

2 377 000

2 377 000

273 691

273 691

2 650 691

2 650 691

86 395

86 395

Kokku seisuga 31. detsember 2015

Kokku seisuga 31. detsember 2015

2 157 000

2 157 000

243 691

243 691

2 400 691

2 400 691

—

—

19. novembril 2016 määras nõukogu kindlaks, kui suure rahalise osamaksu iga liikmesriik peab tasuma 21. jaanuariks 2017. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli sisse maksmata 86 395  eurot.

17.   Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused (tuhandetes eurodes)

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused (tuhandetes eurodes)

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Siduvad kohustused | | |
| Väljamaksmata laenud | 901 899 | 1 189 564 |
| Väljamaksmata müügivalmis finantsvaradega seotud kulukohustused | 244 050 | 298 355 |
| Antud tagatised | 8 627 | 798 |
| Intressitoetused ja tehniline abi | 334 553 | 352 036 |
| Tingimuslikud kohustused | | |
| Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised | 35 337 | 10 000 |
| Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku | 1 524 466 | 1 850 753 |

31.12.2016

31.12.2015

Siduvad kohustused

Siduvad kohustused

Väljamaksmata laenud

901 899

1 189 564

Väljamaksmata müügivalmis finantsvaradega seotud kulukohustused

244 050

298 355

Antud tagatised

8 627

798

Intressitoetused ja tehniline abi

334 553

352 036

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

35 337

10 000

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku

1 524 466

1 524 466

1 850 753

1 850 753

18.   Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud (tuhandetes eurodes)

Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud (tuhandetes eurodes)

Intressid ja samalaadsed tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2016 | Alates 1.1.2015 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2016 | kuni 31.12.2015 |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | — | 4 |
| Laenud ja nõuded | 102 580 | 86 305 |
| Intressitoetused | 4 118 | 4 076 |
| Intressid ja samalaadsed tulud kokku | 106 698 | 90 385 |

Alates 1.1.2016

Alates 1.1.2015

kuni 31.12.2016

kuni 31.12.2015

Tähtajani hoitavad finantsvarad

—

4

Laenud ja nõuded

102 580

86 305

Intressitoetused

4 118

4 076

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

106 698

106 698

90 385

90 385

Kirje „Laenud ja nõuded“ hõlmab +15 700 eurot intressitulu, mis 31. detsembril 2016 lõppenud aastal saadi langenud väärtusega finantsvaradelt (31. detsembril 2015 oli see tulu +15 869 eurot).

Intressid ja samalaadsed kulud koosnevad põhiliselt järgmisest:

| | Alates 1.1.2016 | Alates 1.1.2015 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2016 | kuni 31.12.2015 |
| Tuletisinstrumendid | -1 142 | -1 525 |
| Raha ja raha ekvivalendid | -752 | -31 |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | -413 | — |
| Intressid ja samalaadsed kulud kokku | -2 307 | -1 556 |

Alates 1.1.2016

Alates 1.1.2015

kuni 31.12.2016

kuni 31.12.2015

Tuletisinstrumendid

-1 142

-1 525

Raha ja raha ekvivalendid

-752

-31

Tähtajani hoitavad finantsvarad

-413

—

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

-2 307

-2 307

-1 556

-1 556

19.   Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest (tuhandetes eurodes)

Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest (tuhandetes eurodes)

Teenus- ja vahendustasudest laekuv tulu koosneb põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2016 | Alates 1.1.2015 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2016 | kuni 31.12.2015 |
| Laenude ja nõuetega seotud teenus- ja vahendustasud | 515 | 890 |
| Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud | 183 | 42 |
| Muu | 1 | — |
| Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku | 699 | 932 |

Alates 1.1.2016

Alates 1.1.2015

kuni 31.12.2016

kuni 31.12.2015

Laenude ja nõuetega seotud teenus- ja vahendustasud

515

890

Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud

183

42

Muu

1

—

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

699

699

932

932

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2016 | Alates 1.1.2015 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2016 | kuni 31.12.2015 |
| Müügivalmis finantsvaradega seoses kolmandatele isikutele makstud vahendustasud | -48 | -63 |
| Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku | -48 | -63 |

Alates 1.1.2016

Alates 1.1.2015

kuni 31.12.2016

kuni 31.12.2015

Müügivalmis finantsvaradega seoses kolmandatele isikutele makstud vahendustasud

-48

-63

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

-48

-48

-63

-63

20.   Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum koosneb põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2016 | Alates 1.1.2015 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2016 | kuni 31.12.2015 |
| Puhastulu müügivalmis finantsvaradelt | 2 159 | 834 |
| Dividenditulu | 4 345 | 33 044 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum | 6 504 | 33 878 |

Alates 1.1.2016

Alates 1.1.2015

kuni 31.12.2016

kuni 31.12.2015

Puhastulu müügivalmis finantsvaradelt

2 159

834

Dividenditulu

4 345

33 044

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

6 504

6 504

33 878

33 878

21.   Üldhalduskulud (tuhandetes eurodes)

Üldhalduskulud (tuhandetes eurodes)

Üldhalduskulud on kulud, mida EIP rahastu haldamise käigus tegelikult kannab ja millest on arvatud maha tulud, mida EIP saab otse rahastu klientidelt võetavatest standardsetest hindamistasudest.

| | Alates 1.1.2016 | Alates 1.1.2015 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2016 | kuni 31.12.2015 |
| EIP kantud tegelikud kulud | -45 858 | -45 506 |
| Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest | 2 375 | 2 461 |
| Üldhalduskulud kokku | -43 483 | -43 045 |

Alates 1.1.2016

Alates 1.1.2015

kuni 31.12.2016

kuni 31.12.2015

EIP kantud tegelikud kulud

-45 858

-45 506

Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest

2 375

2 461

Üldhalduskulud kokku

Üldhalduskulud kokku

-43 483

-43 483

-43 045

-43 045

22.   Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksus on üksus, mille kontrollija määratlemisel ei ole peamiseks teguriks hääleõigus või muud sarnased õigused. IFRS 12-s on märgitud, et struktureeritud (majandus)üksusel on mõned või kõik alljärgnevatest tunnustest:

| — | piiratud tegevus; |
| --- | --- |

—

piiratud tegevus;

| — | kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu; |
| --- | --- |

—

kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu;

| — | ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta; |
| --- | --- |

—

ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta;

| — | rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad). |
| --- | --- |

—

rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad).

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksused on kõik struktureeritud (majandus)üksused, mida ei kontrolli rahastu. Siia kuulub ka osalus konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes.

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

IFRS 12 kohaselt on osalus lepingupõhine ja lepinguväline seotus, mille tõttu aruandvat (majandus)üksust mõjutab tema finantstulemusega seotud kasumi muutlikkus. Sellise osaluse näited on omakapitaliosalus ja muud laadi seotus, näiteks rahastamine, likviidsustoetus, krediidikvaliteedi parandamine, teise (majandus)üksuse ees kohustuste võtmine ja talle tagatiste andmine. IFRS 12 kohaselt ei tähenda tavaline kliendi-tarnija suhe seda, et aruandvale (majandus)üksusele peab tingimata kuuluma osalus teises (majandus)üksuses.

Järgmises tabelis on loetletud need struktureeritud (majandus)üksuste liigid, milles rahastamisvahendil on osalus, kuid mis ei ole tema poolt konsolideeritud.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Laad ja eesmärk | Rahastu osalus |
| --- | --- | --- |
| Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele | Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbelistele vahendite kaudu. | Väljamakse netosumma;
  intressitulu |
| Riskikapitalitehingud | Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises. | Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;
  dividendituluna saadud dividendid |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Laad ja eesmärk

Rahastu osalus

Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele

Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbelistele vahendite kaudu.

Väljamakse netosumma;

intressitulu

Riskikapitalitehingud

Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises.

Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;

dividendituluna saadud dividendid

Järgmises tabelis on esitatud selliste konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksuste bilansiline väärtus, milles rahastul on aruandekuupäeva seisuga osalus, ning nimetatud üksustest lähtuv rahastu maksimaalne kahjumirisk. Maksimaalse kahjumiriski moodustavad bilansiline väärtus ja sellega seotud väljamaksmata kulukohustused.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Kirje | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2016 | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2015 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2016 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskikapitalifondid | Müügivalmis finantsvarad | 437 788 | 396 203 | 672 222 | 645 833 |
| Kokku | | 437 788 | 396 203 | 672 222 | 645 833 |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Kirje

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2016

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2015

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2016

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2015

Riskikapitalifondid

Müügivalmis finantsvarad

437 788

396 203

672 222

645 833

Kokku

Kokku

437 788

437 788

396 203

396 203

672 222

672 222

645 833

645 833

23.   Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

2013. aasta juunis kiitis AKV-ELi ministrite ühisnõukogu heaks üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi uue finantsprotokolli aastateks 2014–2020.

Lepiti kokku eraldada investeerimisrahastule 500 miljoni eurone rahaline kate, nn tulemusliku rahastamise vahend (IFE), mis võimaldab rahastul toetada projekte, mille mõju arengule on eriti tugev, kuid ka kaasnevad riskid on tavapärasest suuremad. Kõnealuse vahendiga avardatakse investeerimisrahastu võimalusi anda laenu erasektorile, milleks tehakse sellest investeeringuid järgmistesse rahastamisvahenditesse:

Sotsiaalmõju omakapitalifondid – fondid, mida populariseerivad uute ja üha laienevate erakapitali investeerimisfondide fondijuhid, kes seavad fondi investeerimisstrateegia eesmärgiks sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide leevendamise, pidades samas silmas fondi enda ja selle investeerimisobjektiks olevate äriühingute jätkusuutlikkust.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Laenud finantsvahendajatele (näiteks mikrokrediidiasutustele, kohalikele pankadele ja krediidiühistutele) neis AKV riikides, kus EIP ei saa krediidiriski suuniste tõttu eriti kohalikus vääringus rahastamist pakkuda, näiteks kuna riigi riskitase on kõrge, valuuta volatiilne või hinnakujunduse võrdlusalus puudub. Selliste laenude peamine eesmärk on rahastada projekte, millel on suur mõju arengule, eelkõige pakkudes toetust mikro- ja väikeettevõtetele ning põllumajandusele, mis muidu ei ole investeerimisrahastu seisukohalt rahastamiskõlblikud.

Laenud finantsvahendajatele

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid, mis kujutavad endast tagatist esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa) suhtes, millega edendatakse EIP ja kohalikele finantsvahendajate (põhiliselt kommertspankade) vahelisi riskijagamistehinguid, millest saavad kasu muude skeemidega hõlmamata VKEd ja väikesed projektid, mis vastavad mõjupõhistele rahastamiskriteeriumitele ja millel turulünga tõttu puuduvad muud rahastamisvõimalused. Esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa on kujundatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagatisele antud edasigarantiina, mida rahastavad EIP (investeerimisrahastu raames) ja muud rahvusvahelised finantsinstitutsioonid ja arengu rahastajad. Selline garantii võimaldab saavutada märkimisväärse finantsvõimenduse.

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid

Otserahastamine, mida pakutakse võla- ja omakapitaliinstrumentide kaudu usaldusväärsete ja kogenud arendajate projektidele, mis võivad märkimisväärselt edendada arengut, kuid mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju ja jääda ilma oma investeeringust (st esineb aktsiariski laadne risk, mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju). Selle vahendi kasutamisel lähtub EIP rangetest projektide valiku ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitest, olenemata sellest, kui suur on projektide mõju arengule, kuna need projektid ei vasta piisaval määral rahastamiskriteeriumitele (sest ei ole tõenäoline teenida investeering tagasi või katta kahjum intressimääralt või omakapitalilt saadava tuluga).

Otserahastamine

Tulemusliku rahastamise vahendi abil saab ka tegevust mitmekesistada, hõlmates uusi valdkondi nagu tervishoid ja haridus, põllumajandus ja toiduga kindlustatus, ning töötada välja uusi ja uuenduslikke riskijagamisvahendeid.

Raamatupidamise ja finantsvaatenurgast kuulub tulemusliku rahastamise vahend investeerimisrahastu portfelli. Selle aruanne esitatakse investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruande osana.

Järgmises tabelis on esitatud bilansiline väärtus ja kulukohustustega seotud, kuid väljamaksmata summad varaliikide kaupa.

| Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik | Kirje | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2016 | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2015 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2016 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Müügivalmis finantsvarad | 5 021 | 2 257 | 19 567 | 16 927 |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja nõuded | 23 702 | — | 46 958 | 10 000 |
| Riskijagamisvahendid | Antud tagatised | -288 | — | 33 719 | — |
| Otserahastamine – omakapitaliosalus | Müügivalmis finantsvarad | 39 986 | — | 14 | 40 000 |
| Kokku | | 68 421 | 2 257 | 100 258 | 66 927 |

Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik

Kirje

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2016

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2015

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2016

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2015

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Müügivalmis finantsvarad

5 021

2 257

19 567

16 927

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja nõuded

23 702

—

46 958

10 000

Riskijagamisvahendid

Antud tagatised

-288

—

33 719

—

Otserahastamine – omakapitaliosalus

Müügivalmis finantsvarad

39 986

—

14

40 000

Kokku

Kokku

68 421

68 421

2 257

2 257

100 258

100 258

66 927

66 927

24.   Bilansipäevajärgsed sündmused

Bilansipäevajärgsed sündmused

Pärast bilansipäeva ei ole toimunud ühtegi olulist sündmust, mis tuleks avalikustada või mis nõuaks 31. detsembri 2016. aasta raamatupidamise aruande korrigeerimist.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

1

(2)  Esmalt esitati üleminekurahastu loomise ettepanek ühes üheteistkümnenda EAFi rakendamist käsitleva määruse (COM(2013) 445) artiklis, kuid komisjon tegi ettepaneku luua üleminekurahastu eraldi nõukogu otsusega (ettepanek: Nõukogu otsus, milles käsitletakse EAFi juhtimise üleminekumeetmeid alates 1. jaanuarist 2014 kuni 11. Euroopa Arengufondi jõustumiseni (COM(2013) 663)).

2

(3)  Nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust. ELT L 78, 19.2.2008, lk 1.

3

(4)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 567/2014, millega muudetakse 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses 10. ja 11. Euroopa Arengufondi vahelise üleminekuperioodi kohaldamisega kuni 11. Euroopa Arengufondi sisekokkuleppe jõustumiseni. ELT L 157, 27.5.2014, lk 52.

4

(5)  Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust. ELT L 58, 3.3.2015, lk 17–38.

5

(6)  Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta. ELT L 58, 3.3.2015, lk 1–16.

6

(7)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 567/2014, millega muudetakse 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses 10. ja 11. Euroopa Arengufondi vahelise üleminekuperioodi kohaldamisega kuni 11. Euroopa Arengufondi sisekokkuleppe jõustumiseni. ELT L 157, 27.5.2014, artikkel 43.

7

(8)  2016. aasta on esimene aasta, mille kohta on koostatud ja EAFi majandusaasta aruandesse lisatud ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne. Andmed 2015. aasta tehingute kohta on esitatud võrdluse võimaldamiseks.

8

(1)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

1

(9)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

9

(10)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

10

(11)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 59 kajastatakse sularahavaru üheteistkümnenda EAFi bilansis.

11

(12)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 59 kajastatakse sularahavaru üheteistkümnenda EAFi bilansis. Erinevate pangakontode laadi on kirjeldatud 5. peatükis „Finantsriskide juhtimine“.

12

(*1)  See saldo kujutab endast Kongo Demokraatliku Vabariigi jaoks kättesaadavaid summasid vastavalt nõukogu otsusele 2003/583/EÜ.

*1

See saldo kujutab endast Kongo Demokraatliku Vabariigi jaoks kättesaadavaid summasid vastavalt nõukogu otsusele 2003/583/EÜ.

(13)  EÜT L 156, 29.5.1998, lk 3–106.

13

(2)  See kirjendatakse kooskõlas üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punktiga d.

2

(14)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

14

(15)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

15

(16)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

16

(17)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

17

(3)  Kõik vähenemised vastavad vahendite vabastamisele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi.

3

(4)  Kõik vähenemised vastavad vahendite vabastamisele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi.

4

(5)  Nõukogu otsuse 2010/406/EL tulemusena eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 150 miljonit eurot (147 miljonit eritoetuseks Sudaanile ja 3 miljonit eurot rakenduskuludeks).

5

(6)  Nõukogu otsuse 2011/315/EL tulemusena eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 200 miljonit eurot (194 miljonit eritoetuseks Lõuna-Sudaanile ja 6 miljonit eurot rakenduskuludeks).

6

(7)  Mittekasutatavasse reservi on paigutatud ümber 377 miljoni euro ulatuses üheksanda EAFi ja varasemate EAFide projektide vabastatud assigneeringuid, millest tuleb lahutada 200 miljoni euro suurune ümberpaigutus Lõuna-Sudaanile (üheksanda EAFi raames). AKV riikide mittekasutatava reservi suurus on 807 miljonit eurot, millest on ära kasutatud 350 miljonit eurot (üheksanda EAFi raames on 150 miljonit eurot paigutatud ümber Sudaanile ja 200 miljonit eurot Lõuna-Sudaanile).

7

(8)  Ümberpaigutused kümnenda EAFi reservi/reservist.

8

(9)  Kaasrahastamise puhul on tabelis esitatud ainult kulukohustuste assigneeringud.

9

(18)  Mittekasutatava reservi moodustavad 225 miljonit eurot kümnenda EAFi mittekasutatava tulemusreservi vabastatud assigneeringutest, mis paigutatakse otse ümber üleminekurahastusse (224,7 miljonit eurot) ja üheteistkümnenda EAFi muudesse vahenditesse (0,8 miljonit eurot).

18

(10)  % assigneeringutest

10

(19)  Vähenemine on tingitud aasta jooksul tehtud põhiosa tagasimaksetest selliste tehingute puhul, mida juba 31. detsembri 2015. aasta seisuga käsitleti makseraskuste tõttu restruktureeritavate tehingutena, ja aasta jooksul toimunud lõpetamistest.

19

(*2)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

*2

(*3)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

*3

(*4)  sealhulgas agendilepingud

*4

(*5)  sealhulgas agendilepingud

*5

---

| 28.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/139

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 8., 9.,10. JA 11. EAFI KOHTA – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

(2017/C 325/02)

Arvamus

| I. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 23. juunil 2017; |
| --- | --- | --- |

I.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 23. juunil 2017;

| b) | nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute ja finantsjuhtimise seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimine on komisjoni ülesanne (1), |
| --- | --- |

b)

nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute ja finantsjuhtimise seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimine on komisjoni ülesanne (1),

vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 49 (mis kehtib ka eelmiste EAFide kohta).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  II. | Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2016 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFi finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II.

Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2016 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFi finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

| Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | XI. Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

XI. Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks.

Alus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2016. | aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude veamäär 3,3 %. |
| --- | --- |

VI. 2016.

aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude veamäär 3,3 %.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta. |
| --- | --- |

VII.

Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta.

Viitkulud

| VIII. | Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt märkus 2.9), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2016. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud kulude, mida toetusesaajad ei olnud veel deklareerinud, summa 3 903 miljonit eurot (2015. aasta lõpus 3 797 miljonit eurot). |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt märkus 2.9), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2016. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud kulude, mida toetusesaajad ei olnud veel deklareerinud, summa 3 903 miljonit eurot (2015. aasta lõpus 3 797 miljonit eurot).

| IX. | Kontrollikoda uuris nimetatud prognoose ja vaatas läbi 30 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Kontrollikoda järeldas tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid pärast komisjoni tehtud vajalikke parandusi nõuetele. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoda uuris nimetatud prognoose ja vaatas läbi 30 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Kontrollikoda järeldas tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid pärast komisjoni tehtud vajalikke parandusi nõuetele.

Juhtkonna kohustused

| X. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollimehhanismi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

X.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollimehhanismi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| XI. | EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

XI.

EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| XII. | Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XII.

Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XIII. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

XIII.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| XIV. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka






  — | valida ja hinnata EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse; olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on võrreldes vigadega suurem pettuste puhul, kuna need võivad sisaldada keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist; |
| --- | --- | --- |

XIV.

Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka

—

valida ja hinnata EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse; olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on võrreldes vigadega suurem pettuste puhul, kuna need võivad sisaldada keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist;

| — | teha endale selgeks asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) vajalik auditiga seotud sisekontrollisüsteem; |
| --- | --- |

—

teha endale selgeks asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) vajalik auditiga seotud sisekontrollisüsteem;

| — | hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada; Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne audiitori aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada; Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne audiitori aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt. |
| --- | --- |

—

hinnata raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

| XV. | Kontrollikoda vahetab teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) juhtimise eest vastutajatega. |
| --- | --- |

XV.

Kontrollikoda vahetab teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) juhtimise eest vastutajatega.

| XVI. | Tulude puhul kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit. |
| --- | --- |

XVI.

Tulude puhul kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit.

| XVII. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemise näol aktsepteerinud. |
| --- | --- |

XVII.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemise näol aktsepteerinud.

| XVIII. | Komisjoniga arutatavate teemade puhul määrab kontrollikoda kindlaks käesoleva perioodi EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XVIII.

Komisjoniga arutatavate teemade puhul määrab kontrollikoda kindlaks käesoleva perioodi EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

13. juuli 2017

president

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklitele 43, 48–50 ja 58 ei laiene käesolev kinnitav avaldus EAFi vahenditele, mida haldab EIP.

1

---