# Euroopan unionin C 316/22.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 316 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 60. vuosikerta22. syyskuu 2017 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 316

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

60. vuosikerta22. syyskuu 2017

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2015–2016Istunnot 7.– 10. syyskuuta 2015
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu
  EYVL C 387, 20.10.2016 .HYVÄKSYTYT TEKSTITIstunnot 16.– 17. syyskuuta 2015
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu
  EYVL C 397, 27.10.2016 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2015–2016Istunnot 7.– 10. syyskuuta 2015
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu
  EYVL C 387, 20.10.2016 .HYVÄKSYTYT TEKSTITIstunnot 16.– 17. syyskuuta 2015
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu
  EYVL C 397, 27.10.2016 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu

EYVL C 387, 20.10.2016

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu

EYVL C 397, 27.10.2016

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 8. syyskuuta 2015 |
| 2017/C 316/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2013–2014) (2014/2254(INI)) | 2 |
| 2017/C 316/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 komission jäsenten kuulemista koskevista menettelyistä ja käytännöistä, vuoden 2014 kokemuksista (2015/2040(INI)) | 37 |
| 2017/C 316/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 ihmisoikeuksista ja teknologiasta: murtohälytys- ja valvontajärjestelmien vaikutus ihmisoikeuksiin kolmansissa maissa (2014/2232(INI)) | 40 |
| 2017/C 316/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta: kohti yhteisen maatalouspolitiikan suoritusperusteisia tarkastuksia (2014/2234(INI)) | 51 |
| 2017/C 316/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 perheyrityksistä Euroopassa (2014/2210(INI)) | 57 |
| 2017/C 316/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 tutkimuksen ja innovoinnin hyödyntämättömistä mahdollisuuksista sinisessä taloudessa työpaikkojen ja kasvun luomiseksi (2014/2240(INI)) | 64 |
| 2017/C 316/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 nuorten yrittäjyyden edistämisestä koulutuksen avulla (2015/2006(INI)) | 76 |
| 2017/C 316/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 aiheesta tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa (2014/2149(INI)) | 88 |
| 2017/C 316/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta (2014/2239(INI)) | 99 |
| | Keskiviikko 9. syyskuuta 2015 |
| 2017/C 316/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI)) | 114 |
| 2017/C 316/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI)) | 118 |
| 2017/C 316/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI)) | 120 |
| 2017/C 316/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 EU:n politiikkojen urbaanista ulottuvuudesta (2014/2213(INI)) | 124 |
| 2017/C 316/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 investoimisesta työpaikkoihin ja kasvuun: unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen (2014/2245(INI)) | 132 |
| 2017/C 316/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 kertomuksesta aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 toteutuksesta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista (2014/2255(INI)) | 145 |
| 2017/C 316/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 Liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisen kirjan täytäntöönpanosta: tilannekatsaus ja kohti kestävää liikkuvuutta (2015/2005(INI)) | 155 |
| 2017/C 316/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 naisten tiede- ja yliopistourista sekä naisten urakehityksen esteistä (2014/2251(INI)) | 173 |
| 2017/C 316/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta EU:ssa koulutuksen avulla (2014/2250(INI)) | 182 |
| 2017/C 316/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 aiheesta ETA–Sveitsi: sisämarkkinoiden täysimääräiseen täytäntöönpanoon liittyvät esteet (2015/2061(INI)) | 192 |
| | Torstai 10. syyskuuta 2015 |
| 2017/C 316/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Venäjästä ja erityisesti Eston Kohverin, Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon tapauksista (2015/2838(RSP)) | 198 |
| 2017/C 316/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Angolasta (2015/2839(RSP)) | 202 |
| 2017/C 316/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Azerbaidžanista (2015/2840(RSP)) | 207 |
| 2017/C 316/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 muuttoliikkeestä ja pakolaisista Euroopassa (2015/2833(RSP)) | 212 |
| 2017/C 316/24 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 EU:n roolista Lähi-idän rauhanprosessissa (2015/2685(RSP)) | 217 |
| 2017/C 316/25 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Valko-Venäjän tilanteesta (2015/2834(RSP)) | 221 |
| 2017/C 316/26 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (2014/2236(INI)) | 224 |
| 2017/C 316/27 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 kilpailukykyisten unionin työmarkkinoiden luomisesta 2000-lukua varten: taitojen ja pätevyyksien sovittaminen kysyntään ja työmahdollisuuksiin keinona toipua kriisistä (2014/2235(INI)) | 233 |
| 2017/C 316/28 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 30. ja 31. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2012–2013) (2014/2253(INI)) | 246 |
| | Keskiviikko 16. syyskuuta 2015 |
| 2017/C 316/29 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. syyskuuta 2015 komission vuoden 2016 työohjelmasta (2015/2729(RSP)) | 254 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. syyskuuta 2015

2017/C 316/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2013–2014) (2014/2254(INI))

2

2017/C 316/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 komission jäsenten kuulemista koskevista menettelyistä ja käytännöistä, vuoden 2014 kokemuksista (2015/2040(INI))

37

2017/C 316/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 ihmisoikeuksista ja teknologiasta: murtohälytys- ja valvontajärjestelmien vaikutus ihmisoikeuksiin kolmansissa maissa (2014/2232(INI))

40

2017/C 316/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta: kohti yhteisen maatalouspolitiikan suoritusperusteisia tarkastuksia (2014/2234(INI))

51

2017/C 316/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 perheyrityksistä Euroopassa (2014/2210(INI))

57

2017/C 316/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 tutkimuksen ja innovoinnin hyödyntämättömistä mahdollisuuksista sinisessä taloudessa työpaikkojen ja kasvun luomiseksi (2014/2240(INI))

64

2017/C 316/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 nuorten yrittäjyyden edistämisestä koulutuksen avulla (2015/2006(INI))

76

2017/C 316/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 aiheesta tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa (2014/2149(INI))

88

2017/C 316/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta (2014/2239(INI))

99

Keskiviikko 9. syyskuuta 2015

2017/C 316/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

114

2017/C 316/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

118

2017/C 316/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

120

2017/C 316/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 EU:n politiikkojen urbaanista ulottuvuudesta (2014/2213(INI))

124

2017/C 316/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 investoimisesta työpaikkoihin ja kasvuun: unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen (2014/2245(INI))

132

2017/C 316/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 kertomuksesta aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 toteutuksesta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista (2014/2255(INI))

145

2017/C 316/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 Liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisen kirjan täytäntöönpanosta: tilannekatsaus ja kohti kestävää liikkuvuutta (2015/2005(INI))

155

2017/C 316/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 naisten tiede- ja yliopistourista sekä naisten urakehityksen esteistä (2014/2251(INI))

173

2017/C 316/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta EU:ssa koulutuksen avulla (2014/2250(INI))

182

2017/C 316/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 aiheesta ETA–Sveitsi: sisämarkkinoiden täysimääräiseen täytäntöönpanoon liittyvät esteet (2015/2061(INI))

192

Torstai 10. syyskuuta 2015

2017/C 316/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Venäjästä ja erityisesti Eston Kohverin, Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon tapauksista (2015/2838(RSP))

198

2017/C 316/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Angolasta (2015/2839(RSP))

202

2017/C 316/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Azerbaidžanista (2015/2840(RSP))

207

2017/C 316/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 muuttoliikkeestä ja pakolaisista Euroopassa (2015/2833(RSP))

212

2017/C 316/24

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 EU:n roolista Lähi-idän rauhanprosessissa (2015/2685(RSP))

217

2017/C 316/25

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Valko-Venäjän tilanteesta (2015/2834(RSP))

221

2017/C 316/26

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (2014/2236(INI))

224

2017/C 316/27

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 kilpailukykyisten unionin työmarkkinoiden luomisesta 2000-lukua varten: taitojen ja pätevyyksien sovittaminen kysyntään ja työmahdollisuuksiin keinona toipua kriisistä (2014/2235(INI))

233

2017/C 316/28

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 30. ja 31. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2012–2013) (2014/2253(INI))

246

Keskiviikko 16. syyskuuta 2015

2017/C 316/29

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. syyskuuta 2015 komission vuoden 2016 työohjelmasta (2015/2729(RSP))

254

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 8. syyskuuta 2015 |
| 2017/C 316/30 | Euroopan parlamentin päätös 8. syyskuuta 2015 Janusz Korwin-Mikken koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2015/2102(IMM)) | 270 |
| | Keskiviikko 9. syyskuuta 2015 |
| 2017/C 316/31 | Euroopan parlamentin päätös 9. syyskuuta 2015 kirjallisesti vastattavista kysymyksistä (työjärjestyksen 130 artiklan 3 kohdan tulkinta) (2015/2152(REG)) | 272 |
| 2017/C 316/32 | Euroopan parlamentin päätös 9. syyskuuta 2015 istunnon keskeyttämisestä tai päättämisestä (työjärjestyksen 191 artiklan tulkinta) (2015/2153(REG)) | 273 |
| 2017/C 316/33 | Euroopan parlamentin päätös 9. syyskuuta 2015 parlamenttien välisistä suhteista vastaavan valtuuskunnan nimeämisestä (2015/2842(RSO)) | 274 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. syyskuuta 2015

2017/C 316/30

Euroopan parlamentin päätös 8. syyskuuta 2015 Janusz Korwin-Mikken koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2015/2102(IMM))

270

Keskiviikko 9. syyskuuta 2015

2017/C 316/31

Euroopan parlamentin päätös 9. syyskuuta 2015 kirjallisesti vastattavista kysymyksistä (työjärjestyksen 130 artiklan 3 kohdan tulkinta) (2015/2152(REG))

272

2017/C 316/32

Euroopan parlamentin päätös 9. syyskuuta 2015 istunnon keskeyttämisestä tai päättämisestä (työjärjestyksen 191 artiklan tulkinta) (2015/2153(REG))

273

2017/C 316/33

Euroopan parlamentin päätös 9. syyskuuta 2015 parlamenttien välisistä suhteista vastaavan valtuuskunnan nimeämisestä (2015/2842(RSO))

274

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 8. syyskuuta 2015 |
| 2017/C 316/34 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1930 sopimuksen vuoden 2014 pöytäkirja sosiaalipolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE)) | 275 |
| 2017/C 316/35 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD)) | 276 |
| 2017/C 316/36 | P8_TA(2015)0284Hyljetuotteiden kauppa ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hyljetuotteiden kaupasta annetun asetuksen (EY) N:o 1007/2009 muuttamisesta (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. syyskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi hyljetuotteiden kaupasta annetun asetuksen (EY) N:o 1007/2009 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 737/2010 kumoamisesta | 277 |
| 2017/C 316/37 | P8_TA(2015)0285Maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien eläinten kloonaaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten kloonaamisesta (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. syyskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten
  eläinten kloonaamisesta [tark. 1. Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin.] | 278 |
| | Keskiviikko 9. syyskuuta 2015 |
| 2017/C 316/38 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE)) | 287 |
| 2017/C 316/39 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE)) | 288 |
| 2017/C 316/40 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE)) | 289 |
| 2017/C 316/41 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE)) | 290 |
| 2017/C 316/42 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Belgian kuningaskunnalle ja Puolan tasavallalle annettavasta luvasta ratifioida Budapestin yleissopimus tavaroiden sisävesikuljetussopimuksista (CMNI) ja Itävallan tasavallalle annettavasta luvasta liittyä siihen (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE)) | 291 |
| 2017/C 316/43 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE)) | 292 |
| | Torstai 17. syyskuuta 2015 |
| 2017/C 316/44 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. syyskuuta 2015 Italian, Kreikan ja Unkarin hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta ((COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE)) | 314 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 8. syyskuuta 2015

2017/C 316/34

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1930 sopimuksen vuoden 2014 pöytäkirja sosiaalipolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

275

2017/C 316/35

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

276

2017/C 316/36

P8_TA(2015)0284Hyljetuotteiden kauppa ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hyljetuotteiden kaupasta annetun asetuksen (EY) N:o 1007/2009 muuttamisesta (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. syyskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi hyljetuotteiden kaupasta annetun asetuksen (EY) N:o 1007/2009 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 737/2010 kumoamisesta

277

2017/C 316/37

P8_TA(2015)0285Maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien eläinten kloonaaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten kloonaamisesta (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. syyskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten
  eläinten kloonaamisesta [tark. 1. Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin.]

direktiivin

asetuksen

nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten

eläinten

278

Keskiviikko 9. syyskuuta 2015

2017/C 316/38

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

287

2017/C 316/39

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

288

2017/C 316/40

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

289

2017/C 316/41

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

290

2017/C 316/42

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Belgian kuningaskunnalle ja Puolan tasavallalle annettavasta luvasta ratifioida Budapestin yleissopimus tavaroiden sisävesikuljetussopimuksista (CMNI) ja Itävallan tasavallalle annettavasta luvasta liittyä siihen (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

291

2017/C 316/43

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

292

Torstai 17. syyskuuta 2015

2017/C 316/44

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. syyskuuta 2015 Italian, Kreikan ja Unkarin hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta ((COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

314

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

22.9.2017

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2015–2016

Istunnot 7.– 10. syyskuuta 2015

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu

  EYVL C 387, 20.10.2016
  .

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Istunnot 16.– 17. syyskuuta 2015

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu

  EYVL C 397, 27.10.2016
  .

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. syyskuuta 2015

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/2

---

P8_TA(2015)0286

Perusoikeuksien tilanne Euroopan unionissa (2013–2014)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2013–2014) (2014/2254(INI))

(2017/C 316/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) johdanto-osan ja erityisesti sen 2 ja 4–7 kappaleen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) johdanto-osan ja erityisesti sen 2 ja 4–7 kappaleen,

| — | ottaa huomioon muun muassa SEU-sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä 6, 7 ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muun muassa SEU-sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä 6, 7 ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan ja erityisesti sen 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan ja erityisesti sen 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2000 allekirjoitetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan, josta annettiin juhlallinen julistus 12. joulukuuta 2007 Strasbourgissa ja joka tuli voimaan yhdessä Lissabonin sopimuksen kanssa joulukuussa 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2000 allekirjoitetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan, josta annettiin juhlallinen julistus 12. joulukuuta 2007 Strasbourgissa ja joka tuli voimaan yhdessä Lissabonin sopimuksen kanssa joulukuussa 2009,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokouksessaan vuonna 1948 hyväksymän ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokouksessaan vuonna 1948 hyväksymän ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n perussopimukset ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä YK:n perussopimusten mukaisten elinten oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n perussopimukset ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä YK:n perussopimusten mukaisten elinten oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2006 New Yorkissa tehdyn vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, jonka EU ratifioi 23. joulukuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2006 New Yorkissa tehdyn vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, jonka EU ratifioi 23. joulukuuta 2010,

| — | ottaa huomioon New Yorkissa 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon New Yorkissa 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon seuraavat YK:n lapsen oikeuksien komitean esittämät yleiset huomiot: nro 7 (2005) lapsen oikeuksien toteuttamisesta varhaislapsuudessa, nro 9 (2006) vammaisten lasten oikeuksista, nro 10 (2007) lasten oikeudesta nuoriso-oikeusjärjestelmään, nro 12 (2009) lapsen oikeudesta tulla kuulluksi, nro 13 (2011) lapsen oikeudesta elää vapaana kaikista väkivallan muodoista sekä nro 14 (2013) lapsen oikeudesta saada etunsa otetuksi ensisijaisesti huomioon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon seuraavat YK:n lapsen oikeuksien komitean esittämät yleiset huomiot: nro 7 (2005) lapsen oikeuksien toteuttamisesta varhaislapsuudessa, nro 9 (2006) vammaisten lasten oikeuksista, nro 10 (2007) lasten oikeudesta nuoriso-oikeusjärjestelmään, nro 12 (2009) lapsen oikeudesta tulla kuulluksi, nro 13 (2011) lapsen oikeudesta elää vapaana kaikista väkivallan muodoista sekä nro 14 (2013) lapsen oikeudesta saada etunsa otetuksi ensisijaisesti huomioon,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen vuodelta 1979 ja Pekingin toimintaohjelman; ottaa huomioon suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman (1), komission tiedonannosta ”Nollatoleranssi naisten sukuelinten silpomiseen”6. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman (2) sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan kaikenlaisen väkivallan, myös sukuelinten silpomisen, ehkäisystä ja torjunnasta 5. kesäkuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen vuodelta 1979 ja Pekingin toimintaohjelman; ottaa huomioon suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman (1), komission tiedonannosta ”Nollatoleranssi naisten sukuelinten silpomiseen”6. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman (2) sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan kaikenlaisen väkivallan, myös sukuelinten silpomisen, ehkäisystä ja torjunnasta 5. kesäkuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (ECHR), Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun sekä Venetsian komission yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat ja selonteot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (ECHR), Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun sekä Venetsian komission yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat ja selonteot,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston riippumattoman asiantuntijan Cephas Luminan raportin, jossa käsitellään valtioiden ulkomaisen velan ja siihen liittyvien kansainvälisten talousvelvoitteiden vaikutuksia mahdollisuuteen nauttia kaikista ihmisoikeuksista, kuten taloudellisista, sosiaalisista ja kulttuurisista oikeuksista täysimääräisesti (liite, Kreikan-vierailu, UN A/HRC/25/50/Add.1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston riippumattoman asiantuntijan Cephas Luminan raportin, jossa käsitellään valtioiden ulkomaisen velan ja siihen liittyvien kansainvälisten talousvelvoitteiden vaikutuksia mahdollisuuteen nauttia kaikista ihmisoikeuksista, kuten taloudellisista, sosiaalisista ja kulttuurisista oikeuksista täysimääräisesti (liite, Kreikan-vierailu, UN A/HRC/25/50/Add.1),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2013 julkaistun YK:n erityisraportoijan raportin (”Management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants”), jossa käsitellään EU:n ulkorajojen hallintaa ja sen vaikutusta maahanmuuttajien ihmisoikeuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2013 julkaistun YK:n erityisraportoijan raportin (”Management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants”), jossa käsitellään EU:n ulkorajojen hallintaa ja sen vaikutusta maahanmuuttajien ihmisoikeuksiin,

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2014 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman, jossa kehotetaan perustamaan avoin hallitustenvälinen työryhmä, jonka tehtävänä on laatia oikeudellisesti sitova kansainvälinen väline monikansallisten yhtiöiden ja muiden yritysten sääntelyä varten kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön puitteissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2014 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman, jossa kehotetaan perustamaan avoin hallitustenvälinen työryhmä, jonka tehtävänä on laatia oikeudellisesti sitova kansainvälinen väline monikansallisten yhtiöiden ja muiden yritysten sääntelyä varten kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön puitteissa,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 27. kesäkuuta 2014 hyväksymät strategiset suuntaviivat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 27. kesäkuuta 2014 hyväksymät strategiset suuntaviivat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisen peruskirjan, sellaisena kuin se on vuonna 1996 tarkistettuna, sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisen peruskirjan, sellaisena kuin se on vuonna 1996 tarkistettuna, sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen ja alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen ja alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (3),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioissa toteutettavista romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä 9. joulukuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioissa toteutettavista romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä 9. joulukuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen (4),

| — | ottaa huomioon prosessuaalisia oikeuksia rikosoikeudellisissa menettelyissä koskevan unionin direktiivipaketin (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon prosessuaalisia oikeuksia rikosoikeudellisissa menettelyissä koskevan unionin direktiivipaketin (5),

| — | ottaa huomioon rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin 28. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin 28. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS (6),

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2012 hyväksytyn neuvoston ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategisen kehyksen ja toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2012 hyväksytyn neuvoston ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategisen kehyksen ja toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (7),

| — | ottaa huomioon unionin jäsenvaltioiden neuvostossa 16. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin jäsenvaltioiden neuvostossa 16. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (8),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (9),

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (10),

| — | ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (11),

| — | ottaa huomioon lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/93/EU (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/93/EU (12),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (13),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (COM(2008)0229),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen päätökset ja oikeuskäytännön sekä jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuimien oikeuskäytännön, joissa perusoikeuskirjaa pidetään yhtenä viitteenä kansallisen lain tulkinnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen päätökset ja oikeuskäytännön sekä jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuimien oikeuskäytännön, joissa perusoikeuskirjaa pidetään yhtenä viitteenä kansallisen lain tulkinnassa,

| — | ottaa huomioon uuden komission poliittiset suuntaviivat, jotka puheenjohtaja Juncker esitteli Euroopan parlamentille 15. heinäkuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uuden komission poliittiset suuntaviivat, jotka puheenjohtaja Juncker esitteli Euroopan parlamentille 15. heinäkuuta 2014,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (yleinen tietosuoja-asetus) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (yleinen tietosuoja-asetus) (COM(2012)0011),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yksilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten torjumista, tutkimista, selvittämistä ja syytteeseenpanoa tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yksilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten torjumista, tutkimista, selvittämistä ja syytteeseenpanoa tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (COM(2012)0010),

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian (2012–2016) (COM(2012)0286) ja erityisesti säännökset, jotka koskevat lastensuojelujärjestelmiä koskevien suuntaviivojen laatimisen rahoittamista sekä parhaiden käytänteiden vaihtoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian (2012–2016) (COM(2012)0286) ja erityisesti säännökset, jotka koskevat lastensuojelujärjestelmiä koskevien suuntaviivojen laatimisen rahoittamista sekä parhaiden käytänteiden vaihtoa,

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission suosituksen 2013/112/EU ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission suosituksen 2013/112/EU ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (14),

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 24. kesäkuuta 2013 hyväksymät suuntaviivat homo- ja biseksuaalien, transihmisten sekä intersukupuolisten henkilöiden (HLBTI) kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 24. kesäkuuta 2013 hyväksymät suuntaviivat homo- ja biseksuaalien, transihmisten sekä intersukupuolisten henkilöiden (HLBTI) kaikkien ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille” (COM(2011)0173) ja 24. kesäkuuta 2011 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille” (COM(2011)0173) ja 24. kesäkuuta 2011 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eteneminen romanien integraatiota edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanossa” (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eteneminen romanien integraatiota edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanossa” (COM(2013)0454),

| — | ottaa huomioon komission korruptiontorjuntakertomuksen (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission korruptiontorjuntakertomuksen (COM(2014)0038),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman kansallisten romaneja koskevien integrointistrategioiden täytäntöönpanossa edistymisestä (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman kansallisten romaneja koskevien integrointistrategioiden täytäntöönpanossa edistymisestä (15),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman homofobian ja seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän vastaisesta EU:n etenemissuunnitelmasta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman homofobian ja seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän vastaisesta EU:n etenemissuunnitelmasta (16),

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskevat eri päätöslauselmansa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskevat eri päätöslauselmansa,

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman asunnottomuutta koskevasta EU:n strategiasta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman asunnottomuutta koskevasta EU:n strategiasta (17),

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen senaatin raportin CIA:n vangitsemis- ja kuulusteluohjelmista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen senaatin raportin CIA:n vangitsemis- ja kuulusteluohjelmista,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilanteesta EU:ssa (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilanteesta EU:ssa (18),

| — | ottaa huomioon perusoikeuksista ja ihmisoikeuksista antamansa päätöslauselmat, erityisesti 27. helmikuuta 2014 antamansa viimeisimmän päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2012) (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeuksista ja ihmisoikeuksista antamansa päätöslauselmat, erityisesti 27. helmikuuta 2014 antamansa viimeisimmän päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2012) (19),

| — | ottaa huomioon maahanmuuttoa käsittelevät päätöslauselmansa, erityisesti 17. joulukuuta 2014 annetun päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maahanmuuttoa käsittelevät päätöslauselmansa, erityisesti 17. joulukuuta 2014 annetun päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (20),

| — | ottaa huomioon vähemmistöjen suojelusta ja syrjinnän vastaisista politiikoista laajentuneessa Euroopan unionissa 8. kesäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vähemmistöjen suojelusta ja syrjinnän vastaisista politiikoista laajentuneessa Euroopan unionissa 8. kesäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman (21),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 25. vuosipäivästä (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 25. vuosipäivästä (22),

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen Kansallisen turvallisuusviraston (NSA) valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten yksityisyydensuojaan 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman (23), jossa kehotetaan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa tekemään kattavan tutkimuksen asiasta, sekä 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen Kansallisen turvallisuusviraston (NSA) valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten yksityisyydensuojaan 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman (23), jossa kehotetaan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa tekemään kattavan tutkimuksen asiasta, sekä 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa (24),

| — | ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen senaatin raportista CIA:n käyttämästä kidutuksesta (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen senaatin raportista CIA:n käyttämästä kidutuksesta (25),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (26),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon pyytämisestä matkustajarekisteritietojen siirtämistä ja käsittelyä koskevan Kanadan ja Euroopan unionin välisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon pyytämisestä matkustajarekisteritietojen siirtämistä ja käsittelyä koskevan Kanadan ja Euroopan unionin välisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa (27),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 (28) ja 10. lokakuuta 2013 (29) antamansa päätöslauselmat Euroopan maiden alueen epäillystä käytöstä CIA:n vankikuljetuksiin ja laittomaan vankien säilyttämiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 (28) ja 10. lokakuuta 2013 (29) antamansa päätöslauselmat Euroopan maiden alueen epäillystä käytöstä CIA:n vankikuljetuksiin ja laittomaan vankien säilyttämiseen,

| — | ottaa huomioon Guantánamo Bayn vankileiriä koskevat päätöslauselmansa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Guantánamo Bayn vankileiriä koskevat päätöslauselmansa,

| — | ottaa huomioon 21. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n perusoikeuskirjasta: tiedotusvälineiden vapauden yleiset edellytykset EU:ssa (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n perusoikeuskirjasta: tiedotusvälineiden vapauden yleiset edellytykset EU:ssa (30),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 2/2013, joka koskee ehdotusta sopimukseksi Euroopan unionin liittymisestä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 2/2013, joka koskee ehdotusta sopimukseksi Euroopan unionin liittymisestä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen,

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-293/12, Digital Rights Ireland, ja C-594/12, Seitlinger ym, 8. huhtikuuta 2014 antaman tuomion, jossa yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tai yleisten viestintäverkkojen yhteydessä tuotettavien tai käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta 15. maaliskuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/24/EY julistetaan pätemättömäksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-293/12, Digital Rights Ireland, ja C-594/12, Seitlinger ym, 8. huhtikuuta 2014 antaman tuomion, jossa yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tai yleisten viestintäverkkojen yhteydessä tuotettavien tai käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta 15. maaliskuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/24/EY julistetaan pätemättömäksi,

| — | ottaa huomioon Frans Timmermansin kuulemistilaisuudet Euroopan parlamentissa 7. lokakuuta 2014 ja 11. helmikuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Frans Timmermansin kuulemistilaisuudet Euroopan parlamentissa 7. lokakuuta 2014 ja 11. helmikuuta 2015,

| — | ottaa huomioon Dimitris Avramopoulosin kuulemistilaisuuden Euroopan parlamentissa 30. syyskuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Dimitris Avramopoulosin kuulemistilaisuuden Euroopan parlamentissa 30. syyskuuta 2014,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 10. marraskuuta 2014 järjestämän vuotuisen konferenssin aiheesta ”Perusoikeudet ja muuttoliike Euroopan unionissa” sekä erityisesti perusoikeusviraston laatiman strategia-asiakirjan ”Legal entry channels to the EU for persons in need of international protection: a toolbox”, joka koskee kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden laillisia maahantuloväyliä unioniin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 10. marraskuuta 2014 järjestämän vuotuisen konferenssin aiheesta ”Perusoikeudet ja muuttoliike Euroopan unionissa” sekä erityisesti perusoikeusviraston laatiman strategia-asiakirjan ”Legal entry channels to the EU for persons in need of international protection: a toolbox”, joka koskee kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden laillisia maahantuloväyliä unioniin,

| — | ottaa huomioon perusoikeusviraston ja Euroopan tasa-arvoinstituutin toiminnan, vuotuiset kertomukset ja tutkimukset sekä perusoikeusviraston laaja-alaiset kyselyt juutalaisiin kohdistuvista viharikoksista ja syrjinnästä unionin jäsenvaltioissa, naisiin kohdistuvasta väkivallasta EU:ssa sekä HLTB-henkilöiden syrjintään, väkivaltaan ja häirintään liittyvistä kokemuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeusviraston ja Euroopan tasa-arvoinstituutin toiminnan, vuotuiset kertomukset ja tutkimukset sekä perusoikeusviraston laaja-alaiset kyselyt juutalaisiin kohdistuvista viharikoksista ja syrjinnästä unionin jäsenvaltioissa, naisiin kohdistuvasta väkivallasta EU:ssa sekä HLTB-henkilöiden syrjintään, väkivaltaan ja häirintään liittyvistä kokemuksista,

| — | ottaa huomioon kansalaisjärjestöjen panosten merkityksen Euroopan unionin perusoikeusviraston perusoikeusfoorumissa (FRA Fundamental Rights Platform), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisjärjestöjen panosten merkityksen Euroopan unionin perusoikeusviraston perusoikeusfoorumissa (FRA Fundamental Rights Platform),

| — | ottaa huomioon kansalaisjärjestöjen raportit ja selvitykset ihmisoikeuksista sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan aiheesta teettämät tutkimukset, erityisesti politiikkayksikkö C:n tutkimuksen kriisin vaikutuksista perusoikeuksiin unionin jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisjärjestöjen raportit ja selvitykset ihmisoikeuksista sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan aiheesta teettämät tutkimukset, erityisesti politiikkayksikkö C:n tutkimuksen kriisin vaikutuksista perusoikeuksiin unionin jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon tutkimuksensa kriisin vaikutuksesta perusoikeuksiin EU:n jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksensa kriisin vaikutuksesta perusoikeuksiin EU:n jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen antaman päätöslauselman nro 48/134 liitteessä esitetyt periaatteet kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden asemasta (niin kutsutut Pariisin periaatteet), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen antaman päätöslauselman nro 48/134 liitteessä esitetyt periaatteet kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden asemasta (niin kutsutut Pariisin periaatteet),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman ”Perusoikeustilanne: standardit ja käytännöt Unkarissa (16. helmikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti)” (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman ”Perusoikeustilanne: standardit ja käytännöt Unkarissa (16. helmikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti)” (31),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin strategian perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön (COM(2010)0573) ja toimintaohjeet perusoikeuksien huomioon ottamisesta komission vaikutustenarvioinneissa (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin strategian perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön (COM(2010)0573) ja toimintaohjeet perusoikeuksien huomioon ottamisesta komission vaikutustenarvioinneissa (SEC(2011)0567),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon uudesta EU:n toimintakehyksestä oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi (COM(2014)0158) ja neuvoston 16. joulukuuta 2014 antamat päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon uudesta EU:n toimintakehyksestä oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi (COM(2014)0158) ja neuvoston 16. joulukuuta 2014 antamat päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta,

| — | ottaa huomioon EU:n perusoikeuskirjan soveltamista koskevan komission kertomuksen vuodelta 2013 (COM(2014)0224) sekä siihen liittyvät työasiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n perusoikeuskirjan soveltamista koskevan komission kertomuksen vuodelta 2013 (COM(2014)0224) sekä siihen liittyvät työasiakirjat,

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2013 – EU:n kansalaiset: sinun oikeutesi, sinun tulevaisuutesi” (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2013 – EU:n kansalaiset: sinun oikeutesi, sinun tulevaisuutesi” (COM(2013)0269),

| — | ottaa huomion komission kertomuksen romanien integraatiota edistäviä strategioita koskevan EU:n puitekehyksen täytäntöönpanosta (COM(2014)0209) ja neuvoston 9. joulukuuta 2013 antaman suosituksen romanien integraatiota jäsenvaltioissa edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomion komission kertomuksen romanien integraatiota edistäviä strategioita koskevan EU:n puitekehyksen täytäntöönpanosta (COM(2014)0209) ja neuvoston 9. joulukuuta 2013 antaman suosituksen romanien integraatiota jäsenvaltioissa edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0230/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0230/2015),

| A. | katsoo, että Euroopan yhdentyminen aloitettiin osittain siksi, että toisen maailmansodan järkyttävät seuraukset ja natsihallinnon toteuttama vaino ja sorto eivät toistuisi ja että demokratiaa ja oikeusvaltiota koskeva edistys ei hidastuisi tai pysähtyisi, mikä varmistetaan edistämällä, kunnioittamalla ja suojelemalla ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Euroopan yhdentyminen aloitettiin osittain siksi, että toisen maailmansodan järkyttävät seuraukset ja natsihallinnon toteuttama vaino ja sorto eivät toistuisi ja että demokratiaa ja oikeusvaltiota koskeva edistys ei hidastuisi tai pysähtyisi, mikä varmistetaan edistämällä, kunnioittamalla ja suojelemalla ihmisoikeuksia;

| B. | katsoo, että ihmisoikeuksien, perusoikeuksien, demokratian ja EU:n perussopimuksissa ja kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä (kuten ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, Euroopan ihmisoikeussopimus, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus) vahvistettujen arvojen ja periaatteiden kunnioittaminen ja edistäminen ovat EU:n ja sen jäsenvaltion velvoitteita ja että niiden on oltava Euroopan yhdentymisen keskiössä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että ihmisoikeuksien, perusoikeuksien, demokratian ja EU:n perussopimuksissa ja kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä (kuten ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, Euroopan ihmisoikeussopimus, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus) vahvistettujen arvojen ja periaatteiden kunnioittaminen ja edistäminen ovat EU:n ja sen jäsenvaltion velvoitteita ja että niiden on oltava Euroopan yhdentymisen keskiössä;

| C. | katsoo, että nämä oikeudet on taattava kaikille EU:n alueella asuville ihmisille, mukaan lukien viranomaisten harjoittaman väärinkäytön ja väkivallan torjunta hallinnon kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että nämä oikeudet on taattava kaikille EU:n alueella asuville ihmisille, mukaan lukien viranomaisten harjoittaman väärinkäytön ja väkivallan torjunta hallinnon kaikilla tasoilla;

| D. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisesti Euroopan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet mukaan luettuna, ja että nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja, joita unionin samoin kuin yksittäisten jäsenvaltioiden on kunnioitettava kaikessa toiminnassaan niin sisäisellä kuin ulkoisella tasolla; toteaa, että komission on SEU-sopimuksen 17 artiklan nojalla varmistettava perussopimusten soveltaminen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisesti Euroopan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet mukaan luettuna, ja että nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja, joita unionin samoin kuin yksittäisten jäsenvaltioiden on kunnioitettava kaikessa toiminnassaan niin sisäisellä kuin ulkoisella tasolla; toteaa, että komission on SEU-sopimuksen 17 artiklan nojalla varmistettava perussopimusten soveltaminen;

| E. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 6 artiklan mukaisesti unionilla on velvollisuus kunnioittaa toiminnassaan perusoikeuksia toimivallasta riippumatta; kannustaa jäsenvaltioita toimimaan samoin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 6 artiklan mukaisesti unionilla on velvollisuus kunnioittaa toiminnassaan perusoikeuksia toimivallasta riippumatta; kannustaa jäsenvaltioita toimimaan samoin;

| F. | pitää EU:n perussopimusten tarkistamista välttämättömänä, jotta voidaan vahvistaa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien suojelua; |
| --- | --- |

F.

pitää EU:n perussopimusten tarkistamista välttämättömänä, jotta voidaan vahvistaa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien suojelua;

| G. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat SEU-sopimuksen johdanto-osan mukaisesti vahvistaneet noudattavansa sosiaalisia oikeuksia sellaisina kuin ne ovat määritettyinä Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa; ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 151 artiklassa viitataan erikseen sosiaalisiin perusoikeuksiin sellaisina kuin ne ovat Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että jäsenvaltiot ovat SEU-sopimuksen johdanto-osan mukaisesti vahvistaneet noudattavansa sosiaalisia oikeuksia sellaisina kuin ne ovat määritettyinä Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa; ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 151 artiklassa viitataan erikseen sosiaalisiin perusoikeuksiin sellaisina kuin ne ovat Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa;

| H. | panee merkille, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä perusoikeuskirja sisällytettiin kokonaisuudessaan perussopimuksiin ja että se sitoo vastedes oikeudellisesti EU:n toimielimiä, elimiä ja virastoja samoin kuin jäsenvaltioita EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon yhteydessä; katsoo, että EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioissa on kehitettävä aito perusoikeuksien kulttuuri, jota edistetään ja vahvistetaan erityisesti silloin, kun sovelletaan EU:n lainsäädäntöä sekä unionissa että suhteissa kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä perusoikeuskirja sisällytettiin kokonaisuudessaan perussopimuksiin ja että se sitoo vastedes oikeudellisesti EU:n toimielimiä, elimiä ja virastoja samoin kuin jäsenvaltioita EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon yhteydessä; katsoo, että EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioissa on kehitettävä aito perusoikeuksien kulttuuri, jota edistetään ja vahvistetaan erityisesti silloin, kun sovelletaan EU:n lainsäädäntöä sekä unionissa että suhteissa kolmansien maiden kanssa;

| I. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 2 ja 3 artiklassa tunnustetaan oikeus elämään ja oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 2 ja 3 artiklassa tunnustetaan oikeus elämään ja oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 4 artiklassa vahvistetaan epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kielto; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 4 artiklassa vahvistetaan epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kielto;

| K. | toteaa, että EU:n perusoikeuskirjan 8, 9, 10, 19 ja 21 artiklassa sekä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tunnustetaan sosiaalisten perusoikeuksien merkitys, ja korostaa, että näitä oikeuksia ja erityisesti ammattiyhdistys-, lakko-, yhdistymis- ja kokoontumisoikeuksia on suojeltava samalla tavoin kuin muita peruskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että EU:n perusoikeuskirjan 8, 9, 10, 19 ja 21 artiklassa sekä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tunnustetaan sosiaalisten perusoikeuksien merkitys, ja korostaa, että näitä oikeuksia ja erityisesti ammattiyhdistys-, lakko-, yhdistymis- ja kokoontumisoikeuksia on suojeltava samalla tavoin kuin muita peruskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 22 artiklan nojalla unionilla on velvollisuus kunnioittaa kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta ja että perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään kieleen ja/tai kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen perustuva syrjintä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 22 artiklan nojalla unionilla on velvollisuus kunnioittaa kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta ja että perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään kieleen ja/tai kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen perustuva syrjintä;

| M. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 33 artiklassa varmistetaan perheen oikeudellinen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen suoja; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 33 artiklassa varmistetaan perheen oikeudellinen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen suoja;

| N. | toteaa, että peruskirjan 37 ja 38 artiklassa tunnustetaan oikeus siihen, että ympäristönsuojelun korkea taso sisällytetään unionin politiikkoihin; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että peruskirjan 37 ja 38 artiklassa tunnustetaan oikeus siihen, että ympäristönsuojelun korkea taso sisällytetään unionin politiikkoihin;

| O. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät voi heikentää perustuslaeissaan tiettyjen oikeuksien suhteen antamiaan takuita sillä verukkeella, että perusoikeuskirjassa määrätään tai muualla unionin lainsäädännössä säädetään alhaisemmasta suojelun tasosta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät voi heikentää perustuslaeissaan tiettyjen oikeuksien suhteen antamiaan takuita sillä verukkeella, että perusoikeuskirjassa määrätään tai muualla unionin lainsäädännössä säädetään alhaisemmasta suojelun tasosta;

| P. | toteaa yleisesti tunnustettavan, että kansalliset viranomaiset (oikeusviranomaiset sekä lainvalvonta- ja hallintoviranomaiset) ovat tärkeimpiä toimijoita huolehdittaessa perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien ja vapauksien toteutumisesta käytännössä; |
| --- | --- |

P.

toteaa yleisesti tunnustettavan, että kansalliset viranomaiset (oikeusviranomaiset sekä lainvalvonta- ja hallintoviranomaiset) ovat tärkeimpiä toimijoita huolehdittaessa perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien ja vapauksien toteutumisesta käytännössä;

| Q. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen V osastossa tarkoitetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteutuminen edellyttää, että sekä unioni että jäsenvaltiot kunnioittavat täysin perusoikeuksia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen V osastossa tarkoitetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteutuminen edellyttää, että sekä unioni että jäsenvaltiot kunnioittavat täysin perusoikeuksia;

| R. | ottaa huomioon, että jokainen ihminen, niin maan kansalainen kuin maassa asuva henkilö, on asetettava EU:ssa etusijalle ja että perusoikeuskirjassa tunnustetuilla henkilökohtaisilla oikeuksilla, kansalaisoikeuksilla sekä taloudellisilla ja sosiaalisilla oikeuksilla vahvistetaan tavoitetta suojella Euroopan kansalaisia ja asukkaita mahdolliselta häirinnältä, hyväksikäytöltä ja väkivallalta, ja muistuttaa, että ne ovat kuitenkin tämän tavoitteen täysipainoisen ja maltillisen toteutumisen edellytys; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että jokainen ihminen, niin maan kansalainen kuin maassa asuva henkilö, on asetettava EU:ssa etusijalle ja että perusoikeuskirjassa tunnustetuilla henkilökohtaisilla oikeuksilla, kansalaisoikeuksilla sekä taloudellisilla ja sosiaalisilla oikeuksilla vahvistetaan tavoitetta suojella Euroopan kansalaisia ja asukkaita mahdolliselta häirinnältä, hyväksikäytöltä ja väkivallalta, ja muistuttaa, että ne ovat kuitenkin tämän tavoitteen täysipainoisen ja maltillisen toteutumisen edellytys;

| S. | katsoo, että oikeusvaltion periaate on eurooppalaisen liberaalin demokratian selkäranka ja yksi unionin perusarvoista, jotka perustuvat kaikkien jäsenvaltioiden yhteisiin perustuslaillisiin perinteisiin; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että oikeusvaltion periaate on eurooppalaisen liberaalin demokratian selkäranka ja yksi unionin perusarvoista, jotka perustuvat kaikkien jäsenvaltioiden yhteisiin perustuslaillisiin perinteisiin;

| T. | ottaa huomioon, että tapa, jolla oikeusvaltion periaatetta toteutetaan kansallisesti, on keskeisessä asemassa jäsenvaltioiden keskinäisen luottamuksen ja niiden oikeusjärjestelmien toimivuuden varmistamisessa, joten SEUT-sopimuksen V osastossa tarkoitetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteuttaminen on ensisijaisen tärkeää; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että tapa, jolla oikeusvaltion periaatetta toteutetaan kansallisesti, on keskeisessä asemassa jäsenvaltioiden keskinäisen luottamuksen ja niiden oikeusjärjestelmien toimivuuden varmistamisessa, joten SEUT-sopimuksen V osastossa tarkoitetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteuttaminen on ensisijaisen tärkeää;

| U. | katsoo, että oikeusvaltion periaate on ehdoton edellytys perusoikeuksien turvaamiselle ja erittäin tärkeä asia EU:lle, koska se on myös ehdoton edellytys kaikkien perussopimuksissa määrättyjen ja kansainvälisessä oikeudessa säädettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamisessa; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että oikeusvaltion periaate on ehdoton edellytys perusoikeuksien turvaamiselle ja erittäin tärkeä asia EU:lle, koska se on myös ehdoton edellytys kaikkien perussopimuksissa määrättyjen ja kansainvälisessä oikeudessa säädettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien toteuttamisessa;

| V. | katsoo, että EU ja sen jäsenvaltiot osallistuvat maailmanlaajuiseen prosessiin, jossa päämääränä ovat uudet kestävän kehityksen tavoitteet, joiden mukaan ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia, jakamattomia ja luovuttamattomia; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että EU ja sen jäsenvaltiot osallistuvat maailmanlaajuiseen prosessiin, jossa päämääränä ovat uudet kestävän kehityksen tavoitteet, joiden mukaan ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia, jakamattomia ja luovuttamattomia;

| W. | katsoo, että näiden arvojen ja periaatteiden täytäntöönpanon on perustuttava myös perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien kunnioittamisen tehokkaaseen seurantaan aina lainsäädäntöehdotusten laadinnasta lähtien; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että näiden arvojen ja periaatteiden täytäntöönpanon on perustuttava myös perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien kunnioittamisen tehokkaaseen seurantaan aina lainsäädäntöehdotusten laadinnasta lähtien;

| X. | toteaa, että EU:ssa on nyt käynnissä vakavien talous- ja rahoituskriisien ajanjakso, joka yhdessä eräissä jäsenvaltioissa toteutettujen kriisien hoitamiseen tähtäävien toimenpiteiden, kuten tuntuvien budjettileikkausten, kanssa vaikuttaa kielteisesti unionin kansalaisten elinoloihin (työttömyyden kasvu, köyhyyden, eriarvoistumisen ja epävarmojen työsuhteiden lisääntyminen sekä palvelujen saatavuuden ja laadun heikkeneminen) ja sitä myöten heidän hyvinvointiinsa; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että EU:ssa on nyt käynnissä vakavien talous- ja rahoituskriisien ajanjakso, joka yhdessä eräissä jäsenvaltioissa toteutettujen kriisien hoitamiseen tähtäävien toimenpiteiden, kuten tuntuvien budjettileikkausten, kanssa vaikuttaa kielteisesti unionin kansalaisten elinoloihin (työttömyyden kasvu, köyhyyden, eriarvoistumisen ja epävarmojen työsuhteiden lisääntyminen sekä palvelujen saatavuuden ja laadun heikkeneminen) ja sitä myöten heidän hyvinvointiinsa;

| Y. | toteaa, että lähes kolmannes parlamentin saamista vetoomuksista liittyy perusoikeuskirjan mukaisten perusoikeuksien väitettyyn rikkomiseen esimerkiksi kansalaisuuteen, neljään perusvapauteen, työllisyyteen, taloudellisiin olosuhteisiin, ympäristönsuojeluun ja kuluttajansuojaan, oikeusjärjestelmiin, äänioikeuteen ja demokraattiseen osallistumiseen, päätöksenteon avoimuuteen, vammaisuuteen, lasten oikeuksiin, koulutusmahdollisuuksiin tai kielellisiin oikeuksiin liittyvissä kysymyksissä; toteaa, että joissakin vetoomuksissa tuodaan talouskriisin suorana seurauksena esiin kysymyksiä, jotka liittyvät terveyteen ja terveydenhoidon sekä terveydenhoitopalveluiden saatavuuteen, ja kysymyksiä oikeudesta työhön; toteaa, että vetoomukset ovat yleensä varhaisin osoitus perusoikeuksien tilanteesta jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että lähes kolmannes parlamentin saamista vetoomuksista liittyy perusoikeuskirjan mukaisten perusoikeuksien väitettyyn rikkomiseen esimerkiksi kansalaisuuteen, neljään perusvapauteen, työllisyyteen, taloudellisiin olosuhteisiin, ympäristönsuojeluun ja kuluttajansuojaan, oikeusjärjestelmiin, äänioikeuteen ja demokraattiseen osallistumiseen, päätöksenteon avoimuuteen, vammaisuuteen, lasten oikeuksiin, koulutusmahdollisuuksiin tai kielellisiin oikeuksiin liittyvissä kysymyksissä; toteaa, että joissakin vetoomuksissa tuodaan talouskriisin suorana seurauksena esiin kysymyksiä, jotka liittyvät terveyteen ja terveydenhoidon sekä terveydenhoitopalveluiden saatavuuteen, ja kysymyksiä oikeudesta työhön; toteaa, että vetoomukset ovat yleensä varhaisin osoitus perusoikeuksien tilanteesta jäsenvaltioissa;

| Z. | ottaa huomioon, että unionin toiminnan pontena on olettamus siitä ja keskinäinen luottamus siihen, että unionin jäsenvaltiot kunnioittavat demokratiaa, oikeusvaltion periaatetta ja perusoikeuksia sellaisina kuin niistä määrätään Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja perusoikeuskirjassa ja erityisesti periaatteessa, joka koskee vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittämistä sekä vastavuoroista tunnustamista; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että unionin toiminnan pontena on olettamus siitä ja keskinäinen luottamus siihen, että unionin jäsenvaltiot kunnioittavat demokratiaa, oikeusvaltion periaatetta ja perusoikeuksia sellaisina kuin niistä määrätään Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja perusoikeuskirjassa ja erityisesti periaatteessa, joka koskee vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittämistä sekä vastavuoroista tunnustamista;

| AA. | toteaa, että työttömyys, köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vaikuttavat merkittävästi perusoikeuksien toteutumiseen ja käyttöön ja korostavat tarvetta varmistaa peruspalvelujen, etenkin sosiaali- ja rahoituspalvelujen, saatavuus vaikeassa tilanteessa oleville ihmisille; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että työttömyys, köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vaikuttavat merkittävästi perusoikeuksien toteutumiseen ja käyttöön ja korostavat tarvetta varmistaa peruspalvelujen, etenkin sosiaali- ja rahoituspalvelujen, saatavuus vaikeassa tilanteessa oleville ihmisille;

| AB. | toteaa unionin alueella äskettäin tehtyjen terrori-iskujen jälkeen, että tietyt terrorisminvastaiset menettelytavat ja toimenpiteet vaarantavat todennäköisesti perusoikeuksia ja -vapauksia unionissa; pitää olennaisena varmistaa, että perusvapauksien ja -oikeuksien suojelu sekä turvallisuuden vahvistaminen toteutetaan tasapainoisesti; toteaa, että unionilla ja sen jäsenvaltioilla on velvollisuus suojella unionin kansalaisia, mutta on varmistettava, että turvallisuuspolitiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa kunnioitetaan kansalaisten perusoikeuksia ja -vapauksia; toteaa, että alan tärkeimpinä periaatteina on sovellettava tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta, jotta toteutettavilla toimilla ei loukattaisi kansalaisvapauksia; |
| --- | --- |

AB.

toteaa unionin alueella äskettäin tehtyjen terrori-iskujen jälkeen, että tietyt terrorisminvastaiset menettelytavat ja toimenpiteet vaarantavat todennäköisesti perusoikeuksia ja -vapauksia unionissa; pitää olennaisena varmistaa, että perusvapauksien ja -oikeuksien suojelu sekä turvallisuuden vahvistaminen toteutetaan tasapainoisesti; toteaa, että unionilla ja sen jäsenvaltioilla on velvollisuus suojella unionin kansalaisia, mutta on varmistettava, että turvallisuuspolitiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa kunnioitetaan kansalaisten perusoikeuksia ja -vapauksia; toteaa, että alan tärkeimpinä periaatteina on sovellettava tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta, jotta toteutettavilla toimilla ei loukattaisi kansalaisvapauksia;

| AC. | ottaa huomioon, että Välimerellä on menetetty viime aikoina tuhansia henkiä ennennäkemättömällä tavalla, joten unionilla on vastuu ryhtyä toimiin ihmishenkien pelastamiseksi, ihmiskauppiaiden pysäyttämiseksi, laillisten maahantuloväylien tarjoamiseksi siirtolaisille ja turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten auttamiseksi ja suojelemiseksi; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että Välimerellä on menetetty viime aikoina tuhansia henkiä ennennäkemättömällä tavalla, joten unionilla on vastuu ryhtyä toimiin ihmishenkien pelastamiseksi, ihmiskauppiaiden pysäyttämiseksi, laillisten maahantuloväylien tarjoamiseksi siirtolaisille ja turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten auttamiseksi ja suojelemiseksi;

| AD. | muistuttaa, että lähes 3 500 maahanmuuttajaa kuoli tai katosi vuonna 2014 yrittäessään päästä Eurooppaan ja että kahdenkymmenen viime vuoden aikana kuolleiden ja kadonneiden määrä on ollut kaikkiaan lähes 30 000; toteaa, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan Eurooppaan suuntautuvasta muuttoreitistä on tullut maailman vaarallisin reitti muuttajille; |
| --- | --- |

AD.

muistuttaa, että lähes 3 500 maahanmuuttajaa kuoli tai katosi vuonna 2014 yrittäessään päästä Eurooppaan ja että kahdenkymmenen viime vuoden aikana kuolleiden ja kadonneiden määrä on ollut kaikkiaan lähes 30 000; toteaa, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan Eurooppaan suuntautuvasta muuttoreitistä on tullut maailman vaarallisin reitti muuttajille;

| AE. | toteaa, että vuosittain noin tuhat turvapaikkahakemusta liittyy suoraan sukuelinten silpomiseen; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että vuosittain noin tuhat turvapaikkahakemusta liittyy suoraan sukuelinten silpomiseen;

| AF. | toteaa, että turvapaikkaoikeus taataan vuonna 1951 tehdyssä pakolaisten oikeusasemaa koskevassa yleissopimuksessa (Geneven yleissopimus) sekä 31. tammikuuta 1967 hyväksytyssä pöytäkirjassa; |
| --- | --- |

AF.

toteaa, että turvapaikkaoikeus taataan vuonna 1951 tehdyssä pakolaisten oikeusasemaa koskevassa yleissopimuksessa (Geneven yleissopimus) sekä 31. tammikuuta 1967 hyväksytyssä pöytäkirjassa;

| AG. | ottaa huomioon, että äärinationalismia, rasismia, muukalaisvihaa ja suvaitsemattomuutta esiintyy edelleen yhteisöissämme; toteaa, että viimeaikaisten terrori-iskujen johdosta ne näyttävät lisäksi lisääntyvän monissa jäsenvaltioissa, mikä vaikuttaa niin perinteisten kuin uusien kansallisten vähemmistöjen tilanteeseen yhteisöissämme; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että äärinationalismia, rasismia, muukalaisvihaa ja suvaitsemattomuutta esiintyy edelleen yhteisöissämme; toteaa, että viimeaikaisten terrori-iskujen johdosta ne näyttävät lisäksi lisääntyvän monissa jäsenvaltioissa, mikä vaikuttaa niin perinteisten kuin uusien kansallisten vähemmistöjen tilanteeseen yhteisöissämme;

| AH. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 49 artiklan mukaisesti jokainen Euroopan valtio, joka kunnioittaa 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja ja sitoutuu edistämään niitä, voi hakea unionin jäsenyyttä; katsoo, että Kööpenhaminan kriteerien noudattaminen on olennainen ennakkoedellytys EU:n jäsenyydelle; katsoo, että ehdokasvaltioille Kööpenhaminan kriteereiden perusteella kuuluvat velvoitteet eivät ole ainoastaan jäsenyyden perusvaatimuksia, vaan että niitä on sovellettava SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisesti myös sen jälkeen, kun maa on liittynyt unioniin; katsoo edellä mainitun perusteella, että kaikkia jäsenvaltioita olisi jatkuvasti arvioitava, jotta voidaan todentaa, noudattavatko ne edelleen perusoikeuksien kunnioittamisen, demokraattisten instituutioiden ja oikeusvaltioperiaatteen kaltaisia unionin perusarvoja; toteaa lisäksi, että on otettava käyttöön asteittainen ja korjaava mekanismi, jotta voidaan korjata poliittisen vuoropuhelun ja SEU-sopimuksen 7 artiklan ”ydinvaihtoehdon” välinen kuilu ja ratkaista ”Kööpenhaminan dilemma” voimassa olevien sopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 49 artiklan mukaisesti jokainen Euroopan valtio, joka kunnioittaa 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja ja sitoutuu edistämään niitä, voi hakea unionin jäsenyyttä; katsoo, että Kööpenhaminan kriteerien noudattaminen on olennainen ennakkoedellytys EU:n jäsenyydelle; katsoo, että ehdokasvaltioille Kööpenhaminan kriteereiden perusteella kuuluvat velvoitteet eivät ole ainoastaan jäsenyyden perusvaatimuksia, vaan että niitä on sovellettava SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisesti myös sen jälkeen, kun maa on liittynyt unioniin; katsoo edellä mainitun perusteella, että kaikkia jäsenvaltioita olisi jatkuvasti arvioitava, jotta voidaan todentaa, noudattavatko ne edelleen perusoikeuksien kunnioittamisen, demokraattisten instituutioiden ja oikeusvaltioperiaatteen kaltaisia unionin perusarvoja; toteaa lisäksi, että on otettava käyttöön asteittainen ja korjaava mekanismi, jotta voidaan korjata poliittisen vuoropuhelun ja SEU-sopimuksen 7 artiklan ”ydinvaihtoehdon” välinen kuilu ja ratkaista ”Kööpenhaminan dilemma” voimassa olevien sopimusten mukaisesti;

| AI. | toteaa, että poliittisten ja institutionaalisten näkökohtien perusteella oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja perusoikeuksien asema jäsenvaltioissa kyseenalaistetaan jatkuvasti, mikä johtuu selkeiden yhteisten indikaattoreiden puuttumisesta; toteaa, että sitovien menettelyjen puute johtaa liian usein pysyvään toimimattomuuteen sekä EU:n perussopimusten ja arvojen noudattamatta jättämiseen, mihin syyllistyvät myös EU:n toimielimet; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että poliittisten ja institutionaalisten näkökohtien perusteella oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja perusoikeuksien asema jäsenvaltioissa kyseenalaistetaan jatkuvasti, mikä johtuu selkeiden yhteisten indikaattoreiden puuttumisesta; toteaa, että sitovien menettelyjen puute johtaa liian usein pysyvään toimimattomuuteen sekä EU:n perussopimusten ja arvojen noudattamatta jättämiseen, mihin syyllistyvät myös EU:n toimielimet;

| AJ. | toteaa, että oikeus vetoomusten esittämiseen on luonut tiukan siteen unionin kansalaisten ja Euroopan parlamentin välille; toteaa, että eurooppalainen kansalaisaloite on luonut unionin kansalaisten ja toimielinten välille uuden suoran yhteyden, joka saattaa tehostaa perusoikeuksien ja kansalaisten oikeuksien kehittämistä; toteaa, että kansalaisten oikeuksiin kuuluu oikeus esittää vetoomuksia perusoikeuksiaan toteuttavina kansalaisina, kuten perusoikeuskirjan 44 artiklassa ja SEUT-sopimuksen 227 artiklassa määrätään; |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että oikeus vetoomusten esittämiseen on luonut tiukan siteen unionin kansalaisten ja Euroopan parlamentin välille; toteaa, että eurooppalainen kansalaisaloite on luonut unionin kansalaisten ja toimielinten välille uuden suoran yhteyden, joka saattaa tehostaa perusoikeuksien ja kansalaisten oikeuksien kehittämistä; toteaa, että kansalaisten oikeuksiin kuuluu oikeus esittää vetoomuksia perusoikeuksiaan toteuttavina kansalaisina, kuten perusoikeuskirjan 44 artiklassa ja SEUT-sopimuksen 227 artiklassa määrätään;

| AK. | toteaa, että naisiin kohdistuu edelleen monenlaista syrjintää EU:ssa ja että naiset joutuvat liian usein hyökkäysten ja väkivallan, etenkin seksuaalisen väkivallan, uhreiksi; |
| --- | --- |

AK.

toteaa, että naisiin kohdistuu edelleen monenlaista syrjintää EU:ssa ja että naiset joutuvat liian usein hyökkäysten ja väkivallan, etenkin seksuaalisen väkivallan, uhreiksi;

| AL. | katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta on yleisin perusoikeusrikkomus unionissa ja maailmanlaajuisesti ja että se vaikuttaa yhteiskunnan kaikkiin tasoihin iästä, koulutuksesta, tuloista, yhteiskunnallisesta asemasta ja alkuperä- tai asuinmaasta riippumatta ja on merkittävä este naisten ja miesten tasa-arvolle; |
| --- | --- |

AL.

katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta on yleisin perusoikeusrikkomus unionissa ja maailmanlaajuisesti ja että se vaikuttaa yhteiskunnan kaikkiin tasoihin iästä, koulutuksesta, tuloista, yhteiskunnallisesta asemasta ja alkuperä- tai asuinmaasta riippumatta ja on merkittävä este naisten ja miesten tasa-arvolle;

| AM. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeusviraston vuonna 2014 tekemän kyselytutkimuksen mukaan suurin osa väkivallan kohteeksi joutuneista naisista ei tee poliisille ilmoitusta tapahtuneesta; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeusviraston vuonna 2014 tekemän kyselytutkimuksen mukaan suurin osa väkivallan kohteeksi joutuneista naisista ei tee poliisille ilmoitusta tapahtuneesta;

| AN. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja niitä koskevat oikeudet pohjautuvat perusihmisoikeuksiin ja ovat olennainen osa ihmisarvoa (32); katsoo, että hengen pelastavan abortin kieltäminen on vakava ihmisoikeusrikkomus; |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja niitä koskevat oikeudet pohjautuvat perusihmisoikeuksiin ja ovat olennainen osa ihmisarvoa (32); katsoo, että hengen pelastavan abortin kieltäminen on vakava ihmisoikeusrikkomus;

| AO. | katsoo, että naisten ja lasten ihmiskauppa ja seksuaalinen hyväksikäyttö ovat räikeä loukkaus ihmisoikeuksia, ihmisarvoa ja oikeuden ja demokratian perusperiaatteita vastaan; katsoo, että naiset ovat nykyisin tällaisiin uhkiin nähden heikommassa asemassa lisääntyneen taloudellisen epävarmuuden ja kohonneen työttömyys- ja köyhyysriskin vuoksi; |
| --- | --- |

AO.

katsoo, että naisten ja lasten ihmiskauppa ja seksuaalinen hyväksikäyttö ovat räikeä loukkaus ihmisoikeuksia, ihmisarvoa ja oikeuden ja demokratian perusperiaatteita vastaan; katsoo, että naiset ovat nykyisin tällaisiin uhkiin nähden heikommassa asemassa lisääntyneen taloudellisen epävarmuuden ja kohonneen työttömyys- ja köyhyysriskin vuoksi;

| AP. | toteaa, että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa sukupuoleen perustuvan syrjinnän muotona ei ole nimenomaisesti sisällytetty EU:n lainsäädäntöön ja että se sisältyy käsitteenä vain kolmen maan (Espanja, Ruotsi ja Saksa) kansalliseen lainsäädäntöön, minkä vuoksi naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ei nähdä todellisena tasa-arvokysymyksenä; toteaa, että jäsenvaltiot määrittelevät naisiin kohdistuvan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan aina tapauskohtaisesti ja että määritelmät vaihtelevat merkittävästi kansallisessa lainsäädännössä, mikä tarkoittaa, että tiedot eivät ole vertailukelpoisia; |
| --- | --- |

AP.

toteaa, että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa sukupuoleen perustuvan syrjinnän muotona ei ole nimenomaisesti sisällytetty EU:n lainsäädäntöön ja että se sisältyy käsitteenä vain kolmen maan (Espanja, Ruotsi ja Saksa) kansalliseen lainsäädäntöön, minkä vuoksi naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ei nähdä todellisena tasa-arvokysymyksenä; toteaa, että jäsenvaltiot määrittelevät naisiin kohdistuvan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan aina tapauskohtaisesti ja että määritelmät vaihtelevat merkittävästi kansallisessa lainsäädännössä, mikä tarkoittaa, että tiedot eivät ole vertailukelpoisia;

| AQ. | toteaa, että sukuelinten silpomista esiintyy myös jäsenvaltioissa ja että unionissa tämän julman ilmiön uhriksi joutuu 500 000 henkeä ja sen riskille altistuu lisäksi 180 000 henkeä; |
| --- | --- |

AQ.

toteaa, että sukuelinten silpomista esiintyy myös jäsenvaltioissa ja että unionissa tämän julman ilmiön uhriksi joutuu 500 000 henkeä ja sen riskille altistuu lisäksi 180 000 henkeä;

| AR. | ottaa huomioon, että perusoikeuksia loukataan edelleen toistuvasti unionissa ja jäsenvaltioissa, kuten käy ilmi esimerkiksi ihmisoikeustuomioistuimen tuomioista sekä komission perusoikeusviraston, kansalaisjärjestöjen, Euroopan neuvoston ja YK:n raporteista; toteaa, että edelleen rikotaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kokoontumisvapautta ja ilmaisunvapautta, HLBTI-vähemmistöihin kuuluvia henkilöitä syrjitään institutionaalisesti avioliittokieltojen ja propagandan kieltävän lainsäädännön kautta ja rasismin, muukalaisvihan ja uskontoon liittyvän suvaitsemattomuuden aiheuttamia viharikoksia ja syrjintää esiintyy edelleen runsaasti ja henkilöitä syrjitään myös vammaisuuden, seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin vuoksi; toteaa, että komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden reaktiot eivät vastaa todettujen ja toistuvien loukkausten vakavuutta; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että perusoikeuksia loukataan edelleen toistuvasti unionissa ja jäsenvaltioissa, kuten käy ilmi esimerkiksi ihmisoikeustuomioistuimen tuomioista sekä komission perusoikeusviraston, kansalaisjärjestöjen, Euroopan neuvoston ja YK:n raporteista; toteaa, että edelleen rikotaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kokoontumisvapautta ja ilmaisunvapautta, HLBTI-vähemmistöihin kuuluvia henkilöitä syrjitään institutionaalisesti avioliittokieltojen ja propagandan kieltävän lainsäädännön kautta ja rasismin, muukalaisvihan ja uskontoon liittyvän suvaitsemattomuuden aiheuttamia viharikoksia ja syrjintää esiintyy edelleen runsaasti ja henkilöitä syrjitään myös vammaisuuden, seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin vuoksi; toteaa, että komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden reaktiot eivät vastaa todettujen ja toistuvien loukkausten vakavuutta;

| AS. | ottaa huomioon, että yhteisöillä on paremmat mahdollisuudet kehittyä dynaamisiksi ja kilpailukykyisiksi talouksiksi, jos ne varmistavat perusoikeuksien täysimääräisen toteuttamisen ja turvaamisen; |
| --- | --- |

AS.

ottaa huomioon, että yhteisöillä on paremmat mahdollisuudet kehittyä dynaamisiksi ja kilpailukykyisiksi talouksiksi, jos ne varmistavat perusoikeuksien täysimääräisen toteuttamisen ja turvaamisen;

| AT. | ottaa huomioon, että romanit, jotka muodostavat Euroopan suurimman etnisen vähemmistöryhmän, ovat edelleen vakavan syrjinnän, rasististen hyökkäysten, vihapuheen, köyhyyden ja syrjäytymisen uhreja; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että romanit, jotka muodostavat Euroopan suurimman etnisen vähemmistöryhmän, ovat edelleen vakavan syrjinnän, rasististen hyökkäysten, vihapuheen, köyhyyden ja syrjäytymisen uhreja;

| AU. | ottaa huomioon, että unionin ulkopolitiikka perustuu samoihin periaatteisiin, jotka vaikuttavat unionin perustamisen ja kehittämisen taustalla, eli demokratiaan, solidaarisuuteen, ihmisarvon kunnioittamiseen ja kaikkiin perusoikeuksiin; ottaa huomioon, että unionin ulkopoliittisia toimia varten on laadittu ihmisoikeuksia koskevia erityisiä suuntaviivoja mutta että näin ei ole tehty unionin sisäisissä toimissa, mistä johtuen unionia voitaisiin syyttää kaksinaismoralismista; katsoo, että sen lisäksi, että unioni edistää perusoikeuksia ulkoisessa toiminnassaan, on ehdottomasti toteutettava kestävää ja suunnitelmallista sisäistä politiikkaa, jolla valvotaan perusoikeuksien kunnioittamista itse unionin alueella; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että unionin ulkopolitiikka perustuu samoihin periaatteisiin, jotka vaikuttavat unionin perustamisen ja kehittämisen taustalla, eli demokratiaan, solidaarisuuteen, ihmisarvon kunnioittamiseen ja kaikkiin perusoikeuksiin; ottaa huomioon, että unionin ulkopoliittisia toimia varten on laadittu ihmisoikeuksia koskevia erityisiä suuntaviivoja mutta että näin ei ole tehty unionin sisäisissä toimissa, mistä johtuen unionia voitaisiin syyttää kaksinaismoralismista; katsoo, että sen lisäksi, että unioni edistää perusoikeuksia ulkoisessa toiminnassaan, on ehdottomasti toteutettava kestävää ja suunnitelmallista sisäistä politiikkaa, jolla valvotaan perusoikeuksien kunnioittamista itse unionin alueella;

| AV. | katsoo, että henkilötietojen suojaa koskevissa määräyksissä on kunnioitettava käyttötarkoituksen, välttämättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita, myös kansainvälisissä neuvotteluissa ja sopimuksissa, kuten korostetaan unionin tuomioistuimen 6. huhtikuuta 2014 antamassa tuomiossa, jossa julistetaan direktiivi 2006/24/EY pätemättömäksi, sekä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnoissa; |
| --- | --- |

AV.

katsoo, että henkilötietojen suojaa koskevissa määräyksissä on kunnioitettava käyttötarkoituksen, välttämättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita, myös kansainvälisissä neuvotteluissa ja sopimuksissa, kuten korostetaan unionin tuomioistuimen 6. huhtikuuta 2014 antamassa tuomiossa, jossa julistetaan direktiivi 2006/24/EY pätemättömäksi, sekä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnoissa;

| AW. | toteaa, että yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta ja henkilötietojen suojaa koskevat oikeudet vahvistetaan perusoikeuskirjassa, joten ne ovat olennainen osa unionin primaarilainsäädäntöä; |
| --- | --- |

AW.

toteaa, että yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta ja henkilötietojen suojaa koskevat oikeudet vahvistetaan perusoikeuskirjassa, joten ne ovat olennainen osa unionin primaarilainsäädäntöä;

| AX. | katsoo, että uusilla teknologioilla voi olla vaikutusta perusoikeuksiin ja erityisesti yksityiselämän kunnioittamista koskevaan oikeuteen ja henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen, joista määrätään perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa; |
| --- | --- |

AX.

katsoo, että uusilla teknologioilla voi olla vaikutusta perusoikeuksiin ja erityisesti yksityiselämän kunnioittamista koskevaan oikeuteen ja henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen, joista määrätään perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa;

| AY. | ottaa huomioon, että laaja internet-yhteyksien saatavuus on lisännyt tilaisuuksia vahingoittaa naisia fyysisesti ja henkisesti esimerkiksi verkossa tapahtuvan viettelyn kautta; |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että laaja internet-yhteyksien saatavuus on lisännyt tilaisuuksia vahingoittaa naisia fyysisesti ja henkisesti esimerkiksi verkossa tapahtuvan viettelyn kautta;

| AZ. | toteaa, että digitaalisen ympäristön nopea kehitys (mukaan lukien internetin, sovelluksien ja sosiaalisten verkostojen lisääntynyt käyttö) edellyttää henkilötietojen ja yksityisyyden tehokkaampaa suojaa, jotta voidaan taata tietojen luottamuksellisuus ja suojelu; |
| --- | --- |

AZ.

toteaa, että digitaalisen ympäristön nopea kehitys (mukaan lukien internetin, sovelluksien ja sosiaalisten verkostojen lisääntynyt käyttö) edellyttää henkilötietojen ja yksityisyyden tehokkaampaa suojaa, jotta voidaan taata tietojen luottamuksellisuus ja suojelu;

| BA. | katsoo, että perusoikeudet, ihmisoikeudet ja yhdenvertaiset mahdollisuudet on taattava kaikille unionin kansalaisille, myös kansallisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluville henkilöille; |
| --- | --- |

BA.

katsoo, että perusoikeudet, ihmisoikeudet ja yhdenvertaiset mahdollisuudet on taattava kaikille unionin kansalaisille, myös kansallisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluville henkilöille;

| BB. | toteaa, että WHO:n mukaan ainakin 850 alle 15-vuotiasta lasta kuolee Euroopassa vuosittain kaltoinkohtelun vuoksi; |
| --- | --- |

BB.

toteaa, että WHO:n mukaan ainakin 850 alle 15-vuotiasta lasta kuolee Euroopassa vuosittain kaltoinkohtelun vuoksi;

| BC. | toteaa, että HLBTI-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää ja viharikoksia koskevan perusoikeusviraston tutkimuksen mukaan sen lisäksi, että nämä henkilöt joutuvat syrjinnän tai väkivallan uhreiksi, lähes puolet tutkimukseen osallistuneista HLBTI-henkilöistä oli sitä mieltä, että heidän asuinmaansa politiikassa käytetään yleisesti HLBTI-henkilöihin kohdistuvaa loukkaavaa kielenkäyttöä;; |
| --- | --- |

BC.

toteaa, että HLBTI-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää ja viharikoksia koskevan perusoikeusviraston tutkimuksen mukaan sen lisäksi, että nämä henkilöt joutuvat syrjinnän tai väkivallan uhreiksi, lähes puolet tutkimukseen osallistuneista HLBTI-henkilöistä oli sitä mieltä, että heidän asuinmaansa politiikassa käytetään yleisesti HLBTI-henkilöihin kohdistuvaa loukkaavaa kielenkäyttöä;;

| BD. | katsoo, että HLBTI-henkilöt ovat institutionaalisen syrjinnän uhreja joko siksi, että kielletään siviiliavioliitot, tai siksi, että lainsäädännöllä kielletään seksuaalisen suuntautumisen osoittaminen; |
| --- | --- |

BD.

katsoo, että HLBTI-henkilöt ovat institutionaalisen syrjinnän uhreja joko siksi, että kielletään siviiliavioliitot, tai siksi, että lainsäädännöllä kielletään seksuaalisen suuntautumisen osoittaminen;

| BE. | katsoo, että vammaisiin henkilöihin kohdistuu moninkertaista syrjintää, mikä estää heitä nauttimasta täysimääräisesti perusoikeuksistaan; |
| --- | --- |

BE.

katsoo, että vammaisiin henkilöihin kohdistuu moninkertaista syrjintää, mikä estää heitä nauttimasta täysimääräisesti perusoikeuksistaan;

| BF. | panee merkille, että vammaisten henkilöiden köyhyysaste on 70 prosenttia yleistä keskiarvoa korkeampi, mikä johtuu osittain heidän vähäisistä mahdollisuuksistaan saada työpaikka; |
| --- | --- |

BF.

panee merkille, että vammaisten henkilöiden köyhyysaste on 70 prosenttia yleistä keskiarvoa korkeampi, mikä johtuu osittain heidän vähäisistä mahdollisuuksistaan saada työpaikka;

| BG. | katsoo, että valtion sekularismi ja puolueettomuus on paras keino taata, että maan eri uskonnollisia ryhmiä ei syrjitä; |
| --- | --- |

BG.

katsoo, että valtion sekularismi ja puolueettomuus on paras keino taata, että maan eri uskonnollisia ryhmiä ei syrjitä;

| BH. | toteaa, että lehdistönvapaus ja yhteiskunnallisten toimijoiden, kuten kansalaisjärjestöjen, toiminnan vapaus on olennainen osa demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien periaatteita; katsoo, että eräissä jäsenvaltioissa tämä vapaus on uhattuna kansallisen lainsäädännön tai viranomaisten suoran toiminnan vuoksi; |
| --- | --- |

BH.

toteaa, että lehdistönvapaus ja yhteiskunnallisten toimijoiden, kuten kansalaisjärjestöjen, toiminnan vapaus on olennainen osa demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien periaatteita; katsoo, että eräissä jäsenvaltioissa tämä vapaus on uhattuna kansallisen lainsäädännön tai viranomaisten suoran toiminnan vuoksi;

| BI. | katsoo, että ikääntyneillä on peruskirjan mukaisesti oikeus ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeus osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään; |
| --- | --- |

BI.

katsoo, että ikääntyneillä on peruskirjan mukaisesti oikeus ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeus osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään;

| BJ. | katsoo, että vaikka oikeasuhteiset rangaistukset tehdyistä rikoksista toimivat pelotteena perusoikeuksien loukkaamisen yhteydessä, päätavoitteena on edelleen oltava pikemminkin rikosten ehkäiseminen (koulutus- ja kasvatustoimien avulla) kuin toimien toteuttaminen jälkikäteen; |
| --- | --- |

BJ.

katsoo, että vaikka oikeasuhteiset rangaistukset tehdyistä rikoksista toimivat pelotteena perusoikeuksien loukkaamisen yhteydessä, päätavoitteena on edelleen oltava pikemminkin rikosten ehkäiseminen (koulutus- ja kasvatustoimien avulla) kuin toimien toteuttaminen jälkikäteen;

| BK. | toteaa, että erityisten elinten, kuten kansallisten ihmisoikeuslaitosten tai tasa-arvolautakuntien, tehokkuus on tärkeää, jotta kansalaisia voidaan auttaa toteuttamaan paremmin perusoikeuksiaan siinä määrin kuin jäsenvaltiot soveltavat unionin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

BK.

toteaa, että erityisten elinten, kuten kansallisten ihmisoikeuslaitosten tai tasa-arvolautakuntien, tehokkuus on tärkeää, jotta kansalaisia voidaan auttaa toteuttamaan paremmin perusoikeuksiaan siinä määrin kuin jäsenvaltiot soveltavat unionin lainsäädäntöä;

| BL. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 39 ja 40 artiklassa on tunnustettu asuinjäsenvaltioon perustuva äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa ja kunnallisvaaleissa; toteaa, että liikkuvuutta koskevan oikeuden toteuttaminen ei saisi haitata kyseisiä oikeuksia; |
| --- | --- |

BL.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 39 ja 40 artiklassa on tunnustettu asuinjäsenvaltioon perustuva äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa ja kunnallisvaaleissa; toteaa, että liikkuvuutta koskevan oikeuden toteuttaminen ei saisi haitata kyseisiä oikeuksia;

| BM. | ottaa huomioon, että komissio ja jäsenvaltiot ovat reagoineet vain vähäisessä määrin mittaviin internet- ja tietoliikennevakoilutapauksiin, jotka Edward Snowden paljasti NSA–Prism-ohjelman yhteydessä ja jotka koskivat myös Euroopan valtioita; on huolissaan siitä, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole kyenneet toteuttamaan toimenpiteitä, joilla suojeltaisiin unionin kansalaisia tai Euroopan alueella asuvia kolmansien maiden kansalaisia; |
| --- | --- |

BM.

ottaa huomioon, että komissio ja jäsenvaltiot ovat reagoineet vain vähäisessä määrin mittaviin internet- ja tietoliikennevakoilutapauksiin, jotka Edward Snowden paljasti NSA–Prism-ohjelman yhteydessä ja jotka koskivat myös Euroopan valtioita; on huolissaan siitä, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole kyenneet toteuttamaan toimenpiteitä, joilla suojeltaisiin unionin kansalaisia tai Euroopan alueella asuvia kolmansien maiden kansalaisia;

| 1. | pitää olennaisena taata SEU-sopimuksen 2 artiklassa määrättyjen yhteisten eurooppalaisten arvojen kaikkinainen kunnioittaminen sekä unionin että kansallisessa lainsäädännössä, julkisissa toimissa ja niiden toteuttamisessa siten, että samalla noudatetaan täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta; |
| --- | --- |

1.

pitää olennaisena taata SEU-sopimuksen 2 artiklassa määrättyjen yhteisten eurooppalaisten arvojen kaikkinainen kunnioittaminen sekä unionin että kansallisessa lainsäädännössä, julkisissa toimissa ja niiden toteuttamisessa siten, että samalla noudatetaan täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta;

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkea unionin lainsäädäntöä, mukaan lukien talous- ja finanssipoliittiset sopeutusohjelmat, toteutetaan sopusoinnussa perusoikeuskirjan ja Euroopan sosiaalisen peruskirjan kanssa (SEUT-sopimuksen 151 artikla); |
| --- | --- |

2.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkea unionin lainsäädäntöä, mukaan lukien talous- ja finanssipoliittiset sopeutusohjelmat, toteutetaan sopusoinnussa perusoikeuskirjan ja Euroopan sosiaalisen peruskirjan kanssa (SEUT-sopimuksen 151 artikla);

| 3. | muistuttaa, että SEU-sopimuksen 6 artiklassa edellytetään unionin liittyvän ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen; ottaa huomioon unionin tuomioistuimen lausunnon 2/2013; kehottaa komissiota ja neuvostoa huolehtimaan tarvittavista välineistä, joilla varmistetaan, että edellä mainittu, perussopimukseen kirjattu velvoite täytetään ilman turhia viivästyksiä; katsoo, että asia on hoidettava soveltaen täyttä avoimuutta, koska näin saadaan aikaan uusi mekanismi, jolla parannetaan perusoikeuksien kunnioittamista ja vahvistetaan yksittäisten henkilöiden suojaa tapauksissa, joissa rikotaan perusoikeuksia, kuten oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, ja saadaan unionin toimielimet paremmin vastuuseen toimistaan tai toimimattomuudestaan perusoikeuksien saralla; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että SEU-sopimuksen 6 artiklassa edellytetään unionin liittyvän ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen; ottaa huomioon unionin tuomioistuimen lausunnon 2/2013; kehottaa komissiota ja neuvostoa huolehtimaan tarvittavista välineistä, joilla varmistetaan, että edellä mainittu, perussopimukseen kirjattu velvoite täytetään ilman turhia viivästyksiä; katsoo, että asia on hoidettava soveltaen täyttä avoimuutta, koska näin saadaan aikaan uusi mekanismi, jolla parannetaan perusoikeuksien kunnioittamista ja vahvistetaan yksittäisten henkilöiden suojaa tapauksissa, joissa rikotaan perusoikeuksia, kuten oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, ja saadaan unionin toimielimet paremmin vastuuseen toimistaan tai toimimattomuudestaan perusoikeuksien saralla;

| 4. | pitää myönteisenä, että komissioon perustettiin oikeusvaltioon ja perusoikeuskirjaan liittyvistä asioista vastaavan ensimmäisen varapuheenjohtajan toimi; odottaa, että piakkoin hyväksytään perusoikeuksia koskeva sisäinen strategia tiiviissä yhteistyössä muiden toimielinten kanssa, kun ensin on kuultu laajalti kansalaisyhteiskuntaa ja muita asiasta kiinnostuneita tahoja; katsoo, että strategian olisi perustuttava SEU-sopimuksen 2, 6 ja 7 artiklaan ja oltava johdonmukainen SEUT-sopimuksen 8 ja 10 artiklassa vahvistettujen periaatteiden ja tavoitteiden kanssa; pitää valitettavana, että puuttuu poliittista tahtoa vedota SEU-sopimuksen 7 artiklaan, jotta perusoikeuksien rikkomisesta vastuussa olevia jäsenvaltioita voitaisiin rangaista, mikä toimisi myös pelotteena; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä, että komissioon perustettiin oikeusvaltioon ja perusoikeuskirjaan liittyvistä asioista vastaavan ensimmäisen varapuheenjohtajan toimi; odottaa, että piakkoin hyväksytään perusoikeuksia koskeva sisäinen strategia tiiviissä yhteistyössä muiden toimielinten kanssa, kun ensin on kuultu laajalti kansalaisyhteiskuntaa ja muita asiasta kiinnostuneita tahoja; katsoo, että strategian olisi perustuttava SEU-sopimuksen 2, 6 ja 7 artiklaan ja oltava johdonmukainen SEUT-sopimuksen 8 ja 10 artiklassa vahvistettujen periaatteiden ja tavoitteiden kanssa; pitää valitettavana, että puuttuu poliittista tahtoa vedota SEU-sopimuksen 7 artiklaan, jotta perusoikeuksien rikkomisesta vastuussa olevia jäsenvaltioita voitaisiin rangaista, mikä toimisi myös pelotteena;

| 5. | painottaa tarvetta hyödyntää täysimääräisesti nykyisiä mekanismeja, jotta varmistetaan SEU-sopimuksen 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa määrättyjen perusoikeuksien ja unionin arvojen kunnioittaminen, suojeleminen ja edistäminen; korostaa tässä yhteydessä, että kaikki asiaa koskevat, nykyisissä perussopimuksissa määrätyt välineet on otettava käyttöön ja niitä on alettava soveltaa kiireellisesti; |
| --- | --- |

5.

painottaa tarvetta hyödyntää täysimääräisesti nykyisiä mekanismeja, jotta varmistetaan SEU-sopimuksen 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa määrättyjen perusoikeuksien ja unionin arvojen kunnioittaminen, suojeleminen ja edistäminen; korostaa tässä yhteydessä, että kaikki asiaa koskevat, nykyisissä perussopimuksissa määrätyt välineet on otettava käyttöön ja niitä on alettava soveltaa kiireellisesti;

| 6. | painottaa, että nykyisiä mekanismeja on hyödynnettävä täysimääräisesti ja on käynnistettävä objektiivisia arviointeja ja tutkimuksia ja turvauduttava perustelluissa tapauksissa rikkomismenettelyyn; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että nykyisiä mekanismeja on hyödynnettävä täysimääräisesti ja on käynnistettävä objektiivisia arviointeja ja tutkimuksia ja turvauduttava perustelluissa tapauksissa rikkomismenettelyyn;

| 7. | korostaa, että perussopimuksia on mahdollisesti muutettava, jotta niissä taattua perusoikeuksien suojaamista voidaan parantaa; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että perussopimuksia on mahdollisesti muutettava, jotta niissä taattua perusoikeuksien suojaamista voidaan parantaa;

| 8. | panee merkille komission tiedonannon uudesta EU:n toimintakehyksestä oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi ja pitää sitä ensimmäisenä yrityksenä korjata nykyiset puutteet, jotka koskevat perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen loukkaamisen ehkäisemistä ja selvittämistä; toteaa, että komissio aikoo tiedottaa parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti kunkin vaiheen edistymisestä; katsoo kuitenkin, että ehdotettu kehys ei kenties ole riittävä tai tehokas pelote pyrittäessä ehkäisemään tai selvittämään jäsenvaltioiden perusoikeusloukkauksia, koska komissio esittelee kyseisen toimintakehyksen tiedonantona, joka ei ole sitova ja jossa ei täsmennetä, milloin toimintakehys on otettava käyttöön; |
| --- | --- |

8.

panee merkille komission tiedonannon uudesta EU:n toimintakehyksestä oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi ja pitää sitä ensimmäisenä yrityksenä korjata nykyiset puutteet, jotka koskevat perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen loukkaamisen ehkäisemistä ja selvittämistä; toteaa, että komissio aikoo tiedottaa parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti kunkin vaiheen edistymisestä; katsoo kuitenkin, että ehdotettu kehys ei kenties ole riittävä tai tehokas pelote pyrittäessä ehkäisemään tai selvittämään jäsenvaltioiden perusoikeusloukkauksia, koska komissio esittelee kyseisen toimintakehyksen tiedonantona, joka ei ole sitova ja jossa ei täsmennetä, milloin toimintakehys on otettava käyttöön;

| 9. | kehottaa komissiota luomaan tämän toimintakehyksen ja parantamaan sitä entisestään pyrkien:






  a) | sisällyttämään siihen perusoikeuksia koskevan sisäisen strategian, koska oikeusvaltioperiaate on ehdoton edellytys perusoikeuksien suojaamiselle Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- | --- |

9.

kehottaa komissiota luomaan tämän toimintakehyksen ja parantamaan sitä entisestään pyrkien:

a)

sisällyttämään siihen perusoikeuksia koskevan sisäisen strategian, koska oikeusvaltioperiaate on ehdoton edellytys perusoikeuksien suojaamiselle Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa;

| b) | hyödyntämään paremmin Euroopan neuvoston asiantuntijuutta ja luomaan virallisen yhteistyökanavan oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia koskevia asioita varten; |
| --- | --- |

b)

hyödyntämään paremmin Euroopan neuvoston asiantuntijuutta ja luomaan virallisen yhteistyökanavan oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia koskevia asioita varten;

| c) | määrittelemään selväsanaisesti sen soveltamisperusteet ja varmistamaan, että sen ennakoivalla ja avoimella soveltamisella voidaan tehokkaasti ehkäistä perusoikeusloukkauksien konkretisoituminen; määrittelemään erityisesti kriteerit, jotka koskevat ”selvää loukkaamiseen vaaraa” ja ”vakavaa ja jatkuvaa loukkaamista”, ja käyttämään perustana muun muassa unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä; harkitsemaan näiden kriteereiden käyttöön ottamista siten, että kaikki loukkaukset voisivat johtaa automaattisesti toimintakehyksen soveltamiseen; |
| --- | --- |

c)

määrittelemään selväsanaisesti sen soveltamisperusteet ja varmistamaan, että sen ennakoivalla ja avoimella soveltamisella voidaan tehokkaasti ehkäistä perusoikeusloukkauksien konkretisoituminen; määrittelemään erityisesti kriteerit, jotka koskevat ”selvää loukkaamiseen vaaraa” ja ”vakavaa ja jatkuvaa loukkaamista”, ja käyttämään perustana muun muassa unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä; harkitsemaan näiden kriteereiden käyttöön ottamista siten, että kaikki loukkaukset voisivat johtaa automaattisesti toimintakehyksen soveltamiseen;

| d) | käynnistämään rikkomismenettelyjä, jotka saattavat SEUT-sopimuksen 260 artiklan nojalla johtaa myös taloudellisiin seuraamuksiin, jos perusoikeusvirasto toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklaa on loukattu järjestelmällisesti tai toistuvasti; |
| --- | --- |

d)

käynnistämään rikkomismenettelyjä, jotka saattavat SEUT-sopimuksen 260 artiklan nojalla johtaa myös taloudellisiin seuraamuksiin, jos perusoikeusvirasto toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklaa on loukattu järjestelmällisesti tai toistuvasti;

| e) | varmistamaan, että SEU-sopimuksen 7 artiklan mukainen menettely käynnistyy automaattisesti, jos kysymystä ei kyetä ratkaisemaan toimintakehyksessä kaavaillun kolmivaiheisen menettelyn avulla; ilmoittamaan, millaisten kyseiselle jäsenvaltiolle perussopimusten soveltamisen nojalla kuuluvien oikeuksien (lukuun ottamatta neuvostossa äänestämistä koskevia oikeuksia) soveltaminen voidaan keskeyttää, jotta voidaan harkita mahdollisia uusia seuraamuksia, joilla varmistettaisiin toimintakehyksen toimivuus unionin lainsäädännön noudattamisen ja perusoikeuksien kunnioittamisen kannalta; |
| --- | --- |

e)

varmistamaan, että SEU-sopimuksen 7 artiklan mukainen menettely käynnistyy automaattisesti, jos kysymystä ei kyetä ratkaisemaan toimintakehyksessä kaavaillun kolmivaiheisen menettelyn avulla; ilmoittamaan, millaisten kyseiselle jäsenvaltiolle perussopimusten soveltamisen nojalla kuuluvien oikeuksien (lukuun ottamatta neuvostossa äänestämistä koskevia oikeuksia) soveltaminen voidaan keskeyttää, jotta voidaan harkita mahdollisia uusia seuraamuksia, joilla varmistettaisiin toimintakehyksen toimivuus unionin lainsäädännön noudattamisen ja perusoikeuksien kunnioittamisen kannalta;

| f) | edellyttämään, että unionin kaikkien lainsäädäntöehdotusten, politiikkojen ja toimien sekä kaikkien unionin rahoittamien toimenpiteiden on oltava perusoikeuskirjan mukaisia myös talouden ja ulkosuhteiden alalla ja niiden vaikutuksia perusoikeuksiin on arvioitava sekä etu- että jälkikäteen; sisällyttämään toimintakehykseen ennakoivan toimintasuunnitelman, jolla varmistetaan voimassa olevien normien tehokas soveltaminen ja yksilöidään alat, joilla tarvitaan uudistuksia; hyödyntämään yhdessä neuvoston ja parlamentin kanssa täysipainoisesti perusoikeusviraston riippumatonta ulkoista asiantuntemusta politiikkaa suunniteltaessa ja kehitettäessä; |
| --- | --- |

f)

edellyttämään, että unionin kaikkien lainsäädäntöehdotusten, politiikkojen ja toimien sekä kaikkien unionin rahoittamien toimenpiteiden on oltava perusoikeuskirjan mukaisia myös talouden ja ulkosuhteiden alalla ja niiden vaikutuksia perusoikeuksiin on arvioitava sekä etu- että jälkikäteen; sisällyttämään toimintakehykseen ennakoivan toimintasuunnitelman, jolla varmistetaan voimassa olevien normien tehokas soveltaminen ja yksilöidään alat, joilla tarvitaan uudistuksia; hyödyntämään yhdessä neuvoston ja parlamentin kanssa täysipainoisesti perusoikeusviraston riippumatonta ulkoista asiantuntemusta politiikkaa suunniteltaessa ja kehitettäessä;

| g) | kehittämään yhdessä perusoikeusviraston ja jäsenvaltioiden ihmisoikeuselinten kanssa ja laaja-alaisesti edustetulta kansalaisyhteiskunnalta saadun aineiston perusteella tietopankki, johon kerätään ja jossa julkaistaan kaikki tiedot ja raportit, jotka koskevat unionin ja yksittäisten jäsenvaltioiden perusoikeustilannetta; |
| --- | --- |

g)

kehittämään yhdessä perusoikeusviraston ja jäsenvaltioiden ihmisoikeuselinten kanssa ja laaja-alaisesti edustetulta kansalaisyhteiskunnalta saadun aineiston perusteella tietopankki, johon kerätään ja jossa julkaistaan kaikki tiedot ja raportit, jotka koskevat unionin ja yksittäisten jäsenvaltioiden perusoikeustilannetta;

| 10. | kehottaa komissiota varmistamaan, että edellä mainittua sisäistä strategiaa täydennetään selkeällä ja yksityiskohtaisella uudella mekanismilla, joka perustuu vankasti kansainväliseen oikeuteen ja unionin lainsäädäntöön ja kattaa kaikki SEU-sopimuksen 2 artiklan nojalla suojeltavat arvot, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus unionin ulkosuhteissa jo sovellettavan ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen kanssa ja saattaa unionin toimielimet ja jäsenvaltiot vastuuseen niiden toimista ja toimimattomuudesta perusoikeuksien saralla; katsoo, että mekanismin avulla olisi voitava valvoa, miten kaikki unionin jäsenvaltiot kunnioittavat perusoikeuksia, ja huolehtia järjestelmällisestä ja institutionalisoidusta vuoropuhelusta, jos yksi tai useampi jäsenvaltio loukkaa perusoikeuksia; katsoo, että perussopimusten määräyksien täysimääräisen hyödyntämisen mahdollistamiseksi komission olisi






  a) | luotava tulostaulu, joka perustuu yhteisiin ja objektiivisiin indikaattoreihin, joiden avulla demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia arvioidaan ja joiden olisi vastattava liittymistä koskevia Kööpenhaminan poliittisia kriteereitä sekä perussopimusten 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettuja arvoja ja oikeuksia ja jotka olisi laadittava voimassa olevien normien perusteella; harkittava unionin oikeusalan tulostaulun laajentamista siten, että siinä arvioidaan säännöllisesti ja jäsenvaltioittain myös perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista; |
| --- | --- | --- |

10.

kehottaa komissiota varmistamaan, että edellä mainittua sisäistä strategiaa täydennetään selkeällä ja yksityiskohtaisella uudella mekanismilla, joka perustuu vankasti kansainväliseen oikeuteen ja unionin lainsäädäntöön ja kattaa kaikki SEU-sopimuksen 2 artiklan nojalla suojeltavat arvot, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus unionin ulkosuhteissa jo sovellettavan ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen kanssa ja saattaa unionin toimielimet ja jäsenvaltiot vastuuseen niiden toimista ja toimimattomuudesta perusoikeuksien saralla; katsoo, että mekanismin avulla olisi voitava valvoa, miten kaikki unionin jäsenvaltiot kunnioittavat perusoikeuksia, ja huolehtia järjestelmällisestä ja institutionalisoidusta vuoropuhelusta, jos yksi tai useampi jäsenvaltio loukkaa perusoikeuksia; katsoo, että perussopimusten määräyksien täysimääräisen hyödyntämisen mahdollistamiseksi komission olisi

a)

luotava tulostaulu, joka perustuu yhteisiin ja objektiivisiin indikaattoreihin, joiden avulla demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia arvioidaan ja joiden olisi vastattava liittymistä koskevia Kööpenhaminan poliittisia kriteereitä sekä perussopimusten 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettuja arvoja ja oikeuksia ja jotka olisi laadittava voimassa olevien normien perusteella; harkittava unionin oikeusalan tulostaulun laajentamista siten, että siinä arvioidaan säännöllisesti ja jäsenvaltioittain myös perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista;

| b) | varmistettava vakiintuneeseen tulostauluun ja maiden vuosittaisten arviointien järjestelmään perustuva jatkuva valvonta, jota kehitetään yhteistyössä neuvoston ja parlamentin kanssa ja joka koskee oikeusvaltioperiaatteen noudattamista ja perusoikeustilannetta kaikissa unionin jäsenvaltioissa perusoikeusviraston, Euroopan neuvoston ja sen alaisen Venetsian komission sekä kansalaisjärjestöjen toimittamien tietojen perusteella; |
| --- | --- |

b)

varmistettava vakiintuneeseen tulostauluun ja maiden vuosittaisten arviointien järjestelmään perustuva jatkuva valvonta, jota kehitetään yhteistyössä neuvoston ja parlamentin kanssa ja joka koskee oikeusvaltioperiaatteen noudattamista ja perusoikeustilannetta kaikissa unionin jäsenvaltioissa perusoikeusviraston, Euroopan neuvoston ja sen alaisen Venetsian komission sekä kansalaisjärjestöjen toimittamien tietojen perusteella;

| c) | ehdotettava tässä yhteydessä perusoikeusvirastoa koskevan asetuksen tarkistamista, jotta virastolle voidaan antaa laajemmat valtuudet ja jotta sen henkilöresursseja ja varoja voidaan lisätä siten, että se voi valvoa eri jäsenvaltioiden tilannetta ja julkaista vuosittain valvontaraportin, jossa arvioidaan yksityiskohtaisesti kunkin jäsenvaltion saavutuksia; |
| --- | --- |

c)

ehdotettava tässä yhteydessä perusoikeusvirastoa koskevan asetuksen tarkistamista, jotta virastolle voidaan antaa laajemmat valtuudet ja jotta sen henkilöresursseja ja varoja voidaan lisätä siten, että se voi valvoa eri jäsenvaltioiden tilannetta ja julkaista vuosittain valvontaraportin, jossa arvioidaan yksityiskohtaisesti kunkin jäsenvaltion saavutuksia;

| d) | annettava virallinen varoitus, jos indikaattorit osoittavat vakiintuneen tulostaulun ja edellä mainitun vuosittaisen valvontaraportin perusteella, että jäsenvaltiot loukkaavat oikeusvaltioperiaatetta tai perusoikeuksia; virallista varoitusta olisi täydennettävä järjestelmällisesti siten, että käynnistetään institutionalisoitu vuoropuhelu, johon komission ja asianomaisen jäsenvaltion ohella osallistuvat neuvosto, Euroopan parlamentti sekä kyseisen jäsenvaltion parlamentti; |
| --- | --- |

d)

annettava virallinen varoitus, jos indikaattorit osoittavat vakiintuneen tulostaulun ja edellä mainitun vuosittaisen valvontaraportin perusteella, että jäsenvaltiot loukkaavat oikeusvaltioperiaatetta tai perusoikeuksia; virallista varoitusta olisi täydennettävä järjestelmällisesti siten, että käynnistetään institutionalisoitu vuoropuhelu, johon komission ja asianomaisen jäsenvaltion ohella osallistuvat neuvosto, Euroopan parlamentti sekä kyseisen jäsenvaltion parlamentti;

| e) | edistettävä osaltaan unionin toimielinten ja virastojen, Euroopan neuvoston, YK:n ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden koordinoinnin parantamista; tehostettava unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden yhteistyötä, mukaan luettuna Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteistyö; |
| --- | --- |

e)

edistettävä osaltaan unionin toimielinten ja virastojen, Euroopan neuvoston, YK:n ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden koordinoinnin parantamista; tehostettava unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden yhteistyötä, mukaan luettuna Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteistyö;

| 11. | pitää myönteisenä, että neuvosto aikoo käydä keskusteluja oikeusvaltioperiaatteesta; katsoo kuitenkin, että keskustelujen käyminen ei ole tehokkain tapa ratkaista ongelmia, jotka liittyvät Euroopan unionin perusarvojen noudattamatta jättämiseen; pitää valitettavana, että Euroopan parlamentti ei saa tietoa kyseisten keskustelujen järjestämisestä eikä voi myöskään osallistua niiden järjestämiseen; kehottaa neuvostoa ottamaan keskustelujensa perustaksi Euroopan komission, Euroopan parlamentin, kansalaisyhteiskunnan, Euroopan neuvoston ja sen alaisen Venetsian komission sekä muiden institutionaalisten toimijoiden ja niiden ulkopuolisten tahojen laatimat vuotuiset raportit ja erityiskertomukset; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä, että neuvosto aikoo käydä keskusteluja oikeusvaltioperiaatteesta; katsoo kuitenkin, että keskustelujen käyminen ei ole tehokkain tapa ratkaista ongelmia, jotka liittyvät Euroopan unionin perusarvojen noudattamatta jättämiseen; pitää valitettavana, että Euroopan parlamentti ei saa tietoa kyseisten keskustelujen järjestämisestä eikä voi myöskään osallistua niiden järjestämiseen; kehottaa neuvostoa ottamaan keskustelujensa perustaksi Euroopan komission, Euroopan parlamentin, kansalaisyhteiskunnan, Euroopan neuvoston ja sen alaisen Venetsian komission sekä muiden institutionaalisten toimijoiden ja niiden ulkopuolisten tahojen laatimat vuotuiset raportit ja erityiskertomukset;

| 12. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan selvityksen perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien väitetyistä loukkauksista ja ryhtymään näitä väitteitä koskeviin toimiin, mikäli niiden paikkansapitävyys voidaan todistaa; kehottaa etenkin komissiota käynnistämään rikkomismenettelyjä, mikäli jäsenvaltioiden epäillään loukanneen näitä oikeuksia; |
| --- | --- |

12.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan selvityksen perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien väitetyistä loukkauksista ja ryhtymään näitä väitteitä koskeviin toimiin, mikäli niiden paikkansapitävyys voidaan todistaa; kehottaa etenkin komissiota käynnistämään rikkomismenettelyjä, mikäli jäsenvaltioiden epäillään loukanneen näitä oikeuksia;

| 13. | kehottaa komissiota antamaan enemmän painoarvoa unionin liittymiselle Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan, joka allekirjoitettiin Torinossa 18. lokakuuta 1961 ja jota tarkistettiin Strasbourgissa 3. toukokuuta 1996; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota antamaan enemmän painoarvoa unionin liittymiselle Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan, joka allekirjoitettiin Torinossa 18. lokakuuta 1961 ja jota tarkistettiin Strasbourgissa 3. toukokuuta 1996;

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan ja vahvistamaan kansallisia ihmisoikeusinstituutioita Pariisin periaatteiden mukaisesti, jotta voidaan varmistaa ihmisoikeuksien riippumaton edistäminen ja suojelu kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

14.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan ja vahvistamaan kansallisia ihmisoikeusinstituutioita Pariisin periaatteiden mukaisesti, jotta voidaan varmistaa ihmisoikeuksien riippumaton edistäminen ja suojelu kansallisella tasolla;

| 15. | vaatii parlamentin, Euroopan neuvoston, perusoikeusviraston ja Euroopan tasa-arvoinstituutin toiminnan tehokkaamman koordinoinnin ja yhtenäisyyden varmistamista; |
| --- | --- |

15.

vaatii parlamentin, Euroopan neuvoston, perusoikeusviraston ja Euroopan tasa-arvoinstituutin toiminnan tehokkaamman koordinoinnin ja yhtenäisyyden varmistamista;

| 16. | on huolissaan perusoikeuksien loukkaamisen huolestuttavasta kehityksestä unionissa, etenkin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden, tiettyihin väestöryhmiin kohdistuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden osalta, sekä iskuista ja painostuksesta, joita kohdistuu näiden väestöryhmien ja yhteisöjen oikeuksia puolustaviin kansalaisjärjestöihin; panee merkille jäsenvaltioiden haluttomuuden varmistaa näiden perusvapauksien ja -oikeuksien kunnioittaminen, varsinkin romanien, naisten, HLBTI-henkilöiden, turvapaikanhakijoiden, maahanmuuttajien ja muiden heikossa asemassa olevien väestöryhmien osalta; |
| --- | --- |

16.

on huolissaan perusoikeuksien loukkaamisen huolestuttavasta kehityksestä unionissa, etenkin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden, tiettyihin väestöryhmiin kohdistuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden osalta, sekä iskuista ja painostuksesta, joita kohdistuu näiden väestöryhmien ja yhteisöjen oikeuksia puolustaviin kansalaisjärjestöihin; panee merkille jäsenvaltioiden haluttomuuden varmistaa näiden perusvapauksien ja -oikeuksien kunnioittaminen, varsinkin romanien, naisten, HLBTI-henkilöiden, turvapaikanhakijoiden, maahanmuuttajien ja muiden heikossa asemassa olevien väestöryhmien osalta;

| 17. | kehottaa neuvostoa määrittämään yhteisen perustan sellaisia oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvia periaatteita ja normeja varten, joissa on nykyisin eroavaisuuksia jäsenvaltioiden välillä; kehottaa neuvostoa myös tarkastelemaan Euroopan unionin tuomioistuimen nykyisin soveltamaa määritelmää oikeusvaltioperiaatteesta neuvoston käynnistäessä aihetta koskevat keskustelut, joissa käsitellään esimerkiksi lainmukaisuutta, mukaan luettuna lainsäädännön täytäntöönpanoa koskeva avoin, vastuuvelvollinen, demokraattinen ja moniarvoinen prosessi, ja oikeusvarmuutta, täytäntöönpanovallan mielivaltaisen käytön kieltämistä, riippumattomia ja puolueettomia tuomioistuimia, oikeussuojan tehokasta tarkistamista ja perusoikeuksien kunnioittamista sekä yhdenvertaisuutta lain edessä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa neuvostoa määrittämään yhteisen perustan sellaisia oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvia periaatteita ja normeja varten, joissa on nykyisin eroavaisuuksia jäsenvaltioiden välillä; kehottaa neuvostoa myös tarkastelemaan Euroopan unionin tuomioistuimen nykyisin soveltamaa määritelmää oikeusvaltioperiaatteesta neuvoston käynnistäessä aihetta koskevat keskustelut, joissa käsitellään esimerkiksi lainmukaisuutta, mukaan luettuna lainsäädännön täytäntöönpanoa koskeva avoin, vastuuvelvollinen, demokraattinen ja moniarvoinen prosessi, ja oikeusvarmuutta, täytäntöönpanovallan mielivaltaisen käytön kieltämistä, riippumattomia ja puolueettomia tuomioistuimia, oikeussuojan tehokasta tarkistamista ja perusoikeuksien kunnioittamista sekä yhdenvertaisuutta lain edessä;

| 18. | muistuttaa, että oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on ennakkoedellytys perusoikeuksien suojelemiselle ja että turvallisuustoimenpiteet eivät perusoikeuskirjan 52 artiklan mukaisesti saa haitata näitä oikeuksia; muistuttaa myös, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6 artiklan nojalla jokaisella on oikeus vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on ennakkoedellytys perusoikeuksien suojelemiselle ja että turvallisuustoimenpiteet eivät perusoikeuskirjan 52 artiklan mukaisesti saa haitata näitä oikeuksia; muistuttaa myös, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6 artiklan nojalla jokaisella on oikeus vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen;

| 19. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita varmistamaan, että perusoikeudet ja periaatteet – sellaisina kuin ne ovat määritettyinä erityisesti perussopimuksissa, perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa – sisällytetään sisäisiin turvallisuuspolitiikkoihin ja -toimenpiteisiin heti alusta lähtien, kuten ehdotetaan perusoikeusviraston laatimassa strategia-asiakirjassa ”Embedding fundamental rights in the security agenda”; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ottamaan sosiaalista osallisuutta ja syrjimättömyyttä koskevat toimenpiteet huomioon tulevissa sisäisissä turvallisuusstrategioissa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita varmistamaan, että perusoikeudet ja periaatteet – sellaisina kuin ne ovat määritettyinä erityisesti perussopimuksissa, perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa – sisällytetään sisäisiin turvallisuuspolitiikkoihin ja -toimenpiteisiin heti alusta lähtien, kuten ehdotetaan perusoikeusviraston laatimassa strategia-asiakirjassa ”Embedding fundamental rights in the security agenda”; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ottamaan sosiaalista osallisuutta ja syrjimättömyyttä koskevat toimenpiteet huomioon tulevissa sisäisissä turvallisuusstrategioissa;

| 20. | pyytää komissiota Euroopan perusoikeusviraston tuella vahvistamaan perusoikeuksia koskevia valistus-, opetus- ja koulutustoimia ja -ohjelmia; toteaa, että näiden ohjelmien tavoitteena olisi luoda yhteenkuuluvuutta ja luottamusta kaikkien työmarkkinaosapuolten välillä kuulemalla myös kansalaisjärjestöjä, kansallisia perusoikeusinstituutioita sekä yhdenvertaisuutta ja syrjimättömyyttä edistäviä kansallisia virastoja; |
| --- | --- |

20.

pyytää komissiota Euroopan perusoikeusviraston tuella vahvistamaan perusoikeuksia koskevia valistus-, opetus- ja koulutustoimia ja -ohjelmia; toteaa, että näiden ohjelmien tavoitteena olisi luoda yhteenkuuluvuutta ja luottamusta kaikkien työmarkkinaosapuolten välillä kuulemalla myös kansalaisjärjestöjä, kansallisia perusoikeusinstituutioita sekä yhdenvertaisuutta ja syrjimättömyyttä edistäviä kansallisia virastoja;

| 21. | korostaa, että komission tehtävä perussopimusten valvojana ei rajoitu sen varmistamiseen, että jäsenvaltiot saattavat lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään, vaan se kattaa myös lainsäädännön täysimääräisen ja oikean soveltamisen erityisesti kansalaisten perusoikeuksien suojelemiseksi; pitää valitettavana, että käytännössä perusoikeuskirjan soveltamisalaa rajoitetaan, koska sen 51 artiklaa tulkitaan liian ahtaasti, mikä estää sen soveltamisen unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon; katsoo, että tätä lähestymistapaa olisi tarkasteltava uudelleen, jotta voidaan täyttää perusoikeuksia koskevat unionin kansalaisten odotukset; muistuttaa, että kansalaisten odotukset ovat perusoikeuskirjan tiukkaa tulkintaa korkeammalla ja että tavoitteeksi olisi asetettava kyseisten oikeuksien toteutuminen mahdollisimman hyvin; pitää siksi valitettavana, että kun komissio vastaa perusoikeuksien mahdollista rikkomista koskeviin vetoomuksiin, se vetoaa usein siihen, että sillä ei ole toimivaltaa asiassa; kehottaa tässä yhteydessä ottamaan käyttöön suositusten seurantaa, järjestelmällistä arviointia ja antamista koskevan mekanismin, jolla edistetään perusarvojen yleistä kunnioittamista jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että komission tehtävä perussopimusten valvojana ei rajoitu sen varmistamiseen, että jäsenvaltiot saattavat lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään, vaan se kattaa myös lainsäädännön täysimääräisen ja oikean soveltamisen erityisesti kansalaisten perusoikeuksien suojelemiseksi; pitää valitettavana, että käytännössä perusoikeuskirjan soveltamisalaa rajoitetaan, koska sen 51 artiklaa tulkitaan liian ahtaasti, mikä estää sen soveltamisen unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon; katsoo, että tätä lähestymistapaa olisi tarkasteltava uudelleen, jotta voidaan täyttää perusoikeuksia koskevat unionin kansalaisten odotukset; muistuttaa, että kansalaisten odotukset ovat perusoikeuskirjan tiukkaa tulkintaa korkeammalla ja että tavoitteeksi olisi asetettava kyseisten oikeuksien toteutuminen mahdollisimman hyvin; pitää siksi valitettavana, että kun komissio vastaa perusoikeuksien mahdollista rikkomista koskeviin vetoomuksiin, se vetoaa usein siihen, että sillä ei ole toimivaltaa asiassa; kehottaa tässä yhteydessä ottamaan käyttöön suositusten seurantaa, järjestelmällistä arviointia ja antamista koskevan mekanismin, jolla edistetään perusarvojen yleistä kunnioittamista jäsenvaltioissa;

| 22. | muistuttaa, että on ratkaisevan tärkeää soveltaa unionin lainsäädäntöä ja saattaa se oikea-aikaisesti ja oikein osaksi kansallista lainsäädäntöä, etenkin kun sillä vaikutetaan perusoikeuksiin tai kehitetään niitä; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että on ratkaisevan tärkeää soveltaa unionin lainsäädäntöä ja saattaa se oikea-aikaisesti ja oikein osaksi kansallista lainsäädäntöä, etenkin kun sillä vaikutetaan perusoikeuksiin tai kehitetään niitä;

Vapaus ja turvallisuus

Ilmaisunvapaus ja tiedotusvälineet

| 23. | muistuttaa, että sananvapaus, tiedonvälityksen vapaus ja lehdistönvapaus ovat keskeisessä asemassa demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamisessa; tuomitsee jyrkästi toimittajiin ja tiedotusvälineisiin kohdistetun väkivallan, painostuksen tai uhkailun myös silloin, kun kyse on hallitusten ja valtioiden tekemiin perusoikeuksien loukkauksiin liittyvien tietojen ja tietolähteiden julkituomisesta; kehottaa jäsenvaltioita pidättymään toimenpiteistä, jotka haittaisivat näitä vapauksia; kehottaa uudelleen komissiota arvioimaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä ja muuttamaan sitä siten kuin parlamentti on ohjeistanut 22. toukokuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa; |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että sananvapaus, tiedonvälityksen vapaus ja lehdistönvapaus ovat keskeisessä asemassa demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamisessa; tuomitsee jyrkästi toimittajiin ja tiedotusvälineisiin kohdistetun väkivallan, painostuksen tai uhkailun myös silloin, kun kyse on hallitusten ja valtioiden tekemiin perusoikeuksien loukkauksiin liittyvien tietojen ja tietolähteiden julkituomisesta; kehottaa jäsenvaltioita pidättymään toimenpiteistä, jotka haittaisivat näitä vapauksia; kehottaa uudelleen komissiota arvioimaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä ja muuttamaan sitä siten kuin parlamentti on ohjeistanut 22. toukokuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa;

| 24. | korostaa, että julkiset, riippumattomat, vapaat, monimuotoiset ja moniarvoiset tiedotusvälineet, jotka toimivat sekä verkkoympäristössä että perinteisesti, ja toimittajat ovat demokratian keskeinen osa; katsoo, että tiedotusvälineiden omistus ja hallinta eivät saisi keskittyä; korostaa tässä yhteydessä, että tiedotusvälineiden omistusta koskeva avoimuus on olennaista, jotta voidaan valvoa investointeja, jotka saattaisivat vaikuttaa tietojen tarjontaan; vaatii kehittämään riittävät ja oikeudenmukaiset taloutta koskevat säännöt, jotta voidaan taata myös verkkoympäristössä toimivien tiedotusvälineiden moniarvoisuus; kehottaa komissiota laatimaan toimintasuunnitelman, jolla varmistetaan, että kaikki tiedotusvälineet täyttävät riippumattomuutta ja laatua koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että julkiset, riippumattomat, vapaat, monimuotoiset ja moniarvoiset tiedotusvälineet, jotka toimivat sekä verkkoympäristössä että perinteisesti, ja toimittajat ovat demokratian keskeinen osa; katsoo, että tiedotusvälineiden omistus ja hallinta eivät saisi keskittyä; korostaa tässä yhteydessä, että tiedotusvälineiden omistusta koskeva avoimuus on olennaista, jotta voidaan valvoa investointeja, jotka saattaisivat vaikuttaa tietojen tarjontaan; vaatii kehittämään riittävät ja oikeudenmukaiset taloutta koskevat säännöt, jotta voidaan taata myös verkkoympäristössä toimivien tiedotusvälineiden moniarvoisuus; kehottaa komissiota laatimaan toimintasuunnitelman, jolla varmistetaan, että kaikki tiedotusvälineet täyttävät riippumattomuutta ja laatua koskevat vähimmäisvaatimukset;

| 25. | on huolissaan siitä, että eräissä jäsenvaltioissa toteutetaan yhä tukahduttavampia toimenpiteitä yhteiskunnallisia liikkeitä ja mielenosoituksia, kokoontumisvapautta ja ilmaisunvapautta vastaan; on erityisen huolissaan suhteettomasta voimankäytöstä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan sekä tähän kysymykseen paneutuvien poliisien ja tutkintatapausten pienestä määrästä; kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan kokoontumisvapautta ja olemaan hyväksymättä toimenpiteitä, joilla kyseenalaistetaan tai jopa kriminalisoidaan perusoikeuksien ja -vapauksien käyttäminen ja jotka kohdistuvat esimerkiksi mielenosoitus- ja lakko-oikeutta, kokoontumis- ja yhdistymisvapautta sekä ilmaisunvapautta vastaan; on erittäin huolissaan monien jäsenvaltioiden kansallisesta lainsäädännöstä, jolla vaikutetaan perusoikeuksiin julkisilla paikoilla ja rajoitetaan kokoontumisvapautta; kehottaa komissiota seuraamaan tapauksia, joissa perusoikeuksiin puututaan vakavalla tavalla ja jotka ovat seurausta siitä, että kansallisessa lainsäädännössä annetaan julkisia paikkoja koskevia rajoituksia turvallisuuteen vedoten, ja puuttumaan näihin tapauksiin; |
| --- | --- |

25.

on huolissaan siitä, että eräissä jäsenvaltioissa toteutetaan yhä tukahduttavampia toimenpiteitä yhteiskunnallisia liikkeitä ja mielenosoituksia, kokoontumisvapautta ja ilmaisunvapautta vastaan; on erityisen huolissaan suhteettomasta voimankäytöstä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan sekä tähän kysymykseen paneutuvien poliisien ja tutkintatapausten pienestä määrästä; kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan kokoontumisvapautta ja olemaan hyväksymättä toimenpiteitä, joilla kyseenalaistetaan tai jopa kriminalisoidaan perusoikeuksien ja -vapauksien käyttäminen ja jotka kohdistuvat esimerkiksi mielenosoitus- ja lakko-oikeutta, kokoontumis- ja yhdistymisvapautta sekä ilmaisunvapautta vastaan; on erittäin huolissaan monien jäsenvaltioiden kansallisesta lainsäädännöstä, jolla vaikutetaan perusoikeuksiin julkisilla paikoilla ja rajoitetaan kokoontumisvapautta; kehottaa komissiota seuraamaan tapauksia, joissa perusoikeuksiin puututaan vakavalla tavalla ja jotka ovat seurausta siitä, että kansallisessa lainsäädännössä annetaan julkisia paikkoja koskevia rajoituksia turvallisuuteen vedoten, ja puuttumaan näihin tapauksiin;

| 26. | toteaa, että terrorismitapaukset ovat saaneet unionin ja jäsenvaltiot tehostamaan terrorismin ja radikalisoitumisen vastaisia toimenpiteitään; kehottaa unionia ja kansallisia viranomaisia kunnioittamaan tällaisia toimenpiteitä hyväksyttäessä täysimääräisesti demokratian ja oikeusvaltion periaatteita ja perusoikeuksia, etenkin puolustusoikeutta, syyttömyysolettamaa, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevaa oikeutta, oikeutta yksityiselämään ja henkilötietojen suojaa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota arvioimaan täysin avoimesti kaikkia terrorismin torjuntaan liittyviä kansallisia sääntely- ja lainsäädäntöaloitteita tai -ehdotuksia voidakseen todeta, ovatko ne SEU-sopimuksen 2 artiklan ja perusoikeuskirjan mukaisia; |
| --- | --- |

26.

toteaa, että terrorismitapaukset ovat saaneet unionin ja jäsenvaltiot tehostamaan terrorismin ja radikalisoitumisen vastaisia toimenpiteitään; kehottaa unionia ja kansallisia viranomaisia kunnioittamaan tällaisia toimenpiteitä hyväksyttäessä täysimääräisesti demokratian ja oikeusvaltion periaatteita ja perusoikeuksia, etenkin puolustusoikeutta, syyttömyysolettamaa, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevaa oikeutta, oikeutta yksityiselämään ja henkilötietojen suojaa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota arvioimaan täysin avoimesti kaikkia terrorismin torjuntaan liittyviä kansallisia sääntely- ja lainsäädäntöaloitteita tai -ehdotuksia voidakseen todeta, ovatko ne SEU-sopimuksen 2 artiklan ja perusoikeuskirjan mukaisia;

| 27. | myöntää, että kansainvälisen kyberrikollisuuden ja kyberterrorismin voimakas leviäminen asettaa vakavia haasteita ja herättää vakavaa huolta perusoikeuksien suojelemisesta verkkoympäristössä; pitää olennaisena, että unioni laatii kyberturvallisuutta koskevia täsmällisiä asiantuntija-arviointeja, jotta kybertoimintaympäristössä voidaan noudattaa tiukasti perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklaa; |
| --- | --- |

27.

myöntää, että kansainvälisen kyberrikollisuuden ja kyberterrorismin voimakas leviäminen asettaa vakavia haasteita ja herättää vakavaa huolta perusoikeuksien suojelemisesta verkkoympäristössä; pitää olennaisena, että unioni laatii kyberturvallisuutta koskevia täsmällisiä asiantuntija-arviointeja, jotta kybertoimintaympäristössä voidaan noudattaa tiukasti perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklaa;

| 28. | pitää myönteisenä, että Yhdysvaltojen senaatti on antanut raportin CIA:n tutkintavankeus- ja kuulusteluohjelmasta; kehottaa jäsenvaltioita olemaan suvaitsematta minkäänlaisen kidutuksen harjoittamista tai muunlaista epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua alueellaan; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vastuuseen saattamisen tapauksissa, joissa perusoikeuksia on loukattu, kun epäillään, että Euroopan maiden aluetta on käytetty CIA:n vankikuljetuksiin ja laittomaan vankien säilyttämiseen; kehottaa jäsenvaltioita tekemään avoimia tutkimuksia selvittääkseen totuuden alueensa ja ilmatilansa käyttämisestä ja tekemään täyttä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa sen käynnistettyä hiljattain uudelleen asiaa koskevat tutkimuksensa ja asian seurannassa; kehottaa suojelemaan tällaisia loukkauksia paljastaneita henkilöitä, kuten toimittajia ja tietolähteitä; |
| --- | --- |

28.

pitää myönteisenä, että Yhdysvaltojen senaatti on antanut raportin CIA:n tutkintavankeus- ja kuulusteluohjelmasta; kehottaa jäsenvaltioita olemaan suvaitsematta minkäänlaisen kidutuksen harjoittamista tai muunlaista epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua alueellaan; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan vastuuseen saattamisen tapauksissa, joissa perusoikeuksia on loukattu, kun epäillään, että Euroopan maiden aluetta on käytetty CIA:n vankikuljetuksiin ja laittomaan vankien säilyttämiseen; kehottaa jäsenvaltioita tekemään avoimia tutkimuksia selvittääkseen totuuden alueensa ja ilmatilansa käyttämisestä ja tekemään täyttä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa sen käynnistettyä hiljattain uudelleen asiaa koskevat tutkimuksensa ja asian seurannassa; kehottaa suojelemaan tällaisia loukkauksia paljastaneita henkilöitä, kuten toimittajia ja tietolähteitä;

| 29. | on huolissaan toistuvista raporteista, joissa väitetään, että jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tiedustelupalvelutoiminta loukkaa unionin perusoikeuksia ja etenkin tietosuojalainsäädäntöä ja mahdollistaa unionin kansalaisten sähköistä viestintää koskevien tietojen säilyttämisen ja niihin pääsemisen; tuomitsee voimakkaasti laajamittaiset valvontatoimet, joita on paljastunut vuodesta 2013 lähtien, ja pitää niiden jatkumista valitettavana; kehottaa tekemään selvityksiä näistä toimista ja erityisesti niiden vaikutuksista sekä eräiden jäsenvaltioiden tiedustelupalvelujen nykyisistä toimista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan täysin huomioon vaatimukset ja suositukset, joita parlamentti esitti 12. maaliskuuta 2014 antamassaan päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa, kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden tiedustelupalvelut noudattavat perusoikeuksien mukaisia velvoitteita ja että ne asetetaan parlamentaarisen ja oikeudellisen valvonnan alaisuuteen; |
| --- | --- |

29.

on huolissaan toistuvista raporteista, joissa väitetään, että jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tiedustelupalvelutoiminta loukkaa unionin perusoikeuksia ja etenkin tietosuojalainsäädäntöä ja mahdollistaa unionin kansalaisten sähköistä viestintää koskevien tietojen säilyttämisen ja niihin pääsemisen; tuomitsee voimakkaasti laajamittaiset valvontatoimet, joita on paljastunut vuodesta 2013 lähtien, ja pitää niiden jatkumista valitettavana; kehottaa tekemään selvityksiä näistä toimista ja erityisesti niiden vaikutuksista sekä eräiden jäsenvaltioiden tiedustelupalvelujen nykyisistä toimista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan täysin huomioon vaatimukset ja suositukset, joita parlamentti esitti 12. maaliskuuta 2014 antamassaan päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa, kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden tiedustelupalvelut noudattavat perusoikeuksien mukaisia velvoitteita ja että ne asetetaan parlamentaarisen ja oikeudellisen valvonnan alaisuuteen;

| 30. | on huolissaan siitä, että jäsenvaltioissa on hyväksytty kaiken kattavaa valvontaa koskevia kansallisia lakeja, ja muistuttaa, että tarvitaan turvallisuusvälineitä, jotka ovat kohdennettuja, ehdottoman välttämättömiä ja oikeasuhteisia demokraattisessa yhteiskunnassa; kehottaa uudelleen unionia ja jäsenvaltioita perustamaan ilmiantajien suojelujärjestelmän; |
| --- | --- |

30.

on huolissaan siitä, että jäsenvaltioissa on hyväksytty kaiken kattavaa valvontaa koskevia kansallisia lakeja, ja muistuttaa, että tarvitaan turvallisuusvälineitä, jotka ovat kohdennettuja, ehdottoman välttämättömiä ja oikeasuhteisia demokraattisessa yhteiskunnassa; kehottaa uudelleen unionia ja jäsenvaltioita perustamaan ilmiantajien suojelujärjestelmän;

| 31. | pitää valitettavana, että kansalaiset eivät tunne riittävästi oikeuttaan tietosuojaan ja yksityiselämän suojaan eivätkä tarjolla olevia muutoksenhakukeinoja; korostaa sen vuoksi kansallisten tietoturvaviranomaisten roolia näiden oikeuksien edistämisessä ja tunnetuksi tekemisessä; pitää tärkeänä perehdyttää kansalaiset ja erityisesti lapset henkilötietojensa suojeluun, myös kyberavaruudessa, ja niihin vaaroihin, joille he saattavat altistua; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään valistuskampanjoita erityisesti kouluissa; korostaa, että nopean teknologiakehityksen ja lisääntyvien kyberhyökkäysten vuoksi on kiinnitettävä erityistä huomiota henkilötietojen suojaan internetissä keskittymällä ennen kaikkea tietojen käsittelyn ja säilytyksen turvallisuuteen; painottaa, että vaikka oikeus tulla unohdetuksi ei ole ehdoton ja sitä on kunnioitettava oikeassa suhteessa muihin perusoikeuksiin nähden, yksityishenkilöille on annettava oikeus oikaista verkossa olevia henkilötietojaan; on erittäin huolissaan siitä, että useimmilla käyttäjillä on vaikeuksia varmistaa oikeuksiensa kunnioittaminen digitaalisessa ympäristössä; kehottaa neuvostoa edistämään pikaisesti henkilötietosuojapaketin täytäntöönpanoa, jotta koko unionin alueella voidaan varmistaa korkea tietosuojan taso; |
| --- | --- |

31.

pitää valitettavana, että kansalaiset eivät tunne riittävästi oikeuttaan tietosuojaan ja yksityiselämän suojaan eivätkä tarjolla olevia muutoksenhakukeinoja; korostaa sen vuoksi kansallisten tietoturvaviranomaisten roolia näiden oikeuksien edistämisessä ja tunnetuksi tekemisessä; pitää tärkeänä perehdyttää kansalaiset ja erityisesti lapset henkilötietojensa suojeluun, myös kyberavaruudessa, ja niihin vaaroihin, joille he saattavat altistua; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään valistuskampanjoita erityisesti kouluissa; korostaa, että nopean teknologiakehityksen ja lisääntyvien kyberhyökkäysten vuoksi on kiinnitettävä erityistä huomiota henkilötietojen suojaan internetissä keskittymällä ennen kaikkea tietojen käsittelyn ja säilytyksen turvallisuuteen; painottaa, että vaikka oikeus tulla unohdetuksi ei ole ehdoton ja sitä on kunnioitettava oikeassa suhteessa muihin perusoikeuksiin nähden, yksityishenkilöille on annettava oikeus oikaista verkossa olevia henkilötietojaan; on erittäin huolissaan siitä, että useimmilla käyttäjillä on vaikeuksia varmistaa oikeuksiensa kunnioittaminen digitaalisessa ympäristössä; kehottaa neuvostoa edistämään pikaisesti henkilötietosuojapaketin täytäntöönpanoa, jotta koko unionin alueella voidaan varmistaa korkea tietosuojan taso;

| 32. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden tiedustelupalveluiden toiminta on lainmukaista ja noudattaa täysin perussopimuksia ja perusoikeuskirjaa; kehottaa tässä tarkoituksessa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisessa lainsäädännössä sallitaan henkilötietojen (myös ns. metatietojen) keruu ja analysointi vain asianomaisen henkilön suostumuksella tai tuomioistuimen päätöksellä, joka on annettu asianomaisen henkilön rikollistoimintaan osallistumista koskevan perustellun epäilyn perusteella; |
| --- | --- |

32.

muistuttaa, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden tiedustelupalveluiden toiminta on lainmukaista ja noudattaa täysin perussopimuksia ja perusoikeuskirjaa; kehottaa tässä tarkoituksessa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisessa lainsäädännössä sallitaan henkilötietojen (myös ns. metatietojen) keruu ja analysointi vain asianomaisen henkilön suostumuksella tai tuomioistuimen päätöksellä, joka on annettu asianomaisen henkilön rikollistoimintaan osallistumista koskevan perustellun epäilyn perusteella;

| 33. | korostaa, että laittomasta tietojen keruusta ja käsittelystä olisi rangaistava samalla tavalla kuin perinteisen kirjesalaisuuden loukkaamisesta; painottaa, että ”takaporttien” ja kaikkien muiden sellaisten tekniikoiden kehittäminen, joilla heikennetään tai kierretään turvatoimenpiteitä tai hyödynnetään niissä olevia heikkouksia, olisi ankarasti kiellettävä; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että laittomasta tietojen keruusta ja käsittelystä olisi rangaistava samalla tavalla kuin perinteisen kirjesalaisuuden loukkaamisesta; painottaa, että ”takaporttien” ja kaikkien muiden sellaisten tekniikoiden kehittäminen, joilla heikennetään tai kierretään turvatoimenpiteitä tai hyödynnetään niissä olevia heikkouksia, olisi ankarasti kiellettävä;

| 34. | paheksuu sitä, että julkiset ja yksityiset toimijat ovat painostaneet yksityisiä yrityksiä luovuttamaan käyttäjiin liittyviä tietoja, valvomaan internetin sisältöä tai kyseenalaistamaan verkon neutraaliuden periaatteen; |
| --- | --- |

34.

paheksuu sitä, että julkiset ja yksityiset toimijat ovat painostaneet yksityisiä yrityksiä luovuttamaan käyttäjiin liittyviä tietoja, valvomaan internetin sisältöä tai kyseenalaistamaan verkon neutraaliuden periaatteen;

| 35. | korostaa, että perusoikeuksien takaaminen nykyisessä tietoyhteiskunnassa on unionille keskeinen haaste, sillä tieto- ja viestintätekniikan kasvava käyttö muodostaa kybertoimintaympäristössä uusia perusoikeuksiin kohdistuvia uhkia; toteaa, että näiden oikeuksien suojelua olisi vahvistettava varmistamalla, että niitä edistetään ja suojellaan verkkoympäristössä samalla tavalla ja yhtä laajasti kuin sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että perusoikeuksien takaaminen nykyisessä tietoyhteiskunnassa on unionille keskeinen haaste, sillä tieto- ja viestintätekniikan kasvava käyttö muodostaa kybertoimintaympäristössä uusia perusoikeuksiin kohdistuvia uhkia; toteaa, että näiden oikeuksien suojelua olisi vahvistettava varmistamalla, että niitä edistetään ja suojellaan verkkoympäristössä samalla tavalla ja yhtä laajasti kuin sen ulkopuolella;

| 36. | kehottaa komissiota valvomaan tarkasti tätä alaa koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa ja katsoo, että jäsenvaltioiden on sovellettava rikoslainsäädäntöä käytäntöön tehokkaalla rikostutkinnalla ja syytteeseen asettamisella, jotta varmistetaan uhrien perusoikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota valvomaan tarkasti tätä alaa koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa ja katsoo, että jäsenvaltioiden on sovellettava rikoslainsäädäntöä käytäntöön tehokkaalla rikostutkinnalla ja syytteeseen asettamisella, jotta varmistetaan uhrien perusoikeuksien kunnioittaminen;

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valvomaan valppaasti, miten tietyt uudet tekniikat, kuten miehittämättömät ilma-alukset, voivat vaikuttaa kansalaisten perusoikeuksiin ja erityisesti yksityiselämää koskevaan oikeuteen ja henkilötietojen suojaan; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valvomaan valppaasti, miten tietyt uudet tekniikat, kuten miehittämättömät ilma-alukset, voivat vaikuttaa kansalaisten perusoikeuksiin ja erityisesti yksityiselämää koskevaan oikeuteen ja henkilötietojen suojaan;

| 38. | korostaa koulutuksen keskeistä merkitystä radikalisoitumisen sekä suvaitsemattomuuden ja ääriliikehdinnän kasvun torjumisessa; |
| --- | --- |

38.

korostaa koulutuksen keskeistä merkitystä radikalisoitumisen sekä suvaitsemattomuuden ja ääriliikehdinnän kasvun torjumisessa;

| 39. | pitää valitettavana syrjintätapauksia, joissa joidenkin jäsenvaltioiden poliisivoimat ovat käyttäneet väkivaltaa maahanmuuttajia, romaneja, HLBTI-henkilöitä tai vammaisia henkilöitä kohtaan; kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan näitä tapauksia ja määräämään niiden johdosta rangaistuksia; katsoo, että poliisille olisi annettava ohjausta ja koulutusta nykyistä enemmän syrjintä- ja väkivaltatapauksista, joiden uhriksi nämä vähemmistöt joutuvat; kehottaa jäsenvaltioita palauttamaan luottamuksen, joka vähemmistöillä on ollut poliisiin, ja kannustaa niitä ilmiantamaan tällaiset tapaukset; kehottaa myös jäsenvaltioiden viranomaisia torjumaan joidenkin poliisivoimien harjoittamaa syrjivää etnistä profilointia; |
| --- | --- |

39.

pitää valitettavana syrjintätapauksia, joissa joidenkin jäsenvaltioiden poliisivoimat ovat käyttäneet väkivaltaa maahanmuuttajia, romaneja, HLBTI-henkilöitä tai vammaisia henkilöitä kohtaan; kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan näitä tapauksia ja määräämään niiden johdosta rangaistuksia; katsoo, että poliisille olisi annettava ohjausta ja koulutusta nykyistä enemmän syrjintä- ja väkivaltatapauksista, joiden uhriksi nämä vähemmistöt joutuvat; kehottaa jäsenvaltioita palauttamaan luottamuksen, joka vähemmistöillä on ollut poliisiin, ja kannustaa niitä ilmiantamaan tällaiset tapaukset; kehottaa myös jäsenvaltioiden viranomaisia torjumaan joidenkin poliisivoimien harjoittamaa syrjivää etnistä profilointia;

Uskonnonvapaus ja omantunnon vapaus

| 40. | viittaa perusoikeuskirjan 10 artiklaan, jossa suojellaan ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapautta, mukaan luettuna vapaus harjoittaa valitsemaansa uskontoa ja vaihtaa uskontoa tai vakaumusta; katsoo, että tämä kattaa myös ei-uskovien vapauden; tuomitsee kaikki syrjinnän ja suvaitsemattomuuden muodot ja vaatii kieltämään kaiken niihin perustuvan syrjinnän; pitää tässä yhteydessä valitettavina viimeaikaisia juutalaisvastaisia ja muslimivastaisia syrjintätapauksia ja väkivaltaisuuksia; kehottaa jäsenvaltioita, mukaan luettuina paikallisviranomaiset, suojelemaan kaikin keinoin uskonnon tai vakaumuksen vapautta sekä edistämään suvaitsevaisuutta ja kulttuurien välistä vuoropuhelua harjoittamalla vaikuttavaa politiikkaa ja tehostamalla tarvittaessa syrjinnänvastaisia toimia; muistuttaa maallisen ja neutraalin valtion merkityksestä suojana kaikenlaiselta uskonnollisen, ateistisen tai agnostisen yhteisön toista yhteisöä vastaan kohdistamalta syrjinnältä sekä kaikkien uskontojen ja vakaumusten yhdenvertaisen kohtelun takaajana; on huolissaan jumalanpilkkaa ja uskonnollisia loukkauksia koskevien lakien soveltamisesta Euroopan unionissa, sillä ne voivat vaikuttaa tuntuvasti ilmaisunvapauteen, ja kehottaa jäsenvaltioita kumoamaan tällaiset lait; tuomitsee tiukasti pyhäkköihin tehdyt iskut ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että nämä rikokset eivät jää vaille rangaistusta; |
| --- | --- |

40.

viittaa perusoikeuskirjan 10 artiklaan, jossa suojellaan ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapautta, mukaan luettuna vapaus harjoittaa valitsemaansa uskontoa ja vaihtaa uskontoa tai vakaumusta; katsoo, että tämä kattaa myös ei-uskovien vapauden; tuomitsee kaikki syrjinnän ja suvaitsemattomuuden muodot ja vaatii kieltämään kaiken niihin perustuvan syrjinnän; pitää tässä yhteydessä valitettavina viimeaikaisia juutalaisvastaisia ja muslimivastaisia syrjintätapauksia ja väkivaltaisuuksia; kehottaa jäsenvaltioita, mukaan luettuina paikallisviranomaiset, suojelemaan kaikin keinoin uskonnon tai vakaumuksen vapautta sekä edistämään suvaitsevaisuutta ja kulttuurien välistä vuoropuhelua harjoittamalla vaikuttavaa politiikkaa ja tehostamalla tarvittaessa syrjinnänvastaisia toimia; muistuttaa maallisen ja neutraalin valtion merkityksestä suojana kaikenlaiselta uskonnollisen, ateistisen tai agnostisen yhteisön toista yhteisöä vastaan kohdistamalta syrjinnältä sekä kaikkien uskontojen ja vakaumusten yhdenvertaisen kohtelun takaajana; on huolissaan jumalanpilkkaa ja uskonnollisia loukkauksia koskevien lakien soveltamisesta Euroopan unionissa, sillä ne voivat vaikuttaa tuntuvasti ilmaisunvapauteen, ja kehottaa jäsenvaltioita kumoamaan tällaiset lait; tuomitsee tiukasti pyhäkköihin tehdyt iskut ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että nämä rikokset eivät jää vaille rangaistusta;

| 41. | kehottaa kunnioittamaan uskonnon ja vakaumuksen vapautta Kyproksen miehitetyssä osassa, jossa yli 500 uskonnollista ja kulttuurista muistomerkkiä on sortumaisillaan; |
| --- | --- |

41.

kehottaa kunnioittamaan uskonnon ja vakaumuksen vapautta Kyproksen miehitetyssä osassa, jossa yli 500 uskonnollista ja kulttuurista muistomerkkiä on sortumaisillaan;

| 42. | pitää huolestuttavana antisemitismin voimistumista Euroopassa ja holokaustin kieltävien tai sitä vähättelevien puheiden arkipäiväistymistä; on hyvin huolestunut siitä, että useat juutalaisyhteisön jäsenet suunnittelevat lähtevänsä pois Euroopasta antisemitistisen ilmapiirin ja juutalaisiin kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan vuoksi; |
| --- | --- |

42.

pitää huolestuttavana antisemitismin voimistumista Euroopassa ja holokaustin kieltävien tai sitä vähättelevien puheiden arkipäiväistymistä; on hyvin huolestunut siitä, että useat juutalaisyhteisön jäsenet suunnittelevat lähtevänsä pois Euroopasta antisemitistisen ilmapiirin ja juutalaisiin kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan vuoksi;

| 43. | ilmaisee olevansa erittäin huolissaan islaminvastaisten mielenosoitusten ja moskeijoihin tehtyjen iskujen lisääntymisestä ja siitä, että islam kytketään laajalti uskontona pienen vähemmistön uskonnolliseen fanatismiin; pitää muslimiyhteisön kokemaa syrjintää ja väkivaltaa valitettavana; kehottaa jäsenvaltioita tuomitsemaan johdonmukaisesti nämä teot ja noudattamaan tältä osin nollatoleranssia; |
| --- | --- |

43.

ilmaisee olevansa erittäin huolissaan islaminvastaisten mielenosoitusten ja moskeijoihin tehtyjen iskujen lisääntymisestä ja siitä, että islam kytketään laajalti uskontona pienen vähemmistön uskonnolliseen fanatismiin; pitää muslimiyhteisön kokemaa syrjintää ja väkivaltaa valitettavana; kehottaa jäsenvaltioita tuomitsemaan johdonmukaisesti nämä teot ja noudattamaan tältä osin nollatoleranssia;

Tasa-arvo ja syrjimättömyys

| 44. | pitää erittäin valitettavana, ettei neuvosto ole vielä hyväksynyt vuonna 2008 annettua ehdotusta direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on asettanut tämän direktiivin ensisijaiseksi tavoitteeksi; kehottaa neuvostoa jälleen hyväksymään ehdotuksen mahdollisimman pikaisesti; |
| --- | --- |

44.

pitää erittäin valitettavana, ettei neuvosto ole vielä hyväksynyt vuonna 2008 annettua ehdotusta direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on asettanut tämän direktiivin ensisijaiseksi tavoitteeksi; kehottaa neuvostoa jälleen hyväksymään ehdotuksen mahdollisimman pikaisesti;

| 45. | muistuttaa, että moniarvoisuus, syrjimättömyys ja suvaitsevaisuus ovat SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisesti unionin perusarvoja; katsoo, että yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta voidaan edistää ainoastaan harjoittamalla politiikkaa, jolla pyritään edistämään sekä virallista että konkreettista yhdenvertaisuutta ja torjumaan kaikkia ennakkoasenteita ja syrjintää, ja lopettamalla tällaisen politiikan avulla ennakkoluulot, jotka haittaavat yhteiskuntaan sopeuttamista; pitää valitettavana, että unionissa ilmenee vielä nykyäänkin syrjintää, marginalisoitumista ja jopa väkivaltaa ja huonoa kohtelua, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen; |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että moniarvoisuus, syrjimättömyys ja suvaitsevaisuus ovat SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisesti unionin perusarvoja; katsoo, että yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta voidaan edistää ainoastaan harjoittamalla politiikkaa, jolla pyritään edistämään sekä virallista että konkreettista yhdenvertaisuutta ja torjumaan kaikkia ennakkoasenteita ja syrjintää, ja lopettamalla tällaisen politiikan avulla ennakkoluulot, jotka haittaavat yhteiskuntaan sopeuttamista; pitää valitettavana, että unionissa ilmenee vielä nykyäänkin syrjintää, marginalisoitumista ja jopa väkivaltaa ja huonoa kohtelua, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen;

| 46. | katsoo, että unionin ja jäsenvaltioiden olisi vauhditettava pyrkimyksiään torjua syrjintää, ja suojella kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta ja edistettävä toimenpiteitä, joilla tehostetaan miesten ja naisten tasa-arvoa, lasten oikeuksia, ikääntyneiden ihmisten oikeuksia, vammaisten henkilöiden oikeuksia, HLBTI-henkilöiden oikeuksia ja kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksia; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita sisällyttämään moniperusteisen syrjinnän torjumisen tasa-arvoa koskevaan politiikkaansa; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että unionin ja jäsenvaltioiden olisi vauhditettava pyrkimyksiään torjua syrjintää, ja suojella kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta ja edistettävä toimenpiteitä, joilla tehostetaan miesten ja naisten tasa-arvoa, lasten oikeuksia, ikääntyneiden ihmisten oikeuksia, vammaisten henkilöiden oikeuksia, HLBTI-henkilöiden oikeuksia ja kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksia; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita sisällyttämään moniperusteisen syrjinnän torjumisen tasa-arvoa koskevaan politiikkaansa;

| 47. | tuomitsee kaikki väkivallan ja syrjinnän muodot Euroopan unionin alueella ja on huolissaan niiden määrän kasvusta; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita antamaan erityisiä poliittisia sitoumuksia torjua kaikki rasismin muodot mukaan luettuina juutalaisvastaisuus, islaminpelko, afrofobia ja romanivastaisuus; |
| --- | --- |

47.

tuomitsee kaikki väkivallan ja syrjinnän muodot Euroopan unionin alueella ja on huolissaan niiden määrän kasvusta; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita antamaan erityisiä poliittisia sitoumuksia torjua kaikki rasismin muodot mukaan luettuina juutalaisvastaisuus, islaminpelko, afrofobia ja romanivastaisuus;

| 48. | kehottaa komissiota ja neuvostoa tunnustamaan, että tarvitaan luotettavia ja vertailukelpoisia yhdenvertaisuutta koskevia tietoja, joilla mitataan syrjintää jaoteltuna syrjinnän eri syiden mukaan, jotta voidaan toimittaa tietoja poliittista päätöksentekoa varten, arvioida EU:n syrjinnän vastaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valvoa sitä paremmin; kehottaa komissiota määrittelemään yhdenvertaisuutta koskevien tietojen yhdenmukaiset keräysperiaatteet, jotka perustuvat itsemäärittelyyn, unionin tietosuojanormeihin ja asianomaisten yhteisöjen kuulemiseen; kehottaa jäsenvaltioita keräämään tietoja kaikista syrjinnän syistä; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota ja neuvostoa tunnustamaan, että tarvitaan luotettavia ja vertailukelpoisia yhdenvertaisuutta koskevia tietoja, joilla mitataan syrjintää jaoteltuna syrjinnän eri syiden mukaan, jotta voidaan toimittaa tietoja poliittista päätöksentekoa varten, arvioida EU:n syrjinnän vastaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valvoa sitä paremmin; kehottaa komissiota määrittelemään yhdenvertaisuutta koskevien tietojen yhdenmukaiset keräysperiaatteet, jotka perustuvat itsemäärittelyyn, unionin tietosuojanormeihin ja asianomaisten yhteisöjen kuulemiseen; kehottaa jäsenvaltioita keräämään tietoja kaikista syrjinnän syistä;

| 49. | vaatii painokkaasti EU:ta tuomitsemaan sukupuoleen perustuvan syrjinnän ja torjumaan sukupuoleen perustuvia ennakkoluuloja ja kliseitä koulutuksessa ja tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

49.

vaatii painokkaasti EU:ta tuomitsemaan sukupuoleen perustuvan syrjinnän ja torjumaan sukupuoleen perustuvia ennakkoluuloja ja kliseitä koulutuksessa ja tiedotusvälineissä;

Vähemmistöjen aseman edistäminen

| 50. | kehottaa unionia parantamaan johdonmukaisuuttaan vähemmistöjen suojelun alalla; on vahvasti sitä mieltä, että kaikki jäsenvaltiot sekä ehdokasvaltiot olisi velvoitettava samojen periaatteiden noudattamiseen ja kriteerien täyttämiseen, jotta vältetään kaksinaismoralismi; edellyttää siksi, että perustetaan tehokas mekanismi, jolla valvotaan kaikenlaisten vähemmistöjen perusoikeuksien kunnioittamista ja varmistetaan se sekä ehdokasmaissa että jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

50.

kehottaa unionia parantamaan johdonmukaisuuttaan vähemmistöjen suojelun alalla; on vahvasti sitä mieltä, että kaikki jäsenvaltiot sekä ehdokasvaltiot olisi velvoitettava samojen periaatteiden noudattamiseen ja kriteerien täyttämiseen, jotta vältetään kaksinaismoralismi; edellyttää siksi, että perustetaan tehokas mekanismi, jolla valvotaan kaikenlaisten vähemmistöjen perusoikeuksien kunnioittamista ja varmistetaan se sekä ehdokasmaissa että jäsenvaltioissa;

| 51. | korostaa, että Euroopan unionin on oltava alue, jossa kunnioitetaan etnistä, kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta; kehottaa EU:n toimielimiä laatimaan kattavan EU:n suojelujärjestelmän kansallisia, etnisiä ja kielellisiä vähemmistöjä varten, jotta varmistetaan heidän yhdenvertainen kohtelunsa ottaen huomioon kansainväliset oikeusperiaatteet ja olemassa olevat hyvät käytännöt, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan näiden vähemmistöjen tosiasiallisen yhdenvertaisuuden erityisesti kieltä, koulutusta ja kulttuuria koskevissa asioissa; kannustaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet ja panneet täytäntöön kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaa puiteyleissopimusta, tekemään niin; muistuttaa myös tarpeesta panna täytäntöön Etyjin puitteissa kehitetyt periaatteet; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että Euroopan unionin on oltava alue, jossa kunnioitetaan etnistä, kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta; kehottaa EU:n toimielimiä laatimaan kattavan EU:n suojelujärjestelmän kansallisia, etnisiä ja kielellisiä vähemmistöjä varten, jotta varmistetaan heidän yhdenvertainen kohtelunsa ottaen huomioon kansainväliset oikeusperiaatteet ja olemassa olevat hyvät käytännöt, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan näiden vähemmistöjen tosiasiallisen yhdenvertaisuuden erityisesti kieltä, koulutusta ja kulttuuria koskevissa asioissa; kannustaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet ja panneet täytäntöön kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaa puiteyleissopimusta, tekemään niin; muistuttaa myös tarpeesta panna täytäntöön Etyjin puitteissa kehitetyt periaatteet;

| 52. | tuomitsee kaikki kielen käyttöön perustuvat syrjinnän muodot ja kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet ja panneet täytäntöön alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevaa eurooppalaista peruskirjaa, tekemään niin; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet puuttuakseen kaikkiin suhteettomiin hallinnollisiin tai lainsäädännöllisiin esteisiin, jotka voisivat haitata kielellistä monimuotoisuutta EU:ssa tai kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

52.

tuomitsee kaikki kielen käyttöön perustuvat syrjinnän muodot ja kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet ja panneet täytäntöön alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevaa eurooppalaista peruskirjaa, tekemään niin; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet puuttuakseen kaikkiin suhteettomiin hallinnollisiin tai lainsäädännöllisiin esteisiin, jotka voisivat haitata kielellistä monimuotoisuutta EU:ssa tai kansallisella tasolla;

| 53. | painottaa, että ihmisarvoa, yhdenvertaisuutta lain edessä ja kaikenlaisen syrjinnän kieltoa koskevat periaatteet ovat oikeusvaltion perusta; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään kansallisen lainsäädäntökehyksen, jolla puututaan kaikenlaiseen syrjintään ja taataan voimassa olevan EU:n oikeuskehyksen tehokas täytäntöönpano; |
| --- | --- |

53.

painottaa, että ihmisarvoa, yhdenvertaisuutta lain edessä ja kaikenlaisen syrjinnän kieltoa koskevat periaatteet ovat oikeusvaltion perusta; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään kansallisen lainsäädäntökehyksen, jolla puututaan kaikenlaiseen syrjintään ja taataan voimassa olevan EU:n oikeuskehyksen tehokas täytäntöönpano;

Romanien tilanne

| 54. | pitää valitettavana, että romanivastaisuus on voimistumassa unionissa, ja on huolissaan romanien tilanteesta Euroopan unionissa ja useista tapauksista, joissa heitä on vainottu, pahoinpidelty, leimattu, syrjitty ja karkotettu laittomasti, mikä on vastoin perusoikeuksia ja unionin lainsäädäntöä; kehottaa komissiota toteuttamaan toimia niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka sallivat institutionaalisen syrjinnän ja erottelun; kehottaa jälleen kerran jäsenvaltioita soveltamaan vaikuttavasti strategioita, joilla edistetään todellista osallisuutta, toteutetaan tehostettuja ja asiaankuuluvia toimia osallisuuden edistämiseksi etenkin perusoikeuksien suojelemisen, koulutuksen, työllisyyden, asuntotarjonnan ja terveydenhuollon alalla ja torjumaan romaneihin kohdistuvaa väkivaltaa, vihapuhetta ja syrjintää, kuten edellytetään neuvoston 9. joulukuuta 2013 antamassa suosituksessa tehokkaista toimista romanien sopeuttamiseksi jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

54.

pitää valitettavana, että romanivastaisuus on voimistumassa unionissa, ja on huolissaan romanien tilanteesta Euroopan unionissa ja useista tapauksista, joissa heitä on vainottu, pahoinpidelty, leimattu, syrjitty ja karkotettu laittomasti, mikä on vastoin perusoikeuksia ja unionin lainsäädäntöä; kehottaa komissiota toteuttamaan toimia niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka sallivat institutionaalisen syrjinnän ja erottelun; kehottaa jälleen kerran jäsenvaltioita soveltamaan vaikuttavasti strategioita, joilla edistetään todellista osallisuutta, toteutetaan tehostettuja ja asiaankuuluvia toimia osallisuuden edistämiseksi etenkin perusoikeuksien suojelemisen, koulutuksen, työllisyyden, asuntotarjonnan ja terveydenhuollon alalla ja torjumaan romaneihin kohdistuvaa väkivaltaa, vihapuhetta ja syrjintää, kuten edellytetään neuvoston 9. joulukuuta 2013 antamassa suosituksessa tehokkaista toimista romanien sopeuttamiseksi jäsenvaltioihin;

| 55. | korostaa, että romanien integroimiseksi toteutettavat kansalliset strategiat on pantava asianmukaisesti täytäntöön kehittämällä yhdennettyjä politiikkoja ja käymällä vuoropuhelua paikallisviranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja romaniyhteisöjen kanssa; kehottaa komissiota huolehtimaan täytäntöönpanon valvonnasta ja yhteensovittamisen parantamisesta; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä romaniväestön edustajien kanssa hallinnoitaessa, valvottaessa ja arvioitaessa hankkeita, jotka vaikuttavat kyseisiin yhteisöihin, ja hyödyntämään tällöin käytettävissä olevia varoja, myös EU-varoja, samalla kun valvotaan tiukasti, miten romanien perusoikeudet toteutuvat, mukaan luettuna direktiivin 2004/38/EY (Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäseniensä oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella) mukainen vapaa liikkuvuus; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että romanien integroimiseksi toteutettavat kansalliset strategiat on pantava asianmukaisesti täytäntöön kehittämällä yhdennettyjä politiikkoja ja käymällä vuoropuhelua paikallisviranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja romaniyhteisöjen kanssa; kehottaa komissiota huolehtimaan täytäntöönpanon valvonnasta ja yhteensovittamisen parantamisesta; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä romaniväestön edustajien kanssa hallinnoitaessa, valvottaessa ja arvioitaessa hankkeita, jotka vaikuttavat kyseisiin yhteisöihin, ja hyödyntämään tällöin käytettävissä olevia varoja, myös EU-varoja, samalla kun valvotaan tiukasti, miten romanien perusoikeudet toteutuvat, mukaan luettuna direktiivin 2004/38/EY (Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäseniensä oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella) mukainen vapaa liikkuvuus;

| 56. | pitää valitettavana romanien jatkuvaa syrjintää kansallisissa koulutusjärjestelmissä ja työmarkkinoilla; painottaa vähemmistöjen ja erityisesti romaninaisten ja -lapsien lisääntynyttä altistumista perusoikeuksiensa moninkertaisille ja samanaikaisille loukkaamisille; toteaa jälleen kerran, että on tärkeää suojella ja edistää romanilasten yhtäläisiä mahdollisuuksia käyttää kaikkia oikeuksia; |
| --- | --- |

56.

pitää valitettavana romanien jatkuvaa syrjintää kansallisissa koulutusjärjestelmissä ja työmarkkinoilla; painottaa vähemmistöjen ja erityisesti romaninaisten ja -lapsien lisääntynyttä altistumista perusoikeuksiensa moninkertaisille ja samanaikaisille loukkaamisille; toteaa jälleen kerran, että on tärkeää suojella ja edistää romanilasten yhtäläisiä mahdollisuuksia käyttää kaikkia oikeuksia;

| 57. | vaatii, että jäsenvaltiot toteuttavat sterilisaatiota koskevaan kysymykseen liittyvät tarvittavat lainsäädännölliset muutokset ja että ne maksavat taloudellisia korvauksia pakkosterilisaation uhreiksi joutuneille romaninaisille ja mielenterveyshäiriöistä kärsiville naisille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

57.

vaatii, että jäsenvaltiot toteuttavat sterilisaatiota koskevaan kysymykseen liittyvät tarvittavat lainsäädännölliset muutokset ja että ne maksavat taloudellisia korvauksia pakkosterilisaation uhreiksi joutuneille romaninaisille ja mielenterveyshäiriöistä kärsiville naisille Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti;

Naisiin kohdistuva väkivalta sekä naisten ja miesten tasa-arvo

| 58. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita torjumaan kaikkia naisiin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän muotoja ja nostamaan syytteitä niiden vuoksi; pyytää jäsenvaltioita ryhtymään erityisen tehokkaasti toimiin perheväkivaltaa ja kaikenlaista seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan varsinkin pakolaisten, maahanmuuttajien lasten sekä varhais- ja pakkoavioliittojen kohdalla; |
| --- | --- |

58.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita torjumaan kaikkia naisiin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän muotoja ja nostamaan syytteitä niiden vuoksi; pyytää jäsenvaltioita ryhtymään erityisen tehokkaasti toimiin perheväkivaltaa ja kaikenlaista seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan varsinkin pakolaisten, maahanmuuttajien lasten sekä varhais- ja pakkoavioliittojen kohdalla;

| 59. | on huolissaan perusoikeusviraston unionin laajuisessa tutkimuksessa raportoidun naisiin kohdistuvan väkivallan laajuudesta ja muodoista unionissa; toteaa, että tutkimuksen mukaan joka kolmas nainen on kokenut fyysistä ja/tai seksuaalista väkivaltaa täytettyään 15 vuotta ja että 3,7 miljoonan naisen EU:ssa arvioidaan kokevan seksuaalista väkivaltaa yhden vuoden aikana; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan nykyistä lainsäädäntöä uudelleen ja pitämään naisiin kohdistuvan väkivallan asialistan kärjessä, koska sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ei tulisi suvaita; kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita Istanbulin yleissopimuksen ratifioimiseen ja käynnistämään prosessin unionin liittymiseksi kyseiseen yleissopimukseen mahdollisimman pian; toteaa, että kaikkien jäsenvaltioiden välitön liittyminen Istanbulin yleissopimukseen edistäisi yhdennetyn politiikan laatimista ja kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevaa kansainvälistä yhteistyötä, mukaan luettuna seksuaalinen häirintä sekä verkossa että muualla; |
| --- | --- |

59.

on huolissaan perusoikeusviraston unionin laajuisessa tutkimuksessa raportoidun naisiin kohdistuvan väkivallan laajuudesta ja muodoista unionissa; toteaa, että tutkimuksen mukaan joka kolmas nainen on kokenut fyysistä ja/tai seksuaalista väkivaltaa täytettyään 15 vuotta ja että 3,7 miljoonan naisen EU:ssa arvioidaan kokevan seksuaalista väkivaltaa yhden vuoden aikana; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan nykyistä lainsäädäntöä uudelleen ja pitämään naisiin kohdistuvan väkivallan asialistan kärjessä, koska sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ei tulisi suvaita; kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita Istanbulin yleissopimuksen ratifioimiseen ja käynnistämään prosessin unionin liittymiseksi kyseiseen yleissopimukseen mahdollisimman pian; toteaa, että kaikkien jäsenvaltioiden välitön liittyminen Istanbulin yleissopimukseen edistäisi yhdennetyn politiikan laatimista ja kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevaa kansainvälistä yhteistyötä, mukaan luettuna seksuaalinen häirintä sekä verkossa että muualla;

| 60. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan tuki- ja suojaverkostoja ihmiskaupan ja prostituution uhreiksi joutuneille naisille ja varmistamaan, että he saavat psykologista, lääketieteellistä, sosiaalista ja oikeudellista tukea ja että heitä kannustetaan hankkimaan vakituinen työpaikka ja siihen liittyvät etuudet; |
| --- | --- |

60.

kehottaa jäsenvaltioita perustamaan tuki- ja suojaverkostoja ihmiskaupan ja prostituution uhreiksi joutuneille naisille ja varmistamaan, että he saavat psykologista, lääketieteellistä, sosiaalista ja oikeudellista tukea ja että heitä kannustetaan hankkimaan vakituinen työpaikka ja siihen liittyvät etuudet;

| 61. | on erittäin huolissaan siitä, että sukuelinten silpomista harjoitetaan edelleen, sillä se on naisiin ja tyttöihin kohdistuva vakava väkivallan muoto ja ruumiillista koskemattomuutta koskevan oikeuden loukkaus, jota ei voida hyväksyä; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tarkkailemaan näitä käytäntöjä alueellaan ja lopettamaan ne mahdollisimman nopeasti; kehottaa erityisesti jäsenvaltioita omaksumaan päättäväisen ja varoittavan toimintatavan kouluttamalla maahanmuuttajien kanssa toimivia ammattilaisia ja asettamalla syytteeseen ja rankaisemalla järjestelmällisesti ja vaikuttavasti sukuelinten silpomiseen syyllistyneitä; korostaa, että sukuelinten silpomiseen on sovellettava nollatoleranssia; korostaa, että samanaikaisesti olisi järjestettävä asianomaisille ryhmille kohdennettuja tiedotus- ja valistuskampanjoita; suhtautuu myönteisesti siihen, että unionin turvapaikkalainsäädännössä pidetään sukuelinten silpomisen uhreja haavoittuvassa asemassa olevina henkilöinä ja sisällytetään sukuelinten silpominen turvapaikan myöntämistä koskeviin kriteereihin; |
| --- | --- |

61.

on erittäin huolissaan siitä, että sukuelinten silpomista harjoitetaan edelleen, sillä se on naisiin ja tyttöihin kohdistuva vakava väkivallan muoto ja ruumiillista koskemattomuutta koskevan oikeuden loukkaus, jota ei voida hyväksyä; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tarkkailemaan näitä käytäntöjä alueellaan ja lopettamaan ne mahdollisimman nopeasti; kehottaa erityisesti jäsenvaltioita omaksumaan päättäväisen ja varoittavan toimintatavan kouluttamalla maahanmuuttajien kanssa toimivia ammattilaisia ja asettamalla syytteeseen ja rankaisemalla järjestelmällisesti ja vaikuttavasti sukuelinten silpomiseen syyllistyneitä; korostaa, että sukuelinten silpomiseen on sovellettava nollatoleranssia; korostaa, että samanaikaisesti olisi järjestettävä asianomaisille ryhmille kohdennettuja tiedotus- ja valistuskampanjoita; suhtautuu myönteisesti siihen, että unionin turvapaikkalainsäädännössä pidetään sukuelinten silpomisen uhreja haavoittuvassa asemassa olevina henkilöinä ja sisällytetään sukuelinten silpominen turvapaikan myöntämistä koskeviin kriteereihin;

| 62. | kehottaa komissiota varmistamaan naisiin kohdistuvan väkivallan esiintyvyyttä ja luonnetta koskevan tietojenkeruun jatkuvuuden, jotta näiden tietojen pohjalta voidaan laatia tiukkoja toimenpiteitä, joilla ehkäistään väkivaltaa ja vastataan uhrien tarpeisiin sekä arvioidaan uhreja koskevan direktiivin (2012/29/EU) täytäntöönpanoa, sekä järjestää seksuaalisen häirinnän vastaisia valistuskampanjoita; katsoo, että tiedonkeruutoimien on perustuttava perusoikeusviraston ensimmäiseen EU:n laajuiseen tutkimukseen sekä komission (Eurostat mukaan lukien), perusoikeusviraston ja Euroopan tasa-arvoinstituutin väliseen yhteistyöhön; toistaa kehotuksen, jonka se on esittänyt 25. helmikuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta ja joka koskee säädösehdotuksen antamista toimenpiteistä, joilla edistetään ja tuetaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan, mukaan luettuna naisten sukuelinten silpomisen, torjumista koskevia jäsenvaltioiden toimia; kehottaa komissiota nimeämään vuoden 2016 naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevaksi teemavuodeksi; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota varmistamaan naisiin kohdistuvan väkivallan esiintyvyyttä ja luonnetta koskevan tietojenkeruun jatkuvuuden, jotta näiden tietojen pohjalta voidaan laatia tiukkoja toimenpiteitä, joilla ehkäistään väkivaltaa ja vastataan uhrien tarpeisiin sekä arvioidaan uhreja koskevan direktiivin (2012/29/EU) täytäntöönpanoa, sekä järjestää seksuaalisen häirinnän vastaisia valistuskampanjoita; katsoo, että tiedonkeruutoimien on perustuttava perusoikeusviraston ensimmäiseen EU:n laajuiseen tutkimukseen sekä komission (Eurostat mukaan lukien), perusoikeusviraston ja Euroopan tasa-arvoinstituutin väliseen yhteistyöhön; toistaa kehotuksen, jonka se on esittänyt 25. helmikuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta ja joka koskee säädösehdotuksen antamista toimenpiteistä, joilla edistetään ja tuetaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan, mukaan luettuna naisten sukuelinten silpomisen, torjumista koskevia jäsenvaltioiden toimia; kehottaa komissiota nimeämään vuoden 2016 naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevaksi teemavuodeksi;

| 63. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita torjumaan naisiin kohdistuvan väkivallan kaikissa muodoissaan ja nostamaan sitä koskevia syytteitä; kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädäntöaloitetta, jolla naisiin kohdistuva väkivalta kielletään unionissa; |
| --- | --- |

63.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita torjumaan naisiin kohdistuvan väkivallan kaikissa muodoissaan ja nostamaan sitä koskevia syytteitä; kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädäntöaloitetta, jolla naisiin kohdistuva väkivalta kielletään unionissa;

| 64. | kehottaa komissiota lisäämään tietoisuutta tarpeesta edistää kunnioitukseen ja suvaitsevaisuuteen perustuvaa kulttuuria kaikenlaisen naisiin kohdistuvan syrjinnän lopettamiseksi; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita varmistamaan naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niihin liittyvien oikeuksien kunnioittamista ja suojelemista koskevien kansallisten strategioiden täytäntöönpanon; korostaa, että unionilla on tärkeä rooli tätä asiaa koskevan tietämyksen lisäämisessä ja parhaiden käytäntöjen edistämisessä ottaen huomioon, että terveys on perusihmisoikeus, joka on olennaisen tärkeä muiden ihmisoikeuksien toteuttamiselle; |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota lisäämään tietoisuutta tarpeesta edistää kunnioitukseen ja suvaitsevaisuuteen perustuvaa kulttuuria kaikenlaisen naisiin kohdistuvan syrjinnän lopettamiseksi; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita varmistamaan naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niihin liittyvien oikeuksien kunnioittamista ja suojelemista koskevien kansallisten strategioiden täytäntöönpanon; korostaa, että unionilla on tärkeä rooli tätä asiaa koskevan tietämyksen lisäämisessä ja parhaiden käytäntöjen edistämisessä ottaen huomioon, että terveys on perusihmisoikeus, joka on olennaisen tärkeä muiden ihmisoikeuksien toteuttamiselle;

| 65. | pitää huolestuttavana naisten aliedustusta päätöksentekoprosesseissa, yhtiöissä ja niiden johtokunnissa, tieteessä ja politiikassa sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla (suuryritykset, kansalliset vaalit ja Euroopan parlamenttivaalit) ja erityisesti paikallistasolla; kehottaa tukemaan naisten ammatillista kehitystä ja pyrkimyksiä päästä johtavaan asemaan ja kehottaa unionin toimielimiä kiinnittämään enemmän huomiota niihin tietoihin, joiden mukaan EU:ssa suurimpien pörssissä noteerattujen yhtiöiden johtokunnissa on naisia vain 17,8 prosenttia; |
| --- | --- |

65.

pitää huolestuttavana naisten aliedustusta päätöksentekoprosesseissa, yhtiöissä ja niiden johtokunnissa, tieteessä ja politiikassa sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla (suuryritykset, kansalliset vaalit ja Euroopan parlamenttivaalit) ja erityisesti paikallistasolla; kehottaa tukemaan naisten ammatillista kehitystä ja pyrkimyksiä päästä johtavaan asemaan ja kehottaa unionin toimielimiä kiinnittämään enemmän huomiota niihin tietoihin, joiden mukaan EU:ssa suurimpien pörssissä noteerattujen yhtiöiden johtokunnissa on naisia vain 17,8 prosenttia;

| 66. | kehottaa neuvostoa jatkamaan äitiysvapaata koskevan direktiivin käsittelyä, koska kyseinen säädös mahdollistaa sukupuolten aidon ja konkreettisen tasa-arvon ja luo yhdenmukaisuutta unionin tasolla; |
| --- | --- |

66.

kehottaa neuvostoa jatkamaan äitiysvapaata koskevan direktiivin käsittelyä, koska kyseinen säädös mahdollistaa sukupuolten aidon ja konkreettisen tasa-arvon ja luo yhdenmukaisuutta unionin tasolla;

| 67. | muistuttaa, että tohtorintutkinnon suorittaneista yli puolet on naisia, mutta tämä seikka ei näy työmarkkinoilla eikä etenkään johtotehtävissä; kehottaa siksi jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan naisten ja miesten yhdenvertainen osallistuminen työmarkkinoille ja autetaan naisia siirtymään johtotehtäviin; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti pääsemään sopimukseen direktiiviehdotuksesta julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä; pitää valitettavana, että naiset saavat unionissa edelleen keskimäärin 16 prosenttia vähemmän palkkaa samasta työstä kuin miehet; kehottaa siksi unionia jatkamaan työtä sen varmistamiseksi, että naiset ja miehet saavat samasta työstä samaa palkkaa SEUT-sopimuksen 157 artiklan mukaisesti ja samat eläke-edut ja pystyvät osallistumaan tasa-arvoisesti työmarkkinoille, myös ylimmän johdon tehtäviin; katsoo, että näillä toimilla olisi torjuttava köyhyyttä ja varmistettava, että unioni hyödyntää kaikkia käytettävissään olevia kykyjä; pitää valitettavana, että naisten työttömyysaste on edelleen merkittävästi suurempi kuin miesten, ja korostaa, että naisten taloudellisesta riippumattomuudesta on tultava köyhyyden torjumisen osatekijä; |
| --- | --- |

67.

muistuttaa, että tohtorintutkinnon suorittaneista yli puolet on naisia, mutta tämä seikka ei näy työmarkkinoilla eikä etenkään johtotehtävissä; kehottaa siksi jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan naisten ja miesten yhdenvertainen osallistuminen työmarkkinoille ja autetaan naisia siirtymään johtotehtäviin; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti pääsemään sopimukseen direktiiviehdotuksesta julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä; pitää valitettavana, että naiset saavat unionissa edelleen keskimäärin 16 prosenttia vähemmän palkkaa samasta työstä kuin miehet; kehottaa siksi unionia jatkamaan työtä sen varmistamiseksi, että naiset ja miehet saavat samasta työstä samaa palkkaa SEUT-sopimuksen 157 artiklan mukaisesti ja samat eläke-edut ja pystyvät osallistumaan tasa-arvoisesti työmarkkinoille, myös ylimmän johdon tehtäviin; katsoo, että näillä toimilla olisi torjuttava köyhyyttä ja varmistettava, että unioni hyödyntää kaikkia käytettävissään olevia kykyjä; pitää valitettavana, että naisten työttömyysaste on edelleen merkittävästi suurempi kuin miesten, ja korostaa, että naisten taloudellisesta riippumattomuudesta on tultava köyhyyden torjumisen osatekijä;

| 68. | kehottaa komissiota valvomaan entistä tehokkaammin, että unionin lainsäädännön sisältämän naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudatetaan; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan vastaavan analyysin kansallisista lainsäädännöistään; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota valvomaan entistä tehokkaammin, että unionin lainsäädännön sisältämän naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudatetaan; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan vastaavan analyysin kansallisista lainsäädännöistään;

| 69. | tunnustaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvät oikeudet ovat perusoikeuksia ja ihmisarvon, sukupuolten tasa-arvon ja itsemääräämisoikeuden keskeinen tekijä; vaatii komissiota sisällyttämään seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niitä koskevat oikeudet perusihmisoikeuksina unionin seuraavaan terveysstrategiaan, jotta varmistetaan perusoikeuksia koskevan unionin sisäisen ja ulkoisen politiikan yhtenäisyys, kuten parlamentti vaati 10. maaliskuuta 2015; |
| --- | --- |

69.

tunnustaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvät oikeudet ovat perusoikeuksia ja ihmisarvon, sukupuolten tasa-arvon ja itsemääräämisoikeuden keskeinen tekijä; vaatii komissiota sisällyttämään seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja niitä koskevat oikeudet perusihmisoikeuksina unionin seuraavaan terveysstrategiaan, jotta varmistetaan perusoikeuksia koskevan unionin sisäisen ja ulkoisen politiikan yhtenäisyys, kuten parlamentti vaati 10. maaliskuuta 2015;

| 70. | tunnustaa, että ihmishengen pelastamiseksi tehtävien aborttien kieltäminen loukkaa vakavasti perusoikeuksia; |
| --- | --- |

70.

tunnustaa, että ihmishengen pelastamiseksi tehtävien aborttien kieltäminen loukkaa vakavasti perusoikeuksia;

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita yhdessä komission kanssa tunnustamaan oikeuden saada turvallisia ja nykyaikaisia ehkäisyvälineitä ja seksuaalivalistusta kouluissa; kehottaa komissiota täydentämään kansallisia poliittisia toimintalinjoja kansanterveyden kohentamiseksi sekä pitämään parlamentin asiasta täysin ajan tasalla; |
| --- | --- |

71.

kehottaa jäsenvaltioita yhdessä komission kanssa tunnustamaan oikeuden saada turvallisia ja nykyaikaisia ehkäisyvälineitä ja seksuaalivalistusta kouluissa; kehottaa komissiota täydentämään kansallisia poliittisia toimintalinjoja kansanterveyden kohentamiseksi sekä pitämään parlamentin asiasta täysin ajan tasalla;

Lasten oikeudet

| 72. | tuomitsee jyrkästi kaiken lapsiin kohdistuvan väkivallan ja lasten huonon kohtelun; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen osapuolina asianmukaisia toimenpiteitä lasten suojelemiseksi kaikenlaiselta ruumiilliselta ja henkiseltä väkivallalta, mukaan luettuna fyysinen ja seksuaalinen väkivalta, pakkoavioliitot, lapsityövoiman käyttö ja seksuaalinen hyväksikäyttö; |
| --- | --- |

72.

tuomitsee jyrkästi kaiken lapsiin kohdistuvan väkivallan ja lasten huonon kohtelun; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen osapuolina asianmukaisia toimenpiteitä lasten suojelemiseksi kaikenlaiselta ruumiilliselta ja henkiseltä väkivallalta, mukaan luettuna fyysinen ja seksuaalinen väkivalta, pakkoavioliitot, lapsityövoiman käyttö ja seksuaalinen hyväksikäyttö;

| 73. | tuomitsee ankarasti lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja etenkin internetissä esiintyvän lasten seksuaalisen hyväksikäytön lisääntymisen; vaatii painokkaasti unionia ja jäsenvaltioita yhdistämään voimansa näiden oikeuksien vakavien loukkausten torjumiseksi ja ottamaan asianmukaisesti huomioon parlamentin suositukset, jotka sisältyvät sen 11. maaliskuuta 2015 antamaan päätöslauselmaan verkossa tapahtuvasta seksuaalisesta hyväksikäytöstä (33); toistaa kehotuksensa siirtää lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta annettu direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä niille jäsenvaltioille, jotka eivät vielä ole näin tehneet; kehottaa lisäksi unionia ratifioimaan yleissopimuksen lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan samoin kuin niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä näin tehneet; |
| --- | --- |

73.

tuomitsee ankarasti lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja etenkin internetissä esiintyvän lasten seksuaalisen hyväksikäytön lisääntymisen; vaatii painokkaasti unionia ja jäsenvaltioita yhdistämään voimansa näiden oikeuksien vakavien loukkausten torjumiseksi ja ottamaan asianmukaisesti huomioon parlamentin suositukset, jotka sisältyvät sen 11. maaliskuuta 2015 antamaan päätöslauselmaan verkossa tapahtuvasta seksuaalisesta hyväksikäytöstä (33); toistaa kehotuksensa siirtää lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta annettu direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä niille jäsenvaltioille, jotka eivät vielä ole näin tehneet; kehottaa lisäksi unionia ratifioimaan yleissopimuksen lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan samoin kuin niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä näin tehneet;

| 74. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta annetun direktiivin 2011/93/EU ja parantamaan lainvalvontaviranomaisten oikeudellisia mahdollisuuksia, teknisiä valmiuksia ja rahoitusresursseja yhteistyön lisäämiseksi muun muassa Europolin kanssa, tavoitteena lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten tekijöiden verkostojen tehokkaampi purkaminen ja siten, että asetetaan etusijalle kyseisten lasten oikeudet ja turvallisuus; |
| --- | --- |

74.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta annetun direktiivin 2011/93/EU ja parantamaan lainvalvontaviranomaisten oikeudellisia mahdollisuuksia, teknisiä valmiuksia ja rahoitusresursseja yhteistyön lisäämiseksi muun muassa Europolin kanssa, tavoitteena lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten tekijöiden verkostojen tehokkaampi purkaminen ja siten, että asetetaan etusijalle kyseisten lasten oikeudet ja turvallisuus;

| 75. | painottaa lasten parissa työtä tekevien ammattilaisten, kuten opettajien, nuorisotyöntekijöiden ja lastenlääkäreiden, roolia, kun on tarpeen löytää merkkejä lapsiin kohdistuvasta ruumiillisesta ja henkisestä väkivallasta, mukaan luettuna verkkokiusaaminen; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tällaisia ammattilaisia valistetaan tästä asiasta ja valmennetaan siihen; kehottaa jäsenvaltioita myös perustamaan puhelinlinjoja, jossa lapset voivat ilmoittaa kaikki huonoon kohteluun, seksuaaliseen väkivaltaan, pelotteluun tai ahdisteluun liittyvät teot, joiden uhreiksi he ovat joutuneet; |
| --- | --- |

75.

painottaa lasten parissa työtä tekevien ammattilaisten, kuten opettajien, nuorisotyöntekijöiden ja lastenlääkäreiden, roolia, kun on tarpeen löytää merkkejä lapsiin kohdistuvasta ruumiillisesta ja henkisestä väkivallasta, mukaan luettuna verkkokiusaaminen; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tällaisia ammattilaisia valistetaan tästä asiasta ja valmennetaan siihen; kehottaa jäsenvaltioita myös perustamaan puhelinlinjoja, jossa lapset voivat ilmoittaa kaikki huonoon kohteluun, seksuaaliseen väkivaltaan, pelotteluun tai ahdisteluun liittyvät teot, joiden uhreiksi he ovat joutuneet;

| 76. | katsoo, että verkossa olevat lasten henkilötiedot on suojattava asianmukaisesti ja että lapsille on annettava lapsiystävällisellä tavalla tietoa riskeistä ja seurauksista, joita liittyy heidän henkilötietojensa käyttämiseen verkossa; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään valistuskampanjoita erityisesti kouluissa; korostaa, että lasten verkkoprofilointi on kiellettävä; |
| --- | --- |

76.

katsoo, että verkossa olevat lasten henkilötiedot on suojattava asianmukaisesti ja että lapsille on annettava lapsiystävällisellä tavalla tietoa riskeistä ja seurauksista, joita liittyy heidän henkilötietojensa käyttämiseen verkossa; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään valistuskampanjoita erityisesti kouluissa; korostaa, että lasten verkkoprofilointi on kiellettävä;

| 77. | tuomitsee kaikki lapsiin kohdistuvan syrjinnän muodot ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään yhdessä toimiin lapsiin kohdistuvan syrjinnän poistamiseksi; kehottaa erityisesti jäsenvaltioita ja komissiota harkitsemaan erikseen lasten asettamista etusijalle alue- ja koheesiopolitiikan ohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

77.

tuomitsee kaikki lapsiin kohdistuvan syrjinnän muodot ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään yhdessä toimiin lapsiin kohdistuvan syrjinnän poistamiseksi; kehottaa erityisesti jäsenvaltioita ja komissiota harkitsemaan erikseen lasten asettamista etusijalle alue- ja koheesiopolitiikan ohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa;

| 78. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kaikille lapsille tehokkaan oikeussuojan saatavuuden, olivatpa he sitten epäiltyjä, rikoksentekijöitä, uhreja tai oikeudenkäynnin osapuolia; vahvistaa, että on tärkeää lujittaa lapsia koskevia menettelytakeita rikosoikeudellisissa menettelyissä, erityisesti rikoksesta epäiltyjä ja syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä annettavaa direktiiviä koskevien käynnissä olevien keskustelujen yhteydessä; |
| --- | --- |

78.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kaikille lapsille tehokkaan oikeussuojan saatavuuden, olivatpa he sitten epäiltyjä, rikoksentekijöitä, uhreja tai oikeudenkäynnin osapuolia; vahvistaa, että on tärkeää lujittaa lapsia koskevia menettelytakeita rikosoikeudellisissa menettelyissä, erityisesti rikoksesta epäiltyjä ja syytettyjä lapsia koskevista menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä annettavaa direktiiviä koskevien käynnissä olevien keskustelujen yhteydessä;

| 79. | on huolestunut kansainvälisten lapsikaappaustapausten kasvusta; korostaa näin ollen Euroopan parlamentin roolin merkitystä sen toimiessa vanhempien tekemiä lapsikaappauksia hoitavana sovittelijana; korostaa unionin yhteisen lähestymistavan merkitystä kadonneiden lasten etsimisessä unionissa; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rajat ylittävissä tapauksissa, kun kyse on kadonneista lapsista, ja perustamaan vihje- ja palvelupuhelinnumeroita kadonneiden lasten etsimiseksi; |
| --- | --- |

79.

on huolestunut kansainvälisten lapsikaappaustapausten kasvusta; korostaa näin ollen Euroopan parlamentin roolin merkitystä sen toimiessa vanhempien tekemiä lapsikaappauksia hoitavana sovittelijana; korostaa unionin yhteisen lähestymistavan merkitystä kadonneiden lasten etsimisessä unionissa; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rajat ylittävissä tapauksissa, kun kyse on kadonneista lapsista, ja perustamaan vihje- ja palvelupuhelinnumeroita kadonneiden lasten etsimiseksi;

| 80. | muistuttaa, että on ensiarvoisen tärkeää ottaa lapsen etu huomioon kaikissa lapsia koskevissa poliittisissa linjauksissa ja toimissa sellaisena kuin se on esitetty Euroopan unionin perusoikeuskirjan 24 artiklassa; muistuttaa, että oikeus koulutukseen sisältyy perusoikeuskirjaan ja että koulutus on ensisijaisen tärkeää sekä lapsen hyvinvoinnin ja kehittymisen että yhteiskunnan tulevaisuuden kannalta; katsoo, että matalapalkkaisten perheiden lasten koulutus on ehdoton edellytys, jotta lapset voivat pelastua köyhyydeltä; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita edistämään laadukkaan koulutuksen saatavuutta kaikille; |
| --- | --- |

80.

muistuttaa, että on ensiarvoisen tärkeää ottaa lapsen etu huomioon kaikissa lapsia koskevissa poliittisissa linjauksissa ja toimissa sellaisena kuin se on esitetty Euroopan unionin perusoikeuskirjan 24 artiklassa; muistuttaa, että oikeus koulutukseen sisältyy perusoikeuskirjaan ja että koulutus on ensisijaisen tärkeää sekä lapsen hyvinvoinnin ja kehittymisen että yhteiskunnan tulevaisuuden kannalta; katsoo, että matalapalkkaisten perheiden lasten koulutus on ehdoton edellytys, jotta lapset voivat pelastua köyhyydeltä; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita edistämään laadukkaan koulutuksen saatavuutta kaikille;

| 81. | tähdentää, että unionin kansalaisten lasten etuja ja oikeuksia olisi suojattava asianmukaisesti sekä unionissa että sen rajojen ulkopuolella; edellyttää siksi yhteistyön tehostamista niiden laitosten kanssa, jotka ovat vastuussa lasten hyvinvoinnista unioniin kuulumattomissa Pohjoismaissa; katsoo, että unionin kaikkien kumppaneiden (myös ETA-maiden) olisi ratifioitava vuonna 1996 tehty yleissopimus toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa; |
| --- | --- |

81.

tähdentää, että unionin kansalaisten lasten etuja ja oikeuksia olisi suojattava asianmukaisesti sekä unionissa että sen rajojen ulkopuolella; edellyttää siksi yhteistyön tehostamista niiden laitosten kanssa, jotka ovat vastuussa lasten hyvinvoinnista unioniin kuulumattomissa Pohjoismaissa; katsoo, että unionin kaikkien kumppaneiden (myös ETA-maiden) olisi ratifioitava vuonna 1996 tehty yleissopimus toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä lapsen huoltoa ja lastensuojelutoimenpiteitä koskevissa asioissa;

| 82. | tunnustaa, että rahoitus- ja talouskriisillä on ollut vakavia kielteisiä vaikutuksia lasten oikeuksien ja hyvinvoinnin toteutumiseen; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimenpiteitään lapsiköyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi panemalla tehokkaasti täytäntöön komission suosituksen ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” yhdennetyillä strategioilla, jotka tukevat riittävien resurssien saantia, helpottavat edullisten ja laadukkaiden palvelujen saantia ja edistävät lasten osallistumista heitä koskevaan päätöksentekoon; kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimenpiteitä suosituksen täytäntöönpanon valvomiseksi; |
| --- | --- |

82.

tunnustaa, että rahoitus- ja talouskriisillä on ollut vakavia kielteisiä vaikutuksia lasten oikeuksien ja hyvinvoinnin toteutumiseen; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimenpiteitään lapsiköyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi panemalla tehokkaasti täytäntöön komission suosituksen ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” yhdennetyillä strategioilla, jotka tukevat riittävien resurssien saantia, helpottavat edullisten ja laadukkaiden palvelujen saantia ja edistävät lasten osallistumista heitä koskevaan päätöksentekoon; kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimenpiteitä suosituksen täytäntöönpanon valvomiseksi;

| 83. | kehottaa komissiota ehdottamaan lasten oikeuksia koskevalle unionin toimintasuunnitelmalle vuodelle 2015 kunnianhimoisia ja kattavia jatkotoimia; kehottaa komissiota varmistamaan, että lasten oikeudet valtavirtaistetaan tehokkaasti kaikkiin unionin säädösehdotuksiin, politiikkoihin ja rahoituspäätöksiin; kehottaa komissiota antamaan vuosittain kertomuksen lasten oikeuksien etenemisestä ja lasten oikeuksia koskevan unionin säännöstön täytäntöönpanosta kaikilta osin; kehottaa komissiota varmistamaan, että lasten oikeuksien koordinaattorin valtuudet ja resurssit kuvastavat asiaankuuluvasti unionin sitoutumista lasten oikeuksien järjestelmälliseen ja tehokkaaseen valtavirtaistamiseen; kehottaa komissiota hyväksymään ilmoitetut unionin ohjeet integroiduista lastensuojelujärjestelmistä; |
| --- | --- |

83.

kehottaa komissiota ehdottamaan lasten oikeuksia koskevalle unionin toimintasuunnitelmalle vuodelle 2015 kunnianhimoisia ja kattavia jatkotoimia; kehottaa komissiota varmistamaan, että lasten oikeudet valtavirtaistetaan tehokkaasti kaikkiin unionin säädösehdotuksiin, politiikkoihin ja rahoituspäätöksiin; kehottaa komissiota antamaan vuosittain kertomuksen lasten oikeuksien etenemisestä ja lasten oikeuksia koskevan unionin säännöstön täytäntöönpanosta kaikilta osin; kehottaa komissiota varmistamaan, että lasten oikeuksien koordinaattorin valtuudet ja resurssit kuvastavat asiaankuuluvasti unionin sitoutumista lasten oikeuksien järjestelmälliseen ja tehokkaaseen valtavirtaistamiseen; kehottaa komissiota hyväksymään ilmoitetut unionin ohjeet integroiduista lastensuojelujärjestelmistä;

| 84. | pitää myönteisenä suuntausta, jossa pakkoavioliitto halutaan määritellä jäsenvaltioissa rangaistavaksi teoksi; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan valppaasti kouluttamalla lasten kanssa tekemisissä olevia opettajien ja nuorisotyöntekijöiden kaltaisia ammatti-ihmisiä ja antamaan heille tietoa, jotta he kykenisivät tunnistamaan sellaiset lapset, jotka ovat vaarassa joutua kaapatuksi alkuperämaahansa pakkoavioliiton solmimista varten; |
| --- | --- |

84.

pitää myönteisenä suuntausta, jossa pakkoavioliitto halutaan määritellä jäsenvaltioissa rangaistavaksi teoksi; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan valppaasti kouluttamalla lasten kanssa tekemisissä olevia opettajien ja nuorisotyöntekijöiden kaltaisia ammatti-ihmisiä ja antamaan heille tietoa, jotta he kykenisivät tunnistamaan sellaiset lapset, jotka ovat vaarassa joutua kaapatuksi alkuperämaahansa pakkoavioliiton solmimista varten;

HLBTI-ihmisten oikeudet

| 85. | tuomitsee erittäin jyrkästi homoihin, lesboihin, biseksuaaleihin, transihmisiin ja intersukupuolisiin (HLBTI) unionin alueella kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan, joita lietsovat näiden henkilöiden perusoikeuksia rajoittavat lait ja politiikat; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan lainsäädäntöä ja hyväksymään toimintalinjoja, joilla torjutaan homofobiaa ja transfobiaa; kehottaa komissiota laatimaan unionin tason toimintasuunnitelman tai strategian seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan yhdenvertaisuuden edistämiseksi, kuten parlamentti on toistuvasti pyytänyt ja kuten komission jäsen Jourová on luvannut komission kuulemismenettelyssä; muistuttaa tässä yhteydessä 4. helmikuuta 2014 antamastaan päätöslauselmasta, joka koskee homofobian ja seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän vastaista unionin etenemissuunnitelmaa; painottaa kuitenkin, että tässä kattavassa politiikassa on kunnioitettava unionin, sen virastojen ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuuksia; |
| --- | --- |

85.

tuomitsee erittäin jyrkästi homoihin, lesboihin, biseksuaaleihin, transihmisiin ja intersukupuolisiin (HLBTI) unionin alueella kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan, joita lietsovat näiden henkilöiden perusoikeuksia rajoittavat lait ja politiikat; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan lainsäädäntöä ja hyväksymään toimintalinjoja, joilla torjutaan homofobiaa ja transfobiaa; kehottaa komissiota laatimaan unionin tason toimintasuunnitelman tai strategian seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan yhdenvertaisuuden edistämiseksi, kuten parlamentti on toistuvasti pyytänyt ja kuten komission jäsen Jourová on luvannut komission kuulemismenettelyssä; muistuttaa tässä yhteydessä 4. helmikuuta 2014 antamastaan päätöslauselmasta, joka koskee homofobian ja seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän vastaista unionin etenemissuunnitelmaa; painottaa kuitenkin, että tässä kattavassa politiikassa on kunnioitettava unionin, sen virastojen ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuuksia;

| 86. | katsoo, että HLBTI-ihmisten perusoikeudet voidaan todennäköisemmin turvata, jos heillä on mahdollisuus oikeudellisiin instituutioihin, kuten avoliittoon, rekisteröityyn parisuhteeseen tai avioliittoon; pitää myönteisenä sitä, että nämä vaihtoehdot ovat tällä hetkellä mahdollisia 19 jäsenvaltiossa, ja kehottaa muita jäsenvaltioita harkitsemaan niiden takaamista; kehottaa lisäksi uudelleen komissiota antamaan kunnianhimoisen asetusehdotuksen, jolla varmistetaan väestörekisteriasiakirjojen (mukaan luettuna oikeudellinen sukupuolen vahvistaminen, avioliitot ja rekisteröidyt parisuhteet) ja niiden oikeudellisten vaikutusten vastavuoroinen tunnustaminen, jotta oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttävien kansalaisten tiellä olevia syrjiviä oikeudellisia ja hallinnollisia esteitä voidaan vähentää; |
| --- | --- |

86.

katsoo, että HLBTI-ihmisten perusoikeudet voidaan todennäköisemmin turvata, jos heillä on mahdollisuus oikeudellisiin instituutioihin, kuten avoliittoon, rekisteröityyn parisuhteeseen tai avioliittoon; pitää myönteisenä sitä, että nämä vaihtoehdot ovat tällä hetkellä mahdollisia 19 jäsenvaltiossa, ja kehottaa muita jäsenvaltioita harkitsemaan niiden takaamista; kehottaa lisäksi uudelleen komissiota antamaan kunnianhimoisen asetusehdotuksen, jolla varmistetaan väestörekisteriasiakirjojen (mukaan luettuna oikeudellinen sukupuolen vahvistaminen, avioliitot ja rekisteröidyt parisuhteet) ja niiden oikeudellisten vaikutusten vastavuoroinen tunnustaminen, jotta oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttävien kansalaisten tiellä olevia syrjiviä oikeudellisia ja hallinnollisia esteitä voidaan vähentää;

| 87. | kehottaa jäsenvaltioita toimimaan valppaasti ja päättäväisesti ja määräämään rangaistuksia niille julkisissa viroissa toimiville, jotka kohdistavat HLBTI-ihmisiin solvauksia ja leimaamista julkisissa yhteyksissä; |
| --- | --- |

87.

kehottaa jäsenvaltioita toimimaan valppaasti ja päättäväisesti ja määräämään rangaistuksia niille julkisissa viroissa toimiville, jotka kohdistavat HLBTI-ihmisiin solvauksia ja leimaamista julkisissa yhteyksissä;

| 88. | kannustaa jäsenvaltioita tukemaan työmarkkinajärjestöjä ja työntekijäorganisaatioita niiden pyrkimyksissä toteuttaa monimuotoisuutta ja syrjimättömyyttä koskevaa politiikkaa kiinnittäen erityistä huomiota HLBTI-ihmisiin; |
| --- | --- |

88.

kannustaa jäsenvaltioita tukemaan työmarkkinajärjestöjä ja työntekijäorganisaatioita niiden pyrkimyksissä toteuttaa monimuotoisuutta ja syrjimättömyyttä koskevaa politiikkaa kiinnittäen erityistä huomiota HLBTI-ihmisiin;

| 89. | katsoo, että jäsenvaltioiden viranomaisten olisi helpotettava käytäntöjä, joiden ansiosta sukupuoltaan vaihtaneiden henkilöiden uusi sukupuoli tunnustetaan virallisissa asiakirjoissa; toistaa tuomitsevansa kaikki juridiset tunnustamismenettelyt, joissa transihmiset pakotetaan sterilisaatioon; |
| --- | --- |

89.

katsoo, että jäsenvaltioiden viranomaisten olisi helpotettava käytäntöjä, joiden ansiosta sukupuoltaan vaihtaneiden henkilöiden uusi sukupuoli tunnustetaan virallisissa asiakirjoissa; toistaa tuomitsevansa kaikki juridiset tunnustamismenettelyt, joissa transihmiset pakotetaan sterilisaatioon;

| 90. | pitää valitettavana, että transihmisiä pidetään edelleen mielisairaina useimmissa jäsenvaltioissa, ja kehottaa näitä maita tarkistamaan kansallisia mielenterveysalan tautiluetteloitaan ja varmistamaan, että kaikille transihmisille on saatavana lääketieteellisesti välttämätöntä hoitoa; |
| --- | --- |

90.

pitää valitettavana, että transihmisiä pidetään edelleen mielisairaina useimmissa jäsenvaltioissa, ja kehottaa näitä maita tarkistamaan kansallisia mielenterveysalan tautiluetteloitaan ja varmistamaan, että kaikille transihmisille on saatavana lääketieteellisesti välttämätöntä hoitoa;

| 91. | pitää myönteisenä komission aloitetta, jolla pyritään transsukupuolisen identiteetin tautiluokituksen poistamiseen, kun WHO:n kansainvälistä tautiluokitusta tarkastellaan uudelleen; kehottaa komissiota pyrkimään tarmokkaammin estämään se, että lapsuusajan sukupuolen moninaisuudesta tulee uusi kansainvälisen tautiluokituksen mukainen diagnoosi; |
| --- | --- |

91.

pitää myönteisenä komission aloitetta, jolla pyritään transsukupuolisen identiteetin tautiluokituksen poistamiseen, kun WHO:n kansainvälistä tautiluokitusta tarkastellaan uudelleen; kehottaa komissiota pyrkimään tarmokkaammin estämään se, että lapsuusajan sukupuolen moninaisuudesta tulee uusi kansainvälisen tautiluokituksen mukainen diagnoosi;

| 92. | pitää erittäin valitettavana, että intersukupuolisten lasten sukuelinten ”normalisoivia” leikkauksia tehdään laajalti, vaikkeivät ne ole lääketieteellisessä mielessä tarpeellisia; suhtautuu tämän vuoksi myönteisesti huhtikuussa 2015 annettuun Maltan sukupuoli-identiteettiä, sukupuoli-ilmaisua ja seksuaalisia ominaisuuksia koskevaan lakiin, jossa kielletään tällaiset intersukupuolisille lapsille tehtävät leikkaukset ja vahvistetaan intersukupuolisten henkilöiden itsemääräämisoikeutta; kehottaa muita valtioita seuraamaan Maltan esimerkkiä; |
| --- | --- |

92.

pitää erittäin valitettavana, että intersukupuolisten lasten sukuelinten ”normalisoivia” leikkauksia tehdään laajalti, vaikkeivät ne ole lääketieteellisessä mielessä tarpeellisia; suhtautuu tämän vuoksi myönteisesti huhtikuussa 2015 annettuun Maltan sukupuoli-identiteettiä, sukupuoli-ilmaisua ja seksuaalisia ominaisuuksia koskevaan lakiin, jossa kielletään tällaiset intersukupuolisille lapsille tehtävät leikkaukset ja vahvistetaan intersukupuolisten henkilöiden itsemääräämisoikeutta; kehottaa muita valtioita seuraamaan Maltan esimerkkiä;

Vammaisten henkilöiden oikeudet

| 93. | pitää valitettavina syrjintää ja syrjäytymistä, joista vammaiset henkilöt tänä päivänä edelleen kärsivät; pyytää komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia laatimaan eurooppalaisen vammaisstrategian ja valvomaan sekä soveltamaan asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä; kehottaa komissiota tältä osin ottamaan uudelleen käsittelyyn lainsäädäntöaloitteen saavutettavuutta koskevaksi säädökseksi laaja-alaisena välineenä, jolla voitaisiin edistää vammaisten suojelua ja varmistaa, että kaikki unionin politiikat ovat tämän suhteen johdonmukaisia; kehottaa lisäksi komissiota maksimoimaan unionin vammaisstrategian sekä CEDAW-sopimuksen ja lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen määräysten synergian, jotta voidaan varmistaa, että tunnustetuista oikeuksista voidaan konkreettisesti nauttia ja että ne voivat aidosti toteutua, muun muassa yhdenmukaistamalla lainsäädäntöpuitteita ja panemalla ne täytäntöön sekä toteuttamalla kulttuurillisia ja poliittisia toimia; |
| --- | --- |

93.

pitää valitettavina syrjintää ja syrjäytymistä, joista vammaiset henkilöt tänä päivänä edelleen kärsivät; pyytää komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia laatimaan eurooppalaisen vammaisstrategian ja valvomaan sekä soveltamaan asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä; kehottaa komissiota tältä osin ottamaan uudelleen käsittelyyn lainsäädäntöaloitteen saavutettavuutta koskevaksi säädökseksi laaja-alaisena välineenä, jolla voitaisiin edistää vammaisten suojelua ja varmistaa, että kaikki unionin politiikat ovat tämän suhteen johdonmukaisia; kehottaa lisäksi komissiota maksimoimaan unionin vammaisstrategian sekä CEDAW-sopimuksen ja lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen määräysten synergian, jotta voidaan varmistaa, että tunnustetuista oikeuksista voidaan konkreettisesti nauttia ja että ne voivat aidosti toteutua, muun muassa yhdenmukaistamalla lainsäädäntöpuitteita ja panemalla ne täytäntöön sekä toteuttamalla kulttuurillisia ja poliittisia toimia;

| 94. | kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten unionin varoja voidaan hyödyntää parhaiten vammaisyleissopimuksen mukaisten unionin velvoitteiden täyttämiseen, ja tukemaan kansalaisjärjestöjä ja organisaatioita ja tekemään tiivistä yhteistyötä niiden kanssa, jotta voidaan varmistaa, että kyseinen yleissopimus pannaan täytäntöön asianmukaisesti; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita parantamaan vammaisten henkilöiden, myös psykososiaalisesti vammaisten henkilöiden, pääsemistä töihin ja koulutukseen ja tukemaan heidän itsenäisen elämänsä edellytyksiä ja laitoshoidosta pääsemiseen tähtääviä ohjelmia perusoikeuskirjan 26 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

94.

kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten unionin varoja voidaan hyödyntää parhaiten vammaisyleissopimuksen mukaisten unionin velvoitteiden täyttämiseen, ja tukemaan kansalaisjärjestöjä ja organisaatioita ja tekemään tiivistä yhteistyötä niiden kanssa, jotta voidaan varmistaa, että kyseinen yleissopimus pannaan täytäntöön asianmukaisesti; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita parantamaan vammaisten henkilöiden, myös psykososiaalisesti vammaisten henkilöiden, pääsemistä töihin ja koulutukseen ja tukemaan heidän itsenäisen elämänsä edellytyksiä ja laitoshoidosta pääsemiseen tähtääviä ohjelmia perusoikeuskirjan 26 artiklan mukaisesti;

| 95. | korostaa, että on kunnioitettava vammaisten henkilöiden oikeutta poliittiseen osallistumiseen vaaleissa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota sisällyttämään Euroopan parlamentin vaaleissa ja kunnallisvaaleissa kansalaisille kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevien direktiivien 93/109/EY ja 94/80/EY täytäntöönpanoa koskevaan kertomukseensa arvioinnin direktiivien yhteensopivuudesta vammaisyleissopimuksen kanssa; pitää valitettavana, että huomattavalta määrältä vammaisia henkilöitä, joilta on poistettu oikeuskelpoisuus, on peruutettu myös äänioikeus; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita muuttamaan kansallista lainsäädäntöään siten, etteivät ne järjestelmällisesti peru äänioikeutta oikeuskelvottomiksi todetuilta vammaisilta henkilöiltä, vaan pikemmin tarkastelisivat tilanteita tapauskohtaisesti ja huolehtisivat siitä, että vammaiset henkilöt saavat apua äänestysmenettelyissä; |
| --- | --- |

95.

korostaa, että on kunnioitettava vammaisten henkilöiden oikeutta poliittiseen osallistumiseen vaaleissa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota sisällyttämään Euroopan parlamentin vaaleissa ja kunnallisvaaleissa kansalaisille kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevien direktiivien 93/109/EY ja 94/80/EY täytäntöönpanoa koskevaan kertomukseensa arvioinnin direktiivien yhteensopivuudesta vammaisyleissopimuksen kanssa; pitää valitettavana, että huomattavalta määrältä vammaisia henkilöitä, joilta on poistettu oikeuskelpoisuus, on peruutettu myös äänioikeus; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita muuttamaan kansallista lainsäädäntöään siten, etteivät ne järjestelmällisesti peru äänioikeutta oikeuskelvottomiksi todetuilta vammaisilta henkilöiltä, vaan pikemmin tarkastelisivat tilanteita tapauskohtaisesti ja huolehtisivat siitä, että vammaiset henkilöt saavat apua äänestysmenettelyissä;

| 96. | kehottaa komissiota arvioimaan, vastaako unionin lainsäädäntö vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta, sekä arvioimaan vaikutustenarviointiensa kautta kaikki tulevat ehdotukset tämän yleissopimuksen perusteella; |
| --- | --- |

96.

kehottaa komissiota arvioimaan, vastaako unionin lainsäädäntö vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta, sekä arvioimaan vaikutustenarviointiensa kautta kaikki tulevat ehdotukset tämän yleissopimuksen perusteella;

| 97. | tuomitsee fyysisten ja lääkkeisiin perustuvien pakottamiskeinojen käytön henkisesti vammaisilla henkilöillä ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhteiskuntaan sopeuttamiseen tähtääviä toimia; |
| --- | --- |

97.

tuomitsee fyysisten ja lääkkeisiin perustuvien pakottamiskeinojen käytön henkisesti vammaisilla henkilöillä ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhteiskuntaan sopeuttamiseen tähtääviä toimia;

| 98. | pitää valitettavana, että vammaiset henkilöillä kohtaavat edelleen unionin alueella esteitä pääsyssä tavaroiden ja palvelujen markkinoille; katsoo, että nämä esteet rajoittavat heidän osallistumistaan yhteiskunnan elämään ja loukkaavat heidän oikeuksiaan, jotka perustuvat etenkin Euroopan unionin kansalaisuuteen; kehottaa komissiota vauhdittamaan pikaisesti esteettömyyttä edistäviä toimenpiteitä unionissa, jotta asiaa koskeva säädös voitaisiin hyväksyä mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

98.

pitää valitettavana, että vammaiset henkilöillä kohtaavat edelleen unionin alueella esteitä pääsyssä tavaroiden ja palvelujen markkinoille; katsoo, että nämä esteet rajoittavat heidän osallistumistaan yhteiskunnan elämään ja loukkaavat heidän oikeuksiaan, jotka perustuvat etenkin Euroopan unionin kansalaisuuteen; kehottaa komissiota vauhdittamaan pikaisesti esteettömyyttä edistäviä toimenpiteitä unionissa, jotta asiaa koskeva säädös voitaisiin hyväksyä mahdollisimman pian;

| 99. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan vammaiset henkilöt mukaan toimivaltaansa kuuluvia aloja koskevaan päätöksentekoon muun muassa vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen kautta vammaisyleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

99.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan vammaiset henkilöt mukaan toimivaltaansa kuuluvia aloja koskevaan päätöksentekoon muun muassa vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen kautta vammaisyleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| 100. | kehottaa unionin jäsenvaltioita ja toimielimiä varmistamaan, että mahdollisuudesta osallistua kuulemisprosesseihin tiedotetaan selkeästi ja laajasti käyttäen esteetöntä viestintää, että aineisto voidaan tarjota myös muissa muodoissa, kuten pistekirjoituksella tai helppolukuisena tekstinä, ja että vammaisilla henkilöillä on pääsy ehdotettua lainsäädäntöä ja politiikkaa koskeviin julkisiin kuulemisiin ja kokouksiin; |
| --- | --- |

100.

kehottaa unionin jäsenvaltioita ja toimielimiä varmistamaan, että mahdollisuudesta osallistua kuulemisprosesseihin tiedotetaan selkeästi ja laajasti käyttäen esteetöntä viestintää, että aineisto voidaan tarjota myös muissa muodoissa, kuten pistekirjoituksella tai helppolukuisena tekstinä, ja että vammaisilla henkilöillä on pääsy ehdotettua lainsäädäntöä ja politiikkaa koskeviin julkisiin kuulemisiin ja kokouksiin;

| 101. | kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan unionin sosiaalisilla tutkimuksilla tapahtuvan vammaisuutta koskevien tietojen keruuta vammaisyleissopimuksen 31 artiklan vaatimusten mukaisesti; korostaa, että tällaisten tietojen keruussa on käytettävä menetelmiä, joissa otetaan huomioon kaikki vammaiset henkilöt, vaikeavammaiset ja laitoksissa asuvat henkilöt mukaan luettuina; |
| --- | --- |

101.

kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan unionin sosiaalisilla tutkimuksilla tapahtuvan vammaisuutta koskevien tietojen keruuta vammaisyleissopimuksen 31 artiklan vaatimusten mukaisesti; korostaa, että tällaisten tietojen keruussa on käytettävä menetelmiä, joissa otetaan huomioon kaikki vammaiset henkilöt, vaikeavammaiset ja laitoksissa asuvat henkilöt mukaan luettuina;

Ikäsyrjintä

| 102. | pitää valitettavana, että monet ikääntyneet kohtaavat syrjintää ja että heidän perusoikeuksiaan loukataan päivittäin etenkin riittävien tulojen, työn, terveydenhoidon ja välttämättömien tavaroiden ja palvelujen saatavuuden aloilla; muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 25 artiklan mukaan ikääntyneillä henkilöillä on oikeus ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeus osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään; kehottaa komissiota kehittämään väestörakenteen muutosta koskevan strategian perusoikeuskirjan 25 artiklan voimaansaattamiseksi; |
| --- | --- |

102.

pitää valitettavana, että monet ikääntyneet kohtaavat syrjintää ja että heidän perusoikeuksiaan loukataan päivittäin etenkin riittävien tulojen, työn, terveydenhoidon ja välttämättömien tavaroiden ja palvelujen saatavuuden aloilla; muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 25 artiklan mukaan ikääntyneillä henkilöillä on oikeus ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeus osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään; kehottaa komissiota kehittämään väestörakenteen muutosta koskevan strategian perusoikeuskirjan 25 artiklan voimaansaattamiseksi;

| 103. | ilmaisee huolensa siitä, että ikääntyneiden huono kohtelu, laiminlyönti ja hyväksikäyttö on jäsenvaltioissa yleistä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla torjutaan iäkkäiden ihmisten hyväksikäyttöä ja kaikenlaista iäkkäisiin kohdistuvaa väkivaltaa, sekä edistämään heidän itsenäisyyttään tukemalla asuntojen kunnostamista ja saatavuutta; muistuttaa, että ikääntyneet naiset elävät useammin köyhyysrajan alapuolella, mikä johtuu sukupuolien välisistä palkkaeroista ja myöhemmin eläke-eroista; |
| --- | --- |

103.

ilmaisee huolensa siitä, että ikääntyneiden huono kohtelu, laiminlyönti ja hyväksikäyttö on jäsenvaltioissa yleistä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla torjutaan iäkkäiden ihmisten hyväksikäyttöä ja kaikenlaista iäkkäisiin kohdistuvaa väkivaltaa, sekä edistämään heidän itsenäisyyttään tukemalla asuntojen kunnostamista ja saatavuutta; muistuttaa, että ikääntyneet naiset elävät useammin köyhyysrajan alapuolella, mikä johtuu sukupuolien välisistä palkkaeroista ja myöhemmin eläke-eroista;

| 104. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan erityisesti talouskriisistä kärsivien nuorten työntekijöiden osallistuminen työmarkkinoille myös siten, että nuorille järjestetään ja tarjotaan heidän sosiaalisen asemansa parantamiseen tähtääviä koulutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

104.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan erityisesti talouskriisistä kärsivien nuorten työntekijöiden osallistuminen työmarkkinoille myös siten, että nuorille järjestetään ja tarjotaan heidän sosiaalisen asemansa parantamiseen tähtääviä koulutusmahdollisuuksia;

| 105. | kehottaa kunnioittamaan ihmisarvoa kuoleman hetkellä, erityisesti varmistamalla, että hoitotestamenteissa ilmaistut päätökset tunnustetaan ja niitä kunnioitetaan; |
| --- | --- |

105.

kehottaa kunnioittamaan ihmisarvoa kuoleman hetkellä, erityisesti varmistamalla, että hoitotestamenteissa ilmaistut päätökset tunnustetaan ja niitä kunnioitetaan;

| 106. | ilmaisee huolensa siitä, että jäsenvaltioiden julkisten menojen ja eläkkeiden leikkaukset lisäävät huomattavasti vanhuusiän köyhyyttä ja vähentävät siten ikääntyneiden käytettävissä olevia tuloja sekä heikentävät heidän elinolojaan, luovat epätasa-arvoa sen suhteen, mihin palveluihin on varaa ja lisäävät niiden ikääntyneiden määrä, joiden tulot ylittävät juuri ja juuri köyhyysrajan; |
| --- | --- |

106.

ilmaisee huolensa siitä, että jäsenvaltioiden julkisten menojen ja eläkkeiden leikkaukset lisäävät huomattavasti vanhuusiän köyhyyttä ja vähentävät siten ikääntyneiden käytettävissä olevia tuloja sekä heikentävät heidän elinolojaan, luovat epätasa-arvoa sen suhteen, mihin palveluihin on varaa ja lisäävät niiden ikääntyneiden määrä, joiden tulot ylittävät juuri ja juuri köyhyysrajan;

Viharikokset ja vihapuhe

| 107. | pitää valitettavina rasismin, muukalaisvihan, uskontoon liittyvän suvaitsemattomuuden tai henkilön vammaisuuteen, sukupuoleen, seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin liittyvien ennakkoluulojen aiheuttamia vihapuhe- ja viharikostapauksia, joita ilmenee unionissa päivittäin; kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan perusoikeuksia ja edistämään alueensa eri yhteisöjen keskinäistä ymmärtämystä, hyväksymistä ja suvaitsevaisuutta; kehottaa unionia torjumaan viharikoksia ensisijassa määrittelemällä eurooppalaisia syrjinnän vastaisia toimintalinjoja sekä oikeusalan toimilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita voimistamaan viharikosten ja syrjivien asenteiden ja toimien torjuntaa kehittämällä kattavan strategian viharikosten, ennakkoluuloihin pohjautuvan väkivallan ja syrjinnän torjumiseen; |
| --- | --- |

107.

pitää valitettavina rasismin, muukalaisvihan, uskontoon liittyvän suvaitsemattomuuden tai henkilön vammaisuuteen, sukupuoleen, seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin liittyvien ennakkoluulojen aiheuttamia vihapuhe- ja viharikostapauksia, joita ilmenee unionissa päivittäin; kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan perusoikeuksia ja edistämään alueensa eri yhteisöjen keskinäistä ymmärtämystä, hyväksymistä ja suvaitsevaisuutta; kehottaa unionia torjumaan viharikoksia ensisijassa määrittelemällä eurooppalaisia syrjinnän vastaisia toimintalinjoja sekä oikeusalan toimilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita voimistamaan viharikosten ja syrjivien asenteiden ja toimien torjuntaa kehittämällä kattavan strategian viharikosten, ennakkoluuloihin pohjautuvan väkivallan ja syrjinnän torjumiseen;

| 108. | on huolissaan vihapuheen yleistymisestä internetissä ja kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön yksinkertaisen menettelyn, jolla kansalaiset voivat ilmoittaa vihapuheesta internetissä; |
| --- | --- |

108.

on huolissaan vihapuheen yleistymisestä internetissä ja kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön yksinkertaisen menettelyn, jolla kansalaiset voivat ilmoittaa vihapuheesta internetissä;

| 109. | on huolissaan viharikoksia koskevista tutkimuksista ja tuomioista jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna asianmukaisen suojelun järjestäminen, kannustaakseen tekemään ilmoituksia tällaisia rikoksista, koska perusoikeusviraston laajat tutkimukset ovat osoittaneet toistuvasti, että rikoksen uhrit ovat haluttomia ilmoittautumaan ja kertomaan asiasta poliisille; |
| --- | --- |

109.

on huolissaan viharikoksia koskevista tutkimuksista ja tuomioista jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna asianmukaisen suojelun järjestäminen, kannustaakseen tekemään ilmoituksia tällaisia rikoksista, koska perusoikeusviraston laajat tutkimukset ovat osoittaneet toistuvasti, että rikoksen uhrit ovat haluttomia ilmoittautumaan ja kertomaan asiasta poliisille;

| 110. | on huolissaan siitä, että useat jäsenvaltiot eivät ole saattaneet puitepäätöstä 2008/913/YOS asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään; kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan ja panemaan unionin normit täytäntöön kokonaisuudessaan ja varmistamaan, että saatetaan voimaan kansallinen lainsäädäntö, jolla rangaistaan kaikista viharikosten muodoista ja vihaan ja ahdisteluun yllyttämisestä ja jolla käynnistetään järjestelmällisesti tällaisia rikoksia koskeva syytteeseenpano; kehottaa komissiota seuraamaan puitepäätöksen asianmukaista soveltamista ja käynnistämään rikkomismenettelyn niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät saata kyseistä puitepäätöstä osaksi kansallista lainsäädäntöään; vaatii lisäksi tarkastelemaan uudelleen puitepäätöstä, jotta se kattaisi kaikki viharikosten muodot ja rikokset, jotka tehdään ennakkoluulojen vuoksi tai joiden motiivina on syrjintävuoksi, ja jotta siinä määritellään selvästi yhdenmukaiset tutkinta- ja syytteeseenpanonormit; |
| --- | --- |

110.

on huolissaan siitä, että useat jäsenvaltiot eivät ole saattaneet puitepäätöstä 2008/913/YOS asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään; kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan ja panemaan unionin normit täytäntöön kokonaisuudessaan ja varmistamaan, että saatetaan voimaan kansallinen lainsäädäntö, jolla rangaistaan kaikista viharikosten muodoista ja vihaan ja ahdisteluun yllyttämisestä ja jolla käynnistetään järjestelmällisesti tällaisia rikoksia koskeva syytteeseenpano; kehottaa komissiota seuraamaan puitepäätöksen asianmukaista soveltamista ja käynnistämään rikkomismenettelyn niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät saata kyseistä puitepäätöstä osaksi kansallista lainsäädäntöään; vaatii lisäksi tarkastelemaan uudelleen puitepäätöstä, jotta se kattaisi kaikki viharikosten muodot ja rikokset, jotka tehdään ennakkoluulojen vuoksi tai joiden motiivina on syrjintävuoksi, ja jotta siinä määritellään selvästi yhdenmukaiset tutkinta- ja syytteeseenpanonormit;

| 111. | kehottaa komissiota tukemaan lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille sekä asiaankuuluville unionin virastoille tarkoitettuja koulutusohjelmia, jotka koskevat syrjivien käytäntöjen ja viharikosten ehkäisemistä ja selvittämistä; kehottaa jäsenvaltioita antamaan tutkinnasta ja syytteeseenpanosta vastaavien viranomaisten käyttöön käytännön välineet ja asiantuntemuksen, jotta ne pystyvät tunnistamaan ja käsittelemään puitepäätöksen kattamia rikoksia ja toimimaan vuorovaikutuksessa ja viestimään uhrien kanssa; |
| --- | --- |

111.

kehottaa komissiota tukemaan lainvalvonta- ja oikeusviranomaisille sekä asiaankuuluville unionin virastoille tarkoitettuja koulutusohjelmia, jotka koskevat syrjivien käytäntöjen ja viharikosten ehkäisemistä ja selvittämistä; kehottaa jäsenvaltioita antamaan tutkinnasta ja syytteeseenpanosta vastaavien viranomaisten käyttöön käytännön välineet ja asiantuntemuksen, jotta ne pystyvät tunnistamaan ja käsittelemään puitepäätöksen kattamia rikoksia ja toimimaan vuorovaikutuksessa ja viestimään uhrien kanssa;

| 112. | panee huolestuneena merkille sellaisten puolueiden suosion kasvun, joiden poliittiset ohjelmat perustuvat poissulkemiseen etnisen alkuperän, sukupuolisen suuntautumisen tai uskonnon perusteella; |
| --- | --- |

112.

panee huolestuneena merkille sellaisten puolueiden suosion kasvun, joiden poliittiset ohjelmat perustuvat poissulkemiseen etnisen alkuperän, sukupuolisen suuntautumisen tai uskonnon perusteella;

| 113. | on hyvin huolestunut rasististen ja ulkomaalaisvihamielisten tekojen ja puheiden arkipäiväistymisestä; katsoo, että syynä on rasististen ja ulkomaalaisvihamielisten ryhmien, joista jotkin ovat saaneet tai pyrkivät saamaan poliittisen puolueen aseman, entistä suurempi näkyvyys; |
| --- | --- |

113.

on hyvin huolestunut rasististen ja ulkomaalaisvihamielisten tekojen ja puheiden arkipäiväistymisestä; katsoo, että syynä on rasististen ja ulkomaalaisvihamielisten ryhmien, joista jotkin ovat saaneet tai pyrkivät saamaan poliittisen puolueen aseman, entistä suurempi näkyvyys;

| 114. | pitää erittäin huolestuttavana rasismia, muukalaisvihaa ja islamiin kohdistuvaa pelkoa levittävien, nykyisellä talous- ja yhteiskuntakriisillä näkemyksensä perustelevien poliittisten puolueiden nousua; |
| --- | --- |

114.

pitää erittäin huolestuttavana rasismia, muukalaisvihaa ja islamiin kohdistuvaa pelkoa levittävien, nykyisellä talous- ja yhteiskuntakriisillä näkemyksensä perustelevien poliittisten puolueiden nousua;

| 115. | suhtautuu erittäin tuomitsevasti siihen, että puolisotilaalliset joukot, joista jotkin ovat suoraan sidoksissa poliittisiin puolueisiin, pelottelevat ja vainoavat vähemmistöjä ja erityisesti romaneja ja maahanmuuttajia; kehottaa jäsenvaltioita kieltämään nämä käytännöt ja määräämään niiden johdosta rangaistuksia; |
| --- | --- |

115.

suhtautuu erittäin tuomitsevasti siihen, että puolisotilaalliset joukot, joista jotkin ovat suoraan sidoksissa poliittisiin puolueisiin, pelottelevat ja vainoavat vähemmistöjä ja erityisesti romaneja ja maahanmuuttajia; kehottaa jäsenvaltioita kieltämään nämä käytännöt ja määräämään niiden johdosta rangaistuksia;

Asunnottomat

| 116. | on huolestunut talouskriisin seurauksena kotinsa menettäneiden henkilöiden määrästä; katsoo, että on ylläpidettävä asunnottomien sopeutumista yhteiskuntaan ja että on torjuttava heidän eristäytymistään ja syrjäytymistään; kehottaa tältä osin jäsenvaltioita hyväksymään kunnianhimoista politiikkaa heidän auttamisekseen; muistuttaa asunnottomien haavoittuvasta asemasta ja kehottaa uudelleen jäsenvaltioita olemaan leimaamatta heitä rikollisiksi; kehottaa jäsenvaltioita kumoamaan kaikki lait ja toimintamallit, joissa asunnottomia pidetään rikollisina; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan kansallisia strategioita, joilla torjutaan asunnottomuutta niiden omalla alueella; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltiota niiden pyrkimyksissä torjua asunnottomuutta edistämällä parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja täsmällisten tietojen keruuta; kehottaa komissiota myös seuraamaan asunnottomuudesta aiheutuvia ihmisoikeusloukkauksia jäsenvaltioissa; muistuttaa, että perusoikeuskirjassa määrätään vähävaraisimpien oikeudesta asumisen tukeen; |
| --- | --- |

116.

on huolestunut talouskriisin seurauksena kotinsa menettäneiden henkilöiden määrästä; katsoo, että on ylläpidettävä asunnottomien sopeutumista yhteiskuntaan ja että on torjuttava heidän eristäytymistään ja syrjäytymistään; kehottaa tältä osin jäsenvaltioita hyväksymään kunnianhimoista politiikkaa heidän auttamisekseen; muistuttaa asunnottomien haavoittuvasta asemasta ja kehottaa uudelleen jäsenvaltioita olemaan leimaamatta heitä rikollisiksi; kehottaa jäsenvaltioita kumoamaan kaikki lait ja toimintamallit, joissa asunnottomia pidetään rikollisina; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan kansallisia strategioita, joilla torjutaan asunnottomuutta niiden omalla alueella; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltiota niiden pyrkimyksissä torjua asunnottomuutta edistämällä parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja täsmällisten tietojen keruuta; kehottaa komissiota myös seuraamaan asunnottomuudesta aiheutuvia ihmisoikeusloukkauksia jäsenvaltioissa; muistuttaa, että perusoikeuskirjassa määrätään vähävaraisimpien oikeudesta asumisen tukeen;

Maahanmuuttajien ja kansainvälistä suojelua anovien oikeudet

| 117. | pitää tuomittavana, että suuri määrä Euroopan unioniin pyrkiviä turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia menettää edelleen henkensä Välimerellä ja että tässä on mukana salakuljettajia ja ihmiskauppiaita, jotka kiistävät maahanmuuttajilta näiden perusoikeudet; korostaa, että unionin ja jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä aktiivisiin ja pakollisiin toimiin ehkäistäkseen vastaavien tragedioiden toistumisen merillä; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita asettamaan maahanmuuttajia ja turvapaikanhakijoita koskevan yhteisvastuun ja heidän perusoikeutensa unionin maahanmuuttopolitiikan ytimeen, ja erityisesti:






  — | korostaa, että perusoikeudet on sisällytettävä kaikkeen unionin maahanmuuttopolitiikkaan ja että on arvioitava perusteellisesti, miten kaikki maahanmuuttoa, turvapaikkaa ja rajavalvontaa koskevat toimenpiteet ja mekanismit vaikuttavat maahanmuuttajien perusoikeuksiin; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti kunnioittamaan haavoittuvassa asemassa olevien maahanmuuttajien oikeuksia; |
| --- | --- | --- |

117.

pitää tuomittavana, että suuri määrä Euroopan unioniin pyrkiviä turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia menettää edelleen henkensä Välimerellä ja että tässä on mukana salakuljettajia ja ihmiskauppiaita, jotka kiistävät maahanmuuttajilta näiden perusoikeudet; korostaa, että unionin ja jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä aktiivisiin ja pakollisiin toimiin ehkäistäkseen vastaavien tragedioiden toistumisen merillä; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita asettamaan maahanmuuttajia ja turvapaikanhakijoita koskevan yhteisvastuun ja heidän perusoikeutensa unionin maahanmuuttopolitiikan ytimeen, ja erityisesti:

—

korostaa, että perusoikeudet on sisällytettävä kaikkeen unionin maahanmuuttopolitiikkaan ja että on arvioitava perusteellisesti, miten kaikki maahanmuuttoa, turvapaikkaa ja rajavalvontaa koskevat toimenpiteet ja mekanismit vaikuttavat maahanmuuttajien perusoikeuksiin; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti kunnioittamaan haavoittuvassa asemassa olevien maahanmuuttajien oikeuksia;

| — | korostaa, että unionissa tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla parannetaan unionin sisäisten toimien ja ulkopolitiikan johdonmukaisuutta; kannustaa unionia ja jäsenvaltioita asettamaan maahanmuuttajien oikeudet jokaisen Euroopan unionin ulkopuolisen valtion kanssa tehtävän kahdenvälisen tai monenvälisen yhteistyösopimuksen keskiöön ottamalla huomioon myös takaisinottosopimukset, mobiliteettikumppanuudet ja teknisen yhteistyön sopimukset; |
| --- | --- |

—

korostaa, että unionissa tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla parannetaan unionin sisäisten toimien ja ulkopolitiikan johdonmukaisuutta; kannustaa unionia ja jäsenvaltioita asettamaan maahanmuuttajien oikeudet jokaisen Euroopan unionin ulkopuolisen valtion kanssa tehtävän kahdenvälisen tai monenvälisen yhteistyösopimuksen keskiöön ottamalla huomioon myös takaisinottosopimukset, mobiliteettikumppanuudet ja teknisen yhteistyön sopimukset;

| — | muistuttaa, että jäsenvaltioilla on kansainvälinen velvoite auttaa merihätään joutuneita; |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että jäsenvaltioilla on kansainvälinen velvoite auttaa merihätään joutuneita;

| — | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita muuttamaan tai tarkistamaan kaikkea lainsäädäntöä, jossa määrätään seuraamuksia merihätään joutuneiden maahanpyrkijöiden auttamisesta; |
| --- | --- |

—

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita muuttamaan tai tarkistamaan kaikkea lainsäädäntöä, jossa määrätään seuraamuksia merihätään joutuneiden maahanpyrkijöiden auttamisesta;

| — | korostaa, että turvapaikan hakeminen kuuluu perusoikeuksiin; kannustaa unionia ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ja kohdentamaan riittävästi resursseja siihen, että turvapaikanhakijoilla on uusia turvallisia ja laillisia mahdollisuuksia ja väyliä saapua unioniin, jotta voidaan pienentää laittomaan saapumisyritykseen liittyviä riskejä ja torjua ihmiskauppa- ja salakuljetusverkostoja, jotka saavat voittoa vaarantamalla maahanmuuttajien hengen ja käyttämällä näitä hyväkseen seksuaalisesti ja työvoimana; |
| --- | --- |

—

korostaa, että turvapaikan hakeminen kuuluu perusoikeuksiin; kannustaa unionia ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ja kohdentamaan riittävästi resursseja siihen, että turvapaikanhakijoilla on uusia turvallisia ja laillisia mahdollisuuksia ja väyliä saapua unioniin, jotta voidaan pienentää laittomaan saapumisyritykseen liittyviä riskejä ja torjua ihmiskauppa- ja salakuljetusverkostoja, jotka saavat voittoa vaarantamalla maahanmuuttajien hengen ja käyttämällä näitä hyväkseen seksuaalisesti ja työvoimana;

| — | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan unionin uudelleensijoittamisohjelmiin ja kannustaa käyttämään humanitaarisin perustein myönnettäviä viisumeja; |
| --- | --- |

—

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan unionin uudelleensijoittamisohjelmiin ja kannustaa käyttämään humanitaarisin perustein myönnettäviä viisumeja;

| — | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan kunnolliset vastaanotto-olosuhteet, jotka vastaavat voimassa olevaa perusoikeus- ja turvapaikkalainsäädäntöä, ja ottamaan tällöin erityisesti huomioon haavoittuvassa asemassa olevat sekä pienentämään turvapaikanhakijoiden syrjäytymisriskiä; kehottaa komissiota seuraamaan Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän ja erityisesti direktiivin 2013/32/EU täytäntöönpanoa ja kiinnittämään tällöin erityistä huomiota turvapaikanhakijoihin, jotka tarvitsevat erityisiä menettelyllisiä takeita; |
| --- | --- |

—

kehottaa jäsenvaltioita takaamaan kunnolliset vastaanotto-olosuhteet, jotka vastaavat voimassa olevaa perusoikeus- ja turvapaikkalainsäädäntöä, ja ottamaan tällöin erityisesti huomioon haavoittuvassa asemassa olevat sekä pienentämään turvapaikanhakijoiden syrjäytymisriskiä; kehottaa komissiota seuraamaan Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän ja erityisesti direktiivin 2013/32/EU täytäntöönpanoa ja kiinnittämään tällöin erityistä huomiota turvapaikanhakijoihin, jotka tarvitsevat erityisiä menettelyllisiä takeita;

| — | vaatii perustamaan unioniin tehokkaan ja yhdenmukaistetun turvapaikkajärjestelmän, jotta turvapaikanhakijat voidaan jakaa oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

—

vaatii perustamaan unioniin tehokkaan ja yhdenmukaistetun turvapaikkajärjestelmän, jotta turvapaikanhakijat voidaan jakaa oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken;

| — | pitää valitettavina äskettäin raportoituja tapauksia, joissa unionin rajoilla on ollut väkivaltaisia käännytyksiä; muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat velvollisia noudattamaan Geneven yleissopimuksessa ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä tunnustettua palauttamiskiellon periaatetta sekä perusoikeuskirjan 19 artiklassa vahvistettua joukkokarkotusten kieltämistä; kehottaa komissiota, sen virastoja ja jäsenvaltioita varmistamaan, että näitä velvoitteita ja unionin muita kansainvälisiä velvoitteita noudatetaan; |
| --- | --- |

—

pitää valitettavina äskettäin raportoituja tapauksia, joissa unionin rajoilla on ollut väkivaltaisia käännytyksiä; muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat velvollisia noudattamaan Geneven yleissopimuksessa ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä tunnustettua palauttamiskiellon periaatetta sekä perusoikeuskirjan 19 artiklassa vahvistettua joukkokarkotusten kieltämistä; kehottaa komissiota, sen virastoja ja jäsenvaltioita varmistamaan, että näitä velvoitteita ja unionin muita kansainvälisiä velvoitteita noudatetaan;

| 118. | pyytää unionia ja jäsenvaltioita hyväksymään tarvittavat säädökset, jotta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklassa tarkoitettua yhteisvastuun periaatetta voidaan soveltaa; |
| --- | --- |

118.

pyytää unionia ja jäsenvaltioita hyväksymään tarvittavat säädökset, jotta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklassa tarkoitettua yhteisvastuun periaatetta voidaan soveltaa;

| 119. | suhtautuu hyvin tuomitsevasti Euroopan unionin rajojen turvallisuusvalvontaan, jota toteutetaan jopa siten, että rakennetaan muureja ja piikkilankaesteitä eikä taata laillisia saapumisreittejä Euroopan unioniin, minkä seurauksena lukuisat turvapaikanhakijat ja maahanmuuttajat joutuvat turvautumaan entistä vaarallisempiin reitteihin ihmissalakuljettajien ja -kauppiaiden armoilla; |
| --- | --- |

119.

suhtautuu hyvin tuomitsevasti Euroopan unionin rajojen turvallisuusvalvontaan, jota toteutetaan jopa siten, että rakennetaan muureja ja piikkilankaesteitä eikä taata laillisia saapumisreittejä Euroopan unioniin, minkä seurauksena lukuisat turvapaikanhakijat ja maahanmuuttajat joutuvat turvautumaan entistä vaarallisempiin reitteihin ihmissalakuljettajien ja -kauppiaiden armoilla;

| 120. | vaatii perusoikeudet huomioon ottavaa rajavalvontaa ja painottaa, että parlamentin on harjoitettava Frontexin toimintaa koskevaa demokraattista valvontaa; |
| --- | --- |

120.

vaatii perusoikeudet huomioon ottavaa rajavalvontaa ja painottaa, että parlamentin on harjoitettava Frontexin toimintaa koskevaa demokraattista valvontaa;

| 121. | vaatii keskeyttämään kaikki sellaiset toimet, joiden katsotaan unionin lainsäädännön tai Frontexin toimivaltuuksien nojalla loukkaavan perusoikeuksia; |
| --- | --- |

121.

vaatii keskeyttämään kaikki sellaiset toimet, joiden katsotaan unionin lainsäädännön tai Frontexin toimivaltuuksien nojalla loukkaavan perusoikeuksia;

| 122. | korostaa Dublin-asetuksen kielteistä vaikutusta kansainvälisen suojelun tosiasialliseen saamiseen todellisen Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän puuttuessa, erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön seurauksena; suhtautuu tuomitsevasti siihen, että asetuksen tarkistaminen ei johtanut sen täytäntöönpanon keskeyttämiseen eikä vähintään sen periaatteen kumoamiseen, joka koskee palauttamista ensimmäiseen tulomaahan EU:ssa, sekä siihen, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole pyrkineet ottamaan käyttöön jäsenvaltioiden solidaarisuuteen perustuvaa mahdollista vaihtoehtoa; |
| --- | --- |

122.

korostaa Dublin-asetuksen kielteistä vaikutusta kansainvälisen suojelun tosiasialliseen saamiseen todellisen Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän puuttuessa, erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön seurauksena; suhtautuu tuomitsevasti siihen, että asetuksen tarkistaminen ei johtanut sen täytäntöönpanon keskeyttämiseen eikä vähintään sen periaatteen kumoamiseen, joka koskee palauttamista ensimmäiseen tulomaahan EU:ssa, sekä siihen, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole pyrkineet ottamaan käyttöön jäsenvaltioiden solidaarisuuteen perustuvaa mahdollista vaihtoehtoa;

| 123. | kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista; |
| --- | --- |

123.

kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista;

| 124. | tuomitsee sen, että laittomia maahanmuuttajia, mukaan luettuina turvapaikanhakijat, ilman huoltajaa saapuvat alaikäiset ja kansalaisuudettomat henkilöt, pidetään erotuksetta ja laittomasti säilössä; pyytää jäsenvaltioita noudattamaan palauttamisdirektiivin säännöksiä sekä noudattamaan ihmisarvon kunnioitusta ja lapsen edun periaatetta kansainvälisen oikeuden ja unionin lainsäädännön mukaisesti; muistuttaa, että maahanmuuttajien säilöönoton on säilyttävä toimenpiteenä, johon turvaudutaan viimeisenä keinona, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vaihtoehtoisia toimia; tuomitsee eräiden jäsenvaltioiden säilöönotto-olosuhteet pöyristyttävinä ja kehottaa komissiota paneutumaan asiaan mahdollisimman pian; toistaa pitävänsä tarpeellisena varmistaa, että laittomille maahanmuuttajille taataan oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan, kun heidän oikeuksiaan on rikottu; |
| --- | --- |

124.

tuomitsee sen, että laittomia maahanmuuttajia, mukaan luettuina turvapaikanhakijat, ilman huoltajaa saapuvat alaikäiset ja kansalaisuudettomat henkilöt, pidetään erotuksetta ja laittomasti säilössä; pyytää jäsenvaltioita noudattamaan palauttamisdirektiivin säännöksiä sekä noudattamaan ihmisarvon kunnioitusta ja lapsen edun periaatetta kansainvälisen oikeuden ja unionin lainsäädännön mukaisesti; muistuttaa, että maahanmuuttajien säilöönoton on säilyttävä toimenpiteenä, johon turvaudutaan viimeisenä keinona, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vaihtoehtoisia toimia; tuomitsee eräiden jäsenvaltioiden säilöönotto-olosuhteet pöyristyttävinä ja kehottaa komissiota paneutumaan asiaan mahdollisimman pian; toistaa pitävänsä tarpeellisena varmistaa, että laittomille maahanmuuttajille taataan oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan, kun heidän oikeuksiaan on rikottu;

| 125. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan tarvittavia toimia, jotta taataan tiedonsaanti ja avoimuus liittyen maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden säilöönottoon monissa jäsenvaltioissa, ja kehottaa kiireellisesti komissiota esittämään asetuksen (EY) N:o 862/2007 tarkistamista, jotta tässä asetuksessa katettaisiin säilöönottojärjestelmien ja -laitoksien toimintaa koskevat tilastotiedot; |
| --- | --- |

125.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan tarvittavia toimia, jotta taataan tiedonsaanti ja avoimuus liittyen maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden säilöönottoon monissa jäsenvaltioissa, ja kehottaa kiireellisesti komissiota esittämään asetuksen (EY) N:o 862/2007 tarkistamista, jotta tässä asetuksessa katettaisiin säilöönottojärjestelmien ja -laitoksien toimintaa koskevat tilastotiedot;

| 126. | korostaa, että kaikki maahanmuutto- ja turvapaikkalakeihin perustuvat vapaudenriistotapaukset kuuluvat demokraattisen valvonnan piiriin; kehottaa Euroopan parlamentin jäseniä ja kansallisia kansanedustajia vierailemaan säännöllisesti maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden vastaanotto- ja säilöönottokeskuksissa ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota helpottamaan kansalaisjärjestöjen ja toimittajien pääsyä näihin keskuksiin; |
| --- | --- |

126.

korostaa, että kaikki maahanmuutto- ja turvapaikkalakeihin perustuvat vapaudenriistotapaukset kuuluvat demokraattisen valvonnan piiriin; kehottaa Euroopan parlamentin jäseniä ja kansallisia kansanedustajia vierailemaan säännöllisesti maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden vastaanotto- ja säilöönottokeskuksissa ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota helpottamaan kansalaisjärjestöjen ja toimittajien pääsyä näihin keskuksiin;

| 127. | kehottaa valvomaan tarkemmin maahanmuuttajien vastaanotto- ja säilöönottokeskusten toimintaa ja maahanmuuttajien kohtelua niissä sekä jäsenvaltioiden turvapaikan myöntämisessä soveltamia menettelyjä; on huolissaan niin sanotuista välittömistä maastapoistamisista ja väkivaltaisista tapahtumista, joita ilmenee monilla ns. kuumilla alueilla Euroopan eteläosissa ja joiden vuoksi komission on välittömästi käynnistettävä asiaa koskeva poliittinen vuoropuhelu, jotta taataan oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen niissä jäsenvaltioissa, jotka turvautuvat näihin käytäntöihin; |
| --- | --- |

127.

kehottaa valvomaan tarkemmin maahanmuuttajien vastaanotto- ja säilöönottokeskusten toimintaa ja maahanmuuttajien kohtelua niissä sekä jäsenvaltioiden turvapaikan myöntämisessä soveltamia menettelyjä; on huolissaan niin sanotuista välittömistä maastapoistamisista ja väkivaltaisista tapahtumista, joita ilmenee monilla ns. kuumilla alueilla Euroopan eteläosissa ja joiden vuoksi komission on välittömästi käynnistettävä asiaa koskeva poliittinen vuoropuhelu, jotta taataan oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen niissä jäsenvaltioissa, jotka turvautuvat näihin käytäntöihin;

| 128. | kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä ja parhaita käytäntöjä, joiden tavoitteena on edistää käsittelyssä ja sosiaalisessa osallistamisessa yhdenvertaisuutta, jotta voidaan parantaa maahanmuuttajien sopeutumista yhteiskuntaan; muistuttaa tässä mielessä siitä, että on ratkaisevaa torjua maahaanmuuttajia koskevia kielteisiä stereotypioita ja vääriä tietoja kehittämällä vastapainoksi toisenlaisia kertomuksia ensisijaisesti kouluissa ja nuorille, jotta voidaan lisätä maahanmuuton myönteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

128.

kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä ja parhaita käytäntöjä, joiden tavoitteena on edistää käsittelyssä ja sosiaalisessa osallistamisessa yhdenvertaisuutta, jotta voidaan parantaa maahanmuuttajien sopeutumista yhteiskuntaan; muistuttaa tässä mielessä siitä, että on ratkaisevaa torjua maahaanmuuttajia koskevia kielteisiä stereotypioita ja vääriä tietoja kehittämällä vastapainoksi toisenlaisia kertomuksia ensisijaisesti kouluissa ja nuorille, jotta voidaan lisätä maahanmuuton myönteisiä vaikutuksia;

| 129. | katsoo, että maahanmuuttajalapset ovat erityisen haavoittuvia, varsinkin silloin, kun heillä ei ole huoltajaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön parlamentin 12. syyskuuta 2013 antaman päätöslauselman ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilanteesta EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysin täytäntöön Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää koskevan ehdotuspaketin, jotta ilman huoltajaa olevien lasten tilannetta voidaan parantaa unionissa; pitää myönteisenä unionin tuomioistuimen asiassa C-648/11 antamaa tuomiota, jossa todetaan, että ilman huoltajaa olevan alaikäisen useammasta jäsenvaltiossa tekemän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio on se valtio, jossa alaikäinen oleskelee siellä hakemuksen tehtyään; muistuttaa, että ilman huoltajaa oleva alaikäinen on ennen kaikkea lapsi ja siksi pikemminkin lasten suojelun kuin maahanmuuton valvomisen on oltava jäsenvaltioiden ja unionin keskeisenä periaatteena alaikäisten ollessa kyseessä; |
| --- | --- |

129.

katsoo, että maahanmuuttajalapset ovat erityisen haavoittuvia, varsinkin silloin, kun heillä ei ole huoltajaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön parlamentin 12. syyskuuta 2013 antaman päätöslauselman ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilanteesta EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysin täytäntöön Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää koskevan ehdotuspaketin, jotta ilman huoltajaa olevien lasten tilannetta voidaan parantaa unionissa; pitää myönteisenä unionin tuomioistuimen asiassa C-648/11 antamaa tuomiota, jossa todetaan, että ilman huoltajaa olevan alaikäisen useammasta jäsenvaltiossa tekemän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio on se valtio, jossa alaikäinen oleskelee siellä hakemuksen tehtyään; muistuttaa, että ilman huoltajaa oleva alaikäinen on ennen kaikkea lapsi ja siksi pikemminkin lasten suojelun kuin maahanmuuton valvomisen on oltava jäsenvaltioiden ja unionin keskeisenä periaatteena alaikäisten ollessa kyseessä;

| 130. | vaatii arviointia siitä, mihin sisäasioihin kohdennetut varat ja etenkin turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseen kohdennetut varat on käytetty; kehottaa unionia toteuttamaan toimia, mikäli käy ilmi, että varoja on käytetty perusoikeuksien vastaiseen toimintaan; |
| --- | --- |

130.

vaatii arviointia siitä, mihin sisäasioihin kohdennetut varat ja etenkin turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseen kohdennetut varat on käytetty; kehottaa unionia toteuttamaan toimia, mikäli käy ilmi, että varoja on käytetty perusoikeuksien vastaiseen toimintaan;

| 131. | kehottaa avustamaan unionin ulkorajoilla sijaitsevia jäsenvaltioita, jotta ne voivat korjata vastaanottoedellytyksien ja turvapaikkamenettelyjen järjestelmään liittyvät puutteet, joita turvapaikanhakijoiden määrän kasvaminen on kärjistänyt; |
| --- | --- |

131.

kehottaa avustamaan unionin ulkorajoilla sijaitsevia jäsenvaltioita, jotta ne voivat korjata vastaanottoedellytyksien ja turvapaikkamenettelyjen järjestelmään liittyvät puutteet, joita turvapaikanhakijoiden määrän kasvaminen on kärjistänyt;

| 132. | vaatii unionia takaamaan, että sen omat toimijat kantavat vastuun perusoikeusloukkauksista, joihin ne ovat syyllistyneet; kehottaa erityisesti varmistamaan, että Frontex-viraston koordinoitujen toimien yhteydessä väitetyistä loukkauksista käynnistetään selvitys ja että ryhdytään joko kurinpidollisiin tai muun tyyppisiin tarkoituksenmukaisiin toimiin sellaisten tahojen kohdalla, jotka osoittautuvat syyllistyneen tällaisiin loukkauksiin; kehottaa perustamaan tätä varten Frontexin sisäisen oikeussuojakeinon, kuten Euroopan oikeusasiamies pyysi selvityksessään OI/5/2012/BEH-MHZ, ja julkistamaan väitettyjen ihmisoikeusloukkausten perusteella tehtyjen selvitysten päätelmät; kehottaa lisäksi keskeyttämään viraston operaatiot, mikäli niiden aikana ilmenee, että perusoikeuksia on loukattu, kuten on säädetty asetuksen (EU) N:o 1168/2011 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa; |
| --- | --- |

132.

vaatii unionia takaamaan, että sen omat toimijat kantavat vastuun perusoikeusloukkauksista, joihin ne ovat syyllistyneet; kehottaa erityisesti varmistamaan, että Frontex-viraston koordinoitujen toimien yhteydessä väitetyistä loukkauksista käynnistetään selvitys ja että ryhdytään joko kurinpidollisiin tai muun tyyppisiin tarkoituksenmukaisiin toimiin sellaisten tahojen kohdalla, jotka osoittautuvat syyllistyneen tällaisiin loukkauksiin; kehottaa perustamaan tätä varten Frontexin sisäisen oikeussuojakeinon, kuten Euroopan oikeusasiamies pyysi selvityksessään OI/5/2012/BEH-MHZ, ja julkistamaan väitettyjen ihmisoikeusloukkausten perusteella tehtyjen selvitysten päätelmät; kehottaa lisäksi keskeyttämään viraston operaatiot, mikäli niiden aikana ilmenee, että perusoikeuksia on loukattu, kuten on säädetty asetuksen (EU) N:o 1168/2011 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa;

| 133. | kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan mahdollisimman pian Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisista toimista; |
| --- | --- |

133.

kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan mahdollisimman pian Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisista toimista;

| 134. | vaatii jäsenvaltioita takaamaan, että sukupuoleen perustuvan vainon uhreiksi joutuneilla naisilla on aidosti mahdollisuus saada kansainvälistä suojelua; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan Euroopan komission suuntaviivoja oikeudesta perheenyhdistämiseen annetun direktiivin 2003/86/EY soveltamiseksi, erityisesti varmistamalla erillisen oleskeluluvan myöntäminen välittömästi niille perheenjäsenille, jotka ovat saapuneet maahan perheenyhdistämistarkoituksissa, kun on kysymys erityisen vaikeasta tilanteesta, kuten perheväkivallasta; |
| --- | --- |

134.

vaatii jäsenvaltioita takaamaan, että sukupuoleen perustuvan vainon uhreiksi joutuneilla naisilla on aidosti mahdollisuus saada kansainvälistä suojelua; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan Euroopan komission suuntaviivoja oikeudesta perheenyhdistämiseen annetun direktiivin 2003/86/EY soveltamiseksi, erityisesti varmistamalla erillisen oleskeluluvan myöntäminen välittömästi niille perheenjäsenille, jotka ovat saapuneet maahan perheenyhdistämistarkoituksissa, kun on kysymys erityisen vaikeasta tilanteesta, kuten perheväkivallasta;

| 135. | suhtautuu myönteisesti siihen, että unionin turvapaikka-asioita koskevassa lainsäädännössä pidetään sukuelinten silpomisen uhreja haavoittuvassa asemassa olevina henkilöinä ja että sukuelinten silpominen otetaan huomioon turvapaikkahakemuksen käsittelyssä; kehottaa jäsenvaltioita kouluttamaan maahanmuuttajien kanssa toimivia ammattilaisia, jotta he osaisivat tunnistaa naisia ja tyttöjä, jotka ovat saattaneet joutua sukuelinten silpomisen uhriksi alkuperämaassaan; |
| --- | --- |

135.

suhtautuu myönteisesti siihen, että unionin turvapaikka-asioita koskevassa lainsäädännössä pidetään sukuelinten silpomisen uhreja haavoittuvassa asemassa olevina henkilöinä ja että sukuelinten silpominen otetaan huomioon turvapaikkahakemuksen käsittelyssä; kehottaa jäsenvaltioita kouluttamaan maahanmuuttajien kanssa toimivia ammattilaisia, jotta he osaisivat tunnistaa naisia ja tyttöjä, jotka ovat saattaneet joutua sukuelinten silpomisen uhriksi alkuperämaassaan;

| 136. | korostaa, että perussopimuksiin kirjattu ja vapaata liikkuvuutta koskevassa direktiivissä 2004/38/EY taattu unionin kansalaisten oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun on yksi konkreettisimmista unionin kansalaisten perusoikeuksista; tuomitsee kaikki yritykset arvioida uudelleen tätä säännöstöä ja etenkin yritykset palauttaa Schengen-alueen rajavalvonta laajemmalle kuin Schengenin rajasäännöstössä ja vaatii, että kaikki sääntöjen rikkomiset on vietävä tuomioistuimeen; on huolestunut siitä kasvavasta suuntauksesta, että EU:n kansalaisia pikakarkotetaan nykyisen järjestelmän vastaisesti asuinmaastaan heidän menetettyään työpaikkansa ja elantonsa; katsoo, että tämä on vastoin vapaan liikkuvuuden henkeä; |
| --- | --- |

136.

korostaa, että perussopimuksiin kirjattu ja vapaata liikkuvuutta koskevassa direktiivissä 2004/38/EY taattu unionin kansalaisten oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun on yksi konkreettisimmista unionin kansalaisten perusoikeuksista; tuomitsee kaikki yritykset arvioida uudelleen tätä säännöstöä ja etenkin yritykset palauttaa Schengen-alueen rajavalvonta laajemmalle kuin Schengenin rajasäännöstössä ja vaatii, että kaikki sääntöjen rikkomiset on vietävä tuomioistuimeen; on huolestunut siitä kasvavasta suuntauksesta, että EU:n kansalaisia pikakarkotetaan nykyisen järjestelmän vastaisesti asuinmaastaan heidän menetettyään työpaikkansa ja elantonsa; katsoo, että tämä on vastoin vapaan liikkuvuuden henkeä;

Yhteisvastuu talouskriisin yhteydessä

| 137. | pitää valitettavana sitä, miten finanssi- ja talouskriisi ja julkisen talouden velkakriisi ovat yhdessä julkisen talouden leikkausten kanssa vaikuttaneet taloudellisiin oikeuksiin, kansalaisoikeuksiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin, mikä on usein lisännyt työttömyyttä, köyhyyttä, epävarmoja työsuhteita ja elinoloja sekä syrjäytymistä ja eristäytyneisyyttä etenkin niissä jäsenvaltioissa, joissa on hyväksytty talouden sopeuttamisohjelmia; korostaa, että äskettäin julkaistussa Eurostatin muistiossa todettiin, että yksi eurooppalainen neljästä on nyt vaarassa joutua köyhyyteen ja syrjäytyä; |
| --- | --- |

137.

pitää valitettavana sitä, miten finanssi- ja talouskriisi ja julkisen talouden velkakriisi ovat yhdessä julkisen talouden leikkausten kanssa vaikuttaneet taloudellisiin oikeuksiin, kansalaisoikeuksiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin, mikä on usein lisännyt työttömyyttä, köyhyyttä, epävarmoja työsuhteita ja elinoloja sekä syrjäytymistä ja eristäytyneisyyttä etenkin niissä jäsenvaltioissa, joissa on hyväksytty talouden sopeuttamisohjelmia; korostaa, että äskettäin julkaistussa Eurostatin muistiossa todettiin, että yksi eurooppalainen neljästä on nyt vaarassa joutua köyhyyteen ja syrjäytyä;

| 138. | toteaa, että talouskriisi ja sen hoitamiseksi toteutetut toimenpiteet ovat vaikuttaneet oikeuteen saada peruspalveluja (esimerkiksi koulutus, asuminen, terveydenhuolto ja sosiaaliturva) ja ne ovat vaikuttaneet eräissä jäsenvaltioissa kielteisesti väestön yleiseen terveydentilaan; korostaa, että on noudatettava Euroopan sosiaalisen peruskirjan 30 artiklan mukaista oikeutta suojeluun köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita käynnistämään kansallisten käytänteiden mukaisesti tukitoimenpiteitä, jotta kansalaisille voidaan tarjota kunnolliset elinolot ja jotta voidaan torjua sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

138.

toteaa, että talouskriisi ja sen hoitamiseksi toteutetut toimenpiteet ovat vaikuttaneet oikeuteen saada peruspalveluja (esimerkiksi koulutus, asuminen, terveydenhuolto ja sosiaaliturva) ja ne ovat vaikuttaneet eräissä jäsenvaltioissa kielteisesti väestön yleiseen terveydentilaan; korostaa, että on noudatettava Euroopan sosiaalisen peruskirjan 30 artiklan mukaista oikeutta suojeluun köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita käynnistämään kansallisten käytänteiden mukaisesti tukitoimenpiteitä, jotta kansalaisille voidaan tarjota kunnolliset elinolot ja jotta voidaan torjua sosiaalista syrjäytymistä;

| 139. | huomauttaa, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden, jotka toteuttavat sosiaali- ja talousjärjestelmiensä rakenneuudistuksia, on aina noudatettava perusoikeuskirjaa ja kansainvälisiä velvoitteitaan ja että ne kantavat siten vastuun tehdyistä päätöksistä; toistaa kehotuksensa mukauttaa talouden sopeuttamisohjelmat SEUT-sopimuksen 151 artiklassa vahvistettuihin unionin tavoitteisiin, työllisyyden edistämiseen sekä elin- ja työolojen kohentamiseen liittyvät tavoitteet mukaan luettuina; toteaa olevan syytä varmistaa, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden kriisiin reagoimiseksi toteuttamat toimenpiteet kuuluvat täyden demokraattisen valvonnan piiriin siten, että parlamentit otetaan tehokkaasti mukaan; |
| --- | --- |

139.

huomauttaa, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden, jotka toteuttavat sosiaali- ja talousjärjestelmiensä rakenneuudistuksia, on aina noudatettava perusoikeuskirjaa ja kansainvälisiä velvoitteitaan ja että ne kantavat siten vastuun tehdyistä päätöksistä; toistaa kehotuksensa mukauttaa talouden sopeuttamisohjelmat SEUT-sopimuksen 151 artiklassa vahvistettuihin unionin tavoitteisiin, työllisyyden edistämiseen sekä elin- ja työolojen kohentamiseen liittyvät tavoitteet mukaan luettuina; toteaa olevan syytä varmistaa, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden kriisiin reagoimiseksi toteuttamat toimenpiteet kuuluvat täyden demokraattisen valvonnan piiriin siten, että parlamentit otetaan tehokkaasti mukaan;

| 140. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tarkastelemaan ehdotettujen tai toteutettujen säästötoimien vaikutusta perusoikeuksiin sukupuolinäkökulmasta ja ottaen huomioon säästötoimien kohtuuttoman vaikutuksen naisiin; kehottaa EU:n toimielimiä ryhtymään välittömästi korjaaviin toimiin, mikäli säästötoimilla on ollut kielteinen vaikutus naisten taloudellisiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin; |
| --- | --- |

140.

kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tarkastelemaan ehdotettujen tai toteutettujen säästötoimien vaikutusta perusoikeuksiin sukupuolinäkökulmasta ja ottaen huomioon säästötoimien kohtuuttoman vaikutuksen naisiin; kehottaa EU:n toimielimiä ryhtymään välittömästi korjaaviin toimiin, mikäli säästötoimilla on ollut kielteinen vaikutus naisten taloudellisiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin;

| 141. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita selvittämään kriisin torjumiseksi esitettyjen tai hyväksyttyjen toimien vaikutuksia perusoikeuksiin ja -vapauksiin, mukaan luettuna sosiaaliset oikeudet ja työhön liittyvät oikeudet, ja puuttumaan tarvittaessa kyseisiin toimiin, mikäli paljastuu, että oikeuksien suoja on heikentynyt tai kansainvälistä oikeutta, kuten ILO:n yleissopimuksia ja suosituksia, on loukattu; |
| --- | --- |

141.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita selvittämään kriisin torjumiseksi esitettyjen tai hyväksyttyjen toimien vaikutuksia perusoikeuksiin ja -vapauksiin, mukaan luettuna sosiaaliset oikeudet ja työhön liittyvät oikeudet, ja puuttumaan tarvittaessa kyseisiin toimiin, mikäli paljastuu, että oikeuksien suoja on heikentynyt tai kansainvälistä oikeutta, kuten ILO:n yleissopimuksia ja suosituksia, on loukattu;

| 142. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita teettämään arvion hyväksyttyjen ja toteutettujen korjaavien toimenpiteiden ja budjettileikkausten vaikutuksista perusoikeuksiin ja takaamaan, että varoja on edelleen riittävästi perusoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseen ja kansalaisoikeuksien, taloudellisten, sivistyksellisten ja sosiaalisten oikeuksien olennaisen vähimmäistason varmistamiseen, samalla kun kiinnitetään erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin ja sosiaalisesti heikossa asemassa oleviin ryhmiin; |
| --- | --- |

142.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita teettämään arvion hyväksyttyjen ja toteutettujen korjaavien toimenpiteiden ja budjettileikkausten vaikutuksista perusoikeuksiin ja takaamaan, että varoja on edelleen riittävästi perusoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseen ja kansalaisoikeuksien, taloudellisten, sivistyksellisten ja sosiaalisten oikeuksien olennaisen vähimmäistason varmistamiseen, samalla kun kiinnitetään erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin ja sosiaalisesti heikossa asemassa oleviin ryhmiin;

| 143. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita tunnustamaan, että pitkän aikavälin investoinnit sosiaaliseen osallisuuteen ovat hyödyllisiä, koska ne vähentävät syrjinnän ja eriarvoisuuden aiheuttamia suuria kustannuksia; kehottaa jäsenvaltioita tekemään riittäviä julkisia investointeja koulutuksen ja terveydenhuollon jatkamiseksi ja varmistamaan, että oikeussuojan saantia ja syrjintätapauksia koskevaa muutoksenhakua ei vaaranneta yhdenvertaisuutta edistävien elinten budjettirahoituksen radikaaleilla leikkauksilla; vetoaa EU:n ja kansallisiin toimielimiin, että ne eivät heikentäisi sosiaalista osallisuutta budjettitoimenpiteillä, jotka vaikuttavat yhdenvertaisuuden puolesta toimivien yhteisölähtöisten järjestöjen toimintaan; |
| --- | --- |

143.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita tunnustamaan, että pitkän aikavälin investoinnit sosiaaliseen osallisuuteen ovat hyödyllisiä, koska ne vähentävät syrjinnän ja eriarvoisuuden aiheuttamia suuria kustannuksia; kehottaa jäsenvaltioita tekemään riittäviä julkisia investointeja koulutuksen ja terveydenhuollon jatkamiseksi ja varmistamaan, että oikeussuojan saantia ja syrjintätapauksia koskevaa muutoksenhakua ei vaaranneta yhdenvertaisuutta edistävien elinten budjettirahoituksen radikaaleilla leikkauksilla; vetoaa EU:n ja kansallisiin toimielimiin, että ne eivät heikentäisi sosiaalista osallisuutta budjettitoimenpiteillä, jotka vaikuttavat yhdenvertaisuuden puolesta toimivien yhteisölähtöisten järjestöjen toimintaan;

| 144. | kehottaa komissiota harkitsemaan ehdotusta liittyä Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan, jotta voidaan suojella tehokkaasti eurooppalaisten sosiaalisia oikeuksia; kehottaa jäsenvaltioita edistämään EU:n peruskirjan sosiaalisten oikeuksien laajentamista käsittämään muut sosiaaliset oikeudet, jotka on mainittu tarkistetussa Euroopan neuvoston sosiaalisessa peruskirjassa, kuten oikeus työhön, oikeus kohtuulliseen palkkaan ja oikeus saada suojelua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan; |
| --- | --- |

144.

kehottaa komissiota harkitsemaan ehdotusta liittyä Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan, jotta voidaan suojella tehokkaasti eurooppalaisten sosiaalisia oikeuksia; kehottaa jäsenvaltioita edistämään EU:n peruskirjan sosiaalisten oikeuksien laajentamista käsittämään muut sosiaaliset oikeudet, jotka on mainittu tarkistetussa Euroopan neuvoston sosiaalisessa peruskirjassa, kuten oikeus työhön, oikeus kohtuulliseen palkkaan ja oikeus saada suojelua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan;

Rikollisuus ja korruptiontorjunta

| 145. | korostaa, että korruptio ja rikollisuus, erityisesti järjestäytynyt rikollisuus, loukkaavat suuresti perusoikeuksia ja vaarantavat demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen; korostaa, että korruptio ohjaa julkisia varoja pois yleishyödyllisiltä kohteilta, joihin ne on tarkoitettu, ja laskee julkisten palvelujen tasoa ja laatua, ja että näin ollen se haittaa tuntuvasti kaikkien kansalaisten oikeudenmukaista kohtelua; kehottaa jäsenvaltioita ja toimielimiä kehittämään tehokkaita välineitä korruption ja rikollisuuden ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja siitä rankaisemiseksi ja jatkamaan julkisten – sekä unionin että jäsenvaltioiden – varojen käytön säännöllistä valvontaa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ja toimielimiä helpottamaan nopeasti Euroopan syyttäjänviraston perustamista ja takaamaan näin sen toiminnan riippumattomuuden ja tehokkuuden; |
| --- | --- |

145.

korostaa, että korruptio ja rikollisuus, erityisesti järjestäytynyt rikollisuus, loukkaavat suuresti perusoikeuksia ja vaarantavat demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen; korostaa, että korruptio ohjaa julkisia varoja pois yleishyödyllisiltä kohteilta, joihin ne on tarkoitettu, ja laskee julkisten palvelujen tasoa ja laatua, ja että näin ollen se haittaa tuntuvasti kaikkien kansalaisten oikeudenmukaista kohtelua; kehottaa jäsenvaltioita ja toimielimiä kehittämään tehokkaita välineitä korruption ja rikollisuuden ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja siitä rankaisemiseksi ja jatkamaan julkisten – sekä unionin että jäsenvaltioiden – varojen käytön säännöllistä valvontaa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ja toimielimiä helpottamaan nopeasti Euroopan syyttäjänviraston perustamista ja takaamaan näin sen toiminnan riippumattomuuden ja tehokkuuden;

| 146. | korostaa, että korruptio loukkaa suuresti perusoikeuksia; kehottaa jäsenvaltioita ja toimielimiä kehittämään tehokkaita välineitä korruption torjumiseksi ja tarkistamaan säännöllisesti julkisten – sekä unionin että jäsenvaltioiden – varojen käytön; painottaa, että avoimuuden lisääminen sekä kansalaisten ja toimittajien mahdollisuus tutustua julkisiin asiakirjoihin ovat tehokkaita keinoja paljastaa ja torjua korruptiota; |
| --- | --- |

146.

korostaa, että korruptio loukkaa suuresti perusoikeuksia; kehottaa jäsenvaltioita ja toimielimiä kehittämään tehokkaita välineitä korruption torjumiseksi ja tarkistamaan säännöllisesti julkisten – sekä unionin että jäsenvaltioiden – varojen käytön; painottaa, että avoimuuden lisääminen sekä kansalaisten ja toimittajien mahdollisuus tutustua julkisiin asiakirjoihin ovat tehokkaita keinoja paljastaa ja torjua korruptiota;

| 147. | kehottaa komissiota hyväksymään korruptionvastaisen strategian, jota täydennetään tehokkailla välineillä; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja unionia liittymään avoimen hallinnon kumppanuuteen ja kehittämään konkreettisia strategioita avoimuuden edistämiseksi, kansalaisten vaikutusvallan lisäämiseksi ja korruption torjumiseksi; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan suosituksia, jotka on annettu korruption torjuntaa koskevassa komission kertomuksessa sekä 23. lokakuuta 2013 annetussa parlamentin päätöslauselmassa ”Järjestäytynyt rikollisuus, korruptio ja rahanpesu: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi” (34), ja vahvistamaan poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä korruption torjunnassa; |
| --- | --- |

147.

kehottaa komissiota hyväksymään korruptionvastaisen strategian, jota täydennetään tehokkailla välineillä; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja unionia liittymään avoimen hallinnon kumppanuuteen ja kehittämään konkreettisia strategioita avoimuuden edistämiseksi, kansalaisten vaikutusvallan lisäämiseksi ja korruption torjumiseksi; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan suosituksia, jotka on annettu korruption torjuntaa koskevassa komission kertomuksessa sekä 23. lokakuuta 2013 annetussa parlamentin päätöslauselmassa ”Järjestäytynyt rikollisuus, korruptio ja rahanpesu: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi” (34), ja vahvistamaan poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä korruption torjunnassa;

| 148. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan entistä tiukemmin kaikenlaisia vakavan järjestäytyneen rikollisuuden muotoja, kuten ihmiskauppaa, seksuaalista hyväksikäyttöä ja riistoa, kidutusta ja pakkotyötä erityisesti silloin, kun on kyse naisista ja lapsista; |
| --- | --- |

148.

kehottaa jäsenvaltioita torjumaan entistä tiukemmin kaikenlaisia vakavan järjestäytyneen rikollisuuden muotoja, kuten ihmiskauppaa, seksuaalista hyväksikäyttöä ja riistoa, kidutusta ja pakkotyötä erityisesti silloin, kun on kyse naisista ja lapsista;

| 149. | kehottaa komissiota määrittämään rikokset, jotta voidaan torjua yksittäisten tahojen tai järjestäytyneiden ryhmien tekemiä ympäristörikoksia, jotka vaikuttavat ihmisten oikeuksiin, terveyteen, elämään, mahdollisuuteen nauttia terveellisestä ympäristöstä sekä talouteen ja julkisten varojen käyttöön; vaatii komissiota tutkimaan oikeussuojan saatavuutta koskevan oikeuden tosiasiallista täytäntöönpanoa unionin kehyksessä, joka liittyy nykyiseen sukupolveen ja tuleviin sukupolviin kuuluvien oikeuteen elää heidän terveyttään ja hyvinvointiaan edistävässä ympäristössä; |
| --- | --- |

149.

kehottaa komissiota määrittämään rikokset, jotta voidaan torjua yksittäisten tahojen tai järjestäytyneiden ryhmien tekemiä ympäristörikoksia, jotka vaikuttavat ihmisten oikeuksiin, terveyteen, elämään, mahdollisuuteen nauttia terveellisestä ympäristöstä sekä talouteen ja julkisten varojen käyttöön; vaatii komissiota tutkimaan oikeussuojan saatavuutta koskevan oikeuden tosiasiallista täytäntöönpanoa unionin kehyksessä, joka liittyy nykyiseen sukupolveen ja tuleviin sukupolviin kuuluvien oikeuteen elää heidän terveyttään ja hyvinvointiaan edistävässä ympäristössä;

| 150. | ehdottaa, että otetaan käyttöön korruption estämistä koskeva eurooppalainen säännöstö, korruption levinneisyyttä jäsenvaltioissa ja sen kitkemisessä tapahtunutta edistymistä koskeva avoin indikaattorijärjestelmä sekä vertaileva vuosikertomus tämän vitsauksen tilanteesta Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

150.

ehdottaa, että otetaan käyttöön korruption estämistä koskeva eurooppalainen säännöstö, korruption levinneisyyttä jäsenvaltioissa ja sen kitkemisessä tapahtunutta edistymistä koskeva avoin indikaattorijärjestelmä sekä vertaileva vuosikertomus tämän vitsauksen tilanteesta Euroopan unionissa;

| 151. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan verokilpailun ja torjumaan tehokkaasti haitallisia verokäytäntöjä, verovilppiä ja veronkiertoa unionissa, koska ne heikentävät jäsenvaltioiden kykyä valjastaa kaikki käytettävissä olevat voimavaransa taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksien toteuttamiseen; |
| --- | --- |

151.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan verokilpailun ja torjumaan tehokkaasti haitallisia verokäytäntöjä, verovilppiä ja veronkiertoa unionissa, koska ne heikentävät jäsenvaltioiden kykyä valjastaa kaikki käytettävissä olevat voimavaransa taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksien toteuttamiseen;

| 152. | tuomitsee yhä kasvavan ihmiskaupan ja erityisesti seksuaalisissa tarkoituksissa harjoitettavan ihmiskaupan, ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita ryhtymään unionin direktiivin mukaisiin toimiin torjuakseen kaikenlaisen ihmiskauppaa edistävän hyväksikäytön kysyntää; |
| --- | --- |

152.

tuomitsee yhä kasvavan ihmiskaupan ja erityisesti seksuaalisissa tarkoituksissa harjoitettavan ihmiskaupan, ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita ryhtymään unionin direktiivin mukaisiin toimiin torjuakseen kaikenlaisen ihmiskauppaa edistävän hyväksikäytön kysyntää;

Olot vankiloissa ja muissa rangaistuslaitoksissa

| 153. | muistuttaa, että kansallisten viranomaisten on taattava vankien perusoikeudet; pitää valitettavina huonoja vankeusoloja, kuten useiden jäsenvaltioiden vankiloiden ja muiden rangaistuslaitosten tilanahtautta ja vankien huonoa kohtelua; pitää välttämättömänä, että unioni hyväksyy välineen, jolla taataan kidutuksen vastaisen komitean (CPT) suositusten ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpano; |
| --- | --- |

153.

muistuttaa, että kansallisten viranomaisten on taattava vankien perusoikeudet; pitää valitettavina huonoja vankeusoloja, kuten useiden jäsenvaltioiden vankiloiden ja muiden rangaistuslaitosten tilanahtautta ja vankien huonoa kohtelua; pitää välttämättömänä, että unioni hyväksyy välineen, jolla taataan kidutuksen vastaisen komitean (CPT) suositusten ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpano;

| 154. | muistuttaa, että vangitsemistoimenpiteiden väärinkäyttö johtaa vankiloiden tilanahtauteen kaikkialla Euroopassa, mikä on perusoikeuksien vastaista ja vaarantaa oikeudellisen yhteistyön tiivistämiseen tarvittavan keskinäisen luottamuksen Euroopassa; vahvistaa, että jäsenvaltioiden on kunnioitettava kansainvälisillä ja Euroopan foorumeilla annettuja sitoumuksia sellaisten valvontatoimenpiteiden ja seuraamusten parempaan hyödyntämiseen, jotka tarjoavat vaihtoehdon vankeudelle, ja asetettava vankeusajan perimmäiseksi tavoitteeksi uudelleen yhteiskuntaan sopeuttaminen; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ottamaan käyttöön strategioita, joissa pyritään edistämään henkilöiden koulutusta ja työntekoa vankeusrangaistuksen aikana; |
| --- | --- |

154.

muistuttaa, että vangitsemistoimenpiteiden väärinkäyttö johtaa vankiloiden tilanahtauteen kaikkialla Euroopassa, mikä on perusoikeuksien vastaista ja vaarantaa oikeudellisen yhteistyön tiivistämiseen tarvittavan keskinäisen luottamuksen Euroopassa; vahvistaa, että jäsenvaltioiden on kunnioitettava kansainvälisillä ja Euroopan foorumeilla annettuja sitoumuksia sellaisten valvontatoimenpiteiden ja seuraamusten parempaan hyödyntämiseen, jotka tarjoavat vaihtoehdon vankeudelle, ja asetettava vankeusajan perimmäiseksi tavoitteeksi uudelleen yhteiskuntaan sopeuttaminen; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ottamaan käyttöön strategioita, joissa pyritään edistämään henkilöiden koulutusta ja työntekoa vankeusrangaistuksen aikana;

| 155. | toistaa eurooppalaisen pidätysmääräyksen uudelleentarkastelusta 27. helmikuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa (35) komissiolle esitetyt suositukset, erityisesti ne, jotka koskevat suhteellisuustarkistuksen ja perusoikeuspoikkeuksen käyttöönottoa eurooppalaisessa pidätysmääräyksessä tai yleisemmin vastavuoroisen tunnustamisen toimenpiteissä; |
| --- | --- |

155.

toistaa eurooppalaisen pidätysmääräyksen uudelleentarkastelusta 27. helmikuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa (35) komissiolle esitetyt suositukset, erityisesti ne, jotka koskevat suhteellisuustarkistuksen ja perusoikeuspoikkeuksen käyttöönottoa eurooppalaisessa pidätysmääräyksessä tai yleisemmin vastavuoroisen tunnustamisen toimenpiteissä;

| 156. | pitää valitettavana, että vain muutama jäsenvaltio on pannut täytäntöön kolme puitepäätöstä, jotka koskevat vankien siirtämistä, valvontapäätöstä ja vaihtoehtoisia seuraamuksia sekä eurooppalaista valvontamääräystä ja joiden avulla on hyvät mahdollisuudet vähentää vankiloiden ahtautta; |
| --- | --- |

156.

pitää valitettavana, että vain muutama jäsenvaltio on pannut täytäntöön kolme puitepäätöstä, jotka koskevat vankien siirtämistä, valvontapäätöstä ja vaihtoehtoisia seuraamuksia sekä eurooppalaista valvontamääräystä ja joiden avulla on hyvät mahdollisuudet vähentää vankiloiden ahtautta;

| 157. | kehottaa komissiota arvioimaan pidätyskäytäntöjen ja rikosoikeusjärjestelmien vaikutusta lapsiin; huomauttaa, että kaikkialla unionissa tapauksissa, joissa lapset asuvat vanhempiensa kanssa vankiloissa tai säilöönottolaitoksissa, tämä vaikuttaa suoraan lasten oikeuksiin; korostaa, että joka vuosi arviolta 800 000 lasta unionissa erotetaan vankilassa olevasta vanhemmastaan, mikä vaikuttaa lasten oikeuksiin monin tavoin; |
| --- | --- |

157.

kehottaa komissiota arvioimaan pidätyskäytäntöjen ja rikosoikeusjärjestelmien vaikutusta lapsiin; huomauttaa, että kaikkialla unionissa tapauksissa, joissa lapset asuvat vanhempiensa kanssa vankiloissa tai säilöönottolaitoksissa, tämä vaikuttaa suoraan lasten oikeuksiin; korostaa, että joka vuosi arviolta 800 000 lasta unionissa erotetaan vankilassa olevasta vanhemmastaan, mikä vaikuttaa lasten oikeuksiin monin tavoin;

Oikeusasiat

| 158. | korostaa, että yhtenä unionin toimielinten painopistealueista vuoteen 2020 ulottuvassa EU:n oikeusasioiden toimintasuunnitelmassa olisi edelleen pidettävä sellaisen keskinäiseen kunnioitukseen ja oikeussuojakeinoihin perustuvan yhteisen Euroopan oikeusalueen luomista, joka yhdenmukaistaisi jäsenvaltioiden erilaisia oikeusjärjestelmiä erityisesti rikosasioissa; katsoo, että peruskirjan ja perusoikeuksia koskevan unionin johdetun lainsäädännön tehokkaan soveltamisen edistäminen on ratkaisevaa, jotta kansalaiset voivat luottaa Euroopan oikeusalueen asianmukaiseen toimintaan; |
| --- | --- |

158.

korostaa, että yhtenä unionin toimielinten painopistealueista vuoteen 2020 ulottuvassa EU:n oikeusasioiden toimintasuunnitelmassa olisi edelleen pidettävä sellaisen keskinäiseen kunnioitukseen ja oikeussuojakeinoihin perustuvan yhteisen Euroopan oikeusalueen luomista, joka yhdenmukaistaisi jäsenvaltioiden erilaisia oikeusjärjestelmiä erityisesti rikosasioissa; katsoo, että peruskirjan ja perusoikeuksia koskevan unionin johdetun lainsäädännön tehokkaan soveltamisen edistäminen on ratkaisevaa, jotta kansalaiset voivat luottaa Euroopan oikeusalueen asianmukaiseen toimintaan;

| 159. | korostaa, että oikeussuojan saatavuus sekä oikeus riippumattomaan ja puolueettomaan tuomioistuimeen on olennaista perusoikeuksien suojelemiselle, demokratialle ja oikeusvaltioperiaatteelle ja että perusoikeudet ovat vaikuttavia vain, jos niiden loukkaamisesta voidaan nostaa syyte; muistuttaa, että on tärkeää taata sekä siviilioikeudellisten että rikosoikeudellisten oikeusjärjestelmien tehokkuus sekä oikeuslaitoksen riippumattomuus; |
| --- | --- |

159.

korostaa, että oikeussuojan saatavuus sekä oikeus riippumattomaan ja puolueettomaan tuomioistuimeen on olennaista perusoikeuksien suojelemiselle, demokratialle ja oikeusvaltioperiaatteelle ja että perusoikeudet ovat vaikuttavia vain, jos niiden loukkaamisesta voidaan nostaa syyte; muistuttaa, että on tärkeää taata sekä siviilioikeudellisten että rikosoikeudellisten oikeusjärjestelmien tehokkuus sekä oikeuslaitoksen riippumattomuus;

| 160. | pitää myönteisenä Euroopan oikeusportaalia, jota komissio pitää yllä ja jossa annetaan ammattilaisille ja suurelle yleisölle tietoja oikeusjärjestelmistä; pitää sitä käytännöllisenä välineenä, jolla parannetaan oikeussuojan saatavuutta ja jossa on erillinen perusoikeuksia koskeva osio, jonka avulla pyritään tiedottamaan kansalaisille, mihin heidän on ilmoitettava perusoikeuksiensa loukkaamista koskevista tapauksista; |
| --- | --- |

160.

pitää myönteisenä Euroopan oikeusportaalia, jota komissio pitää yllä ja jossa annetaan ammattilaisille ja suurelle yleisölle tietoja oikeusjärjestelmistä; pitää sitä käytännöllisenä välineenä, jolla parannetaan oikeussuojan saatavuutta ja jossa on erillinen perusoikeuksia koskeva osio, jonka avulla pyritään tiedottamaan kansalaisille, mihin heidän on ilmoitettava perusoikeuksiensa loukkaamista koskevista tapauksista;

| 161. | pitää myönteisinä toimenpiteitä, joita Euroopan tasolla on jo toteutettu rikosoikeudellisia menettelyjä koskevien takeiden ja niistä kansalaisille koituvien etujen yhdenmukaistamiseksi; toteaa, että on tärkeää hyväksyä menettelyllisiä oikeuksia koskevaa unionin lainsäädäntöä perusoikeuskirjassa, kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa ja jäsenvaltioiden perustuslaeissa vahvistetun suojelun korkeimman tason mukaisesti; |
| --- | --- |

161.

pitää myönteisinä toimenpiteitä, joita Euroopan tasolla on jo toteutettu rikosoikeudellisia menettelyjä koskevien takeiden ja niistä kansalaisille koituvien etujen yhdenmukaistamiseksi; toteaa, että on tärkeää hyväksyä menettelyllisiä oikeuksia koskevaa unionin lainsäädäntöä perusoikeuskirjassa, kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa ja jäsenvaltioiden perustuslaeissa vahvistetun suojelun korkeimman tason mukaisesti;

| 162. | pitää valitettavana, että monissa jäsenvaltioissa ei saa oikeusapua, mikä vähentää oikeussuojan saatavuutta, kun asianomaisella henkilöllä ei ole riittävästi varoja; pitää olennaisena sitä, että EU hyväksyy oikeusapua koskevan vahvan ja kattavan direktiivin; |
| --- | --- |

162.

pitää valitettavana, että monissa jäsenvaltioissa ei saa oikeusapua, mikä vähentää oikeussuojan saatavuutta, kun asianomaisella henkilöllä ei ole riittävästi varoja; pitää olennaisena sitä, että EU hyväksyy oikeusapua koskevan vahvan ja kattavan direktiivin;

| 163. | kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä laittomuuksista ilmoittavien ilmiantajien tukemiseksi ja suojelemiseksi; |
| --- | --- |

163.

kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä laittomuuksista ilmoittavien ilmiantajien tukemiseksi ja suojelemiseksi;

Kansalaisuus

| 164. | katsoo, että olisi kannustettava aktiiviseen ja osallistuvaan unionin kansalaisuuteen takaamalla oikeus tutustua asiakirjoihin ja tietoon, avoimuus, hyvä hallintotapa ja hallinto, demokraattinen osallistuminen ja edustaminen sekä päätöksenteko mahdollisimman lähellä unionin kansalaisia; painottaa tarvetta taata kansalaisyhteiskunnan täysimääräinen osallistuminen päätöksentekoon unionissa SEU-sopimuksen 11 artiklan mukaisesti ja korostaa tässä yhteydessä avoimuuden ja vuoropuhelun periaatteiden merkitystä; toteaa, että kansalaisten oikeus tutustua julkisten laitosten hallussa oleviin asiakirjoihin lisäävät kansalaisten vaikutusvaltaa ja tarjoavat heille mahdollisuuden valvoa ja arvioida viranomaisia ja vetää heidät vastuuseen; pitää valitettavana asetuksen (EY) N:o 1049/2001 tarkistamisen keskeyttämistä ja pyytää uudelleen komissiota ja neuvostoa jatkamaan työtä ottaen parlamentin ehdotukset huomioon; |
| --- | --- |

164.

katsoo, että olisi kannustettava aktiiviseen ja osallistuvaan unionin kansalaisuuteen takaamalla oikeus tutustua asiakirjoihin ja tietoon, avoimuus, hyvä hallintotapa ja hallinto, demokraattinen osallistuminen ja edustaminen sekä päätöksenteko mahdollisimman lähellä unionin kansalaisia; painottaa tarvetta taata kansalaisyhteiskunnan täysimääräinen osallistuminen päätöksentekoon unionissa SEU-sopimuksen 11 artiklan mukaisesti ja korostaa tässä yhteydessä avoimuuden ja vuoropuhelun periaatteiden merkitystä; toteaa, että kansalaisten oikeus tutustua julkisten laitosten hallussa oleviin asiakirjoihin lisäävät kansalaisten vaikutusvaltaa ja tarjoavat heille mahdollisuuden valvoa ja arvioida viranomaisia ja vetää heidät vastuuseen; pitää valitettavana asetuksen (EY) N:o 1049/2001 tarkistamisen keskeyttämistä ja pyytää uudelleen komissiota ja neuvostoa jatkamaan työtä ottaen parlamentin ehdotukset huomioon;

| 165. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että järjestetään tiedotuskampanjoita unionin kansalaisuudesta ja siihen liittyvistä oikeuksista: oikeus konsuli- ja diplomaattiviranomaisten antamaan suojeluun, vetoomusoikeus, oikeus esittää kanteluja Euroopan oikeusasiamiehelle, oikeus äänestää ja olla ehdokkaana Euroopan parlamentin vaaleissa ja oikeus tehdä kansalaisaloitteita; |
| --- | --- |

165.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että järjestetään tiedotuskampanjoita unionin kansalaisuudesta ja siihen liittyvistä oikeuksista: oikeus konsuli- ja diplomaattiviranomaisten antamaan suojeluun, vetoomusoikeus, oikeus esittää kanteluja Euroopan oikeusasiamiehelle, oikeus äänestää ja olla ehdokkaana Euroopan parlamentin vaaleissa ja oikeus tehdä kansalaisaloitteita;

| 166. | kiittää Euroopan oikeusasiamiestä tämän päättäväisyydestä pyrittäessä varmistamaan hyvä hallinto ja läpinäkyvyys unionin toimielimissä ja elimissä; |
| --- | --- |

166.

kiittää Euroopan oikeusasiamiestä tämän päättäväisyydestä pyrittäessä varmistamaan hyvä hallinto ja läpinäkyvyys unionin toimielimissä ja elimissä;

| 167. | suhtautuu tuomitsevasti siihen, että yli 15 miljoonaa kolmansien maiden kansalaista ja 500 000 kansalaisuudetonta henkilöä Euroopan unionissa kärsii syrjivästä kohtelusta, koska heidän kansalaisuuttaan ei tunnusteta; vaatii, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on kunnioitettava kansalaisuutta koskevaa perusoikeutta, ja kehottaa erityisesti jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön vuonna 1961 tehdyn valtiottomuuden poistamista koskevan yleissopimuksen ja vuonna 1997 tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen kansalaisuudesta; |
| --- | --- |

167.

suhtautuu tuomitsevasti siihen, että yli 15 miljoonaa kolmansien maiden kansalaista ja 500 000 kansalaisuudetonta henkilöä Euroopan unionissa kärsii syrjivästä kohtelusta, koska heidän kansalaisuuttaan ei tunnusteta; vaatii, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on kunnioitettava kansalaisuutta koskevaa perusoikeutta, ja kehottaa erityisesti jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön vuonna 1961 tehdyn valtiottomuuden poistamista koskevan yleissopimuksen ja vuonna 1997 tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen kansalaisuudesta;

| 168. | muistuttaa, että kansalaisille tiedottaminen heidän perusoikeuksistaan on olennainen osa perusoikeuskirjaan merkittyä oikeutta hyvään hallintoon; kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia henkilöitä autetaan ymmärtämään oikeutensa ja että heitä tuetaan sen varmistamisessa, että näitä oikeuksia myös kunnioitetaan; |
| --- | --- |

168.

muistuttaa, että kansalaisille tiedottaminen heidän perusoikeuksistaan on olennainen osa perusoikeuskirjaan merkittyä oikeutta hyvään hallintoon; kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia henkilöitä autetaan ymmärtämään oikeutensa ja että heitä tuetaan sen varmistamisessa, että näitä oikeuksia myös kunnioitetaan;

| 169. | pyytää komissiota etenemään hyvää hallintoa koskevan oikeuden vakiinnuttamisessa tekemällä hyvää hallintotapaa koskevasta unionin säännöstöstä oikeudellisesti sitovan säädöksen; |
| --- | --- |

169.

pyytää komissiota etenemään hyvää hallintoa koskevan oikeuden vakiinnuttamisessa tekemällä hyvää hallintotapaa koskevasta unionin säännöstöstä oikeudellisesti sitovan säädöksen;

| 170. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan politiikallaan, että perusoikeuksia kunnioitetaan unionissa ja ne taataan ja niitä sovelletaan ja kehitetään edelleen asianmukaisella tavalla; kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään uudelleen siihen, että oikeus vetoomuksen esittämiseen ja oikeus saattaa asia oikeusasiamiehen käsiteltäväksi tunnustettaisiin kansalaisten keinoksi vaalia oikeuksiaan; |
| --- | --- |

170.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan politiikallaan, että perusoikeuksia kunnioitetaan unionissa ja ne taataan ja niitä sovelletaan ja kehitetään edelleen asianmukaisella tavalla; kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään uudelleen siihen, että oikeus vetoomuksen esittämiseen ja oikeus saattaa asia oikeusasiamiehen käsiteltäväksi tunnustettaisiin kansalaisten keinoksi vaalia oikeuksiaan;

| 171. | on vuositasolla esitettyjen satojen vetoomusten vuoksi huolissaan siitä, että jäsenvaltiot eivät noudata asianmukaisesti unionin ympäristölainsäädännön (kuten ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin ja strategista ympäristöarviointia koskevan direktiivin) kirjainta eivätkä henkeä; pyytää komissiota tarkastelemaan lähemmin tällaisten tapausten asiasisältöä etenkin kun vetoomukset koskevat jotain tiettyä tapausta; |
| --- | --- |

171.

on vuositasolla esitettyjen satojen vetoomusten vuoksi huolissaan siitä, että jäsenvaltiot eivät noudata asianmukaisesti unionin ympäristölainsäädännön (kuten ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin ja strategista ympäristöarviointia koskevan direktiivin) kirjainta eivätkä henkeä; pyytää komissiota tarkastelemaan lähemmin tällaisten tapausten asiasisältöä etenkin kun vetoomukset koskevat jotain tiettyä tapausta;

| 172. | ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkityksen uutena Lissabonin sopimuksella määriteltynä kansalaisten oikeutena, jolla pyritään lisäämään demokraattista osallistumista unionissa; pitää kansalaisaloitetta voimakkaana välineenä, jolla unionin kansalaisille annetaan välitön demokraattinen oikeus osallistua unionin päätöksentekoon, minkä ohella unionin kansalaisilla on oikeus esittää vetoomuksia Euroopan parlamentille ja kannella Euroopan oikeusasiamiehelle; |
| --- | --- |

172.

ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkityksen uutena Lissabonin sopimuksella määriteltynä kansalaisten oikeutena, jolla pyritään lisäämään demokraattista osallistumista unionissa; pitää kansalaisaloitetta voimakkaana välineenä, jolla unionin kansalaisille annetaan välitön demokraattinen oikeus osallistua unionin päätöksentekoon, minkä ohella unionin kansalaisilla on oikeus esittää vetoomuksia Euroopan parlamentille ja kannella Euroopan oikeusasiamiehelle;

| 173. | kehottaa komissiota lujittamaan eurooppalaisen kansalaisaloitteen roolia hyväksymällä asetuksen (EU) N:o 211/2011 tarkistamisessa kansalaisystävällisen lähestymistavan, jolla ratkaistaan kaikki välineen puutteet; katsoo, että samalla on parannettava kansalaisille suunnattuja tietokampanjoita, jotka koskevat eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttöä ja mahdollisuuksia vaikuttaa unionin päätöksentekoprosessiin; |
| --- | --- |

173.

kehottaa komissiota lujittamaan eurooppalaisen kansalaisaloitteen roolia hyväksymällä asetuksen (EU) N:o 211/2011 tarkistamisessa kansalaisystävällisen lähestymistavan, jolla ratkaistaan kaikki välineen puutteet; katsoo, että samalla on parannettava kansalaisille suunnattuja tietokampanjoita, jotka koskevat eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttöä ja mahdollisuuksia vaikuttaa unionin päätöksentekoprosessiin;

Rikoksen uhrit

| 174. | pitää rikoksen uhrien suojelemista ensisijaisena asiana; kehottaa jäsenvaltiota panemaan asianmukaisesti ja viivyttelemättä täytäntöön uhreja koskevan direktiivin 2012/29/EU, jotta ne noudattaisivat osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaikaa, joka on 16. marraskuuta 2015; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan direktiivin 28 artiklan mukaisesti, että kerätään tätä osaksi saattamista koskevat vertailukelpoiset tiedot ja etenkin tiedot siitä, miten uhrit, mukaan luettuina syrjintämotiivein tehtyjen rikosten uhrit, ovat käyttäneet oikeuksiaan; katsoo, että on vielä paljon tehtävissä rikosten uhrien tekemiseksi, mihin sisältyy tiedottaminen heidän oikeuksistaan, tehokkaiden ohjausjärjestelmien varmistaminen, poliisien ja oikeusalan ammattilaisten kouluttaminen luottamuksellisen suhteen luomisessa uhreihin, kuten uhrien tukemista koskeva perusoikeusviraston tutkimus on osoittanut; suhtautuu myönteisesti siihen, että vuonna 2013 hyväksyttiin asetus yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta; |
| --- | --- |

174.

pitää rikoksen uhrien suojelemista ensisijaisena asiana; kehottaa jäsenvaltiota panemaan asianmukaisesti ja viivyttelemättä täytäntöön uhreja koskevan direktiivin 2012/29/EU, jotta ne noudattaisivat osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen määräaikaa, joka on 16. marraskuuta 2015; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan direktiivin 28 artiklan mukaisesti, että kerätään tätä osaksi saattamista koskevat vertailukelpoiset tiedot ja etenkin tiedot siitä, miten uhrit, mukaan luettuina syrjintämotiivein tehtyjen rikosten uhrit, ovat käyttäneet oikeuksiaan; katsoo, että on vielä paljon tehtävissä rikosten uhrien tekemiseksi, mihin sisältyy tiedottaminen heidän oikeuksistaan, tehokkaiden ohjausjärjestelmien varmistaminen, poliisien ja oikeusalan ammattilaisten kouluttaminen luottamuksellisen suhteen luomisessa uhreihin, kuten uhrien tukemista koskeva perusoikeusviraston tutkimus on osoittanut; suhtautuu myönteisesti siihen, että vuonna 2013 hyväksyttiin asetus yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta;

| 175. | kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että tiedot, jotka koskevat EU:n uhrien oikeuksia koskevan direktiivin (2012/29/EU) saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sitä, miten uhrit, myös ennakkoluuloihin ja syrjintään perustuvien rikosten uhrit, ovat käyttäneet oikeuksiaan direktiivin 28 artiklassa edellytetyllä tavalla, ovat vertailukelpoisia ja mahdollisimman laadukkaita; |
| --- | --- |

175.

kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että tiedot, jotka koskevat EU:n uhrien oikeuksia koskevan direktiivin (2012/29/EU) saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sitä, miten uhrit, myös ennakkoluuloihin ja syrjintään perustuvien rikosten uhrit, ovat käyttäneet oikeuksiaan direktiivin 28 artiklassa edellytetyllä tavalla, ovat vertailukelpoisia ja mahdollisimman laadukkaita;

| 176. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan politiikan suunnittelussa huomioon väestökehityksen ja muutokset kotitalouksien koossa ja kokoonpanossa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden sosiaali- ja työllisyyspolitiikka ei syrji kotitalouksia näiden koon ja kokoonpanon perusteella; |
| --- | --- |

176.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan politiikan suunnittelussa huomioon väestökehityksen ja muutokset kotitalouksien koossa ja kokoonpanossa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden sosiaali- ja työllisyyspolitiikka ei syrji kotitalouksia näiden koon ja kokoonpanon perusteella;

| 177. | viittaa oikeudelliseen tyhjiöön, joka liittyy kansalaisten oikeussuojan toteutumiseen, kun jäsenvaltiot eivät ole saattaneet heitä suoraan koskevaa EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä tai ovat tehneet sen myöhässä; tähdentää, että perusoikeuksien suojelemiseksi ja edistämiseksi on koordinoitava toimia kaikilla tasoilla, mukaan luettuna unionin toimielimet, jäsenvaltiot, alue- ja paikallisviranomaiset, kansalaisjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta; |
| --- | --- |

177.

viittaa oikeudelliseen tyhjiöön, joka liittyy kansalaisten oikeussuojan toteutumiseen, kun jäsenvaltiot eivät ole saattaneet heitä suoraan koskevaa EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä tai ovat tehneet sen myöhässä; tähdentää, että perusoikeuksien suojelemiseksi ja edistämiseksi on koordinoitava toimia kaikilla tasoilla, mukaan luettuna unionin toimielimet, jäsenvaltiot, alue- ja paikallisviranomaiset, kansalaisjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta;

| 178. | painottaa institutionaalisen avoimuuden ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden lisäämisen tarvetta unionissa ja kehottaa toimivaltaisia unionin toimielimiä sekä kaikkia jäsenvaltioita






  — | tehostamaan toimiaan yleisön oikeudesta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleentarkastelussa mahdollisimman laajan avoimuuden ja yksinkertaisten toimenpiteiden takaamiseksi sen hyväksi, että yleisön oikeus saada tietoa ja tutustua asiakirjoihin toteutuu; kehottaa komissiota tässä yhteydessä käynnistämään uudelleen saavutettavuutta koskevaan säädökseen tähtäävän lainsäädäntöaloitteen monialaisena välineenä, jonka avulla voidaan parantaa vammaisille henkilöille tarjottavaa suojaa ja varmistaa, että kaikki unionin politiikat ovat tässä suhteessa johdonmukaisia; |
| --- | --- | --- |

178.

painottaa institutionaalisen avoimuuden ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden lisäämisen tarvetta unionissa ja kehottaa toimivaltaisia unionin toimielimiä sekä kaikkia jäsenvaltioita

—

tehostamaan toimiaan yleisön oikeudesta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleentarkastelussa mahdollisimman laajan avoimuuden ja yksinkertaisten toimenpiteiden takaamiseksi sen hyväksi, että yleisön oikeus saada tietoa ja tutustua asiakirjoihin toteutuu; kehottaa komissiota tässä yhteydessä käynnistämään uudelleen saavutettavuutta koskevaan säädökseen tähtäävän lainsäädäntöaloitteen monialaisena välineenä, jonka avulla voidaan parantaa vammaisille henkilöille tarjottavaa suojaa ja varmistaa, että kaikki unionin politiikat ovat tässä suhteessa johdonmukaisia;

| — | esittämään, että eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annettua asetusta (asetus (EU) N:o 211/2011) tarkastellaan uudelleen tällä vaalikaudella sen toimivuuden parantamiseksi sekä muutosten tekemiseksi, joilla poistetaan sellaiset hallinnolliset, organisatoriset ja taloudelliset esteet, joiden seurauksena kaikki unionin kansalaiset eivät ole voineet käyttää demokraattista vaikutusvaltaansa eurooppalaisen kansalaisaloitteen suomin keinoin kuten perussopimuksissa määrätään; kehottaa komissiota myös sisällyttämään ehdotukseensa tarpeelliset säännökset kansalaisaloitteiden kannatusoikeuden turvaamiseksi tietyille kansalaisryhmille, kuten sokeille ja ulkomailla asuville, sillä tällainen ulkopuolelle jättäminen rajoittaa kansalaisten tasa-arvon toteutumista; |
| --- | --- |

—

esittämään, että eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annettua asetusta (asetus (EU) N:o 211/2011) tarkastellaan uudelleen tällä vaalikaudella sen toimivuuden parantamiseksi sekä muutosten tekemiseksi, joilla poistetaan sellaiset hallinnolliset, organisatoriset ja taloudelliset esteet, joiden seurauksena kaikki unionin kansalaiset eivät ole voineet käyttää demokraattista vaikutusvaltaansa eurooppalaisen kansalaisaloitteen suomin keinoin kuten perussopimuksissa määrätään; kehottaa komissiota myös sisällyttämään ehdotukseensa tarpeelliset säännökset kansalaisaloitteiden kannatusoikeuden turvaamiseksi tietyille kansalaisryhmille, kuten sokeille ja ulkomailla asuville, sillä tällainen ulkopuolelle jättäminen rajoittaa kansalaisten tasa-arvon toteutumista;

| — | tarkastelemaan uudelleen direktiiviä 93/109/EY, joka koskee yksityiskohtaisia sääntöjä niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvasta äänioikeudesta ja vaalikelpoisuudesta, jotta ne EU:n kansalaiset, jotka asuvat muualla kuin omassa kotijäsenvaltiossaan, voisivat osallistua Euroopan parlamentin vaaleihin oleskeluvaltiossaan; kehottaa jäsenvaltioita antamaan kaikille kansalaisilleen mahdollisuuden äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa, mukaan lukien niille, jotka asuvat EU:n ulkopuolella, erityisesti toteuttamalla tiedotuskampanjan hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

—

tarkastelemaan uudelleen direktiiviä 93/109/EY, joka koskee yksityiskohtaisia sääntöjä niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvasta äänioikeudesta ja vaalikelpoisuudesta, jotta ne EU:n kansalaiset, jotka asuvat muualla kuin omassa kotijäsenvaltiossaan, voisivat osallistua Euroopan parlamentin vaaleihin oleskeluvaltiossaan; kehottaa jäsenvaltioita antamaan kaikille kansalaisilleen mahdollisuuden äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa, mukaan lukien niille, jotka asuvat EU:n ulkopuolella, erityisesti toteuttamalla tiedotuskampanjan hyvissä ajoin;

| — | ottaa huomioon sellaisten ihmisten kasvavan määrän, jotka ovat täysin vailla äänioikeutta kansallisissa vaaleissa, koska he eivät voi äänestää koti- eikä oleskeluvaltiossaan. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sellaisten ihmisten kasvavan määrän, jotka ovat täysin vailla äänioikeutta kansallisissa vaaleissa, koska he eivät voi äänestää koti- eikä oleskeluvaltiossaan.

o

o o

| 179. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

179.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0126.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0105.

(3)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(4)  EUVL C 378, 24.12.2013, s. 1.

(5)  20. lokakuuta 2010 annettu direktiivi 2010/64/EU, 22. toukokuuta 2012 annettu direktiivi 2012/13/EU ja 22. lokakuuta 2013 annettu direktiivi 2013/48/EU.

(6)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55.

(7)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(8)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(9)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

(10)  EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1.

(11)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

(12)  EUVL L 335, 17.12.2011, s. 1.

(13)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(14)  EUVL L 59, 2.3.2013, s. 5.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0594.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0062.

(17)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 101.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0387.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0173.

(20)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0105.

(21)  EUVL C 124 E, 25.5.2006, s. 405.

(22)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0070.

(23)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0322.

(24)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0230.

(25)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0031.

(26)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0350.

(27)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0058.

(28)  EUVL C 353 E, 3.12.2013, s. 1.

(29)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0418.

(30)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0203.

(31)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0315.

(32)  Kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD) toimintaohjelma, 7.2 ja 7.3 kohta.

(33)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0070.

(34)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0444.

(35)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0174.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/37

---

P8_TA(2015)0287

Komission jäsenten kuuleminen: vuoden 2014 kokemukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 komission jäsenten kuulemista koskevista menettelyistä ja käytännöistä, vuoden 2014 kokemuksista (2015/2040(INI))

(2017/C 316/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2005 antamansa päätöslauselman Euroopan komission hyväksymistä koskevista suuntaviivoista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2005 antamansa päätöslauselman Euroopan komission hyväksymistä koskevista suuntaviivoista (1),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 tekemänsä päätöksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen tarkistamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 tekemänsä päätöksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen tarkistamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 tekemänsä päätöksen Euroopan parlamentin työjärjestyksen 106 ja 192 artiklan ja liitteen XVII muuttamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2011 tekemänsä päätöksen Euroopan parlamentin työjärjestyksen 106 ja 192 artiklan ja liitteen XVII muuttamisesta (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission jäsenten toimintasäännöt ja erityisesti niiden 1.3–1.6 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission jäsenten toimintasäännöt ja erityisesti niiden 1.3–1.6 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin työjärjestyksen 52 ja 118 artiklan ja liitteen XVI, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin työjärjestyksen 52 ja 118 artiklan ja liitteen XVI,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0197/2015),

ottaa huomioon,

| A. | että vuonna 1994 ensimäistä kertaa järjestetyt komission jäsenehdokkaiden kuulemiset ovat nykyään jo vakiintunut käytäntö, joka lisää Euroopan unionin toimielinten demokraattista oikeutusta ja tuo toimielimet lähemmäs kansalaisia; |
| --- | --- |

A.

että vuonna 1994 ensimäistä kertaa järjestetyt komission jäsenehdokkaiden kuulemiset ovat nykyään jo vakiintunut käytäntö, joka lisää Euroopan unionin toimielinten demokraattista oikeutusta ja tuo toimielimet lähemmäs kansalaisia;

| B. | että kuulemisia tarvitaan, jotta parlamentti voi tehdä tietoon perustuvan arvion komissiosta ennen luottamusäänestystä, jonka johdosta uusi komissio voi aloittaa tehtävässään; |
| --- | --- |

B.

että kuulemisia tarvitaan, jotta parlamentti voi tehdä tietoon perustuvan arvion komissiosta ennen luottamusäänestystä, jonka johdosta uusi komissio voi aloittaa tehtävässään;

| C. | että kuulemisprosessissa parlamentti ja unionin kansalaiset saavat tilaisuuden tutustua komission jäsenehdokkaiden persoonaan, pätevyyteen, valmiuksiin ja prioriteetteihin sekä heidän tuntemukseensa heille varatusta vastuualueesta ja arvioida niitä; |
| --- | --- |

C.

että kuulemisprosessissa parlamentti ja unionin kansalaiset saavat tilaisuuden tutustua komission jäsenehdokkaiden persoonaan, pätevyyteen, valmiuksiin ja prioriteetteihin sekä heidän tuntemukseensa heille varatusta vastuualueesta ja arvioida niitä;

| D. | että kuulemisprosessi lisää avoimuutta ja vahvistaa koko komission demokraattista oikeutusta; |
| --- | --- |

D.

että kuulemisprosessi lisää avoimuutta ja vahvistaa koko komission demokraattista oikeutusta;

| E. | että naisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla, myös työelämässä; katsoo, että tämä vaatimus on otettava huomioon Euroopan komission kokoonpanossa; ottaa huomioon, että Jean-Claude Junckerin vuonna 2014 esittämistä toistuvista pyynnöistä huolimatta hallitukset esittivät huomattavasti enemmän miespuolisia kuin naispuolisia ehdokkaita; ottaa huomioon, että naispuolisia komission jäseniä ehdottivat pääasiassa asukasluvultaan pienet jäsenvaltiot, kun taas valtaosa suurista jäsenvaltioista ei noudattanut tätä vaatimusta; katsoo, että ainoa oikeudenmukainen ratkaisu on pyytää jokaista jäsenvaltiota ehdottamaan kahta ehdokasta, yhtä miespuolista ja yhtä naispuolista, jotta komission puheenjohtajaehdokas voi esittää laadukasta kollegiota, jossa on yhtä suuri määrä miehiä ja naisia; |
| --- | --- |

E.

että naisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla, myös työelämässä; katsoo, että tämä vaatimus on otettava huomioon Euroopan komission kokoonpanossa; ottaa huomioon, että Jean-Claude Junckerin vuonna 2014 esittämistä toistuvista pyynnöistä huolimatta hallitukset esittivät huomattavasti enemmän miespuolisia kuin naispuolisia ehdokkaita; ottaa huomioon, että naispuolisia komission jäseniä ehdottivat pääasiassa asukasluvultaan pienet jäsenvaltiot, kun taas valtaosa suurista jäsenvaltioista ei noudattanut tätä vaatimusta; katsoo, että ainoa oikeudenmukainen ratkaisu on pyytää jokaista jäsenvaltiota ehdottamaan kahta ehdokasta, yhtä miespuolista ja yhtä naispuolista, jotta komission puheenjohtajaehdokas voi esittää laadukasta kollegiota, jossa on yhtä suuri määrä miehiä ja naisia;

| F. | että vaikka kuulemisprosessi on osoittautunut tehokkaaksi, sitä voidaan aina parantaa, erityisesti niin, että komission jäsenehdokkaiden ja kuulemisesta vastaavan valiokunnan jäsenten välisistä keskusteluista tehdään joustavampia ja dynaamisempia; |
| --- | --- |

F.

että vaikka kuulemisprosessi on osoittautunut tehokkaaksi, sitä voidaan aina parantaa, erityisesti niin, että komission jäsenehdokkaiden ja kuulemisesta vastaavan valiokunnan jäsenten välisistä keskusteluista tehdään joustavampia ja dynaamisempia;

| G. | että komission varapuheenjohtajaehdokkaan Frans Timmermansin kuulemisessa korostui se, että parlamentin menettelyjä on muutettava siltä varalta, että tulevissa komissioissa yhdellä tai useammalla varapuheenjohtajalla on erityisasema; |
| --- | --- |

G.

että komission varapuheenjohtajaehdokkaan Frans Timmermansin kuulemisessa korostui se, että parlamentin menettelyjä on muutettava siltä varalta, että tulevissa komissioissa yhdellä tai useammalla varapuheenjohtajalla on erityisasema;

| H. | että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaan unioni edistää naisten ja miesten tasa-arvoa, ja Euroopan unionin ihmisoikeuskirjan 23 artiklan mukaan ”naisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla työelämä ja palkkaus mukaan lukien”; |
| --- | --- |

H.

että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaan unioni edistää naisten ja miesten tasa-arvoa, ja Euroopan unionin ihmisoikeuskirjan 23 artiklan mukaan ”naisten ja miesten välinen tasa-arvo on varmistettava kaikilla aloilla työelämä ja palkkaus mukaan lukien”;

| 1. | katsoo, että komission jäsenehdokkaiden kuulemiset ovat Euroopan parlamentille ja EU:n kansalaisille tärkeä tilaisuus arvioida ehdokkaiden prioriteetteja ja heidän ammatillista soveltuvuuttaan kyseiseen tehtävään; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että komission jäsenehdokkaiden kuulemiset ovat Euroopan parlamentille ja EU:n kansalaisille tärkeä tilaisuus arvioida ehdokkaiden prioriteetteja ja heidän ammatillista soveltuvuuttaan kyseiseen tehtävään;

| 2. | katsoo, että voisi olla hyödyllistä asettaa määräaika, johon mennessä kaikkien jäsenvaltioiden olisi esitettävä ehdokkaansa, jotta komission puheenjohtajaksi valitulle jäisi riittävästi aikaa vastuualueiden jakamiseen ottaen huomioon ehdokkaan työkokemuksen ja taustan ja parlamentille jäisi riittävästi aikaa kuulemisten järjestämiseen sekä ehdokkaiden arvioimiseen, ja kehottaa puhemiestä keskustelemaan asiasta muiden toimielinten kanssa tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että voisi olla hyödyllistä asettaa määräaika, johon mennessä kaikkien jäsenvaltioiden olisi esitettävä ehdokkaansa, jotta komission puheenjohtajaksi valitulle jäisi riittävästi aikaa vastuualueiden jakamiseen ottaen huomioon ehdokkaan työkokemuksen ja taustan ja parlamentille jäisi riittävästi aikaa kuulemisten järjestämiseen sekä ehdokkaiden arvioimiseen, ja kehottaa puhemiestä keskustelemaan asiasta muiden toimielinten kanssa tämän tavoitteen saavuttamiseksi;

| 3. | katsoo myös, että kunkin jäsenvaltion olisi tästedes asetettava komission puheenjohtajaehdokkaaksi valitun henkilön harkittavaksi yhdenvertaisesti vähintään kaksi ehdokasta, miespuolinen ja naispuolinen ehdokas; katsoo, että unionin on tärkeää saavuttaa myös omissa toimielimissään ne sukupuolten tasa-arvoa koskevat tavoitteet, jotka se on itse asettanut; |
| --- | --- |

3.

katsoo myös, että kunkin jäsenvaltion olisi tästedes asetettava komission puheenjohtajaehdokkaaksi valitun henkilön harkittavaksi yhdenvertaisesti vähintään kaksi ehdokasta, miespuolinen ja naispuolinen ehdokas; katsoo, että unionin on tärkeää saavuttaa myös omissa toimielimissään ne sukupuolten tasa-arvoa koskevat tavoitteet, jotka se on itse asettanut;

| 4. | katsoo, että oikeudellisten asioiden valiokunnan tekemiä tarkastuksia, jotka koskevat komission jäsenehdokkaiden ilmoituksia taloudellisista sidonnaisuuksista, olisi parannettava; katsoo, että tätä varten taloudellisia sidonnaisuuksia koskeviin ilmoituksiin olisi sisällyttävä perhesidonnaisuudet komission jäsenten toimintasääntöjen 1.6 artiklan mukaisesti; katsoo, että oikeudellisten asioiden valiokunnan taloudellisia sidonnaisuuksia koskevan ilmoituksen sisällöllisen analyysin perusteella antama vahvistus siitä, että eturistiriitoja ei ole, on olennainen edellytys sille, että vastaava valiokunta järjestää kuulemisen; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että oikeudellisten asioiden valiokunnan tekemiä tarkastuksia, jotka koskevat komission jäsenehdokkaiden ilmoituksia taloudellisista sidonnaisuuksista, olisi parannettava; katsoo, että tätä varten taloudellisia sidonnaisuuksia koskeviin ilmoituksiin olisi sisällyttävä perhesidonnaisuudet komission jäsenten toimintasääntöjen 1.6 artiklan mukaisesti; katsoo, että oikeudellisten asioiden valiokunnan taloudellisia sidonnaisuuksia koskevan ilmoituksen sisällöllisen analyysin perusteella antama vahvistus siitä, että eturistiriitoja ei ole, on olennainen edellytys sille, että vastaava valiokunta järjestää kuulemisen;

| 5. | muistuttaa, että valiokunnat vastaavat kuulemisten järjestämisestä; katsoo kuitenkin, että jos jollakulla komission varapuheenjohtajalla on pääasiassa horisontaalinen vastuualue, kuuleminen voitaisiin poikkeuksellisesti järjestää erilaista kaavaa noudattaen, kuten esimerkiksi puheenjohtajakokouksen tai valiokuntien puheenjohtajakokouksen muodossa edellyttäen, että kyseinen kokous mahdollistaa vuoropuhelut ja ottaa mukaan vastaavat valiokunnat, jotta nämä voivat kuulla komission jäsenehdokastaan; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että valiokunnat vastaavat kuulemisten järjestämisestä; katsoo kuitenkin, että jos jollakulla komission varapuheenjohtajalla on pääasiassa horisontaalinen vastuualue, kuuleminen voitaisiin poikkeuksellisesti järjestää erilaista kaavaa noudattaen, kuten esimerkiksi puheenjohtajakokouksen tai valiokuntien puheenjohtajakokouksen muodossa edellyttäen, että kyseinen kokous mahdollistaa vuoropuhelut ja ottaa mukaan vastaavat valiokunnat, jotta nämä voivat kuulla komission jäsenehdokastaan;

| 6. | katsoo, että ennen kutakin kuulemista lähetetyssä kyselylomakkeessa olisi voitava esittää seitsemän kysymystä nykyisten viiden kysymyksen sijaan, mutta katsoo, että kysymysten alla ei saisi olla useita alakysymyksiä; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että ennen kutakin kuulemista lähetetyssä kyselylomakkeessa olisi voitava esittää seitsemän kysymystä nykyisten viiden kysymyksen sijaan, mutta katsoo, että kysymysten alla ei saisi olla useita alakysymyksiä;

| 7. | katsoo, että olisi parempi esittää noin 25 kysymystä siten, että kullakin kysymyksen esittäjällä olisi mahdollisuus esittää välittömästi lisäkysymyksiä, mikä lisäisi kuulemisten tehokkuutta ja korostaisi niiden kuulustelunomaista luonnetta; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että olisi parempi esittää noin 25 kysymystä siten, että kullakin kysymyksen esittäjällä olisi mahdollisuus esittää välittömästi lisäkysymyksiä, mikä lisäisi kuulemisten tehokkuutta ja korostaisi niiden kuulustelunomaista luonnetta;

| 8. | katsoo, että menetelmät, joilla valvotaan komission jäsenehdokkaan vastauksia kuulemisten aikana, voisivat auttaa parantamaan valvontaa ja lisätä koko komission vastuuta; kehottaa tämän vuoksi tarkastelemaan säännöllisesti komission jäsenehdokkaan ilmoittamia prioriteetteja heidän toimikautensa alkamisen jälkeen; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että menetelmät, joilla valvotaan komission jäsenehdokkaan vastauksia kuulemisten aikana, voisivat auttaa parantamaan valvontaa ja lisätä koko komission vastuuta; kehottaa tämän vuoksi tarkastelemaan säännöllisesti komission jäsenehdokkaan ilmoittamia prioriteetteja heidän toimikautensa alkamisen jälkeen;

| 9. | katsoo, että kuulemisten jälkeen pidettävässä koordinaattoreiden arviointikokouksessa olisi noudatettava seuraavia periaatteita:






  — | jos koordinaattorit hyväksyvät ehdokkaan yksimielisesti – hyväksymiskirje |
| --- | --- | --- |

9.

katsoo, että kuulemisten jälkeen pidettävässä koordinaattoreiden arviointikokouksessa olisi noudatettava seuraavia periaatteita:

—

jos koordinaattorit hyväksyvät ehdokkaan yksimielisesti – hyväksymiskirje

| — | jos koordinaattorit hylkäävät ehdokkaan yksimielisesti – hylkäämiskirje |
| --- | --- |

—

jos koordinaattorit hylkäävät ehdokkaan yksimielisesti – hylkäämiskirje

| — | jos selvää enemmistöä edustavat koordinaattorit hyväksyvät ehdokkaan – kirje, jossa ilmoitetaan, että laaja enemmistö hyväksyy ehdokkaan (vähemmistö voi pyytää, että kirjeessä mainitaan, että heidän ryhmänsä ei ole enemmistön kanssa samaa mieltä) |
| --- | --- |

—

jos selvää enemmistöä edustavat koordinaattorit hyväksyvät ehdokkaan – kirje, jossa ilmoitetaan, että laaja enemmistö hyväksyy ehdokkaan (vähemmistö voi pyytää, että kirjeessä mainitaan, että heidän ryhmänsä ei ole enemmistön kanssa samaa mieltä)

| — | jos selvää enemmistöä ei ole tai jos enemmistö vastustaa ehdokasta (mutta asiasta ei saada aikaan konsensusta) ja jos koordinaattorit katsovat sen tarpeelliseksi:






  — | ensin pyydetään lisätietoja esittämällä lisää kirjallisia kysymyksiä |
| --- | --- | --- |

—

jos selvää enemmistöä ei ole tai jos enemmistö vastustaa ehdokasta (mutta asiasta ei saada aikaan konsensusta) ja jos koordinaattorit katsovat sen tarpeelliseksi:

—

ensin pyydetään lisätietoja esittämällä lisää kirjallisia kysymyksiä

| — | jos vastuksiin ei vieläkään olla tyytyväisiä, pyydetään uutta puolentoista tunnin kuulemista, joka edellyttää puheenjohtajakokouksen hyväksyntää |
| --- | --- |

—

jos vastuksiin ei vieläkään olla tyytyväisiä, pyydetään uutta puolentoista tunnin kuulemista, joka edellyttää puheenjohtajakokouksen hyväksyntää

| — | jos asiasta ei vieläkään saada aikaan konsensusta tai jos koordinaattoreiden suuri enemmistö ei hyväksy ehdokasta – äänestys valiokunnassa; |
| --- | --- |

—

jos asiasta ei vieläkään saada aikaan konsensusta tai jos koordinaattoreiden suuri enemmistö ei hyväksy ehdokasta – äänestys valiokunnassa;

| — | koordinaattorit muodostavat selkeän enemmistön, kun he edustavat vähintään kahta kolmasosaa valiokunnan jäsenistä; |
| --- | --- |

—

koordinaattorit muodostavat selkeän enemmistön, kun he edustavat vähintään kahta kolmasosaa valiokunnan jäsenistä;

| 10. | toteaa, että vuoden 2014 kuulemiset kiinnostivat tiedotusvälineitä ja kansalaisia aiempia kuulemisia enemmän, mikä johtuu osittain sosiaalisen median kehittymisestä; katsoo, että sosiaalisen median vaikutus ja vaikutusvalta todennäköisesti kasvavat tulevaisuudessa; katsoo, että olisi varauduttava käyttämään sosiaalisia medioita ja verkostoja siten, että unionin kansalaiset saadaan osallistumaan tehokkaammin kuulemismenettelyyn; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että vuoden 2014 kuulemiset kiinnostivat tiedotusvälineitä ja kansalaisia aiempia kuulemisia enemmän, mikä johtuu osittain sosiaalisen median kehittymisestä; katsoo, että sosiaalisen median vaikutus ja vaikutusvalta todennäköisesti kasvavat tulevaisuudessa; katsoo, että olisi varauduttava käyttämään sosiaalisia medioita ja verkostoja siten, että unionin kansalaiset saadaan osallistumaan tehokkaammin kuulemismenettelyyn;

| 11. | katsoo, että






  — | parlamentin internetsivustolla olisi oltava erityinen kohta, jossa komission jäsenehdokkaiden ansioluettelot ja vastaukset kirjallisiin kysymyksiin julkaistaan ennen julkisia kuulemisia kaikilla unionin virallisilla kielillä |
| --- | --- | --- |

11.

katsoo, että

—

parlamentin internetsivustolla olisi oltava erityinen kohta, jossa komission jäsenehdokkaiden ansioluettelot ja vastaukset kirjallisiin kysymyksiin julkaistaan ennen julkisia kuulemisia kaikilla unionin virallisilla kielillä

| — | parlamentin internetsivustolla olisi oltava erityinen selvästi erottuva kohta, jossa arvioinnit julkaistaan 24 tunnin kuluessa |
| --- | --- |

—

parlamentin internetsivustolla olisi oltava erityinen selvästi erottuva kohta, jossa arvioinnit julkaistaan 24 tunnin kuluessa

| — | sääntöjä olisi muutettava siten, että niissä viitattaisiin arvioinnin jälkeisiin 24 tuntiin, koska jotkin arvioinnit saadaan päätökseen vasta jatkotoimenpiteiden jälkeen; |
| --- | --- |

—

sääntöjä olisi muutettava siten, että niissä viitattaisiin arvioinnin jälkeisiin 24 tuntiin, koska jotkin arvioinnit saadaan päätökseen vasta jatkotoimenpiteiden jälkeen;

| 12. | katsoo, että koko komission kokoonpanoon, rakenteeseen ja työtapoihin vaikuttavat horisontaaliset kysymykset, joita yksittäinen komission jäsenehdokas ei voi asianmukaisella tavalla ratkaista, kuuluvat komission puheenjohtajaksi valitun ratkaistavaksi, ja että tällaisia ongelmia olisi käsiteltävä komission puheenjohtajaksi valitun ja puheenjohtajakokouksen välisissä kokouksissa (yksi ennen kuulemisprosessin alkamista ja toinen sen päätyttyä); |
| --- | --- |

12.

katsoo, että koko komission kokoonpanoon, rakenteeseen ja työtapoihin vaikuttavat horisontaaliset kysymykset, joita yksittäinen komission jäsenehdokas ei voi asianmukaisella tavalla ratkaista, kuuluvat komission puheenjohtajaksi valitun ratkaistavaksi, ja että tällaisia ongelmia olisi käsiteltävä komission puheenjohtajaksi valitun ja puheenjohtajakokouksen välisissä kokouksissa (yksi ennen kuulemisprosessin alkamista ja toinen sen päätyttyä);

| 13. | katsoo, että komission jäsenten taloudellisia sidonnaisuuksia koskevien ilmoitusten tutkimisen olisi edelleen oltava oikeudellisten asioiden valiokunnan tehtävä; on kuitenkin sitä mieltä, että komission jäsenten taloudellisia sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset ovat nykyisellään liian kapea-alaisia, ja kehottaa komissiota viipymättä tarkistamaan kyseistä asiaa koskevia sääntöjään; pitää tämän vuoksi tärkeänä, että oikeudellisten asioiden valiokunta laatii tulevina kuukausina suuntaviivoja suosituksen tai valiokunta-aloitteisen mietinnön muodossa, jotta voidaan helpottaa komission jäsenten sidonnaisuusilmoituksia koskevien menetelmien uudistusta; katsoo, että komission jäsenten sidonnaisuusilmoitusten ja taloudellisia sidonnaisuuksia koskevien ilmoitusten olisi katettava myös samassa taloudessa asuvat perheenjäsenet; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että komission jäsenten taloudellisia sidonnaisuuksia koskevien ilmoitusten tutkimisen olisi edelleen oltava oikeudellisten asioiden valiokunnan tehtävä; on kuitenkin sitä mieltä, että komission jäsenten taloudellisia sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset ovat nykyisellään liian kapea-alaisia, ja kehottaa komissiota viipymättä tarkistamaan kyseistä asiaa koskevia sääntöjään; pitää tämän vuoksi tärkeänä, että oikeudellisten asioiden valiokunta laatii tulevina kuukausina suuntaviivoja suosituksen tai valiokunta-aloitteisen mietinnön muodossa, jotta voidaan helpottaa komission jäsenten sidonnaisuusilmoituksia koskevien menetelmien uudistusta; katsoo, että komission jäsenten sidonnaisuusilmoitusten ja taloudellisia sidonnaisuuksia koskevien ilmoitusten olisi katettava myös samassa taloudessa asuvat perheenjäsenet;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 285 E, 22.11.2006, s. 137.

(2)  EUVL C 70 E, 8.3.2012, s. 98.

(3)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 152.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/40

---

P8_TA(2015)0288

Ihmisoikeudet ja teknologia kolmansissa maissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 ihmisoikeuksista ja teknologiasta: murtohälytys- ja valvontajärjestelmien vaikutus ihmisoikeuksiin kolmansissa maissa (2014/2232(INI))

(2017/C 316/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, erityisesti sen 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, erityisesti sen 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvoston 25. kesäkuuta 2012 hyväksymän ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 25. kesäkuuta 2012 hyväksymän ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen (1),

| — | ottaa huomioon ulkoasiain neuvoston 12. toukokuuta 2014 hyväksymät sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiain neuvoston 12. toukokuuta 2014 hyväksymät sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n ihmisoikeussuuntaviivat (2),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2013 julkaistun komission tieto- ja viestintäteknologian alan oppaan yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n suuntaviivojen täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2013 julkaistun komission tieto- ja viestintäteknologian alan oppaan yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n suuntaviivojen täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) kertomuksen ilmaisunvapaudesta internetissä (3) ja 27. marraskuuta 2014 Etyjin pysyvälle neuvostolle annetun Etyjin erityisedustajan säännöllisen raportin tiedotusvälineiden vapaudesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) kertomuksen ilmaisunvapaudesta internetissä (3) ja 27. marraskuuta 2014 Etyjin pysyvälle neuvostolle annetun Etyjin erityisedustajan säännöllisen raportin tiedotusvälineiden vapaudesta (4),

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2014 annetun YK:n erityisraportoijan kertomuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisestä ja suojelusta terrorismin torjunnassa (A/69/397) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2014 annetun YK:n erityisraportoijan kertomuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisestä ja suojelusta terrorismin torjunnassa (A/69/397) (5),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2014 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun kertomuksen oikeudesta yksityisyyteen digitaalisella aikakaudella (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2014 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun kertomuksen oikeudesta yksityisyyteen digitaalisella aikakaudella (6),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2013 annetun YK:n ajattelun- ja ilmaisunvapauksien erityisraportoijan kertomuksen (A/HRC/23/40), jossa analysoidaan valtioiden harjoittaman viestinnän valvonnan vaikutuksia yksityisyyttä koskevaan perusoikeuteen sekä mielipiteen- ja ilmaisunvapauteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2013 annetun YK:n ajattelun- ja ilmaisunvapauksien erityisraportoijan kertomuksen (A/HRC/23/40), jossa analysoidaan valtioiden harjoittaman viestinnän valvonnan vaikutuksia yksityisyyttä koskevaan perusoikeuteen sekä mielipiteen- ja ilmaisunvapauteen,

| — | ottaa huomioon 26. tammikuuta 2015 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten ja ihmisoikeusasiain komitean kertomuksen laajamittaisesta valvonnasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. tammikuuta 2015 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten ja ihmisoikeusasiain komitean kertomuksen laajamittaisesta valvonnasta (7),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa (8),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja ylikansallisia yrityksiä sekä muita yrityksiä käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan 21. maaliskuuta 2011 antaman raportin yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevista suuntaviivoista, joilla pannaan täytäntöön suojeluun, kunnioitukseen ja korjaamiseen perustuva YK:n toimintakehys (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja ylikansallisia yrityksiä sekä muita yrityksiä käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan 21. maaliskuuta 2011 antaman raportin yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevista suuntaviivoista, joilla pannaan täytäntöön suojeluun, kunnioitukseen ja korjaamiseen perustuva YK:n toimintakehys (9),

| — | ottaa huomioon taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintaohjeet monikansallisille yrityksille (10) ja niitä koskevan vuosikertomuksen 2014 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintaohjeet monikansallisille yrityksille (10) ja niitä koskevan vuosikertomuksen 2014 (11),

| — | ottaa huomioon internetin nimi- ja osoitejärjestelmää ylläpitävän ICANNin vuosikertomuksen 2013 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon internetin nimi- ja osoitejärjestelmää ylläpitävän ICANNin vuosikertomuksen 2013 (12),

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2014 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission tiedonannon ”Internet-politiikka ja Internetin hallinto – Euroopan rooli Internetin hallinnon tulevaisuuden muokkaamisessa” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2014 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission tiedonannon ”Internet-politiikka ja Internetin hallinto – Euroopan rooli Internetin hallinnon tulevaisuuden muokkaamisessa” (13),

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2014 hyväksytyn NetMundial-sidosryhmäkokouksen julkilausuman (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2014 hyväksytyn NetMundial-sidosryhmäkokouksen julkilausuman (14),

| — | ottaa huomioon puheenjohtajan yhteenvedon Istanbulissa 2.–5. syyskuuta 2014 järjestetystä yhdeksännestä Internetin hallintofoorumista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajan yhteenvedon Istanbulissa 2.–5. syyskuuta 2014 järjestetystä yhdeksännestä Internetin hallintofoorumista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin voimassa olevat rajoittavat toimenpiteet, joihin lukeutuvat muun muassa tietoliikennelaitteiden, tieto- ja viestintäteknologian ja valvontatyökalujen vientikiellot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin voimassa olevat rajoittavat toimenpiteet, joihin lukeutuvat muun muassa tietoliikennelaitteiden, tieto- ja viestintäteknologian ja valvontatyökalujen vientikiellot,

| — | ottaa huomioon kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 muuttamisesta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 599/2014 (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 muuttamisesta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 599/2014 (15),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman kaksikäyttötuotteiden vientivalvontajärjestelmän tarkistuksesta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman kaksikäyttötuotteiden vientivalvontajärjestelmän tarkistuksesta (16),

| — | ottaa huomioon Wassenaarin järjestelyn 19. täysistunnossa Wienissä 3.–4. joulukuuta 2013 tehdyt päätökset tavanomaisten aseiden ja kaksikäyttötuotteiden ja -teknologian vientivalvonnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Wassenaarin järjestelyn 19. täysistunnossa Wienissä 3.–4. joulukuuta 2013 tehdyt päätökset tavanomaisten aseiden ja kaksikäyttötuotteiden ja -teknologian vientivalvonnasta,

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2014 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Vientivalvontapolitiikan tarkastelu: turvallisuuden ja kilpailukyvyn varmistaminen muuttuvassa maailmassa” (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2014 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Vientivalvontapolitiikan tarkastelu: turvallisuuden ja kilpailukyvyn varmistaminen muuttuvassa maailmassa” (17),

| — | ottaa huomioon 21. marraskuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät vientivalvontapolitiikan tarkistuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät vientivalvontapolitiikan tarkistuksesta,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman digitaalisen vapauden strategiasta EU:n ulkopolitiikassa (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman digitaalisen vapauden strategiasta EU:n ulkopolitiikassa (18),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman lehdistön ja tiedotusvälineiden vapaudesta maailmassa (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman lehdistön ja tiedotusvälineiden vapaudesta maailmassa (19),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista antamansa kiireelliset päätöslauselmat, joissa ilmaistaan huoli digitaalisista vapauksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista antamansa kiireelliset päätöslauselmat, joissa ilmaistaan huoli digitaalisista vapauksista,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvostossa vuonna 2015 (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvostossa vuonna 2015 (20),

| — | ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Internetin hallintofoorumin toimeksiannon uusimisesta (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Internetin hallintofoorumin toimeksiannon uusimisesta (21),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2013 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2013 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (22),

| — | ottaa huomioon Edward Snowdenin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle maaliskuussa 2014 antaman kirjallisen lausunnon (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Edward Snowdenin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle maaliskuussa 2014 antaman kirjallisen lausunnon (23),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja käynnissä olevat neuvottelut EU:n liittymisestä siihen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja käynnissä olevat neuvottelut EU:n liittymisestä siihen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0178/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0178/2015),

| A. | katsoo, että teknologian kehitys ja avoimen internetin käyttöoikeus ovat yhä tärkeämpiä, jotta voidaan luoda edellytykset ihmisoikeuksien ja perusvapauksien noudattamiselle ja varmistaa niiden kunnioittaminen kaikilta osin, ja katsoo, että ne edesauttavat ilmaisunvapauden, tiedon saatavuuden, yksityisyyttä koskevan oikeuden, kokoontumisvapauden ja yhdistymisvapauden soveltamisalan laajentamista kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että teknologian kehitys ja avoimen internetin käyttöoikeus ovat yhä tärkeämpiä, jotta voidaan luoda edellytykset ihmisoikeuksien ja perusvapauksien noudattamiselle ja varmistaa niiden kunnioittaminen kaikilta osin, ja katsoo, että ne edesauttavat ilmaisunvapauden, tiedon saatavuuden, yksityisyyttä koskevan oikeuden, kokoontumisvapauden ja yhdistymisvapauden soveltamisalan laajentamista kaikkialla maailmassa;

| B. | katsoo, että teknologisia järjestelmiä voidaan väärinkäyttää myös ihmisoikeuksien loukkaamiseen sensuurin, valvonnan, laitteiden luvattoman käytön, häirinnän, kuuntelun sekä tiedon ja yksityishenkilöiden seurannan ja jäljittämisen kautta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että teknologisia järjestelmiä voidaan väärinkäyttää myös ihmisoikeuksien loukkaamiseen sensuurin, valvonnan, laitteiden luvattoman käytön, häirinnän, kuuntelun sekä tiedon ja yksityishenkilöiden seurannan ja jäljittämisen kautta;

| C. | toteaa, että julkiset ja yksityiset toimijat, myös hallitukset ja lainvalvontaelimet sekä rikollisjärjestöt ja terroristiverkostot, rikkovat tällä tavoin ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että julkiset ja yksityiset toimijat, myös hallitukset ja lainvalvontaelimet sekä rikollisjärjestöt ja terroristiverkostot, rikkovat tällä tavoin ihmisoikeuksia;

| D. | katsoo, että riippuu pitkälti tieto- ja viestintäteknologian suunnittelu- ja käyttöyhteydestä, miten voimakkaasti niillä voidaan edistää ihmisoikeuksia tai rikkoa niitä; toteaa, että tietotekniikka ja erityisesti ohjelmistot ovat harvoin yksikäyttöisiä, vaan yleensä ne ovat kaksikäyttöisiä, mitä tulee niiden tarjoamaan mahdollisuuteen loukata ihmisoikeuksia, ja toteaa, että ohjelmistot ovat myös puheen muoto; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että riippuu pitkälti tieto- ja viestintäteknologian suunnittelu- ja käyttöyhteydestä, miten voimakkaasti niillä voidaan edistää ihmisoikeuksia tai rikkoa niitä; toteaa, että tietotekniikka ja erityisesti ohjelmistot ovat harvoin yksikäyttöisiä, vaan yleensä ne ovat kaksikäyttöisiä, mitä tulee niiden tarjoamaan mahdollisuuteen loukata ihmisoikeuksia, ja toteaa, että ohjelmistot ovat myös puheen muoto;

| E. | toteaa, että tieto- ja viestintäteknologia on ollut merkittävä väline, joka on auttanut järjestämään yhteiskunnallisia liikkeitä ja mielenosoituksia eri valtioissa, erityisesti diktatuureissa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että tieto- ja viestintäteknologia on ollut merkittävä väline, joka on auttanut järjestämään yhteiskunnallisia liikkeitä ja mielenosoituksia eri valtioissa, erityisesti diktatuureissa;

| F. | katsoo, että teknologian käyttöyhteyden ihmisoikeusvaikutusten arviointi riippuu pitkälti kansallisten ja alueellisten lainsäädäntökehysten vahvuudesta säädellä teknologioiden käyttöä sekä poliittisten ja oikeudellisten elinten kyvystä valvoa tätä käyttöä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että teknologian käyttöyhteyden ihmisoikeusvaikutusten arviointi riippuu pitkälti kansallisten ja alueellisten lainsäädäntökehysten vahvuudesta säädellä teknologioiden käyttöä sekä poliittisten ja oikeudellisten elinten kyvystä valvoa tätä käyttöä;

| G. | katsoo, että digitaalialalla yksityisillä toimijoilla on yhä merkittävämpi rooli kaikilla yhteiskunnallisen toiminnan aloilla, mutta vieläkään ei ole suojatoimenpiteitä, joilla estettäisiin yksityisiä toimijoita rajoittamasta liikaa perusoikeuksia ja -vapauksia; toteaa, että tämän vuoksi yksityisillä toimijoilla on aktiivisempi rooli sisällön laillisuuden arvioimisessa sekä tietoverkkojen turvallisuusjärjestelmien ja valvontajärjestelmien kehittämisessä, millä voi olla haitallinen vaikutus ihmisoikeuksiin kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että digitaalialalla yksityisillä toimijoilla on yhä merkittävämpi rooli kaikilla yhteiskunnallisen toiminnan aloilla, mutta vieläkään ei ole suojatoimenpiteitä, joilla estettäisiin yksityisiä toimijoita rajoittamasta liikaa perusoikeuksia ja -vapauksia; toteaa, että tämän vuoksi yksityisillä toimijoilla on aktiivisempi rooli sisällön laillisuuden arvioimisessa sekä tietoverkkojen turvallisuusjärjestelmien ja valvontajärjestelmien kehittämisessä, millä voi olla haitallinen vaikutus ihmisoikeuksiin kaikkialla maailmassa;

| H. | katsoo, että internet on mullistanut kaikenlaisen tietojen ja osaamisen vaihdon mahdollisuudet; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että internet on mullistanut kaikenlaisen tietojen ja osaamisen vaihdon mahdollisuudet;

| I. | toteaa, että salaus on merkittävä menetelmä, jolla voidaan suojata sekä viestintä että sitä käyttävät ihmiset; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että salaus on merkittävä menetelmä, jolla voidaan suojata sekä viestintä että sitä käyttävät ihmiset;

| J. | ottaa huomioon, että internetin hallinnolle on ollut hyötyä monenvälisestä päätöksentekomallista, ja toteaa, että menettely on varmistanut kaikkien sidosryhmien, hallitusten, kansalaisyhteiskunnan, teknisen ja akateemisen yhteisön, yksityisen sektorin ja käyttäjien tarkoituksenmukaisen, osallistavan ja vastuullisen osallistumisen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että internetin hallinnolle on ollut hyötyä monenvälisestä päätöksentekomallista, ja toteaa, että menettely on varmistanut kaikkien sidosryhmien, hallitusten, kansalaisyhteiskunnan, teknisen ja akateemisen yhteisön, yksityisen sektorin ja käyttäjien tarkoituksenmukaisen, osallistavan ja vastuullisen osallistumisen;

| K. | toteaa, että tiedustelutahot ovat järjestelmällisesti vaarantaneet salausprotokollia ja -tuotteita voidakseen siepata viestintää ja dataa; toteaa, että Yhdysvaltojen kansallinen turvallisuusvirasto on kerännyt valtavia määriä niin kutsuttuja nollapäivähaavoittuvuuksia, eli tietoturva-aukkoja, jotka eivät vielä ole kansalaisten tai tuotteen myyjän tiedossa; toteaa, että tällainen toiminta vaarantaa maailmanlaajuiset pyrkimykset parantaa tietoturvaa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että tiedustelutahot ovat järjestelmällisesti vaarantaneet salausprotokollia ja -tuotteita voidakseen siepata viestintää ja dataa; toteaa, että Yhdysvaltojen kansallinen turvallisuusvirasto on kerännyt valtavia määriä niin kutsuttuja nollapäivähaavoittuvuuksia, eli tietoturva-aukkoja, jotka eivät vielä ole kansalaisten tai tuotteen myyjän tiedossa; toteaa, että tällainen toiminta vaarantaa maailmanlaajuiset pyrkimykset parantaa tietoturvaa;

| L. | toteaa, että EU:ssa toimivat tiedustelupalvelut ovat osallistuneet ihmisoikeuksia vahingoittavaan toimintaan; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että EU:ssa toimivat tiedustelupalvelut ovat osallistuneet ihmisoikeuksia vahingoittavaan toimintaan;

| M. | ottaa huomioon, että teknologian nopean kehityksen vuoksi oikeudellinen ja demokraattinen valvonta ja takeet ovat hyvin alikehittyneitä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että teknologian nopean kehityksen vuoksi oikeudellinen ja demokraattinen valvonta ja takeet ovat hyvin alikehittyneitä;

| N. | katsoo, että tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvällä (kyber)turvallisuudella ja terrorismin vastaisella toiminnalla ja internetin seurannalla voi olla hyvin haitallinen vaikutus kansalaisten ihmisoikeuksiin ja yksilönvapauksiin kaikkialla maailmassa, myös unionin kansalaisiin näiden matkustaessa ulkomailla, ja erityisesti jos välttämättömyyden, suhteellisuuden sekä demokraattisen ja oikeudellisen valvonnan periaatteiden mukaan ohjautuva oikeusperusta puuttuu; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvällä (kyber)turvallisuudella ja terrorismin vastaisella toiminnalla ja internetin seurannalla voi olla hyvin haitallinen vaikutus kansalaisten ihmisoikeuksiin ja yksilönvapauksiin kaikkialla maailmassa, myös unionin kansalaisiin näiden matkustaessa ulkomailla, ja erityisesti jos välttämättömyyden, suhteellisuuden sekä demokraattisen ja oikeudellisen valvonnan periaatteiden mukaan ohjautuva oikeusperusta puuttuu;

| O. | toteaa, että internetsuodattimet ja viestinnän valvonta vaarantavat ihmisoikeuksien puolustajien kyvyn hyödyntää internetiä ja viestiä arkaluonteisia tietoja ja rikkovat useita ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen artikloja, joilla taataan jokaisen henkilön oikeus yksityisyyteen ja ilmaisunvapauteen; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että internetsuodattimet ja viestinnän valvonta vaarantavat ihmisoikeuksien puolustajien kyvyn hyödyntää internetiä ja viestiä arkaluonteisia tietoja ja rikkovat useita ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen artikloja, joilla taataan jokaisen henkilön oikeus yksityisyyteen ja ilmaisunvapauteen;

| P. | katsoo, että digitaalinen turvallisuus ja digitaalinen vapaus ovat molemmat tärkeitä, eivätkä ne voi korvata toinen toistaan vaan niiden olisi tuettava toisiaan; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että digitaalinen turvallisuus ja digitaalinen vapaus ovat molemmat tärkeitä, eivätkä ne voi korvata toinen toistaan vaan niiden olisi tuettava toisiaan;

| Q. | katsoo, että Euroopan unionin on itse turvattava digitaaliset vapaudet, jotta se voisi toimia esimerkkinä digitaalisten vapauksien alalla; pitää EU:n tietosuojapaketin hyväksymistä ratkaisevan tärkeänä; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että Euroopan unionin on itse turvattava digitaaliset vapaudet, jotta se voisi toimia esimerkkinä digitaalisten vapauksien alalla; pitää EU:n tietosuojapaketin hyväksymistä ratkaisevan tärkeänä;

| R. | toteaa, että vaakalaudalla ovat kauaskantoiset yhteiskunnalliset intressit, esimerkiksi perusoikeuksien suoja, ja katsoo, että näitä ei saa jättää vain markkinoiden varaan, vaan ne edellyttävät sääntelyä; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että vaakalaudalla ovat kauaskantoiset yhteiskunnalliset intressit, esimerkiksi perusoikeuksien suoja, ja katsoo, että näitä ei saa jättää vain markkinoiden varaan, vaan ne edellyttävät sääntelyä;

| S. | toteaa, että perusoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittaminen sekä digitaalista valvontateknologiaa hyödyntävien tiedustelupalvelujen tehokas parlamentaarinen valvonta ovat merkittäviä kansainvälisen yhteistyön osatekijöitä; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että perusoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittaminen sekä digitaalista valvontateknologiaa hyödyntävien tiedustelupalvelujen tehokas parlamentaarinen valvonta ovat merkittäviä kansainvälisen yhteistyön osatekijöitä;

| T. | toteaa, että EU:ssa toimivilla yrityksillä on merkittävä osuus tieto- ja viestintäteknologian globaaleista markkinoista varsinkin mitä tulee valvonta-, jäljitys-, sieppaus- ja seurantateknologian vientiin; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että EU:ssa toimivilla yrityksillä on merkittävä osuus tieto- ja viestintäteknologian globaaleista markkinoista varsinkin mitä tulee valvonta-, jäljitys-, sieppaus- ja seurantateknologian vientiin;

| U. | toteaa, että vientivalvonnan käyttöönotto ei saa haitata tietoturva-asioiden laillista tutkimusta tai tietoturvavälineiden kehittämistä, jos siinä ei ole rikollisia tarkoitusperiä; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että vientivalvonnan käyttöönotto ei saa haitata tietoturva-asioiden laillista tutkimusta tai tietoturvavälineiden kehittämistä, jos siinä ei ole rikollisia tarkoitusperiä;

| 1. | toteaa, että ihmisoikeudet ja perusoikeudet ovat yleismaailmallisia oikeuksia ja niitä on puolustettava maailmanlaajuisesti kaikissa muodoissaan; painottaa, että viestinnän valvonta itsessään rajoittaa oikeutta yksityisyyteen ja ilmaisunvapautta, jos sitä toteutetaan asianmukaisen laillisen kehyksen ulkopuolella; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että ihmisoikeudet ja perusoikeudet ovat yleismaailmallisia oikeuksia ja niitä on puolustettava maailmanlaajuisesti kaikissa muodoissaan; painottaa, että viestinnän valvonta itsessään rajoittaa oikeutta yksityisyyteen ja ilmaisunvapautta, jos sitä toteutetaan asianmukaisen laillisen kehyksen ulkopuolella;

| 2. | kehottaa komissiota varmistamaan, että tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvät EU:n ulkoiset toimet ja sen sisäinen politiikka ovat johdonmukaisia; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota varmistamaan, että tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvät EU:n ulkoiset toimet ja sen sisäinen politiikka ovat johdonmukaisia;

| 3. | katsoo, että tiettyjen unionin jäsenvaltioiden aktiivinen myötävaikuttaminen Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston toteuttamaan kansalaisten laajamittaiseen valvontaan ja poliittisten päätöksentekijöiden vakoiluun sellaisena kuin Edward Snowden sen paljasti on aiheuttanut vakavaa vahinkoa EU:n ihmisoikeuspolitiikan uskottavuudelle ja vaarantanut globaalin luottamuksen tieto- ja viestintäteknologian hyötyihin; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että tiettyjen unionin jäsenvaltioiden aktiivinen myötävaikuttaminen Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston toteuttamaan kansalaisten laajamittaiseen valvontaan ja poliittisten päätöksentekijöiden vakoiluun sellaisena kuin Edward Snowden sen paljasti on aiheuttanut vakavaa vahinkoa EU:n ihmisoikeuspolitiikan uskottavuudelle ja vaarantanut globaalin luottamuksen tieto- ja viestintäteknologian hyötyihin;

| 4. | muistuttaa jäsenvaltioita ja asianomaisia EU:n virastoja, myös Europolia ja Eurojustia, niiden Euroopan unionin perusoikeuskirjan, kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön sekä EU:n ulkopoliittisten tavoitteiden mukaisista velvoitteista pidättäytyä jakamasta sellaista tiedustelutietoa, joka voi johtaa ihmisoikeusrikkomuksiin kolmannessa maassa, tai käyttämästä esimerkiksi laittoman valvonnan kaltaisen ihmisoikeusrikkomusten ansiosta saatuja tietoja EU:n ulkopuolella; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa jäsenvaltioita ja asianomaisia EU:n virastoja, myös Europolia ja Eurojustia, niiden Euroopan unionin perusoikeuskirjan, kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön sekä EU:n ulkopoliittisten tavoitteiden mukaisista velvoitteista pidättäytyä jakamasta sellaista tiedustelutietoa, joka voi johtaa ihmisoikeusrikkomuksiin kolmannessa maassa, tai käyttämästä esimerkiksi laittoman valvonnan kaltaisen ihmisoikeusrikkomusten ansiosta saatuja tietoja EU:n ulkopuolella;

| 5. | korostaa, että tieto- ja viestintäteknologian vaikutus ihmisoikeuksien parantamiseen olisi otettava huomioon kaikissa EU:n toimissa ja ohjelmissa, jotta voitaisiin tapauksen mukaan edistää ihmisoikeuksien suojelua ja demokratiaa, oikeusvaltiota ja hyvää hallintotapaa sekä konfliktien rauhanomaista ratkaisua; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että tieto- ja viestintäteknologian vaikutus ihmisoikeuksien parantamiseen olisi otettava huomioon kaikissa EU:n toimissa ja ohjelmissa, jotta voitaisiin tapauksen mukaan edistää ihmisoikeuksien suojelua ja demokratiaa, oikeusvaltiota ja hyvää hallintotapaa sekä konfliktien rauhanomaista ratkaisua;

| 6. | kannustaa sellaisten teknologioiden aktiiviseen kehittämiseen ja laajentamiseen, jotka helpottavat ihmisoikeuksien turvaamista ja ihmisten digitaalisten oikeuksien ja vapauksien sekä turvallisuuden takaamista ja edistävät parhaita käytäntöjä ja asianmukaisia lainsäädäntökehyksiä, samalla kun turvataan henkilötietojen suoja ja koskemattomuus; kehottaa erityisesti EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti avoimien standardien sekä ilmaisten avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja salausteknologioiden maailmanlaajuista käyttöä ja kehittämistä; |
| --- | --- |

6.

kannustaa sellaisten teknologioiden aktiiviseen kehittämiseen ja laajentamiseen, jotka helpottavat ihmisoikeuksien turvaamista ja ihmisten digitaalisten oikeuksien ja vapauksien sekä turvallisuuden takaamista ja edistävät parhaita käytäntöjä ja asianmukaisia lainsäädäntökehyksiä, samalla kun turvataan henkilötietojen suoja ja koskemattomuus; kehottaa erityisesti EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti avoimien standardien sekä ilmaisten avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja salausteknologioiden maailmanlaajuista käyttöä ja kehittämistä;

| 7. | kehottaa EU:ta lisäämään tukeaan niille toimijoille, jotka pyrkivät vahvistamaan tieto- ja viestintäteknologian turvallisuutta ja yksityisyydensuojastandardeja kaikilla tasoilla, mukaan lukien laitteisto-, ohjelmisto- ja viestintästandardit, sekä kehittämään laitteistojen ja ohjelmistojen sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa EU:ta lisäämään tukeaan niille toimijoille, jotka pyrkivät vahvistamaan tieto- ja viestintäteknologian turvallisuutta ja yksityisyydensuojastandardeja kaikilla tasoilla, mukaan lukien laitteisto-, ohjelmisto- ja viestintästandardit, sekä kehittämään laitteistojen ja ohjelmistojen sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa;

| 8. | pyytää perustamaan ihmisoikeuksia ja teknologiaa koskevan rahaston demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen yhteyteen; |
| --- | --- |

8.

pyytää perustamaan ihmisoikeuksia ja teknologiaa koskevan rahaston demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen yhteyteen;

| 9. | kehottaa EU:ta itseään ja erityisesti Euroopan ulkosuhdehallintoa käyttämään salausta viestinnässään ihmisoikeuksien puolustajien kanssa välttääkseen asettamasta näitä vaaraan ja suojatakseen oman ulkoisen viestintänsä valvonnalta; |
| --- | --- |

9.

kehottaa EU:ta itseään ja erityisesti Euroopan ulkosuhdehallintoa käyttämään salausta viestinnässään ihmisoikeuksien puolustajien kanssa välttääkseen asettamasta näitä vaaraan ja suojatakseen oman ulkoisen viestintänsä valvonnalta;

| 10. | kehottaa EU:ta ottamaan käyttöön ilmaisia avoimen lähdekoodin ohjelmistoja sekä rohkaisemaan muitakin toimijoita tähän, koska tällaiset ohjelmistot takaavat paremmin turvallisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:ta ottamaan käyttöön ilmaisia avoimen lähdekoodin ohjelmistoja sekä rohkaisemaan muitakin toimijoita tähän, koska tällaiset ohjelmistot takaavat paremmin turvallisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen;

| 11. | painottaa, että on tärkeää kehittää tieto- ja viestintäteknologiaa konfliktialueilla rauhanrakentamistoimien edistämiseksi, jotta voidaan taata turvallinen viestintä konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen osallistuvien osapuolten välillä; |
| --- | --- |

11.

painottaa, että on tärkeää kehittää tieto- ja viestintäteknologiaa konfliktialueilla rauhanrakentamistoimien edistämiseksi, jotta voidaan taata turvallinen viestintä konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen osallistuvien osapuolten välillä;

| 12. | kehottaa soveltamaan edellytyksiä, vertailuarvoja ja raportointimenettelyjä sen varmistamiseksi, että EU:n taloudellista ja teknistä tukea uuden teknologian kehittämiselle kolmansissa maissa ei käytetä ihmisoikeuksien vastaisilla tavoilla; |
| --- | --- |

12.

kehottaa soveltamaan edellytyksiä, vertailuarvoja ja raportointimenettelyjä sen varmistamiseksi, että EU:n taloudellista ja teknistä tukea uuden teknologian kehittämiselle kolmansissa maissa ei käytetä ihmisoikeuksien vastaisilla tavoilla;

| 13. | kehottaa komissiota ja neuvostoa olemaan aktiivisesti yhteydessä kolmansien maiden hallituksiin sekä tukemaan jatkossakin nykyisillä unionin tukimekanismeilla ja toimintavälineillä ihmisoikeuksien puolustajia, kansalaisyhteiskunnan aktivisteja ja riippumattomia toimittajia, jotka käyttävät toiminnassaan turvallisella tavalla tieto- ja viestintäteknologiaa, ja kouluttamaan heitä ja lisäämään heidän vaikutusmahdollisuuksiaan sekä edistämään tähän liittyviä yksityisyyttä koskevia perusoikeuksia, joista voidaan mainita esteetön pääsy internetin tietovirtoihin, oikeus yksityisyyteen ja tietosuojaan, ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus, lehdistönvapaus sekä vapaa julkaisuoikeus internetissä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja neuvostoa olemaan aktiivisesti yhteydessä kolmansien maiden hallituksiin sekä tukemaan jatkossakin nykyisillä unionin tukimekanismeilla ja toimintavälineillä ihmisoikeuksien puolustajia, kansalaisyhteiskunnan aktivisteja ja riippumattomia toimittajia, jotka käyttävät toiminnassaan turvallisella tavalla tieto- ja viestintäteknologiaa, ja kouluttamaan heitä ja lisäämään heidän vaikutusmahdollisuuksiaan sekä edistämään tähän liittyviä yksityisyyttä koskevia perusoikeuksia, joista voidaan mainita esteetön pääsy internetin tietovirtoihin, oikeus yksityisyyteen ja tietosuojaan, ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus, lehdistönvapaus sekä vapaa julkaisuoikeus internetissä;

| 14. | kiinnittää huomiota väärinkäytösten paljastajien ja näiden tukijoiden, myös toimittajien, ahdinkoon näiden paljastettua laittomia valvontakäytäntöjä kolmansissa maissa; katsoo, että näitä henkilöitä olisi pidettävä ihmisoikeuksien puolustajina, joten he ansaitsevat EU:n suojelua ihmisoikeuksien puolustajia koskevien EU:n suuntaviivojen edellyttämällä tavalla; toistaa komissiolle ja jäsenvaltioille esittämänsä pyynnön tarkastella huolellisesti mahdollisuutta tarjota ilmiantajille kansainvälinen syytesuoja; |
| --- | --- |

14.

kiinnittää huomiota väärinkäytösten paljastajien ja näiden tukijoiden, myös toimittajien, ahdinkoon näiden paljastettua laittomia valvontakäytäntöjä kolmansissa maissa; katsoo, että näitä henkilöitä olisi pidettävä ihmisoikeuksien puolustajina, joten he ansaitsevat EU:n suojelua ihmisoikeuksien puolustajia koskevien EU:n suuntaviivojen edellyttämällä tavalla; toistaa komissiolle ja jäsenvaltioille esittämänsä pyynnön tarkastella huolellisesti mahdollisuutta tarjota ilmiantajille kansainvälinen syytesuoja;

| 15. | pitää valitettavana, että turvallisuustoimenpiteitä, myös terrorismin vastaisia toimenpiteitä, käytetään yhä useammin verukkeina yksityisyyttä koskevan oikeuden rikkomiselle ja ihmisoikeuksien puolustajien, toimittajien ja poliittisten aktivistien laillisen toiminnan tukahduttamiselle; toistaa olevansa vahvasti sitä mieltä, että kansallinen turvallisuus ei voi koskaan olla perusteena kohdentamattomille, salaisille tai laajamittaisille valvontaohjelmille; painottaa, että tällaisia toimenpiteitä on toteutettava tiukasti oikeussääntöjen ja ihmisoikeusnormien mukaisesti ottaen huomioon myös oikeus yksityisyyteen sekä tietosuoja; |
| --- | --- |

15.

pitää valitettavana, että turvallisuustoimenpiteitä, myös terrorismin vastaisia toimenpiteitä, käytetään yhä useammin verukkeina yksityisyyttä koskevan oikeuden rikkomiselle ja ihmisoikeuksien puolustajien, toimittajien ja poliittisten aktivistien laillisen toiminnan tukahduttamiselle; toistaa olevansa vahvasti sitä mieltä, että kansallinen turvallisuus ei voi koskaan olla perusteena kohdentamattomille, salaisille tai laajamittaisille valvontaohjelmille; painottaa, että tällaisia toimenpiteitä on toteutettava tiukasti oikeussääntöjen ja ihmisoikeusnormien mukaisesti ottaen huomioon myös oikeus yksityisyyteen sekä tietosuoja;

| 16. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota edistämään turvallisuus- ja tiedustelupalvelujen demokraattista valvontaa poliittisessa vuoropuhelussaan kolmansien maiden kanssa sekä kehitysyhteistyöohjelmissaan; kehottaa komissiota tukemaan kolmansissa maissa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja lakiasäätäviä elimiä pyrittäessä vahvistamaan kansallisten turvallisuuspalvelujen valvontaa, avoimuutta ja vastuullisuutta; pyytää sisällyttämään tätä koskevia erityisiä sitoumuksia EU:n tulevaan ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä koskevaan toimintaohjelmaan; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota edistämään turvallisuus- ja tiedustelupalvelujen demokraattista valvontaa poliittisessa vuoropuhelussaan kolmansien maiden kanssa sekä kehitysyhteistyöohjelmissaan; kehottaa komissiota tukemaan kolmansissa maissa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja lakiasäätäviä elimiä pyrittäessä vahvistamaan kansallisten turvallisuuspalvelujen valvontaa, avoimuutta ja vastuullisuutta; pyytää sisällyttämään tätä koskevia erityisiä sitoumuksia EU:n tulevaan ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä koskevaan toimintaohjelmaan;

| 17. | kehottaa neuvostoa ja komissiota edistämään digitaalisia vapauksia ja esteetöntä pääsyä internetiin kaikissa yhteyksissä kolmansiin maihin, esimerkiksi liittymisneuvotteluissa, kauppaneuvotteluissa, ihmisoikeusvuoropuheluissa ja diplomaattisissa yhteyksissä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa neuvostoa ja komissiota edistämään digitaalisia vapauksia ja esteetöntä pääsyä internetiin kaikissa yhteyksissä kolmansiin maihin, esimerkiksi liittymisneuvotteluissa, kauppaneuvotteluissa, ihmisoikeusvuoropuheluissa ja diplomaattisissa yhteyksissä;

| 18. | toteaa, että internetistä on tullut julkinen tila ja myös markkinapaikka, minkä vuoksi tiedon vapaa kulku ja tieto- ja viestintäteknologioiden saatavuus ovat välttämättömiä; korostaa tämän vuoksi, että digitaalisia vapauksia ja vapaata kauppaa on samanaikaisesti sekä edistettävä että suojeltava; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että internetistä on tullut julkinen tila ja myös markkinapaikka, minkä vuoksi tiedon vapaa kulku ja tieto- ja viestintäteknologioiden saatavuus ovat välttämättömiä; korostaa tämän vuoksi, että digitaalisia vapauksia ja vapaata kauppaa on samanaikaisesti sekä edistettävä että suojeltava;

| 19. | vaatii, että kaikkiin kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin sisällytetään lausekkeita, joista käy selkeästi ilmi, että digitaalisia vapauksia, verkon neutraaliutta, sensuroimatonta ja esteetöntä pääsyä internetiin, oikeutta yksityisyyteen sekä tietosuojaa on edistettävä ja kunnioitettava; |
| --- | --- |

19.

vaatii, että kaikkiin kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin sisällytetään lausekkeita, joista käy selkeästi ilmi, että digitaalisia vapauksia, verkon neutraaliutta, sensuroimatonta ja esteetöntä pääsyä internetiin, oikeutta yksityisyyteen sekä tietosuojaa on edistettävä ja kunnioitettava;

| 20. | kehottaa EU:ta vastustamaan sen kriminalisoimista, että ihmisoikeuksien puolustajat käyttävät salausta, kiertävät sensuuria ja tietosuojakäytäntöjä, ja kieltäytymään rajoittamasta salauksen käyttöä EU:ssa ja asettamaan kyseenalaiseksi kolmansien maiden hallitukset, jotka nostavat tästä syytteitä ihmisoikeuksien puolustajia vastaan; |
| --- | --- |

20.

kehottaa EU:ta vastustamaan sen kriminalisoimista, että ihmisoikeuksien puolustajat käyttävät salausta, kiertävät sensuuria ja tietosuojakäytäntöjä, ja kieltäytymään rajoittamasta salauksen käyttöä EU:ssa ja asettamaan kyseenalaiseksi kolmansien maiden hallitukset, jotka nostavat tästä syytteitä ihmisoikeuksien puolustajia vastaan;

| 21. | kehottaa EU:ta vastustamaan sen kriminalisoimista, että käytetään salausta ja kierretään sensuuria ja tietosuojakäytäntöjä, ja kieltäytymään rajoittamasta salauksen käyttöä EU:ssa ja asettamaan kyseenalaiseksi niiden kolmansien maiden hallitusten toimet, jotka kriminalisoivat nämä välineet; |
| --- | --- |

21.

kehottaa EU:ta vastustamaan sen kriminalisoimista, että käytetään salausta ja kierretään sensuuria ja tietosuojakäytäntöjä, ja kieltäytymään rajoittamasta salauksen käyttöä EU:ssa ja asettamaan kyseenalaiseksi niiden kolmansien maiden hallitusten toimet, jotka kriminalisoivat nämä välineet;

| 22. | korostaa, että EU:n tehokkaan kehitys- ja ihmisoikeuspolitiikan edellytyksenä on tieto- ja viestintäteknologian huomioon ottaminen kaikissa yhteyksissä ja digitaalisen kuilun kurominen umpeen tarjoamalla teknisiä perusinfrastruktuureja, helpottamalla tietämyksen ja tiedon saatavuutta digitaalisten taitojen edistämiseksi, edistämällä avoimen standardien käyttöä asiakirjoissa sekä ilmaisen ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä tarvittaessa avoimuuden ja seurattavuuden varmistamiseksi (erityisesti julkisissa laitoksissa) – myös turvaamalla tietosuojan digitaaliympäristössä kaikkialla maailmassa – sekä tieto- ja viestintäteknologiaan mahdollisesti liittyvien riskien ja mahdollisuuksien ymmärtämyksen parantaminen; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että EU:n tehokkaan kehitys- ja ihmisoikeuspolitiikan edellytyksenä on tieto- ja viestintäteknologian huomioon ottaminen kaikissa yhteyksissä ja digitaalisen kuilun kurominen umpeen tarjoamalla teknisiä perusinfrastruktuureja, helpottamalla tietämyksen ja tiedon saatavuutta digitaalisten taitojen edistämiseksi, edistämällä avoimen standardien käyttöä asiakirjoissa sekä ilmaisen ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä tarvittaessa avoimuuden ja seurattavuuden varmistamiseksi (erityisesti julkisissa laitoksissa) – myös turvaamalla tietosuojan digitaaliympäristössä kaikkialla maailmassa – sekä tieto- ja viestintäteknologiaan mahdollisesti liittyvien riskien ja mahdollisuuksien ymmärtämyksen parantaminen;

| 23. | kehottaa komissiota tukemaan digitaalisten esteiden poistamista vammaisten henkilöiden hyväksi; pitää hyvin tärkeänä, että ihmisoikeuksien kehittämiseen ja edistämiseen liittyvillä EU:n poliittisilla toimilla pyritään kaventamaan digitaalista kuilua vammaisten henkilöiden hyväksi sekä takaamaan laajemmat puitteet oikeuksille, erityisesti tiedon saannin, digitaalisen osallistumisen sekä verkon tarjoamien uusien taloudellisten ja sosiaalisten mahdollisuuksien saannin takaamiseksi; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota tukemaan digitaalisten esteiden poistamista vammaisten henkilöiden hyväksi; pitää hyvin tärkeänä, että ihmisoikeuksien kehittämiseen ja edistämiseen liittyvillä EU:n poliittisilla toimilla pyritään kaventamaan digitaalista kuilua vammaisten henkilöiden hyväksi sekä takaamaan laajemmat puitteet oikeuksille, erityisesti tiedon saannin, digitaalisen osallistumisen sekä verkon tarjoamien uusien taloudellisten ja sosiaalisten mahdollisuuksien saannin takaamiseksi;

| 24. | korostaa, että ihmisoikeusloukkauksia koskevan todistusaineiston laillinen digitaalinen kerääminen ja levittäminen voi auttaa torjumaan rankaisemattomuutta ja terrorismia kaikkialla maailmassa; katsoo, että tällainen aineisto olisi kansainvälisen (rikos)oikeuden mukaisesti perustelluissa tapauksissa hyväksyttävä todistusaineistoiksi oikeuskäsittelyissä kansainvälisten, alueellisten ja perustuslaillisten takeiden mukaisesti; suosittaa, että kansainvälisen rikosoikeuden alalla luodaan mekanismeja sellaisten menettelyjen käyttöön ottamiseksi, joiden avulla tällaiset tiedot todennetaan ja niitä kerätään käytettäväksi todisteina oikeuskäsittelyissä; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että ihmisoikeusloukkauksia koskevan todistusaineiston laillinen digitaalinen kerääminen ja levittäminen voi auttaa torjumaan rankaisemattomuutta ja terrorismia kaikkialla maailmassa; katsoo, että tällainen aineisto olisi kansainvälisen (rikos)oikeuden mukaisesti perustelluissa tapauksissa hyväksyttävä todistusaineistoiksi oikeuskäsittelyissä kansainvälisten, alueellisten ja perustuslaillisten takeiden mukaisesti; suosittaa, että kansainvälisen rikosoikeuden alalla luodaan mekanismeja sellaisten menettelyjen käyttöön ottamiseksi, joiden avulla tällaiset tiedot todennetaan ja niitä kerätään käytettäväksi todisteina oikeuskäsittelyissä;

| 25. | pitää valitettavana, että EU:n tuottamaa tieto- ja viestintäteknologiaa sekä palveluja myydään ja että yksityishenkilöt, yritykset ja viranomaiset voivat käyttää niitä kolmansissa maissa ihmisoikeuksien tarkoitukselliseen loukkaamiseen sensuroinnin, laajamittaisen valvonnan, häirinnän ja kuuntelun kautta sekä seurata ja jäljittää kansalaisia ja heidän toimintaansa (matka)puhelinverkoissa ja internetissä; on huolissaan siitä, että jotkut EU:ssa toimivat yhtiöt saattavat tarjota teknologioita ja palveluja, jotka voivat mahdollistaa tällaiset ihmisoikeusloukkaukset; |
| --- | --- |

25.

pitää valitettavana, että EU:n tuottamaa tieto- ja viestintäteknologiaa sekä palveluja myydään ja että yksityishenkilöt, yritykset ja viranomaiset voivat käyttää niitä kolmansissa maissa ihmisoikeuksien tarkoitukselliseen loukkaamiseen sensuroinnin, laajamittaisen valvonnan, häirinnän ja kuuntelun kautta sekä seurata ja jäljittää kansalaisia ja heidän toimintaansa (matka)puhelinverkoissa ja internetissä; on huolissaan siitä, että jotkut EU:ssa toimivat yhtiöt saattavat tarjota teknologioita ja palveluja, jotka voivat mahdollistaa tällaiset ihmisoikeusloukkaukset;

| 26. | toteaa, että Euroopan unioniin ja sen jäsenvaltioihin sekä kolmansiin maihin kohdistuvat turvallisuusuhat tulevat usein yksittäisiltä henkilöiltä tai pieniltä ryhmiltä, jotka käyttävät digitaalisia viestintäverkkoja hyökkäysten suunnitteluun ja toteutukseen, ja että tällaisen uhan torjumiseksi tarvittavia välineitä ja taktiikkaa on jatkuvasti tarkistettava ja päivitettävä; |
| --- | --- |

26.

toteaa, että Euroopan unioniin ja sen jäsenvaltioihin sekä kolmansiin maihin kohdistuvat turvallisuusuhat tulevat usein yksittäisiltä henkilöiltä tai pieniltä ryhmiltä, jotka käyttävät digitaalisia viestintäverkkoja hyökkäysten suunnitteluun ja toteutukseen, ja että tällaisen uhan torjumiseksi tarvittavia välineitä ja taktiikkaa on jatkuvasti tarkistettava ja päivitettävä;

| 27. | katsoo, että laajamittainen valvonta, jota ei voida perustella terrorihyökkäysten uhkaan liittyvän riskin kasvamisella, rikkoo välttämättömyys- ja suhteellisuusperiaatetta ja siten myös ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että laajamittainen valvonta, jota ei voida perustella terrorihyökkäysten uhkaan liittyvän riskin kasvamisella, rikkoo välttämättömyys- ja suhteellisuusperiaatetta ja siten myös ihmisoikeuksia;

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään tiedustelupalvelujen toiminnan täysimääräistä demokraattista valvontaa kolmansissa maissa, varmistamaan, että nämä tiedustelupalvelut toimivat täysin oikeusnormien mukaisesti, ja asettamaan laittomasti toimivat tiedustelupalvelut ja henkilöt vastuuseen; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään tiedustelupalvelujen toiminnan täysimääräistä demokraattista valvontaa kolmansissa maissa, varmistamaan, että nämä tiedustelupalvelut toimivat täysin oikeusnormien mukaisesti, ja asettamaan laittomasti toimivat tiedustelupalvelut ja henkilöt vastuuseen;

| 29. | rohkaisee jäsenvaltioita varmistamaan tiedustelupalvelujen ja niiden toiminnan demokraattisen valvonnan asianmukaisen sisäisen, johtotason, oikeudellisen ja riippumattoman parlamentaarisen valvonnan avulla, sillä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliset yhteistyö ja tiedonvaihto, myös digitaalinen valvonta, ovat lisääntyneet; |
| --- | --- |

29.

rohkaisee jäsenvaltioita varmistamaan tiedustelupalvelujen ja niiden toiminnan demokraattisen valvonnan asianmukaisen sisäisen, johtotason, oikeudellisen ja riippumattoman parlamentaarisen valvonnan avulla, sillä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliset yhteistyö ja tiedonvaihto, myös digitaalinen valvonta, ovat lisääntyneet;

| 30. | painottaa, että yrityksen yhteiskunnallisen vastuun periaatteet ja ihmisoikeuksien suunnitteluperusteet, jotka ovat ihmisoikeuksien suojelemiseksi kehitettyjä teknologiaratkaisuja ja -innovaatioita, olisi sisällytettävä EU:n lainsäädäntöön, jotta voitaisiin varmistaa, että internetpalveluntarjoajat, ohjelmistokehittäjät, laitevalmistajat sekä sosiaalinen media ja sosiaalisen median palvelut, matkapuhelinverkon tarjoajat ja muut toimijat ottavat huomioon loppukäyttäjien ihmisoikeudet kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

30.

painottaa, että yrityksen yhteiskunnallisen vastuun periaatteet ja ihmisoikeuksien suunnitteluperusteet, jotka ovat ihmisoikeuksien suojelemiseksi kehitettyjä teknologiaratkaisuja ja -innovaatioita, olisi sisällytettävä EU:n lainsäädäntöön, jotta voitaisiin varmistaa, että internetpalveluntarjoajat, ohjelmistokehittäjät, laitevalmistajat sekä sosiaalinen media ja sosiaalisen median palvelut, matkapuhelinverkon tarjoajat ja muut toimijat ottavat huomioon loppukäyttäjien ihmisoikeudet kaikkialla maailmassa;

| 31. | pyytää EU:ta varmistamaan suuremman avoimuuden matkapuhelinverkon tarjoajien tai internetpalveluntarjoajien ja hallitusten välisissä suhteissa sekä vaatimaan avoimuutta suhteissaan kolmansiin maihin velvoittamalla verkontarjoajat ja internetpalveluntarjoajat julkaisemaan vuosittain yksityiskohtaisia avoimuusraportteja, myös raportteja viranomaisten edellyttämistä toimista, ja julkistamaan taloudelliset kytkökset viranomaisten ja verkontarjoajien/internetpalveluntarjoajien välillä; |
| --- | --- |

31.

pyytää EU:ta varmistamaan suuremman avoimuuden matkapuhelinverkon tarjoajien tai internetpalveluntarjoajien ja hallitusten välisissä suhteissa sekä vaatimaan avoimuutta suhteissaan kolmansiin maihin velvoittamalla verkontarjoajat ja internetpalveluntarjoajat julkaisemaan vuosittain yksityiskohtaisia avoimuusraportteja, myös raportteja viranomaisten edellyttämistä toimista, ja julkistamaan taloudelliset kytkökset viranomaisten ja verkontarjoajien/internetpalveluntarjoajien välillä;

| 32. | muistuttaa yritysmaailman toimijoita näiden velvollisuudesta kunnioittaa ihmisoikeuksia kaikessa globaalissa toiminnassaan riippumatta siitä, missä käyttäjät sijaitsevat, tai siitä, noudattaako isäntävaltio omia ihmisoikeusvelvoitteitaan; kehottaa erityisesti EU:ssa toimivia tieto- ja viestintäteknologian yrityksiä noudattamaan yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n suuntaviivoja myös ottamalla käyttöön due diligence -periaatteita ja riskinhallintatakeet sekä tarjoamalla tehokkaita oikeussuojakeinoja tilanteissa, joissa niiden toiminnalla on ollut kielteistä vaikutusta ihmisoikeuksiin tai se on edistänyt sellaisen aiheutumista; |
| --- | --- |

32.

muistuttaa yritysmaailman toimijoita näiden velvollisuudesta kunnioittaa ihmisoikeuksia kaikessa globaalissa toiminnassaan riippumatta siitä, missä käyttäjät sijaitsevat, tai siitä, noudattaako isäntävaltio omia ihmisoikeusvelvoitteitaan; kehottaa erityisesti EU:ssa toimivia tieto- ja viestintäteknologian yrityksiä noudattamaan yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n suuntaviivoja myös ottamalla käyttöön due diligence -periaatteita ja riskinhallintatakeet sekä tarjoamalla tehokkaita oikeussuojakeinoja tilanteissa, joissa niiden toiminnalla on ollut kielteistä vaikutusta ihmisoikeuksiin tai se on edistänyt sellaisen aiheutumista;

| 33. | korostaa, että tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvät EU:n asetukset ja pakotteet, mukaan lukien kokoomamekanismien käyttö, on pantava täytäntöön ja täytäntöönpanoa on seurattava tehokkaammin unionin tasolla, jotta voidaan varmistaa, että kaikki osapuolet, jäsenvaltiot mukaan luettuina, noudattavat lainsäädäntöä ja yhtenäiset toimintaedellytykset säilyvät; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvät EU:n asetukset ja pakotteet, mukaan lukien kokoomamekanismien käyttö, on pantava täytäntöön ja täytäntöönpanoa on seurattava tehokkaammin unionin tasolla, jotta voidaan varmistaa, että kaikki osapuolet, jäsenvaltiot mukaan luettuina, noudattavat lainsäädäntöä ja yhtenäiset toimintaedellytykset säilyvät;

| 34. | painottaa, että perusoikeuksien kunnioittaminen on merkittävä osatekijä menestyksekkäässä terrorismin vastaisessa toiminnassa, myös digitaalisten valvontateknologioiden käytössä; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että perusoikeuksien kunnioittaminen on merkittävä osatekijä menestyksekkäässä terrorismin vastaisessa toiminnassa, myös digitaalisten valvontateknologioiden käytössä;

| 35. | on tyytyväinen joulukuussa 2013 tehtyyn Wassenaarin järjestelyn päätökseen vientivalvonnasta, joka koskee valvonnassa, lainvalvonnassa, ja tiedustelutietojen keräämisessä käytettäviä välineitä ja verkkovalvonnan järjestelmiä; muistuttaa, että EU:n kaksikäyttötuotejärjestelmä ja erityisesti kaksikäyttötuoteasetus ovat edelleen luonteeltaan hyvin keskeneräisiä, mitä tulee haitallisen tieto- ja viestintäteknologian epädemokraattisiin valtioihin suuntautuvan viennin tehokkaaseen ja järjestelmälliseen valvontaan; |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen joulukuussa 2013 tehtyyn Wassenaarin järjestelyn päätökseen vientivalvonnasta, joka koskee valvonnassa, lainvalvonnassa, ja tiedustelutietojen keräämisessä käytettäviä välineitä ja verkkovalvonnan järjestelmiä; muistuttaa, että EU:n kaksikäyttötuotejärjestelmä ja erityisesti kaksikäyttötuoteasetus ovat edelleen luonteeltaan hyvin keskeneräisiä, mitä tulee haitallisen tieto- ja viestintäteknologian epädemokraattisiin valtioihin suuntautuvan viennin tehokkaaseen ja järjestelmälliseen valvontaan;

| 36. | vaatii, että komissio esittää kaksikäyttöteknologioita koskevan politiikan tulevan uudelleentarkastelun ja uudistamisen yhteydessä nopeasti ehdotuksen älykkäistä ja tehokkaista toimintalinjoista niin kutsutun kaksikäyttöteknologian täytäntöönpanoa ja käyttöä koskevien palvelujen viennin säännöstelemiseksi painottaen mahdollisesti haitallisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden ja -palvelujen vientiä kolmansiin maihin huhtikuussa 2014 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti; kehottaa komissiota sisällyttämään siihen tehokkaat takeet, joilla estetään se, että vientivalvonnasta ei ole haittaa tutkimukselle, tieteellinen ja tietoturvatutkimus mukaan luettuina; |
| --- | --- |

36.

vaatii, että komissio esittää kaksikäyttöteknologioita koskevan politiikan tulevan uudelleentarkastelun ja uudistamisen yhteydessä nopeasti ehdotuksen älykkäistä ja tehokkaista toimintalinjoista niin kutsutun kaksikäyttöteknologian täytäntöönpanoa ja käyttöä koskevien palvelujen viennin säännöstelemiseksi painottaen mahdollisesti haitallisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden ja -palvelujen vientiä kolmansiin maihin huhtikuussa 2014 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti; kehottaa komissiota sisällyttämään siihen tehokkaat takeet, joilla estetään se, että vientivalvonnasta ei ole haittaa tutkimukselle, tieteellinen ja tietoturvatutkimus mukaan luettuina;

| 37. | korostaa, että komission olisi pystyttävä tarjoamaan täsmällistä ja ajantasaista tietoa mahdollisten liiketoimien lainmukaisuudesta tai mahdollisista haittavaikutuksista yrityksille, jotka eivät ole varmoja siitä, pitäisikö niiden hakea vientilupaa; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että komission olisi pystyttävä tarjoamaan täsmällistä ja ajantasaista tietoa mahdollisten liiketoimien lainmukaisuudesta tai mahdollisista haittavaikutuksista yrityksille, jotka eivät ole varmoja siitä, pitäisikö niiden hakea vientilupaa;

| 38. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia siitä, miten tieto- ja viestintäteknologiaa koskevia EU:n normeja voitaisiin hyödyntää mahdollisten haittavaikutusten estämiseksi kyseisten teknologioiden ja palvelujen viennissä kolmansiin maihin, joissa esimerkiksi käsitteellä laillinen telekuuntelu ei voida katsoa olevan sama merkitys kuin Euroopan unionissa tai joissa esimerkiksi ihmisoikeudet ovat heikoissa kantimissa ja oikeusvaltioperiaatetta ei noudateta; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia siitä, miten tieto- ja viestintäteknologiaa koskevia EU:n normeja voitaisiin hyödyntää mahdollisten haittavaikutusten estämiseksi kyseisten teknologioiden ja palvelujen viennissä kolmansiin maihin, joissa esimerkiksi käsitteellä laillinen telekuuntelu ei voida katsoa olevan sama merkitys kuin Euroopan unionissa tai joissa esimerkiksi ihmisoikeudet ovat heikoissa kantimissa ja oikeusvaltioperiaatetta ei noudateta;

| 39. | vahvistaa, että tarkasteltaessa tapauksia, joissa kaksikäyttöteknologioita on käytetty ihmisoikeuksia mahdollisesti rajoittavilla tavoilla, on sovellettava EU:n normeja ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjaa; |
| --- | --- |

39.

vahvistaa, että tarkasteltaessa tapauksia, joissa kaksikäyttöteknologioita on käytetty ihmisoikeuksia mahdollisesti rajoittavilla tavoilla, on sovellettava EU:n normeja ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjaa;

| 40. | vaatii, että nollapäivähaavoittuvuuksien ja haavoittuvuuksien myynnin säännöstelemiseksi kehitetään toimintalinjoja, jotta niitä ei voisi hyödyntää ihmisoikeuksien rikkomiseen kyberhyökkäyksillä tai laitteiden luvattomalla käytöllä, ja että samalla huolehditaan siitä, että säännöksistä ei seuraa merkittävää vaikutusta tieteelliselle ja muulle vilpittömässä mielessä tehtävälle turvallisuutta koskevalle tutkimukselle; |
| --- | --- |

40.

vaatii, että nollapäivähaavoittuvuuksien ja haavoittuvuuksien myynnin säännöstelemiseksi kehitetään toimintalinjoja, jotta niitä ei voisi hyödyntää ihmisoikeuksien rikkomiseen kyberhyökkäyksillä tai laitteiden luvattomalla käytöllä, ja että samalla huolehditaan siitä, että säännöksistä ei seuraa merkittävää vaikutusta tieteelliselle ja muulle vilpittömässä mielessä tehtävälle turvallisuutta koskevalle tutkimukselle;

| 41. | pitää valitettavana, että osa eurooppalaisista yrityksistä ja unionin alueella toimivista kansainvälisistä yrityksistä, jotka tekevät kauppaa ihmisoikeuksille mahdollisesti haitallisella kaksikäyttöteknologialla, tekee aktiivisesta yhteistyötä ihmisoikeuksia rikkovien hallintojen kanssa; |
| --- | --- |

41.

pitää valitettavana, että osa eurooppalaisista yrityksistä ja unionin alueella toimivista kansainvälisistä yrityksistä, jotka tekevät kauppaa ihmisoikeuksille mahdollisesti haitallisella kaksikäyttöteknologialla, tekee aktiivisesta yhteistyötä ihmisoikeuksia rikkovien hallintojen kanssa;

| 42. | vaatii, että komissio poistaa tällaisessa toiminnassa mukana olevilta yrityksiltä julkisesti oikeuden EU:n hankintamenettelyihin, tutkimus- ja kehitysrahastoihin ja muuhun rahalliseen tukeen; |
| --- | --- |

42.

vaatii, että komissio poistaa tällaisessa toiminnassa mukana olevilta yrityksiltä julkisesti oikeuden EU:n hankintamenettelyihin, tutkimus- ja kehitysrahastoihin ja muuhun rahalliseen tukeen;

| 43. | kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota ihmisoikeusnäkökohtiin teknisiä laitteita koskevissa julkisissa hankinnoissa erityisesti maissa, joiden käytännöt tällä alalla ovat epäluotettavia; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota ihmisoikeusnäkökohtiin teknisiä laitteita koskevissa julkisissa hankinnoissa erityisesti maissa, joiden käytännöt tällä alalla ovat epäluotettavia;

| 44. | kehottaa komissiota ja neuvostoa puolustamaan internetin hallintoa käsittelevissä foorumeissa aktiivisesti avointa internetiä, sidosryhmäyhteisön päätöksentekomenettelyjä, verkon neutraaliutta, digitaalisia vapauksia ja tietosuojatakeita kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja neuvostoa puolustamaan internetin hallintoa käsittelevissä foorumeissa aktiivisesti avointa internetiä, sidosryhmäyhteisön päätöksentekomenettelyjä, verkon neutraaliutta, digitaalisia vapauksia ja tietosuojatakeita kolmansissa maissa;

| 45. | tuomitsee salausprotokollien ja -tuotteiden heikentämisen, varsinkin kun tekijöinä ovat tiedustelupalvelut, joiden tarkoituksena on siepata salattua viestintää; |
| --- | --- |

45.

tuomitsee salausprotokollien ja -tuotteiden heikentämisen, varsinkin kun tekijöinä ovat tiedustelupalvelut, joiden tarkoituksena on siepata salattua viestintää;

| 46. | varoittaa lainvalvonnan yksityistämisestä internetyritysten ja internetpalveluntarjoajien kautta; |
| --- | --- |

46.

varoittaa lainvalvonnan yksityistämisestä internetyritysten ja internetpalveluntarjoajien kautta;

| 47. | vaatii selvennystä niihin normeihin ja standardeihin, joita yksityiset toimijat käyttävät järjestelmiensä kehittämiseen; |
| --- | --- |

47.

vaatii selvennystä niihin normeihin ja standardeihin, joita yksityiset toimijat käyttävät järjestelmiensä kehittämiseen;

| 48. | muistuttaa, että on tärkeää arvioida teknologian käyttöyhteys, jotta voidaan täysimääräisesti arvioida käytön vaikutus ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

48.

muistuttaa, että on tärkeää arvioida teknologian käyttöyhteys, jotta voidaan täysimääräisesti arvioida käytön vaikutus ihmisoikeuksiin;

| 49. | vaatii edistämään välineitä, joilla mahdollistetaan internetin käyttö nimettömänä tai salanimellä, ja kyseenalaistaa yksipuolisen näkemyksen, jonka mukaan tällaisilla välineillä ei olisi muuta vaikutusta kuin se, että ne mahdollistavat rikollisen toiminnan, sillä itse asiassa ne lisäävät EU:ssa ja sen ulkopuolella toimivien ihmisoikeusaktivistien vaikutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

49.

vaatii edistämään välineitä, joilla mahdollistetaan internetin käyttö nimettömänä tai salanimellä, ja kyseenalaistaa yksipuolisen näkemyksen, jonka mukaan tällaisilla välineillä ei olisi muuta vaikutusta kuin se, että ne mahdollistavat rikollisen toiminnan, sillä itse asiassa ne lisäävät EU:ssa ja sen ulkopuolella toimivien ihmisoikeusaktivistien vaikutusmahdollisuuksia;

| 50. | vaatii neuvostoa, komissiota ja ulkosuhdehallintoa kehittämään älykkäitä ja tehokkaita toimitapoja kaksikäyttöteknologian viennin sääntelemiseksi ja puuttumaan tieto- ja viestintäteknologian tuotteiden ja palvelujen mahdollisesti haitalliseen vientiin kansainvälisellä tasolla ja monenkeskisissä vientivalvontajärjestelmissä ja muissa kansainvälisissä elimissä; |
| --- | --- |

50.

vaatii neuvostoa, komissiota ja ulkosuhdehallintoa kehittämään älykkäitä ja tehokkaita toimitapoja kaksikäyttöteknologian viennin sääntelemiseksi ja puuttumaan tieto- ja viestintäteknologian tuotteiden ja palvelujen mahdollisesti haitalliseen vientiin kansainvälisellä tasolla ja monenkeskisissä vientivalvontajärjestelmissä ja muissa kansainvälisissä elimissä;

| 51. | painottaa, että sääntelyn muutokset, joilla pyritään lisäämään vientivalvonnan tehokkuutta aineettomien teknologiansiirtojen osalta, eivät saa estää laillista tutkimusta tai tietojen saantia ja vaihtoa ja että mahdollisesti toteutettavilla toimenpiteillä, kuten unionin yleisten vientilupien kaksikäyttötutkimukseen käytöllä, ei saa olla tukahduttavaa vaikutusta yksityishenkilöihin tai pk-yrityksiin; |
| --- | --- |

51.

painottaa, että sääntelyn muutokset, joilla pyritään lisäämään vientivalvonnan tehokkuutta aineettomien teknologiansiirtojen osalta, eivät saa estää laillista tutkimusta tai tietojen saantia ja vaihtoa ja että mahdollisesti toteutettavilla toimenpiteillä, kuten unionin yleisten vientilupien kaksikäyttötutkimukseen käytöllä, ei saa olla tukahduttavaa vaikutusta yksityishenkilöihin tai pk-yrityksiin;

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että nykyinen tai tuleva vientivalvontapolitiikka ei rajoita laillisten turvallisuustutkijoiden toimintaa ja että vientivalvontaa sovelletaan vilpittömästi ainoastaan selkeästi määritettyyn tekniikkaan, joka on tarkoitettu käytettäväksi laajamittaiseen valvontaan, sensuuriin, häirintään, kuunteluun ja seurantaan sekä kansalaisten ja heidän toimintansa seuraamiseen ja jäljittämiseen (matka)puhelinverkoissa ja internetissä; |
| --- | --- |

52.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että nykyinen tai tuleva vientivalvontapolitiikka ei rajoita laillisten turvallisuustutkijoiden toimintaa ja että vientivalvontaa sovelletaan vilpittömästi ainoastaan selkeästi määritettyyn tekniikkaan, joka on tarkoitettu käytettäväksi laajamittaiseen valvontaan, sensuuriin, häirintään, kuunteluun ja seurantaan sekä kansalaisten ja heidän toimintansa seuraamiseen ja jäljittämiseen (matka)puhelinverkoissa ja internetissä;

| 53. | muistuttaa, että verkkoon perustuva tilapäinen langaton teknologia tarjoaa suuria mahdollisuuksia varaverkkoon alueilla, joilla internetiin ei ole pääsyä tai se estetään, ja voi auttaa ihmisoikeuksien edistämisessä; |
| --- | --- |

53.

muistuttaa, että verkkoon perustuva tilapäinen langaton teknologia tarjoaa suuria mahdollisuuksia varaverkkoon alueilla, joilla internetiin ei ole pääsyä tai se estetään, ja voi auttaa ihmisoikeuksien edistämisessä;

| 54. | kehottaa komissiota nimittämään riippumattoman asiantuntijaryhmän, joka voi arvioida tieto- ja viestintäteknologiaa koskevien EU:n nykyisten normien vaikutusta ihmisoikeuksiin, jotta voitaisiin laatia suosituksia mukautuksista, joilla lisätään ihmisoikeuksien suojelua erityisesti järjestelmiä vietäessä; |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota nimittämään riippumattoman asiantuntijaryhmän, joka voi arvioida tieto- ja viestintäteknologiaa koskevien EU:n nykyisten normien vaikutusta ihmisoikeuksiin, jotta voitaisiin laatia suosituksia mukautuksista, joilla lisätään ihmisoikeuksien suojelua erityisesti järjestelmiä vietäessä;

| 55. | toteaa, että teknologian kehitys on haasteellista oikeusjärjestelmille, sillä näiden on mukauduttava uusiin olosuhteisiin; painottaa, että lainsäätäjien on tärkeää kiinnittää enemmän huomiota digitaalitalouteen liittyviin näkökohtiin; |
| --- | --- |

55.

toteaa, että teknologian kehitys on haasteellista oikeusjärjestelmille, sillä näiden on mukauduttava uusiin olosuhteisiin; painottaa, että lainsäätäjien on tärkeää kiinnittää enemmän huomiota digitaalitalouteen liittyviin näkökohtiin;

| 56. | vaatii, että komissio osallistaa kansalaisyhteiskunnan ja itsenäiset tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijat samoin kuin turvallisuusalan tutkijat kolmansissa maissa, jotta varmistetaan ajantasainen asiantuntijuus ja sitä kautta tuleviin tarpeisiin vastaava politiikka; |
| --- | --- |

56.

vaatii, että komissio osallistaa kansalaisyhteiskunnan ja itsenäiset tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijat samoin kuin turvallisuusalan tutkijat kolmansissa maissa, jotta varmistetaan ajantasainen asiantuntijuus ja sitä kautta tuleviin tarpeisiin vastaava politiikka;

| 57. | korostaa, että on vältettävä tahattomia seurauksia, esimerkiksi rajoittamasta tai tukahduttamasta sellaista tieteellistä ja muuta vilpitöntä tutkimusta ja kehittämistä, tietojenvaihtoa, tiedonsaantia ja turvallistietämyksen kehittämistä tai teknologian vientiä, jonka tavoitteena on tarvittavien digitaalisten taitojen hankkiminen koulutuksella ja ihmisoikeuksien edistäminen; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että on vältettävä tahattomia seurauksia, esimerkiksi rajoittamasta tai tukahduttamasta sellaista tieteellistä ja muuta vilpitöntä tutkimusta ja kehittämistä, tietojenvaihtoa, tiedonsaantia ja turvallistietämyksen kehittämistä tai teknologian vientiä, jonka tavoitteena on tarvittavien digitaalisten taitojen hankkiminen koulutuksella ja ihmisoikeuksien edistäminen;

| 58. | katsoo, että digitaalialan maailmanlaajuinen yhteistyö hallitusten ja yksityisten toimijoiden välillä, internetin hallintofoorumi mukaan luettuna, edellyttää selkeää valvontaa, eikä se saa heikentää demokraattista ja oikeudellista valvontaa; |
| --- | --- |

58.

katsoo, että digitaalialan maailmanlaajuinen yhteistyö hallitusten ja yksityisten toimijoiden välillä, internetin hallintofoorumi mukaan luettuna, edellyttää selkeää valvontaa, eikä se saa heikentää demokraattista ja oikeudellista valvontaa;

| 59. | toteaa, että vapaaehtoisuus ei riitä, vaan tarvitaan sitovia säännöksiä, joilla yritykset velvoitetaan ottamaan huomioon maiden ihmisoikeustilanne, ennen kun ne myyvät tuotteitaan niihin, ja suorittamaan vaikutustenarvioinnin siitä, miten niiden teknologia vaikuttaa ihmisoikeuksien puolustajiin ja hallituksen arvostelijoihin; |
| --- | --- |

59.

toteaa, että vapaaehtoisuus ei riitä, vaan tarvitaan sitovia säännöksiä, joilla yritykset velvoitetaan ottamaan huomioon maiden ihmisoikeustilanne, ennen kun ne myyvät tuotteitaan niihin, ja suorittamaan vaikutustenarvioinnin siitä, miten niiden teknologia vaikuttaa ihmisoikeuksien puolustajiin ja hallituksen arvostelijoihin;

| 60. | katsoo, että erittäin arkaluonteisten tuotteiden vienti on tarkastettava, ennen kuin tällaiset tuotteet lähtevät EU:sta, ja että rikkomistapauksissa on määrättävä seuraamuksia; |
| --- | --- |

60.

katsoo, että erittäin arkaluonteisten tuotteiden vienti on tarkastettava, ennen kuin tällaiset tuotteet lähtevät EU:sta, ja että rikkomistapauksissa on määrättävä seuraamuksia;

| 61. | vaatii, että oikeus salaukseen on myönnettävä kaikille ja että on luotava salauksen mahdollistavat edellytykset; katsoo, että valvonnan olisi oltava loppukäyttäjän vastuulla, ja tästä syystä loppukäyttäjillä on oltava tarvittavat taidot valvonnan suorittamiseksi asianmukaisesti; |
| --- | --- |

61.

vaatii, että oikeus salaukseen on myönnettävä kaikille ja että on luotava salauksen mahdollistavat edellytykset; katsoo, että valvonnan olisi oltava loppukäyttäjän vastuulla, ja tästä syystä loppukäyttäjillä on oltava tarvittavat taidot valvonnan suorittamiseksi asianmukaisesti;

| 62. | vaatii ”päästä päähän” -salausstandardien käyttöönottoa oletusarvoisesti kaikissa viestintäpalveluissa, jotta hallitusten, tiedustelupalvelujen ja valvontaviranomaisten on vaikeampi lukea sisältöjä; |
| --- | --- |

62.

vaatii ”päästä päähän” -salausstandardien käyttöönottoa oletusarvoisesti kaikissa viestintäpalveluissa, jotta hallitusten, tiedustelupalvelujen ja valvontaviranomaisten on vaikeampi lukea sisältöjä;

| 63. | painottaa valtiollisten tiedustelupalvelujen vastuuta rakentaa luottamusta ja vaatii, että laajamittainen valvonta lopetetaan; katsoo, että koti- ja ulkomaisten tiedustelupalvelujen suorittamaan EU:n kansalaisten valvontaan on puututtava ja se on lopetettava; |
| --- | --- |

63.

painottaa valtiollisten tiedustelupalvelujen vastuuta rakentaa luottamusta ja vaatii, että laajamittainen valvonta lopetetaan; katsoo, että koti- ja ulkomaisten tiedustelupalvelujen suorittamaan EU:n kansalaisten valvontaan on puututtava ja se on lopetettava;

| 64. | vastustaa eurooppalaisen valvontatekniikan ja sensuurivälineiden myyntiä ja levittämistä autoritäärisiin järjestelmiin, joissa ei noudateta oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

64.

vastustaa eurooppalaisen valvontatekniikan ja sensuurivälineiden myyntiä ja levittämistä autoritäärisiin järjestelmiin, joissa ei noudateta oikeusvaltioperiaatetta;

| 65. | vaatii laajentamaan ilmiantajien mahdollisuuksia saada kansainvälistä suojelua ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan vireille lainsäädäntöä ilmiantajien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

65.

vaatii laajentamaan ilmiantajien mahdollisuuksia saada kansainvälistä suojelua ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan vireille lainsäädäntöä ilmiantajien suojelemiseksi;

| 66. | kehottaa perustamaan digitaalisista vapauksista ja tietosuojasta vastaavan YK:n valtuutetun toimen ja laajentamaan ihmisoikeuksista vastaavan EU:n erityisedustajan toimenkuvaa siten, että siinä tarkastellaan teknologiaa myös ihmisoikeuksien näkökulmasta; |
| --- | --- |

66.

kehottaa perustamaan digitaalisista vapauksista ja tietosuojasta vastaavan YK:n valtuutetun toimen ja laajentamaan ihmisoikeuksista vastaavan EU:n erityisedustajan toimenkuvaa siten, että siinä tarkastellaan teknologiaa myös ihmisoikeuksien näkökulmasta;

| 67. | vaatii toimenpiteitä, joilla taataan, että aktivistien, toimittajien ja kansalaisten yksityisyyttä suojellaan kaikkialla maailmassa ja että he voivat verkostoitua internetin välityksellä; |
| --- | --- |

67.

vaatii toimenpiteitä, joilla taataan, että aktivistien, toimittajien ja kansalaisten yksityisyyttä suojellaan kaikkialla maailmassa ja että he voivat verkostoitua internetin välityksellä;

| 68. | korostaa, että internetin käyttömahdollisuus olisi tunnustettava ihmisoikeutena, ja vaatii toimenpiteitä digitaalisen kuilun poistamiseksi; |
| --- | --- |

68.

korostaa, että internetin käyttömahdollisuus olisi tunnustettava ihmisoikeutena, ja vaatii toimenpiteitä digitaalisen kuilun poistamiseksi;

| 69. | pyytää puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle. |
| --- | --- |

69.

pyytää puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.htm.

(2)  http://eeas.europa.eu/delegations/documents/eu_human_rights_guidelines_on_ freedom_of_expression_online_and_offline_en.pdf.

(3)  http://www.osce.org/fom/80723?download=true.

(4)  http://www.osce.org/fom/127656?download=true.

(5)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/545/19/PDF/N1454519.pdf?OpenElement.

(6)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session27/Documents/A-HRC-27-37_en.doc.

(7)  http://website-pace.net/documents/19838/1085720/20150126-MassSurveillance-EN.pdf/df5aae25-6cfe-450a-92a6-e903af10b7a2.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0230.

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf?v=1392752313000/_/jcr:system/jcr:versionstorage/12/52/13/125213a0-e4bc-4a15-bb96-9930bb8fb6a1/1.3/jcr:frozennode

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf

(11)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/2014091e.pdf?expires=1423160236&id=id&accname=ocid194994&checksum=D1FC664FBCEA28FC856AE63932715B3C

(12)  https://www.icann.org/en/system/files/files/annual-report-2013-en.pdf

(13)  COM(2014)0072.

(14)  http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

(15)  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 79.

(16)  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 82.

(17)  COM(2014)0244.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0470.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0274.

(20)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0079.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0033.

(22)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0076.

(23)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201403/20140307ATT80674/ 20140307ATT80674EN.pdf.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/51

---

P8_TA(2015)0289

Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen: kohti yhteisen maatalouspolitiikan suoritusperusteisia tarkastuksia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta: kohti yhteisen maatalouspolitiikan suoritusperusteisia tarkastuksia (2014/2234(INI))

(2017/C 316/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon N:o 1/2012 tietyistä kauden 2014–2020 yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista asetusehdotuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon N:o 1/2012 tietyistä kauden 2014–2020 yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista asetusehdotuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon N:o 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon N:o 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 16/2013 ”Yhtenäisen tarkastusmallin (’single Audit’) soveltaminen ja komission luottamus kansallisten tarkastusviranomaisten työhön koheesioalalla”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 16/2013 ”Yhtenäisen tarkastusmallin (’single Audit’) soveltaminen ja komission luottamus kansallisten tarkastusviranomaisten työhön koheesioalalla”,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen 2013,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A8-0240/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A8-0240/2015),

| A. | toteaa, että sen jälkeen kun yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) on uudistettu kaksi kertaa, sitä koskevista säännöistä on tullut yhä moninaisempia ja monimutkaisempia; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että sen jälkeen kun yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) on uudistettu kaksi kertaa, sitä koskevista säännöistä on tullut yhä moninaisempia ja monimutkaisempia;

| B. | toteaa, että monimutkaisemmat säännöt lisäävät virheitä paikan päällä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että monimutkaisemmat säännöt lisäävät virheitä paikan päällä;

| C. | toteaa, että yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet on saavutettava ja samalla on varmistettava kaikkien unionin toimielinten sekä kansallisten ja alueellisten elinten yhteisymmärrys ja keskinäinen luottamus, jotta voidaan varmistaa tämän politiikan tehokas täytäntöönpano; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet on saavutettava ja samalla on varmistettava kaikkien unionin toimielinten sekä kansallisten ja alueellisten elinten yhteisymmärrys ja keskinäinen luottamus, jotta voidaan varmistaa tämän politiikan tehokas täytäntöönpano;

| D. | toteaa, että yhteisen maatalouspolitiikan aikaisempaa tuloksellisempi ja tehokkaampi uudistaminen edellyttää yksinkertaistamista ja byrokratian vähentämistä, jotta voidaan saavuttaa tämän politiikan tavoitteet; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että yhteisen maatalouspolitiikan aikaisempaa tuloksellisempi ja tehokkaampi uudistaminen edellyttää yksinkertaistamista ja byrokratian vähentämistä, jotta voidaan saavuttaa tämän politiikan tavoitteet;

| E. | toteaa, että tarkastuksista sekä sidosryhmien ja viljelijöiden neuvonnasta aiheutuvat kustannukset jäsenvaltioiden tasolla ovat tällä hetkellä arviolta neljä miljardia euroa vuodessa ja yhteisen maatalouspolitiikan viimeisimmän uudistuksen ja erityisesti viherryttämistoimien aloittamisen vuoksi ne ja myös virhetasot todennäköisesti nousevat; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että tarkastuksista sekä sidosryhmien ja viljelijöiden neuvonnasta aiheutuvat kustannukset jäsenvaltioiden tasolla ovat tällä hetkellä arviolta neljä miljardia euroa vuodessa ja yhteisen maatalouspolitiikan viimeisimmän uudistuksen ja erityisesti viherryttämistoimien aloittamisen vuoksi ne ja myös virhetasot todennäköisesti nousevat;

| F. | toteaa, että vuoden 2013 uudistuksessa on tehty merkittäviä muutoksia siihen, mitä tietoja viljelijöiltä vaaditaan hakemusten liitteenä ja korvausvaatimusten perusteena, ja toteaa, että uusista vaatimuksista aiheutuu riski, että virhetaso on alun oppimis- ja sopeutumisvaiheessa aiempaa korkeampi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että vuoden 2013 uudistuksessa on tehty merkittäviä muutoksia siihen, mitä tietoja viljelijöiltä vaaditaan hakemusten liitteenä ja korvausvaatimusten perusteena, ja toteaa, että uusista vaatimuksista aiheutuu riski, että virhetaso on alun oppimis- ja sopeutumisvaiheessa aiempaa korkeampi;

| G. | pitää tärkeänä, että toimijoita ei rasiteta suhteettomalla määrällä tarkastuksia; |
| --- | --- |

G.

pitää tärkeänä, että toimijoita ei rasiteta suhteettomalla määrällä tarkastuksia;

| H. | katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet on saavutettava ja että samalla on varmistettava kaikkien EU:n toimielinten sekä kansallisten ja alueellisten elinten yhteisymmärrys ja keskinäinen luottamus, jotta yhteinen maatalouspolitiikka voidaan panna tehokkaasti täytäntöön; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet on saavutettava ja että samalla on varmistettava kaikkien EU:n toimielinten sekä kansallisten ja alueellisten elinten yhteisymmärrys ja keskinäinen luottamus, jotta yhteinen maatalouspolitiikka voidaan panna tehokkaasti täytäntöön;

| I. | ottaa huomioon, että maanviljelijöitä kannustetaan tarjoamaan maisemien, maatalousmaan biologisen monimuotoisuuden ja ilmastonvakauden kaltaisia palveluja, vaikka niillä ei ole minkäänlaista markkina-arvoa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maanviljelijöitä kannustetaan tarjoamaan maisemien, maatalousmaan biologisen monimuotoisuuden ja ilmastonvakauden kaltaisia palveluja, vaikka niillä ei ole minkäänlaista markkina-arvoa;

| J. | toteaa, että tarkastusten sekä sidosryhmille ja viljelijöille tarjottavan neuvonnan kustannuksiksi voidaan tällä hetkellä arvioida neljä miljardia euroa; korostaa, että tarkastusten ja niistä aiheutuvan byrokraattisen taakan kustannukset on vähennettävä minimiin; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että tarkastusten sekä sidosryhmille ja viljelijöille tarjottavan neuvonnan kustannuksiksi voidaan tällä hetkellä arvioida neljä miljardia euroa; korostaa, että tarkastusten ja niistä aiheutuvan byrokraattisen taakan kustannukset on vähennettävä minimiin;

| K. | toteaa, että suoritusperusteisista tarkastuksista voi tulla hyödyllinen menetelmä, kun taas hallintoelimet tarvitsevat vakautta sekä toimintaedellytyksiä luovaa lähestymistapaa voidakseen lisätä lopullisten edunsaajien luottamusta; palauttaa kuitenkin mieliin, että erityyppisille ja erikokoisille maatiloille EU:ssa ei voida määrätä yhtä kaikkiin sovellettavaa järjestelmää; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että suoritusperusteisista tarkastuksista voi tulla hyödyllinen menetelmä, kun taas hallintoelimet tarvitsevat vakautta sekä toimintaedellytyksiä luovaa lähestymistapaa voidakseen lisätä lopullisten edunsaajien luottamusta; palauttaa kuitenkin mieliin, että erityyppisille ja erikokoisille maatiloille EU:ssa ei voida määrätä yhtä kaikkiin sovellettavaa järjestelmää;

| L. | ottaa huomioon, että viimeisen yhteisen maatalouspolitiikan uudistuskierroksen aikana käyttöön otettujen viherryttämistoimien tavoitteena on maatalouden kestävyyden parantaminen erilaisten välineiden avulla, joita ovat






  — | yksinkertaistettu ja kohdennetumpi täydentävien ehtojen soveltaminen |
| --- | --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että viimeisen yhteisen maatalouspolitiikan uudistuskierroksen aikana käyttöön otettujen viherryttämistoimien tavoitteena on maatalouden kestävyyden parantaminen erilaisten välineiden avulla, joita ovat

—

yksinkertaistettu ja kohdennetumpi täydentävien ehtojen soveltaminen

| — | suorat tuet, joissa otetaan huomioon ympäristönäkökohdat, ja vapaaehtoistoimet, jotka edistävät ympäristönsuojelua ja ilmastonmuutoksen torjuntaa maaseudun kehittämisessä; |
| --- | --- |

—

suorat tuet, joissa otetaan huomioon ympäristönäkökohdat, ja vapaaehtoistoimet, jotka edistävät ympäristönsuojelua ja ilmastonmuutoksen torjuntaa maaseudun kehittämisessä;

| M. | toteaa, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto (1) on katsonut tarpeelliseksi esittää 51 maksajavirastoja koskevaa varaumaa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto (1) on katsonut tarpeelliseksi esittää 51 maksajavirastoja koskevaa varaumaa;

| 1. | yhtyy Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kantaan, jonka mukaan yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä menoja koskevat järjestelyt vuosiksi 2014–2020 ovat edelleen monimutkaisia (2); muistuttaa kuitenkin siitä, että yhteisen maatalouspolitiikan monimutkaisuus johtuu viljelyn monimuotoisuudesta Euroopassa ja että yksinkertaistaminen ei saa johtaa hyväksyttyjen välineiden purkamiseen; |
| --- | --- |

1.

yhtyy Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kantaan, jonka mukaan yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä menoja koskevat järjestelyt vuosiksi 2014–2020 ovat edelleen monimutkaisia (2); muistuttaa kuitenkin siitä, että yhteisen maatalouspolitiikan monimutkaisuus johtuu viljelyn monimuotoisuudesta Euroopassa ja että yksinkertaistaminen ei saa johtaa hyväksyttyjen välineiden purkamiseen;

| 2. | kehottaa vähentämään yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvää byrokratiaa, jotta virhetaso saadaan pienenemään, ja perustamaan välineitä, joiden avulla on mahdollista tehdä ero virheen ja petoksen välillä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa vähentämään yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvää byrokratiaa, jotta virhetaso saadaan pienenemään, ja perustamaan välineitä, joiden avulla on mahdollista tehdä ero virheen ja petoksen välillä;

| 3. | kehottaa tekemään eron tahattomien laiminlyöntien ja petostapausten välillä, kun tarkastusten tuloksia käytetään ja määrätään mahdollisia seuraamuksia, koska laiminlyönneistä ei yleensä aiheudu taloudellista vahinkoa veronmaksajalle; |
| --- | --- |

3.

kehottaa tekemään eron tahattomien laiminlyöntien ja petostapausten välillä, kun tarkastusten tuloksia käytetään ja määrätään mahdollisia seuraamuksia, koska laiminlyönneistä ei yleensä aiheudu taloudellista vahinkoa veronmaksajalle;

| 4. | kehottaa tekemään yhteisestä maatalouspolitiikasta vähemmän byrokraattista ja huolehtimaan siitä, että sitä voidaan toteuttaa ja tulkita selkeästi, jotta virhetaso saataisiin pienenemään; kehottaa lisäksi perustamaan välineitä, joiden avulla on mahdollista tehdä ero virheen ja petoksen välillä, ja samalla varmistamaan, että viljelijät pystyvät edelleen huolehtimaan maatalouspolitiikan ytimessä olevasta elintärkeästä elintarviketuotannosta; katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan monimutkaisuuden vähentäminen edelleen ja sen virtaviivaistaminen ovat keskeisiä tekijöitä, joiden avulla maatalouteen saadaan houkuteltua uusia tulokkaita ja heidät ja heidän taitonsa pystytään säilyttämään, jotta voidaan varmistaa EU:n maatalousalan menestys tulevaisuudessa; odottaa sääntelyn parantamista koskevalta ohjelmalta tehokkaita toimia tässä asiassa; suhtautuu myönteisesti komission päätökseen pidentää suoria maksuja koskevien pyyntöjen määräaikaa kuukaudella ja pitää sitä askeleena kohti yhteisen maatalouspolitiikan virhetason pienentämistä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa tekemään yhteisestä maatalouspolitiikasta vähemmän byrokraattista ja huolehtimaan siitä, että sitä voidaan toteuttaa ja tulkita selkeästi, jotta virhetaso saataisiin pienenemään; kehottaa lisäksi perustamaan välineitä, joiden avulla on mahdollista tehdä ero virheen ja petoksen välillä, ja samalla varmistamaan, että viljelijät pystyvät edelleen huolehtimaan maatalouspolitiikan ytimessä olevasta elintärkeästä elintarviketuotannosta; katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan monimutkaisuuden vähentäminen edelleen ja sen virtaviivaistaminen ovat keskeisiä tekijöitä, joiden avulla maatalouteen saadaan houkuteltua uusia tulokkaita ja heidät ja heidän taitonsa pystytään säilyttämään, jotta voidaan varmistaa EU:n maatalousalan menestys tulevaisuudessa; odottaa sääntelyn parantamista koskevalta ohjelmalta tehokkaita toimia tässä asiassa; suhtautuu myönteisesti komission päätökseen pidentää suoria maksuja koskevien pyyntöjen määräaikaa kuukaudella ja pitää sitä askeleena kohti yhteisen maatalouspolitiikan virhetason pienentämistä;

| 5. | kehottaa antamaan kansallisille viranomaisille ja viljelijöille entistä selkeämpiä ohjeita virhetason pienentämiseksi; |
| --- | --- |

5.

kehottaa antamaan kansallisille viranomaisille ja viljelijöille entistä selkeämpiä ohjeita virhetason pienentämiseksi;

| 6. | tukee yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamista koskevaa komission aloitetta, jossa tarkastellaan välittömästi toimenpiteitä, jotka voidaan panna nopeasti täytäntöön, koska se hyödyttäisi viljelijöitä, maksajavirastoja, EU:n toimielimiä ja veronmaksajia; kehottaa myös ehdottamaan väliarvioinnin yhteydessä perussäädökseen muutoksia, jotka voidaan ottaa huomioon seuraavan rahoituskauden uudistusta silmällä pitäen; |
| --- | --- |

6.

tukee yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamista koskevaa komission aloitetta, jossa tarkastellaan välittömästi toimenpiteitä, jotka voidaan panna nopeasti täytäntöön, koska se hyödyttäisi viljelijöitä, maksajavirastoja, EU:n toimielimiä ja veronmaksajia; kehottaa myös ehdottamaan väliarvioinnin yhteydessä perussäädökseen muutoksia, jotka voidaan ottaa huomioon seuraavan rahoituskauden uudistusta silmällä pitäen;

| 7. | pelkää, että tilintarkastustuomioistuimen määrittämä todennäköisin virhetaso nousee yhteisen maatalouspolitiikan suorien tukien alalla vuosina 2014–2020, ja toteaa, että se johtuu erityisesti siitä, että seuraavassa täydentävien ehtojen kehyksessä ei ole vielä otettu huomioon sitä, että tätä politiikkaa on yksinkertaistettu sekä hallintoviranomaisten että edunsaajien kannalta; |
| --- | --- |

7.

pelkää, että tilintarkastustuomioistuimen määrittämä todennäköisin virhetaso nousee yhteisen maatalouspolitiikan suorien tukien alalla vuosina 2014–2020, ja toteaa, että se johtuu erityisesti siitä, että seuraavassa täydentävien ehtojen kehyksessä ei ole vielä otettu huomioon sitä, että tätä politiikkaa on yksinkertaistettu sekä hallintoviranomaisten että edunsaajien kannalta;

| 8. | muistuttaa, että parlamentti ja tilintarkastustuomioistuin ovat usein painottaneet, että on päästävä oikeaan tasapainoon hallinnollisen rasitteen vähentämisen ja rahoituksen tehokkaan valvonnan välillä; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että parlamentti ja tilintarkastustuomioistuin ovat usein painottaneet, että on päästävä oikeaan tasapainoon hallinnollisen rasitteen vähentämisen ja rahoituksen tehokkaan valvonnan välillä;

| 9. | toteaa, että yhteisessä maatalouspolitiikassa toteutettavien tarkastusten kustannukset ovat jo nyt 4 miljardia euroa vuodessa; toteaa lisäksi, että kyse on 50 miljoonasta rahoitustoimesta ja että maatalouden määrärahat ovat noin 58 miljardia euroa; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että yhteisessä maatalouspolitiikassa toteutettavien tarkastusten kustannukset ovat jo nyt 4 miljardia euroa vuodessa; toteaa lisäksi, että kyse on 50 miljoonasta rahoitustoimesta ja että maatalouden määrärahat ovat noin 58 miljardia euroa;

| 10. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio asettaa etusijalle uuden yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisen ja että se ehdottaa ensinnäkin lukuisten delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten yksinkertaistamista; |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio asettaa etusijalle uuden yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisen ja että se ehdottaa ensinnäkin lukuisten delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten yksinkertaistamista;

| 11. | kannattaa päättäväisesti pikemminkin jäsenvaltioiden, komission ja tilintarkastustuomioistuimen suorittamien maatalouden tarkastusten laadun ja johdonmukaisuuden parantamista kuin tarkastusten lisäämistä; |
| --- | --- |

11.

kannattaa päättäväisesti pikemminkin jäsenvaltioiden, komission ja tilintarkastustuomioistuimen suorittamien maatalouden tarkastusten laadun ja johdonmukaisuuden parantamista kuin tarkastusten lisäämistä;

| 12. | korostaa myös, että tarkastukset takaavat sen, että EU:n talousarviossa yhteisen maatalouspolitiikan välineiden rahoittamiseen varatut määrärahat käytetään asianmukaisesti; |
| --- | --- |

12.

korostaa myös, että tarkastukset takaavat sen, että EU:n talousarviossa yhteisen maatalouspolitiikan välineiden rahoittamiseen varatut määrärahat käytetään asianmukaisesti;

| 13. | muistuttaa, että yhtenäisen tarkastusmallin järjestelmän tavoitteena on ottaa käyttöön yksi yhteinen tarkastusketju, joka ulottuu lopullisista edunsaajista Euroopan unionin toimielimiin asti; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että yhtenäisen tarkastusmallin järjestelmän tavoitteena on ottaa käyttöön yksi yhteinen tarkastusketju, joka ulottuu lopullisista edunsaajista Euroopan unionin toimielimiin asti;

| 14. | pitää valitettavana, ettei yhtenäisen tarkastusmallin järjestelmä toimi vielä tehokkaasti ja ettei jäsenvaltioiden perustamien valvontajärjestelmien täysi potentiaali ole vielä käytössä; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että ne ovat vastuussa ensimmäisen tason tarkastusten tehokkaasta suorittamisesta ja samalla maanviljelijöille aiheutuvan rasitteen minimoinnista; muistuttaa myös olemassa olevista vaihtoehdoista joustavuuden käyttämiseksi tarkastusten järjestämisessä; |
| --- | --- |

14.

pitää valitettavana, ettei yhtenäisen tarkastusmallin järjestelmä toimi vielä tehokkaasti ja ettei jäsenvaltioiden perustamien valvontajärjestelmien täysi potentiaali ole vielä käytössä; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että ne ovat vastuussa ensimmäisen tason tarkastusten tehokkaasta suorittamisesta ja samalla maanviljelijöille aiheutuvan rasitteen minimoinnista; muistuttaa myös olemassa olevista vaihtoehdoista joustavuuden käyttämiseksi tarkastusten järjestämisessä;

| 15. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita lähtökohtaisesti etsimään tapoja optimoida ja yhdistää yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä tarkastuksia siten, että valittuihin edunsaajiin kohdistuisi mahdollisuuksien mukaan vain yksi tarkastuskierros vuodessa; |
| --- | --- |

15.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita lähtökohtaisesti etsimään tapoja optimoida ja yhdistää yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä tarkastuksia siten, että valittuihin edunsaajiin kohdistuisi mahdollisuuksien mukaan vain yksi tarkastuskierros vuodessa;

| 16. | korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2013 antaman vuosikertomuksen mukaan;






  a) | suorien maksujen todennäköisin virhetaso olisi ollut 1,1 prosenttia alhaisempi ja siten suhteellisen lähellä 2 prosentin olennaisuusrajaa, jos kansalliset viranomaiset olisivat käyttäneet niiden saatavilla olevia tietoja kyseisten virheiden syntymisen ehkäisemiseen sekä niiden havaitsemiseen ja ainakin osittaiseen korjaamiseen (3); |
| --- | --- | --- |

16.

korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2013 antaman vuosikertomuksen mukaan;

a)

suorien maksujen todennäköisin virhetaso olisi ollut 1,1 prosenttia alhaisempi ja siten suhteellisen lähellä 2 prosentin olennaisuusrajaa, jos kansalliset viranomaiset olisivat käyttäneet niiden saatavilla olevia tietoja kyseisten virheiden syntymisen ehkäisemiseen sekä niiden havaitsemiseen ja ainakin osittaiseen korjaamiseen (3);

| b) | maaseudun kehittämistä koskeva todennäköisin virhetaso olisi alentunut 2 prosenttiin, jos kansalliset viranomaiset olisivat käyttäneet kaikkia niiden saatavilla olevia tietoja kyseisten virheiden syntymisen ehkäisemiseen sekä niiden havaitsemiseen ja korjaamiseen (4); |
| --- | --- |

b)

maaseudun kehittämistä koskeva todennäköisin virhetaso olisi alentunut 2 prosenttiin, jos kansalliset viranomaiset olisivat käyttäneet kaikkia niiden saatavilla olevia tietoja kyseisten virheiden syntymisen ehkäisemiseen sekä niiden havaitsemiseen ja korjaamiseen (4);

| 17. | pitää valitettavana, että komission oli kaikkiaan 68 maksajaviraston ilmoittamista virhetasoista tarkistettava ylöspäin 42 maksajaviraston ilmoittamaa virhetasoa, jolloin jäännösvirhetaso oli yli 2 prosenttia, vaikka lähes kaikki suoria maksuja hoitavat maksajavirastot olivat viranomaisten valtuuttamia ja todentamia, ja huolimatta siitä, että maksajavirastojen antamista 82 tarkastuslausumasta 79 sai huomautuksia sisältämättömän tarkastuslausunnon todentamisviranomaisilta vuonna 2013; |
| --- | --- |

17.

pitää valitettavana, että komission oli kaikkiaan 68 maksajaviraston ilmoittamista virhetasoista tarkistettava ylöspäin 42 maksajaviraston ilmoittamaa virhetasoa, jolloin jäännösvirhetaso oli yli 2 prosenttia, vaikka lähes kaikki suoria maksuja hoitavat maksajavirastot olivat viranomaisten valtuuttamia ja todentamia, ja huolimatta siitä, että maksajavirastojen antamista 82 tarkastuslausumasta 79 sai huomautuksia sisältämättömän tarkastuslausunnon todentamisviranomaisilta vuonna 2013;

| 18. | toivoo, että todentamisviranomaisille asetuksilla (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja (EU) N:o 1306/2013 uskotut uudet tehtävät lisäävät jäsenvaltioiden ilmoittamien, niiden suorittamaa maataloustukien hallinnointia koskevien tietojen luotettavuutta; |
| --- | --- |

18.

toivoo, että todentamisviranomaisille asetuksilla (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja (EU) N:o 1306/2013 uskotut uudet tehtävät lisäävät jäsenvaltioiden ilmoittamien, niiden suorittamaa maataloustukien hallinnointia koskevien tietojen luotettavuutta;

| 19. | kehottaa komissiota muuttamaan todentamisviranomaisia koskevia suuntaviivoja, jotta tilastokertomusten kokoamista voidaan valvoa tarkemmin; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota muuttamaan todentamisviranomaisia koskevia suuntaviivoja, jotta tilastokertomusten kokoamista voidaan valvoa tarkemmin;

| 20. | pyytää uudelleen komissiota laatimaan ehdotuksia seuraamusten määräämiseksi maksajavirastoille väärien tai paikkansapitämättömien tietojen ilmoittamisesta, kolme seuraavaa ulottuvuutta mukaan luettuina: tarkastuksia koskevat tilastot, maksajavirastojen antamat lausunnot ja todentamisviranomaisten suorittama työ; pyytää antamaan komissiolle valtuudet peruuttaa maksajaviraston akkreditoinnin tapauksissa, joissa on kyse vakavasta väärien tietojen antamisesta; |
| --- | --- |

20.

pyytää uudelleen komissiota laatimaan ehdotuksia seuraamusten määräämiseksi maksajavirastoille väärien tai paikkansapitämättömien tietojen ilmoittamisesta, kolme seuraavaa ulottuvuutta mukaan luettuina: tarkastuksia koskevat tilastot, maksajavirastojen antamat lausunnot ja todentamisviranomaisten suorittama työ; pyytää antamaan komissiolle valtuudet peruuttaa maksajaviraston akkreditoinnin tapauksissa, joissa on kyse vakavasta väärien tietojen antamisesta;

| 21. | toivoo, että komissio hyödyntää pikaisesti ja täysimääräisesti yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisprosessin, erityisesti kun on kyse täydentäviä ehtoja ja viherryttämistä koskevista raskaista ja monimutkaisista säännöksistä, jotka viime kädessä vaikuttavat viljelijöihin kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

21.

toivoo, että komissio hyödyntää pikaisesti ja täysimääräisesti yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisprosessin, erityisesti kun on kyse täydentäviä ehtoja ja viherryttämistä koskevista raskaista ja monimutkaisista säännöksistä, jotka viime kädessä vaikuttavat viljelijöihin kaikkialla Euroopassa;

| 22. | tukee komission aloitetta yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisesta siten, että harkitaan välittömästi toimenpiteitä, jotka voidaan panna nopeasti täytäntöön, koska se hyödyttäisi viljelijöitä, maksajavirastoja, EU:n toimielimiä ja veronmaksajia; kehottaa myös esittämään tarkistusehdotuksia perussäädökseen; kehottaa komissiota tekemään konkreettisia ehdotuksia yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamiseksi ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon maatalousalan sidosryhmiltä saadun palautteen; |
| --- | --- |

22.

tukee komission aloitetta yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisesta siten, että harkitaan välittömästi toimenpiteitä, jotka voidaan panna nopeasti täytäntöön, koska se hyödyttäisi viljelijöitä, maksajavirastoja, EU:n toimielimiä ja veronmaksajia; kehottaa myös esittämään tarkistusehdotuksia perussäädökseen; kehottaa komissiota tekemään konkreettisia ehdotuksia yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamiseksi ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon maatalousalan sidosryhmiltä saadun palautteen;

| 23. | kannattaa yhden ainoan tarkastuksen täytäntöönpanon vahvistamista ja tehostamista siten, että koordinoidaan useiden elinten toteuttamia tarkastustoimia, ja kehottaa keventämään tarkastuksista aiheutuvaa hallinnollista taakkaa siten, että asiasta vastaavat elimet eivät minkään sääntelyn nojalla tee tiloille useita eri tarkastuskäyntejä ja että komissio ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin eivät tarkasta viljelijöitä liiallisesti tai moneen kertaan samana vuonna, ja katsoo, että viljelijöille aiheutuvaa taakkaa kevennettäisiin tarkastusten määrää vähentämällä; kehottaa yhdistämään todentamisviranomaisten ja jäsenvaltioiden muiden elinten suorittamat tarkastustehtävät; panee merkille, että kansallisten viranomaisten ja komission viljelijöille suuntaviivoissa antamat ohjeet yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta ovat usein ristiriidassa tilintarkastustuomioistuimen käyttämien arviointiperusteiden kanssa, mistä seuraa suhteettomia ja odottamattomia sakkoja; |
| --- | --- |

23.

kannattaa yhden ainoan tarkastuksen täytäntöönpanon vahvistamista ja tehostamista siten, että koordinoidaan useiden elinten toteuttamia tarkastustoimia, ja kehottaa keventämään tarkastuksista aiheutuvaa hallinnollista taakkaa siten, että asiasta vastaavat elimet eivät minkään sääntelyn nojalla tee tiloille useita eri tarkastuskäyntejä ja että komissio ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin eivät tarkasta viljelijöitä liiallisesti tai moneen kertaan samana vuonna, ja katsoo, että viljelijöille aiheutuvaa taakkaa kevennettäisiin tarkastusten määrää vähentämällä; kehottaa yhdistämään todentamisviranomaisten ja jäsenvaltioiden muiden elinten suorittamat tarkastustehtävät; panee merkille, että kansallisten viranomaisten ja komission viljelijöille suuntaviivoissa antamat ohjeet yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta ovat usein ristiriidassa tilintarkastustuomioistuimen käyttämien arviointiperusteiden kanssa, mistä seuraa suhteettomia ja odottamattomia sakkoja;

| 24. | katsoo, että tarkastuksia olisi tarkasteltava kokonaisvaltaisesti, niin että kaikki tilalla suoritettavat tarkastukset tehdään mahdollisuuksien mukaan samaan aikaan, jotta paikalle tehtävien käyntien määrä saadaan pidettyä alhaisena ja jotta niistä hallinnolle ja viljelijöille aiheutuvaa rasitetta ja kustannuksia voidaan vähentää ja valvontamenettelyä virtaviivaistaa; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että tarkastuksia olisi tarkasteltava kokonaisvaltaisesti, niin että kaikki tilalla suoritettavat tarkastukset tehdään mahdollisuuksien mukaan samaan aikaan, jotta paikalle tehtävien käyntien määrä saadaan pidettyä alhaisena ja jotta niistä hallinnolle ja viljelijöille aiheutuvaa rasitetta ja kustannuksia voidaan vähentää ja valvontamenettelyä virtaviivaistaa;

| 25. | muistuttaa komissiota siitä, että monimutkaisesta sääntelystä johtuvien tahattomien virheiden riski kohdistuu viime kädessä edunsaajaan; kehottaa määrittelemään kohtuullisia, oikeasuhteisia ja tehokkaita seuraamuksia tämän menettelytavan tueksi, kuten kaksinkertaisten seuraamusten määräämisen välttämistä samasta virheestä sekä maksujärjestelmässä että täydentävien ehtojen järjestelmässä; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa komissiota siitä, että monimutkaisesta sääntelystä johtuvien tahattomien virheiden riski kohdistuu viime kädessä edunsaajaan; kehottaa määrittelemään kohtuullisia, oikeasuhteisia ja tehokkaita seuraamuksia tämän menettelytavan tueksi, kuten kaksinkertaisten seuraamusten määräämisen välttämistä samasta virheestä sekä maksujärjestelmässä että täydentävien ehtojen järjestelmässä;

| 26. | katsoo, että hankkeiden sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi maksuja ei saisi keskeyttää, kun havaitaan vähäisiä virheitä tai käsittelyvirheitä; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että hankkeiden sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi maksuja ei saisi keskeyttää, kun havaitaan vähäisiä virheitä tai käsittelyvirheitä;

| 27. | pyytää komissiota, jäsenvaltioita ja tilintarkastustuomioistuinta kehittämään edelleen riskiperusteisia tarkastusstrategioita, joissa otetaan huomioon kaikki asiaa koskevat tiedot, mukaan luettuina kullakin toiminta-alalla parhaaseen/heikoimpaan tulokseen yltäneiden toimijoiden tunnistaminen etukäteen; |
| --- | --- |

27.

pyytää komissiota, jäsenvaltioita ja tilintarkastustuomioistuinta kehittämään edelleen riskiperusteisia tarkastusstrategioita, joissa otetaan huomioon kaikki asiaa koskevat tiedot, mukaan luettuina kullakin toiminta-alalla parhaaseen/heikoimpaan tulokseen yltäneiden toimijoiden tunnistaminen etukäteen;

| 28. | korostaa, että olisi laadittava perusteet, joiden avulla määritellään, mitkä jäsenvaltiot ovat suorituskyvyltään parhaimpia/huonoimpia; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että olisi laadittava perusteet, joiden avulla määritellään, mitkä jäsenvaltiot ovat suorituskyvyltään parhaimpia/huonoimpia;

| 29. | palauttaa mieliin, että suurta osaa jäsenvaltioista voidaan pitää heikoimpiin tuloksiin päässeinä EU:n varojen hallinnoinnissa, alasta riippuen; |
| --- | --- |

29.

palauttaa mieliin, että suurta osaa jäsenvaltioista voidaan pitää heikoimpiin tuloksiin päässeinä EU:n varojen hallinnoinnissa, alasta riippuen;

| 30. | vaatii, että tarkastuksia koskevan suorituskyvyn määritelmän olisi perustuttava tarkastuslistaan ja siihen olisi ensisijaisesti sisällytettävä jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten sekä niiden hallinnollisten järjestelmien, ts. hallinto- ja todentamisviranomaisten tehokkuus, johdonmukaisuus ja luotettavuus; |
| --- | --- |

30.

vaatii, että tarkastuksia koskevan suorituskyvyn määritelmän olisi perustuttava tarkastuslistaan ja siihen olisi ensisijaisesti sisällytettävä jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten sekä niiden hallinnollisten järjestelmien, ts. hallinto- ja todentamisviranomaisten tehokkuus, johdonmukaisuus ja luotettavuus;

| 31. | katsoo, että kullakin alalla parhaisiin suorituksiin yltäneet jäsenvaltiot olisi palkittava vähentämällä unionin suorittamia tarkastuksia; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että kullakin alalla parhaisiin suorituksiin yltäneet jäsenvaltiot olisi palkittava vähentämällä unionin suorittamia tarkastuksia;

| 32. | katsoo, että suoritusperusteisten tarkastusten kehittäminen ja hallinnointi eivät saisi missään tapauksessa heikentää EU:n elintarvikkeiden toimitusvarmuutta; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että suoritusperusteisten tarkastusten kehittäminen ja hallinnointi eivät saisi missään tapauksessa heikentää EU:n elintarvikkeiden toimitusvarmuutta;

| 33. | kehottaa parhaisiin suorituksiin yltäneitä jäsenvaltioita jakamaan kokemuksiaan heikoimmin suoriutuvien jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa parhaisiin suorituksiin yltäneitä jäsenvaltioita jakamaan kokemuksiaan heikoimmin suoriutuvien jäsenvaltioiden kanssa;

| 34. | pyytää komissiota kannustamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoon, jotta varmistetaan, että tarkastukset tapahtuvat mahdollisimman sujuvasti ja että niistä aiheutuu viljelijöille mahdollisimman vähän häiriötä; |
| --- | --- |

34.

pyytää komissiota kannustamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoon, jotta varmistetaan, että tarkastukset tapahtuvat mahdollisimman sujuvasti ja että niistä aiheutuu viljelijöille mahdollisimman vähän häiriötä;

| 35. | toteaa, että yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdan mukaan ”Jäsenvaltioiden on varmistettava tehokkaaseen riskienhallintaan tarvittavien paikalla tehtävien tarkastusten vähimmäistaso, ja niiden on tarvittaessa nostettava kyseistä vähimmäistasoa. Jäsenvaltiot voivat laskea vähimmäistasoa, jos hallinnointi- ja valvontajärjestelmät toimivat moitteettomasti ja jos virheiden määrä pysyy hyväksyttävällä tasolla”; |
| --- | --- |

35.

toteaa, että yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdan mukaan ”Jäsenvaltioiden on varmistettava tehokkaaseen riskienhallintaan tarvittavien paikalla tehtävien tarkastusten vähimmäistaso, ja niiden on tarvittaessa nostettava kyseistä vähimmäistasoa. Jäsenvaltiot voivat laskea vähimmäistasoa, jos hallinnointi- ja valvontajärjestelmät toimivat moitteettomasti ja jos virheiden määrä pysyy hyväksyttävällä tasolla”;

| 36. | kehottaa komissiota määrittelemään tarkemmin asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun hyväksyttävän tason ja aloittamaan vuoropuhelun parlamentin ja tilintarkastustuomioistuimen kanssa tästä asiasta; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota määrittelemään tarkemmin asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun hyväksyttävän tason ja aloittamaan vuoropuhelun parlamentin ja tilintarkastustuomioistuimen kanssa tästä asiasta;

| 37. | kannustaa jäsenvaltioita kehittämään uusia sähköisen hallinnon aloitteita, joilla voidaan vähentää virheiden määrää keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ehkäisemällä erehdyksiä hakuvaiheessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 122 artiklan 3 kohdan mukaisen tavoitepäivämäärän ja siirtymään hankkeisiin liittyvissä hakemuksissa sekä niiden hallinnoinnissa ja valvonnassa sähköiseen koheesioon; katsoo, että tietojen täydellinen avoimuus ja saatavuus on tärkeää väärinkäytösten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tekemään pakolliseksi kaikkien edunsaajien toimittamien asiakirjojen julkistamisen; |
| --- | --- |

37.

kannustaa jäsenvaltioita kehittämään uusia sähköisen hallinnon aloitteita, joilla voidaan vähentää virheiden määrää keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ehkäisemällä erehdyksiä hakuvaiheessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 122 artiklan 3 kohdan mukaisen tavoitepäivämäärän ja siirtymään hankkeisiin liittyvissä hakemuksissa sekä niiden hallinnoinnissa ja valvonnassa sähköiseen koheesioon; katsoo, että tietojen täydellinen avoimuus ja saatavuus on tärkeää väärinkäytösten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tekemään pakolliseksi kaikkien edunsaajien toimittamien asiakirjojen julkistamisen;

| 38. | katsoo, että nopean laajakaistan täydellisen kattavuuden saavuttaminen maaseutualueilla ja sen käyttöä koskevan tietämyksen ja koulutuksen merkittävä lisääminen on olennainen väline, jonka avulla kaikki viljelijät voivat hyötyä yhteisen maatalouspolitiikan uusimmista hakemus- ja korvausvaatimusjärjestelmistä; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että nopean laajakaistan täydellisen kattavuuden saavuttaminen maaseutualueilla ja sen käyttöä koskevan tietämyksen ja koulutuksen merkittävä lisääminen on olennainen väline, jonka avulla kaikki viljelijät voivat hyötyä yhteisen maatalouspolitiikan uusimmista hakemus- ja korvausvaatimusjärjestelmistä;

| 39. | kehottaa lisäämään ponnisteluja viljelijöitä koskevien hakemusmenettelyjen ja -lomakkeiden monimutkaisuuden vähentämiseksi; kannattaa sähköisen hallinnon teknologian käytön lisäämistä jäsenvaltioissa hakemusmenettelyssä tapahtuvien virheiden ehkäisemiseksi ja toteaa tämän edellyttävän, että tuensaajilla on käytettävissään laajakaistainternetyhteys; kannustaa komissiota laatimaan ohjelman iäkkäiden viljelijöiden koulutuksen edistämiseksi; korostaa, että tarvitaan mittavia investointeja laajakaistaverkkoihin maaseutualueilla, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia hakemusmenettelyn digitalisoimiseksi; muistuttaa, että sähköisen hallinnon tekniikoiden luotettava käyttöönotto edellyttää, että jäsenvaltiot kehittävät, rahoittavat tai yhteisrahoittavat tällaisia tekniikoita; |
| --- | --- |

39.

kehottaa lisäämään ponnisteluja viljelijöitä koskevien hakemusmenettelyjen ja -lomakkeiden monimutkaisuuden vähentämiseksi; kannattaa sähköisen hallinnon teknologian käytön lisäämistä jäsenvaltioissa hakemusmenettelyssä tapahtuvien virheiden ehkäisemiseksi ja toteaa tämän edellyttävän, että tuensaajilla on käytettävissään laajakaistainternetyhteys; kannustaa komissiota laatimaan ohjelman iäkkäiden viljelijöiden koulutuksen edistämiseksi; korostaa, että tarvitaan mittavia investointeja laajakaistaverkkoihin maaseutualueilla, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia hakemusmenettelyn digitalisoimiseksi; muistuttaa, että sähköisen hallinnon tekniikoiden luotettava käyttöönotto edellyttää, että jäsenvaltiot kehittävät, rahoittavat tai yhteisrahoittavat tällaisia tekniikoita;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan hallinnon ja maatilojen yhteyksiä koskevia digitalisointiohjelmia, jotta saadaan luotua keskitetty maatilatiedosto, jossa satotietoja hallinnoidaan yhdennetysti ja synkronoidusti; katsoo, että tämä yksinkertaistamistoimenpide kokoaisi yhteen asioita, joita tällä hetkellä hallinnoidaan erikseen (satosuunnitelmat, yksilölliset vakuutussuunnitelmat ja lokikirjat), kun viljelijät laatisivat yhden ilmoituksen, joka jaettaisiin sitten valtion virastojen kesken, ja katsoo, että tämä lisäisi valtion virastojen tekemien tarkastusten tehokkuutta ja vähentäisi näin ollen maksuvirheiden riskiä ja virtaviivaistaisi tarkastuksia; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan hallinnon ja maatilojen yhteyksiä koskevia digitalisointiohjelmia, jotta saadaan luotua keskitetty maatilatiedosto, jossa satotietoja hallinnoidaan yhdennetysti ja synkronoidusti; katsoo, että tämä yksinkertaistamistoimenpide kokoaisi yhteen asioita, joita tällä hetkellä hallinnoidaan erikseen (satosuunnitelmat, yksilölliset vakuutussuunnitelmat ja lokikirjat), kun viljelijät laatisivat yhden ilmoituksen, joka jaettaisiin sitten valtion virastojen kesken, ja katsoo, että tämä lisäisi valtion virastojen tekemien tarkastusten tehokkuutta ja vähentäisi näin ollen maksuvirheiden riskiä ja virtaviivaistaisi tarkastuksia;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että uuden yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta vastaavat valtion laitokset ja alueelliset elimet kommunikoivat keskenään ja tekevät tehokasta yhteistyötä, joka koituu toimia paikan päällä täytäntöön panevien viljelijöiden eduksi; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että uuden yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta vastaavat valtion laitokset ja alueelliset elimet kommunikoivat keskenään ja tekevät tehokasta yhteistyötä, joka koituu toimia paikan päällä täytäntöön panevien viljelijöiden eduksi;

| 42. | katsoo, että internetpohjaisten teollisten ratkaisujen kehittämisestä ja käyttöönotosta maataloudessa ja tarkastuksissa koituu pitkällä aikavälillä lukuisia potentiaalisia hyötyjä, erityisesti kun on kyse edunsaajia ja maksajavirastoja koskevista yhdennetyistä ratkaisuista; odottaa tämän vaikuttavan myönteisesti tarkastusten johdonmukaisuuteen, luotettavuuteen ja kustannustehokkuuteen; kehottaa komissiota hyväksymään ja panemaan täytäntöön kokeiluhankkeita tällä alalla; muistuttaa, että tällainen lähestymistapa on riippuvainen jäsenvaltioiden sitoutumisesta nopeiden laajakaistayhteyksien toteuttamiseen maaseutualueilla kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että internetpohjaisten teollisten ratkaisujen kehittämisestä ja käyttöönotosta maataloudessa ja tarkastuksissa koituu pitkällä aikavälillä lukuisia potentiaalisia hyötyjä, erityisesti kun on kyse edunsaajia ja maksajavirastoja koskevista yhdennetyistä ratkaisuista; odottaa tämän vaikuttavan myönteisesti tarkastusten johdonmukaisuuteen, luotettavuuteen ja kustannustehokkuuteen; kehottaa komissiota hyväksymään ja panemaan täytäntöön kokeiluhankkeita tällä alalla; muistuttaa, että tällainen lähestymistapa on riippuvainen jäsenvaltioiden sitoutumisesta nopeiden laajakaistayhteyksien toteuttamiseen maaseutualueilla kaikkialla EU:ssa;

| 43. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä kaikkien tärkeiden sidosryhmien kanssa, mukaan luettuina mutteivät yksinomaan tilintarkastustuomioistuin, jäsenvaltiot ja edunsaajien järjestöt, valmisteltaessa pitkän aikavälin strategiaa, jolla pyritään puuttumaan muihin kuin politiikkatoimiin liittyviin keinoihin estää edunsaajien ja tarkastajien taakan kasvaminen entisestään yhteisen maatalouspolitiikan tulevien uudistusten ja perussäädöksiin tehtyjen muutosten johdosta; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä kaikkien tärkeiden sidosryhmien kanssa, mukaan luettuina mutteivät yksinomaan tilintarkastustuomioistuin, jäsenvaltiot ja edunsaajien järjestöt, valmisteltaessa pitkän aikavälin strategiaa, jolla pyritään puuttumaan muihin kuin politiikkatoimiin liittyviin keinoihin estää edunsaajien ja tarkastajien taakan kasvaminen entisestään yhteisen maatalouspolitiikan tulevien uudistusten ja perussäädöksiin tehtyjen muutosten johdosta;

| 44. | pyytää komissiota noudattamaan maaseudun kehittämisessä jo sovellettavaa kontrolloitavuuden periaatetta sen laatiessa asetuksen (EU) N:o 1307/2013 46 artiklan mukaisesti ”ekologista alaa” koskevaa lainsäädäntöehdotusta; |
| --- | --- |

44.

pyytää komissiota noudattamaan maaseudun kehittämisessä jo sovellettavaa kontrolloitavuuden periaatetta sen laatiessa asetuksen (EU) N:o 1307/2013 46 artiklan mukaisesti ”ekologista alaa” koskevaa lainsäädäntöehdotusta;

| 45. | pyytää komissiota ottamaan käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklassa tarkoitettua tarkastusten vähimmäistason laskemista koskevan kysymyksen yhteisen maatalouspolitiikan seurantaa ja arviointia koskevassa, saman asetuksen 110 artiklassa tarkoitetussa kertomuksessa; |
| --- | --- |

45.

pyytää komissiota ottamaan käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 1306/2013 59 artiklassa tarkoitettua tarkastusten vähimmäistason laskemista koskevan kysymyksen yhteisen maatalouspolitiikan seurantaa ja arviointia koskevassa, saman asetuksen 110 artiklassa tarkoitetussa kertomuksessa;

| 46. | pyytää komissiota laatimaan tiedonannon mahdollisuudesta ottaa käyttöön suoritusperusteiset hallinnointijärjestelmät kaikilla yhteisen maatalouspolitiikan osa-alueilla ja erityisesti maaseudun kehittämiseen investoinnissa, jotta voidaan aloittaa keskustelu kaikkien sidosryhmien kanssa tämän periaatteen sisällyttämiseksi EU:n lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

46.

pyytää komissiota laatimaan tiedonannon mahdollisuudesta ottaa käyttöön suoritusperusteiset hallinnointijärjestelmät kaikilla yhteisen maatalouspolitiikan osa-alueilla ja erityisesti maaseudun kehittämiseen investoinnissa, jotta voidaan aloittaa keskustelu kaikkien sidosryhmien kanssa tämän periaatteen sisällyttämiseksi EU:n lainsäädäntöön;

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

47.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2013.

(2)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunto N:o 1/2012 tietyistä kauden 2014–2020 yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista asetusehdotuksista.

(3)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2013 antaman vuosikertomuksen 3.8 kohta.

(4)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2013 antaman vuosikertomuksen 4.8 kohta.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/57

---

P8_TA(2015)0290

Perheyritykset Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 perheyrityksistä Euroopassa (2014/2210(INI))

(2017/C 316/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission vuonna 2003 määrittämät perusteet pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määrittelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuonna 2003 määrittämät perusteet pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määrittelemiseksi,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma” (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma” (COM(2012)0795),

| — | ottaa huomioon vuonna 2009 laaditun komission asiantuntijaryhmän raportin perheyrityksistä ”Overview of family-business-relevant issues: research, policy measures and existing studies”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2009 laaditun komission asiantuntijaryhmän raportin perheyrityksistä ”Overview of family-business-relevant issues: research, policy measures and existing studies”,

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan uudelleenteollistamisesta kilpailukyvyn ja kestävyyden edistämiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan uudelleenteollistamisesta kilpailukyvyn ja kestävyyden edistämiseksi (2),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pienet ensin: eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (’Small Business Act’)” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pienet ensin: eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (’Small Business Act’)” (COM(2008)0394),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0223/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0223/2015),

| A. | toteaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklalla suojataan omaisuutta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklalla suojataan omaisuutta;

| B. | ottaa huomioon, että perheyritykset ovat yleensä menneisyydessä antaneet huomattavan panoksen Euroopan talouden kasvuun ja että niillä on merkittävä rooli talouskasvussa ja sosiaalisessa kehityksessä, työttömyyden vähentämisessä varsinkin nuorten keskuudessa ja investoimisessa inhimilliseen pääomaan; toteaa, että perheyritysten monisukupolvinen luonne vahvistaa talouden vakautta; toteaa, että perheyrityksillä on yleensä ratkaiseva rooli aluekehityksessä työllisyyden, taitotiedon välittämisen ja aluesuunnittelun aloilla; katsoo, että perheyrityksiin suunnatuilla toimintapolitiikoilla voitaisiin kannusta yrittäjyyteen ja motivoida eurooppalaisia perheitä perustamaan oma yrityksensä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että perheyritykset ovat yleensä menneisyydessä antaneet huomattavan panoksen Euroopan talouden kasvuun ja että niillä on merkittävä rooli talouskasvussa ja sosiaalisessa kehityksessä, työttömyyden vähentämisessä varsinkin nuorten keskuudessa ja investoimisessa inhimilliseen pääomaan; toteaa, että perheyritysten monisukupolvinen luonne vahvistaa talouden vakautta; toteaa, että perheyrityksillä on yleensä ratkaiseva rooli aluekehityksessä työllisyyden, taitotiedon välittämisen ja aluesuunnittelun aloilla; katsoo, että perheyrityksiin suunnatuilla toimintapolitiikoilla voitaisiin kannusta yrittäjyyteen ja motivoida eurooppalaisia perheitä perustamaan oma yrityksensä;

| C. | toteaa, että Ernst & Youngin vuoden 2014 Family Business Yearbookin mukaan 85 prosenttia kaikista eurooppalaisista yrityksistä on perheyrityksiä ja niiden osuus yksityisen sektorin työpaikoista on 60 prosenttia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Ernst & Youngin vuoden 2014 Family Business Yearbookin mukaan 85 prosenttia kaikista eurooppalaisista yrityksistä on perheyrityksiä ja niiden osuus yksityisen sektorin työpaikoista on 60 prosenttia;

| D. | toteaa, että perheyrityksiä on monenkokoisia, minkä vuoksi ne altistuvat erilaisille vaikeuksille ja ongelmille; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että perheyrityksiä on monenkokoisia, minkä vuoksi ne altistuvat erilaisille vaikeuksille ja ongelmille;

| E. | toteaa, että vaikka useimmat perheyritykset ovat pk-yrityksiä, ne voivat olla pieniä, keskisuuria tai suuria yrityksiä, julkisesti noteerattuja tai noteerattomia; toteaa, että niiden on laajasti katsottu olevan pk-yrityksiä unohtaen, että myös hyvin suurten monikansallisten yritysten joukossa on perheyrityksiä; toteaa, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa pieni perheyritysten joukko vastaa suuresta osasta kaikkien yritysten kokonaisliikevaihdosta ja antaa näin ratkaisevan panoksen työpaikkojen säilyttämiseen ja luomiseen myös kriisiaikoina, kasvuun ja maan taloudelliseen menestykseen; katsoo, että siksi monet perheyritykset, jotka eivät enää kuulu pk-yritysten määritelmän piiriin mutta jotka ovat kuitenkin kaukana suuryrityksestä, eivät voi hyödyntää tiettyjä tukimahdollisuuksia eikä niitä vapauteta tietyistä hallinnollisista rasitteista; katsoo, että tämä aiheuttaa väistämättä tarpeetonta byrokratiaa, joka on suuri rasite erityisesti näille markkina-arvoltaan keskisuurille perheyrityksille; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vaikka useimmat perheyritykset ovat pk-yrityksiä, ne voivat olla pieniä, keskisuuria tai suuria yrityksiä, julkisesti noteerattuja tai noteerattomia; toteaa, että niiden on laajasti katsottu olevan pk-yrityksiä unohtaen, että myös hyvin suurten monikansallisten yritysten joukossa on perheyrityksiä; toteaa, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa pieni perheyritysten joukko vastaa suuresta osasta kaikkien yritysten kokonaisliikevaihdosta ja antaa näin ratkaisevan panoksen työpaikkojen säilyttämiseen ja luomiseen myös kriisiaikoina, kasvuun ja maan taloudelliseen menestykseen; katsoo, että siksi monet perheyritykset, jotka eivät enää kuulu pk-yritysten määritelmän piiriin mutta jotka ovat kuitenkin kaukana suuryrityksestä, eivät voi hyödyntää tiettyjä tukimahdollisuuksia eikä niitä vapauteta tietyistä hallinnollisista rasitteista; katsoo, että tämä aiheuttaa väistämättä tarpeetonta byrokratiaa, joka on suuri rasite erityisesti näille markkina-arvoltaan keskisuurille perheyrityksille;

| F. | toteaa, että huomattava osa perheyrityksistä toimii useammassa kuin yhdessä valtiossa, mikä tarkoittaa, että perheyritysmallilla on rajat ylittävä ulottuvuus; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että huomattava osa perheyrityksistä toimii useammassa kuin yhdessä valtiossa, mikä tarkoittaa, että perheyritysmallilla on rajat ylittävä ulottuvuus;

| G. | toteaa, että välitön verotus ja perintöoikeus kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan ja että jotkut jäsenvaltiot ovat hyväksyneet toimenpiteitä perheyritysten tukemiseksi ja niiden huolenaiheisiin puuttumiseksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että välitön verotus ja perintöoikeus kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan ja että jotkut jäsenvaltiot ovat hyväksyneet toimenpiteitä perheyritysten tukemiseksi ja niiden huolenaiheisiin puuttumiseksi;

| H. | katsoo, että perheyritysten mielletään ilmentävän tärkeitä rehellisiä arvoja, jotka ohjaavat niiden liiketoimintaa, ja että ne soveltavat työntekijöihinsä ja ympäristöön korkeita yrityksen yhteiskuntavastuuvaatimuksia, mikä myös luo suotuisan ympäristön työn ja perhe-elämän yhteensovittamiselle; toteaa, että perheyrityksissä varmistetaan yleensä tietämyksen ja taitojen välittyminen eteenpäin ja että perheyrityksillä on joissakin tapauksissa tärkeä rooli sosiaalisissa yhteyksissä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että perheyritysten mielletään ilmentävän tärkeitä rehellisiä arvoja, jotka ohjaavat niiden liiketoimintaa, ja että ne soveltavat työntekijöihinsä ja ympäristöön korkeita yrityksen yhteiskuntavastuuvaatimuksia, mikä myös luo suotuisan ympäristön työn ja perhe-elämän yhteensovittamiselle; toteaa, että perheyrityksissä varmistetaan yleensä tietämyksen ja taitojen välittyminen eteenpäin ja että perheyrityksillä on joissakin tapauksissa tärkeä rooli sosiaalisissa yhteyksissä;

| I. | toteaa, että maataloudessa perhetilat ovat yleisin liiketoimintamalli, että niillä on tärkeä rooli maaseudun autioitumisen estämisessä ja että ne ovat usein ainoita työllistäjiä kehityksessä selvimmin jälkeen jääneillä ja erityisesti vähemmän teollistuneilla Euroopan alueilla; toteaa, että maatalousalan perheyritykset voivat olla esimerkki menestyksestä, koska niissä noudatetaan yleensä aktiivisesti ekologisen ja sosiaalisen kiertotalouden periaatetta ja naiset maatalousyritysten johtajina eivät ainoastaan hyödynnä yrittäjyysajattelua vaan heillä on myös erityisiä viestinnällisiä ja sosiaalisia taitoja; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että maataloudessa perhetilat ovat yleisin liiketoimintamalli, että niillä on tärkeä rooli maaseudun autioitumisen estämisessä ja että ne ovat usein ainoita työllistäjiä kehityksessä selvimmin jälkeen jääneillä ja erityisesti vähemmän teollistuneilla Euroopan alueilla; toteaa, että maatalousalan perheyritykset voivat olla esimerkki menestyksestä, koska niissä noudatetaan yleensä aktiivisesti ekologisen ja sosiaalisen kiertotalouden periaatetta ja naiset maatalousyritysten johtajina eivät ainoastaan hyödynnä yrittäjyysajattelua vaan heillä on myös erityisiä viestinnällisiä ja sosiaalisia taitoja;

| J. | toteaa, että perheyrityksiä käsittelevän komission työryhmän työ saatiin päätökseen jo yli viisi vuotta sitten eikä sen jälkeen ole käynnistetty EU:n tasolla mitään uusia eurooppalaisia aloitteita; toteaa, että perheyritysten erityistarpeiden ja -rakenteiden ymmärtämiseksi tarvittavat kansallisen ja Euroopan tason tutkimus ja tiedot puuttuvat edelleen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että perheyrityksiä käsittelevän komission työryhmän työ saatiin päätökseen jo yli viisi vuotta sitten eikä sen jälkeen ole käynnistetty EU:n tasolla mitään uusia eurooppalaisia aloitteita; toteaa, että perheyritysten erityistarpeiden ja -rakenteiden ymmärtämiseksi tarvittavat kansallisen ja Euroopan tason tutkimus ja tiedot puuttuvat edelleen;

| K. | toteaa, että ei ole olemassa Euroopan laajuista oikeudellisesti sitovaa, konkreettista, yksinkertaista ja yhdenmukaistettua perheyritysten määritelmää; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että ei ole olemassa Euroopan laajuista oikeudellisesti sitovaa, konkreettista, yksinkertaista ja yhdenmukaistettua perheyritysten määritelmää;

| L. | katsoo, että määritelmän puuttumisen vuoksi ei ole mahdollista kerätä EU:n jäsenvaltioista vertailukelpoisia tietoja huomion kiinnittämiseksi perheyritysten erityistilanteeseen, tarpeisiin ja taloudelliseen suorituskykyyn; toteaa, että luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen puuttuminen voi haitata poliittista päätöksentekoa ja saattaa merkitä sitä, että perheyritysten tarpeisiin ei vastata; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että määritelmän puuttumisen vuoksi ei ole mahdollista kerätä EU:n jäsenvaltioista vertailukelpoisia tietoja huomion kiinnittämiseksi perheyritysten erityistilanteeseen, tarpeisiin ja taloudelliseen suorituskykyyn; toteaa, että luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen puuttuminen voi haitata poliittista päätöksentekoa ja saattaa merkitä sitä, että perheyritysten tarpeisiin ei vastata;

| M. | toteaa, että taloudellisen merkityksensä lisäksi perheyrityksillä on myös merkittävä yhteiskunnallinen asema; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että taloudellisen merkityksensä lisäksi perheyrityksillä on myös merkittävä yhteiskunnallinen asema;

| N. | toteaa, ettei EU:n kaikissa 28 jäsenvaltiossa ole liittoja tai muita edunvalvontajärjestöjä, jotka keskittyisivät erityisesti perheyritysten tarpeisiin; |
| --- | --- |

N.

toteaa, ettei EU:n kaikissa 28 jäsenvaltiossa ole liittoja tai muita edunvalvontajärjestöjä, jotka keskittyisivät erityisesti perheyritysten tarpeisiin;

| O. | katsoo, että olisi tehostettava EU:n tason toimia yrittäjyyden ja startup-yritysten edistämiseksi, ja lisäksi niitä olisi täydennettävä huolehtimalla paremmin perheyritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että olisi tehostettava EU:n tason toimia yrittäjyyden ja startup-yritysten edistämiseksi, ja lisäksi niitä olisi täydennettävä huolehtimalla paremmin perheyritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta;

| P. | toteaa, että perheyritysmalli on jakaantunut epätasaisesti jäsenvaltioiden kesken; toteaa, että merkittävällä osalla Euroopan perheyrityksistä on rajat ylittävä ulottuvuus ja että ne harjoittavat toimintaansa eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että perheyritysmalli on jakaantunut epätasaisesti jäsenvaltioiden kesken; toteaa, että merkittävällä osalla Euroopan perheyrityksistä on rajat ylittävä ulottuvuus ja että ne harjoittavat toimintaansa eri jäsenvaltioissa;

| Q. | toteaa, että naiset ansaitsevat EU:ssa keskimäärin 16 prosenttia vähemmän tunnissa kuin miehet, että naisia on hyvin vähän korkean tason tehtävissä ja johtopaikoilla ja että naisiin ja miehiin ei sovelleta samoja työkäytäntöjä ja palkkajärjestelmiä, mikä vaikeuttaa naisten taloudellista riippumattomuutta, täysimääräistä osallistumista työmarkkinoille ja työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että naiset ansaitsevat EU:ssa keskimäärin 16 prosenttia vähemmän tunnissa kuin miehet, että naisia on hyvin vähän korkean tason tehtävissä ja johtopaikoilla ja että naisiin ja miehiin ei sovelleta samoja työkäytäntöjä ja palkkajärjestelmiä, mikä vaikeuttaa naisten taloudellista riippumattomuutta, täysimääräistä osallistumista työmarkkinoille ja työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista;

| R. | toteaa, että naisten rooli on usein näkymätön tai nimellinen ja että naisten rooli työntekijänä tai palkansaajana ei saa asianmukaista tunnustusta, mikä vaikuttaa alentavasti heidän sosiaaliturvamaksuihinsa, eläkkeeseensä ja sosiaalietuuksiinsa ja myös heidän taitojensa tunnustamiseen, kuten käy ilmi sukupuolten palkkaeroa ja eläke-eroa koskevista tiedoista (3); |
| --- | --- |

R.

toteaa, että naisten rooli on usein näkymätön tai nimellinen ja että naisten rooli työntekijänä tai palkansaajana ei saa asianmukaista tunnustusta, mikä vaikuttaa alentavasti heidän sosiaaliturvamaksuihinsa, eläkkeeseensä ja sosiaalietuuksiinsa ja myös heidän taitojensa tunnustamiseen, kuten käy ilmi sukupuolten palkkaeroa ja eläke-eroa koskevista tiedoista (3);

Merkitys taloudelle

| 1. | korostaa, että perheyrityksillä on taipumus kantaa suurta sosiaalista vastuuta henkilökunnastaan sekä hallinnoida resursseja aktiivisesti ja vastuullisesti ja että niillä on yleensä kestävä pitkän aikavälin lähestymistapa liiketoiminnan taloudelliseen tulevaisuuteen (toimimalla ”kunniallisena kauppiaana”, vastuullisena omistajana tai valvojana), joten ne antavat tärkeän panoksen paikallisille yhteisöille ja Euroopan kilpailukyvylle sekä luovat ja säilyttävät laadukkaita työpaikkoja; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että perheyrityksillä on taipumus kantaa suurta sosiaalista vastuuta henkilökunnastaan sekä hallinnoida resursseja aktiivisesti ja vastuullisesti ja että niillä on yleensä kestävä pitkän aikavälin lähestymistapa liiketoiminnan taloudelliseen tulevaisuuteen (toimimalla ”kunniallisena kauppiaana”, vastuullisena omistajana tai valvojana), joten ne antavat tärkeän panoksen paikallisille yhteisöille ja Euroopan kilpailukyvylle sekä luovat ja säilyttävät laadukkaita työpaikkoja;

| 2. | korostaa, että perheyritykset ovat oman historiansa johdosta vahvasti sitoutuneita sijaintipaikkaansa ja luovat ja ylläpitävät siten työpaikkoja myös maaseudulla ja epäsuotuisilla alueilla, mikä auttaa torjumaan väestön ikääntymistä ja väestökatoa, jotka vaikuttavat moniin EU:n alueisiin; vaatii siksi komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan tarpeellisesta kustannustehokkaasta infrastruktuurista näiden yritysten ja erityisesti mikroyritysten ja startup-yritysten kilpailukyvyn, uusiutumisen, kasvun ja kestävyyden turvaamiseksi ja helpottamaan monialaista ja rajat ylittävää yhteisyötä näiden yritysten kasvun ja kansainvälistymisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että perheyritykset ovat oman historiansa johdosta vahvasti sitoutuneita sijaintipaikkaansa ja luovat ja ylläpitävät siten työpaikkoja myös maaseudulla ja epäsuotuisilla alueilla, mikä auttaa torjumaan väestön ikääntymistä ja väestökatoa, jotka vaikuttavat moniin EU:n alueisiin; vaatii siksi komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan tarpeellisesta kustannustehokkaasta infrastruktuurista näiden yritysten ja erityisesti mikroyritysten ja startup-yritysten kilpailukyvyn, uusiutumisen, kasvun ja kestävyyden turvaamiseksi ja helpottamaan monialaista ja rajat ylittävää yhteisyötä näiden yritysten kasvun ja kansainvälistymisen helpottamiseksi;

| 3. | toteaa, että perheyritykset ovat suurin työllistäjä yksityissektorilla, joten se mikä edistää jatkuvuutta, uusiutumista ja kasvua perheyrityssektorilla, edistää myös Euroopan talouden jatkuvuutta, uusiutumista ja kasvua; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että perheyritykset ovat suurin työllistäjä yksityissektorilla, joten se mikä edistää jatkuvuutta, uusiutumista ja kasvua perheyrityssektorilla, edistää myös Euroopan talouden jatkuvuutta, uusiutumista ja kasvua;

| 4. | toteaa, että etenkin hyvin pitkälle erikoistuneilla perheyrityksillä, jotka ovat suurten yritysten alihankkijoita ja innovoijia, on tärkeä asema ja ne tuovat pitkäjänteisellä ja useita sukupolvia kattavalla taloudellisella toiminnallaan materiaalista turvaa palvelemilleen yrityksille ja antavat näin merkittävän panoksen talouskasvuun; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että etenkin hyvin pitkälle erikoistuneilla perheyrityksillä, jotka ovat suurten yritysten alihankkijoita ja innovoijia, on tärkeä asema ja ne tuovat pitkäjänteisellä ja useita sukupolvia kattavalla taloudellisella toiminnallaan materiaalista turvaa palvelemilleen yrityksille ja antavat näin merkittävän panoksen talouskasvuun;

| 5. | muistuttaa komissiota siitä, että useimmat perheyritykset ovat pk-yrityksiä (4) ja että siksi on olennaista soveltaa ”pienet ensin” -periaatetta, jotta EU:n lainsäädäntöä voidaan mukauttaa paremmin näiden yritysten realiteetteihin ja tarpeisiin, mahdollistaa niiden hyötyminen rahoitusohjelmista ja karsia byrokratiaa; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa komissiota siitä, että useimmat perheyritykset ovat pk-yrityksiä (4) ja että siksi on olennaista soveltaa ”pienet ensin” -periaatetta, jotta EU:n lainsäädäntöä voidaan mukauttaa paremmin näiden yritysten realiteetteihin ja tarpeisiin, mahdollistaa niiden hyötyminen rahoitusohjelmista ja karsia byrokratiaa;

| 6. | toteaa, että perheyrityksillä voi olla merkittävä tehtävä vähemmistöjen ja aliedustettujen ryhmien rohkaisemisessa paikalliseen talouteen osallistumiseen; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että perheyrityksillä voi olla merkittävä tehtävä vähemmistöjen ja aliedustettujen ryhmien rohkaisemisessa paikalliseen talouteen osallistumiseen;

| 7. | painottaa, että perheenjäsenten välinen suurempi luottamus tekee perheyrityksistä hyvin joustavia ja kykeneviä mukautumaan nopeasti ekososiaalisen ympäristön muutoksiin; toteaa, että toimiminen pitkään erikoismarkkinoilla antaa perheyrityksille samalla mahdollisuuden kehittyä erityisen taitaviksi tunnistamaan uusia mahdollisuuksia ja innovaatioita; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että perheenjäsenten välinen suurempi luottamus tekee perheyrityksistä hyvin joustavia ja kykeneviä mukautumaan nopeasti ekososiaalisen ympäristön muutoksiin; toteaa, että toimiminen pitkään erikoismarkkinoilla antaa perheyrityksille samalla mahdollisuuden kehittyä erityisen taitaviksi tunnistamaan uusia mahdollisuuksia ja innovaatioita;

Rahoitus

| 8. | toteaa, että perheyrityksillä on usein selvästi korkeampi vakavaraisuussuhde kuin muilla yrityksillä ja että korkea vakavaraisuussuhde vaikuttaa yrityksen ja koko talouden vakauteen samalla, kun se antaa mahdollisuuksia yritykseen tehtäviin lisäinvestointeihin, joita ei siksi pitäisi enää rajoittaa; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että perheyrityksillä on usein selvästi korkeampi vakavaraisuussuhde kuin muilla yrityksillä ja että korkea vakavaraisuussuhde vaikuttaa yrityksen ja koko talouden vakauteen samalla, kun se antaa mahdollisuuksia yritykseen tehtäviin lisäinvestointeihin, joita ei siksi pitäisi enää rajoittaa;

| 9. | vaatii siksi jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että kansallisella perintö-, lahja-, laina-, osake- ja yritysverotuksella pikemminkin tuetaan kuin syrjitään oman pääoman ehtoista rahoitusta, jolla on hyvin suuri merkitys perheyrityksille; muistuttaa, että välitön verotus ja perintölainsäädäntö kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan; kehottaa jäsenvaltioita siksi tarkastelemaan velkarahoituksen suosimista verojärjestelmissään arvioimalla sen vaikutusta yritysten rahoitusrakenteeseen ja investointitasoon sekä varmistamaan oman pääoman ehtoisen rahoituksen yhtäläisen kohtelun verrattuna velkarahoitukseen, jotta perheyritysten omistajuuden periminen ja pitkän aikavälin näkymät eivät hankaloidu; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan oman pääoman ehtoisen rahoituksen verotuksellista syrjintää tasapuolisen kilpailun kannalta; |
| --- | --- |

9.

vaatii siksi jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että kansallisella perintö-, lahja-, laina-, osake- ja yritysverotuksella pikemminkin tuetaan kuin syrjitään oman pääoman ehtoista rahoitusta, jolla on hyvin suuri merkitys perheyrityksille; muistuttaa, että välitön verotus ja perintölainsäädäntö kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan; kehottaa jäsenvaltioita siksi tarkastelemaan velkarahoituksen suosimista verojärjestelmissään arvioimalla sen vaikutusta yritysten rahoitusrakenteeseen ja investointitasoon sekä varmistamaan oman pääoman ehtoisen rahoituksen yhtäläisen kohtelun verrattuna velkarahoitukseen, jotta perheyritysten omistajuuden periminen ja pitkän aikavälin näkymät eivät hankaloidu; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan oman pääoman ehtoisen rahoituksen verotuksellista syrjintää tasapuolisen kilpailun kannalta;

| 10. | korostaa, että yritysrahoituksen varmistamisesta pitkällä aikavälillä on tullut keskeinen kilpailutekijä; korostaa tässä yhteydessä kansainvälisesti vakaiden rahoitusmarkkinoiden merkitystä; vaatii komissiota varmistamaan, ettei se luo yrityksille tarpeettomia rasitteita rahoitusmarkkinoiden sääntelyn yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että yritysrahoituksen varmistamisesta pitkällä aikavälillä on tullut keskeinen kilpailutekijä; korostaa tässä yhteydessä kansainvälisesti vakaiden rahoitusmarkkinoiden merkitystä; vaatii komissiota varmistamaan, ettei se luo yrityksille tarpeettomia rasitteita rahoitusmarkkinoiden sääntelyn yhteydessä;

| 11. | kehottaa komissiota harkitsemaan kaikkien pk-yritysten ja/tai -yrittäjien tukivälineiden ja erityisesti COSMEn laajentamista markkina-arvoltaan keskisuuriin perheyrityksiin; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota harkitsemaan kaikkien pk-yritysten ja/tai -yrittäjien tukivälineiden ja erityisesti COSMEn laajentamista markkina-arvoltaan keskisuuriin perheyrityksiin;

| 12. | painottaa, että rahoituskriisin ja talouden taantuman vuoksi monet perheyritysten toiminnot ovat vailla riittävää rahoitusta ja että perheyrityksille on tärkeää, että vaihtoehtoiset rahoituslähteet ovat avoimesti ja helposti saatavilla; |
| --- | --- |

12.

painottaa, että rahoituskriisin ja talouden taantuman vuoksi monet perheyritysten toiminnot ovat vailla riittävää rahoitusta ja että perheyrityksille on tärkeää, että vaihtoehtoiset rahoituslähteet ovat avoimesti ja helposti saatavilla;

| 13. | pitää tässä yhteydessä tärkeänä edistää perheyrityksiin kohdistuvia luotto-osuuskunnan kaltaisia vaihtoehtoisia lainanantomuotoja; |
| --- | --- |

13.

pitää tässä yhteydessä tärkeänä edistää perheyrityksiin kohdistuvia luotto-osuuskunnan kaltaisia vaihtoehtoisia lainanantomuotoja;

Haasteet

| 14. | toteaa, että 35 prosenttia yrityksistä, jotka eivät investoi ulkomaiden markkinoille, jättää tällaiset investoinnit tekemättä ulkomaiden markkinoita koskevan tietämyksen ja kansainvälistymistä koskevien kokemusten puutteen vuoksi; vaatii siksi komissiota ja jäsenvaltioita antamaan etenkin pienille perheyrityksille tietoja kansainvälistymismahdollisuuksista pk-yritysten kansainvälistymisportaalin ja Euroopan klusteriyhteistyöfoorumin (ECCP) kautta ja kehottaa niitä huolehtimaan, että näillä yrityksillä on mahdollisuus kokemusten ja parhaiden käytäntöjen tehokkaampaan vaihtoon, muun muassa kansainvälistymismahdollisuuksiin internetin kautta; vaatii lisäksi jäsenvaltioita tukemaan suunniteltua kansainvälistymistä esimerkiksi tarjoamalla tietoa yrityksille ja myös myöntämällä vientitakuita, poistamalla kaupan esteitä ja edistämällä erityistä koulutusta yrittäjyys- ja perheyrityskulttuuria varten; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että 35 prosenttia yrityksistä, jotka eivät investoi ulkomaiden markkinoille, jättää tällaiset investoinnit tekemättä ulkomaiden markkinoita koskevan tietämyksen ja kansainvälistymistä koskevien kokemusten puutteen vuoksi; vaatii siksi komissiota ja jäsenvaltioita antamaan etenkin pienille perheyrityksille tietoja kansainvälistymismahdollisuuksista pk-yritysten kansainvälistymisportaalin ja Euroopan klusteriyhteistyöfoorumin (ECCP) kautta ja kehottaa niitä huolehtimaan, että näillä yrityksillä on mahdollisuus kokemusten ja parhaiden käytäntöjen tehokkaampaan vaihtoon, muun muassa kansainvälistymismahdollisuuksiin internetin kautta; vaatii lisäksi jäsenvaltioita tukemaan suunniteltua kansainvälistymistä esimerkiksi tarjoamalla tietoa yrityksille ja myös myöntämällä vientitakuita, poistamalla kaupan esteitä ja edistämällä erityistä koulutusta yrittäjyys- ja perheyrityskulttuuria varten;

| 15. | toteaa, että perheyritysten lisääntyvä kansainvälistyminen tarjoaa lisää mahdollisuuksia talouskasvuun ja uusien työpaikkojen luomiseen; kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan pienemmille perheyrityksille tukea, jonka avulla niiden on mahdollista hyödyntää paremmin digitaalista infrastruktuuria; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että perheyritysten lisääntyvä kansainvälistyminen tarjoaa lisää mahdollisuuksia talouskasvuun ja uusien työpaikkojen luomiseen; kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan pienemmille perheyrityksille tukea, jonka avulla niiden on mahdollista hyödyntää paremmin digitaalista infrastruktuuria;

| 16. | toteaa, että verotukselliseen, oikeudelliseen ja hallinnolliseen ympäristöön, jossa perheyritykset (ja omistajajohtoiset yritykset) toimivat, vaikuttavat sekä yrityslainsäädäntö että yksityisoikeus; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että verotukselliseen, oikeudelliseen ja hallinnolliseen ympäristöön, jossa perheyritykset (ja omistajajohtoiset yritykset) toimivat, vaikuttavat sekä yrityslainsäädäntö että yksityisoikeus;

| 17. | toteaa, että 87 prosenttia perheyrityksistä katsoo, että yksi keskeisistä menestyksen tekijöistä on se, että niillä säilyy yrityksen hallinta (5); toteaa, että komission yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelman (6) mukaan yrityksen omistajuuden ja johdon sukupolvenvaihdos on perheyrityksen suurin mahdollinen haaste; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että 87 prosenttia perheyrityksistä katsoo, että yksi keskeisistä menestyksen tekijöistä on se, että niillä säilyy yrityksen hallinta (5); toteaa, että komission yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelman (6) mukaan yrityksen omistajuuden ja johdon sukupolvenvaihdos on perheyrityksen suurin mahdollinen haaste;

| 18. | toteaa, että pienet ja keskisuuret perheyritykset tarvitsevat jatkuvasti innovointia ja niiden on houkuteltava oikeita taitoja ja kykyjä; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan pienille perheyrityksille kannustimia riskien ottamiseen kasvun edistämiseksi, henkilökunnan kouluttamiseksi ja ulkopuolisen asiantuntemuksen hankkimiseksi; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että pienet ja keskisuuret perheyritykset tarvitsevat jatkuvasti innovointia ja niiden on houkuteltava oikeita taitoja ja kykyjä; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan pienille perheyrityksille kannustimia riskien ottamiseen kasvun edistämiseksi, henkilökunnan kouluttamiseksi ja ulkopuolisen asiantuntemuksen hankkimiseksi;

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä ja verojärjestelmiä ottaen erityisesti huomioon pienten ja keskisuurten yritysten ja perheyritysten erityiset haasteet; |
| --- | --- |

19.

kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä ja verojärjestelmiä ottaen erityisesti huomioon pienten ja keskisuurten yritysten ja perheyritysten erityiset haasteet;

| 20. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia digitaalisen yrittäjyyden ja digitaalisten taitojen kehittämiseksi, jotta perheyritykset voivat hyödyntää täysimääräisesti digitaaliteknologiaa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia digitaalisen yrittäjyyden ja digitaalisten taitojen kehittämiseksi, jotta perheyritykset voivat hyödyntää täysimääräisesti digitaaliteknologiaa;

| 21. | vaatii siksi jäsenvaltioita parantamaan perheyritysten sukupolvenvaihdoksen oikeudellisia puitteita sekä luomaan vaihdosta varten erityisiä rahoitusvälineitä, joiden avulla estetään ennalta käteisvarojen riittämättömyys, jotta voidaan turvata perheyritysten jatkuvuus ja estää hätätilassa tapahtuvat myynnit; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään erityisesti perheyritysten omistajuuden siirron onnistumiseen pitkällä aikavälillä myötävaikuttavaa perheyritysten koulutusta yrityksen omistajuuden siirron, hallintorakenteiden, omistus- ja innovointistrategioiden toteuttamisen alalla erityisesti maissa, joissa perheyritysten käsite ei historiallisista syistä vielä ole kovin vakiintunut; |
| --- | --- |

21.

vaatii siksi jäsenvaltioita parantamaan perheyritysten sukupolvenvaihdoksen oikeudellisia puitteita sekä luomaan vaihdosta varten erityisiä rahoitusvälineitä, joiden avulla estetään ennalta käteisvarojen riittämättömyys, jotta voidaan turvata perheyritysten jatkuvuus ja estää hätätilassa tapahtuvat myynnit; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään erityisesti perheyritysten omistajuuden siirron onnistumiseen pitkällä aikavälillä myötävaikuttavaa perheyritysten koulutusta yrityksen omistajuuden siirron, hallintorakenteiden, omistus- ja innovointistrategioiden toteuttamisen alalla erityisesti maissa, joissa perheyritysten käsite ei historiallisista syistä vielä ole kovin vakiintunut;

| 22. | painottaa, että perheyrityksillä on oltava suora yhteys koulutustoimintaan, jotta ne saavat jatkuvasti tietoa uusimmista hyvää yritysjohtamista koskevista käytännöistä; korostaa tässä yhteydessä, että perheyrityksillä on ratkaiseva merkitys ammatillisen koulutuksen uudistusten onnistumisessa ja oppisopimuskoulutuksen määrän lisäämisessä; toteaa, että hyvin toimivat ammatilliset koulutusjärjestelmät auttavat pitkällä aikavälillä katsottuna torjumaan pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta sekä nuorisotyöttömyyttä; huomauttaa, että komission ja jäsenvaltioiden olisi tuettava parhaiden käytäntöjen vaihtoa siitä, kuinka ammatilliset koulutusjärjestelmät voisivat tarjota perheyrityksille parhaan mahdollisen toimintaympäristön investoinneille oppisopimuksiin; |
| --- | --- |

22.

painottaa, että perheyrityksillä on oltava suora yhteys koulutustoimintaan, jotta ne saavat jatkuvasti tietoa uusimmista hyvää yritysjohtamista koskevista käytännöistä; korostaa tässä yhteydessä, että perheyrityksillä on ratkaiseva merkitys ammatillisen koulutuksen uudistusten onnistumisessa ja oppisopimuskoulutuksen määrän lisäämisessä; toteaa, että hyvin toimivat ammatilliset koulutusjärjestelmät auttavat pitkällä aikavälillä katsottuna torjumaan pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta sekä nuorisotyöttömyyttä; huomauttaa, että komission ja jäsenvaltioiden olisi tuettava parhaiden käytäntöjen vaihtoa siitä, kuinka ammatilliset koulutusjärjestelmät voisivat tarjota perheyrityksille parhaan mahdollisen toimintaympäristön investoinneille oppisopimuksiin;

| 23. | toteaa, että on puututtava myös perheyritysten muihin haasteisiin, kuten vaikeuksiin ammattitaitoisen työvoiman löytämisessä ja pitämisessä, ja korostaa, että on tehostettava yrittäjyyskoulutusta ja perheyrityksille räätälöityä johtamiskoulutusta; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että on puututtava myös perheyritysten muihin haasteisiin, kuten vaikeuksiin ammattitaitoisen työvoiman löytämisessä ja pitämisessä, ja korostaa, että on tehostettava yrittäjyyskoulutusta ja perheyrityksille räätälöityä johtamiskoulutusta;

| 24. | korostaa EU:n rahoittamien pienyrittäjille suunnattujen koulutusjärjestelmien merkitystä; toteaa niiden auttavan perheyritysten omistajia sopeuttamaan yritystensä toimintaa nopeasti muuttuvassa ympäristössä, jota leimaavat yhä syvempi talouden maailmanlaajuinen yhdentyminen, uusien teknologioiden ilmaantuminen ja keskittyminen vähähiiliseen ja ympäristöystävällisempään talouteen; |
| --- | --- |

24.

korostaa EU:n rahoittamien pienyrittäjille suunnattujen koulutusjärjestelmien merkitystä; toteaa niiden auttavan perheyritysten omistajia sopeuttamaan yritystensä toimintaa nopeasti muuttuvassa ympäristössä, jota leimaavat yhä syvempi talouden maailmanlaajuinen yhdentyminen, uusien teknologioiden ilmaantuminen ja keskittyminen vähähiiliseen ja ympäristöystävällisempään talouteen;

| 25. | toteaa, että on hyvin tärkeää edistää yrittäjyyttä kouluissa ja opetuksen eri aloilla yrittäjähenkisyyden kehittämiseksi; toteaa lisäksi, että koulutukseen olisi sisällyttävä erityisesti perheyrityksiin liittyviä seikkoja, kuten omistajuus, perintö ja perhejohtaminen, sekä yleisempää tietoa esimerkiksi innovoinnin merkityksestä yrityksen edelleenkehittämiselle; |
| --- | --- |

25.

toteaa, että on hyvin tärkeää edistää yrittäjyyttä kouluissa ja opetuksen eri aloilla yrittäjähenkisyyden kehittämiseksi; toteaa lisäksi, että koulutukseen olisi sisällyttävä erityisesti perheyrityksiin liittyviä seikkoja, kuten omistajuus, perintö ja perhejohtaminen, sekä yleisempää tietoa esimerkiksi innovoinnin merkityksestä yrityksen edelleenkehittämiselle;

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon perheenjäsenten perheyrityksissä tekemän virallisen ja epävirallisen ja satunnaisen ja näkymättömän työn, ja kannustaa jäsenvaltioita laatimaan selkeän oikeudellisen kehyksen; |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon perheenjäsenten perheyrityksissä tekemän virallisen ja epävirallisen ja satunnaisen ja näkymättömän työn, ja kannustaa jäsenvaltioita laatimaan selkeän oikeudellisen kehyksen;

| 27. | painottaa, että perheyritysten panosta innovoinnissa voitaisiin vahvistaa edistämällä niiden osallistumista yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksiin ja klustereihin sekä edistämällä niiden yhteistyötä tutkimuslaitosten kanssa; |
| --- | --- |

27.

painottaa, että perheyritysten panosta innovoinnissa voitaisiin vahvistaa edistämällä niiden osallistumista yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksiin ja klustereihin sekä edistämällä niiden yhteistyötä tutkimuslaitosten kanssa;

Tulevaisuudennäkymät

| 28. | kehottaa komissiota paremman sääntelyn periaatteen mukaisesti analysoimaan nykyistä perheyrityksiin vaikuttavaa lainsäädäntöä määrittääkseen ongelmat ja kasvun esteet; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota paremman sääntelyn periaatteen mukaisesti analysoimaan nykyistä perheyrityksiin vaikuttavaa lainsäädäntöä määrittääkseen ongelmat ja kasvun esteet;

| 29. | kehottaa komissiota teettämään säännöllisiä ja asianmukaisesti rahoitettuja tutkimuksia, joiden avulla analysoidaan omistajuuden merkitystä yrityksen menestykselle ja jatkuvuudelle sekä painotetaan perheyrityksiin kohdistuvia erityishaasteita, ja ehdottamaan Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille tilastollisesti käyttökelpoista Euroopan laajuista perheyrityksen määritelmää – joka laaditaan yhteistyössä Eurostatin kanssa – siten, että huomioon otetaan jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet; kehottaa komissiota lisäksi hyödyntämään nykyistä pienten ja keskisuurten yritysten tietoja käsittelevää työryhmää riittävän tiedon keräämiseksi myös perheyrityksistä kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan vertailla erikokoisten perheyritysten tilannetta jta tarpeita sekä perheyritysten ja muiden yritysten tilannetta, sekä edistämään tietotaitoa ja parhaita käytäntöjä koskevista esimerkeistä tiedottamista ja niiden levittämistä kaikkialla EU:ssa esimerkiksi perustamalla komissioon perheyritysten asiointipisteen sekä hyödyntämällä mahdollisimman hyvin eri ohjelmia, muun muassa Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa, ja mahdollistamalla kohdennetumman tuen; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota teettämään säännöllisiä ja asianmukaisesti rahoitettuja tutkimuksia, joiden avulla analysoidaan omistajuuden merkitystä yrityksen menestykselle ja jatkuvuudelle sekä painotetaan perheyrityksiin kohdistuvia erityishaasteita, ja ehdottamaan Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille tilastollisesti käyttökelpoista Euroopan laajuista perheyrityksen määritelmää – joka laaditaan yhteistyössä Eurostatin kanssa – siten, että huomioon otetaan jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet; kehottaa komissiota lisäksi hyödyntämään nykyistä pienten ja keskisuurten yritysten tietoja käsittelevää työryhmää riittävän tiedon keräämiseksi myös perheyrityksistä kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan vertailla erikokoisten perheyritysten tilannetta jta tarpeita sekä perheyritysten ja muiden yritysten tilannetta, sekä edistämään tietotaitoa ja parhaita käytäntöjä koskevista esimerkeistä tiedottamista ja niiden levittämistä kaikkialla EU:ssa esimerkiksi perustamalla komissioon perheyritysten asiointipisteen sekä hyödyntämällä mahdollisimman hyvin eri ohjelmia, muun muassa Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa, ja mahdollistamalla kohdennetumman tuen;

| 30. | kehottaa komissiota laatimaan vaikutustenarvioinnin siitä, miten olisi mahdollista laajentaa vuodesta 2003 asti EU:n pk-yrityksiin sovelletun määritelmän perustaa täysin määrällisistä seikoista laadullisiin perusteisiin, joiden yhteydessä otetaan huomioon myös yritysten omistajuus sekä omistajuuden, määräysvallan ja johdon välinen riippuvuus, perheen yksin kantama riski ja vastuu, yrityksen sosiaalinen vastuu ja yleisesti liiketoiminnan harjoittamisen henkilökeskeisyys myös silloin, kun on kyse työntekijöiden osallistumisesta liiketoiminnan johtamiseen ja seurauksista, joita tällä voisi olla perheyrityksiin esimerkiksi valtiontukien tai yritysten tukikelpoisuuden aloilla; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota laatimaan vaikutustenarvioinnin siitä, miten olisi mahdollista laajentaa vuodesta 2003 asti EU:n pk-yrityksiin sovelletun määritelmän perustaa täysin määrällisistä seikoista laadullisiin perusteisiin, joiden yhteydessä otetaan huomioon myös yritysten omistajuus sekä omistajuuden, määräysvallan ja johdon välinen riippuvuus, perheen yksin kantama riski ja vastuu, yrityksen sosiaalinen vastuu ja yleisesti liiketoiminnan harjoittamisen henkilökeskeisyys myös silloin, kun on kyse työntekijöiden osallistumisesta liiketoiminnan johtamiseen ja seurauksista, joita tällä voisi olla perheyrityksiin esimerkiksi valtiontukien tai yritysten tukikelpoisuuden aloilla;

| 31. | kehottaa komissiota tekemään tällä välin osana säädösten vaikutustenarviointia toteutettavuustutkimuksen testistä, joka koskee perheyrityksiä (toimintapolitiikoista, jotka liittyvät esimerkiksi omistajuuteen, hallintorakenteeseen tai yksityisyyden suojaan) pk-yrityksiä koskevan mallin mukaisesti, ja tutkimuksen osoittaessa testin toteutettavuuden ottamaan sen mahdollisimman pian käyttöön, jotta voidaan selvittää tiettyjen säädösten vaikutus perheyrityksiin jo etukäteen ja välttää näin perheyrityksille aiheutuva tarpeeton byrokratia ja hankalat esteet kiinnittämällä erityistä huomiota yhtiö- ja yksityisoikeuden lainsäädännön yhteisvaikutuksiin; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota tekemään tällä välin osana säädösten vaikutustenarviointia toteutettavuustutkimuksen testistä, joka koskee perheyrityksiä (toimintapolitiikoista, jotka liittyvät esimerkiksi omistajuuteen, hallintorakenteeseen tai yksityisyyden suojaan) pk-yrityksiä koskevan mallin mukaisesti, ja tutkimuksen osoittaessa testin toteutettavuuden ottamaan sen mahdollisimman pian käyttöön, jotta voidaan selvittää tiettyjen säädösten vaikutus perheyrityksiin jo etukäteen ja välttää näin perheyrityksille aiheutuva tarpeeton byrokratia ja hankalat esteet kiinnittämällä erityistä huomiota yhtiö- ja yksityisoikeuden lainsäädännön yhteisvaikutuksiin;

| 32. | panee merkille, että verolainsäädäntöön, tukijärjestelmiin tai EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvät erot naapurivaltioissa voivat aiheuttaa ongelmia raja-alueen yrittäjille, kuten perheyrityksille; kehottaa tästä syystä jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen ehdotettua kansallista lainsäädäntöä ja ehdotettua EU:n lainsäädännön täytäntöönpanomenetelmää, jotta selvitetään, mitä vaikutuksia yrittäjille ja varsinkin perheyrityksille aiheutuu raja-alueilla; |
| --- | --- |

32.

panee merkille, että verolainsäädäntöön, tukijärjestelmiin tai EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvät erot naapurivaltioissa voivat aiheuttaa ongelmia raja-alueen yrittäjille, kuten perheyrityksille; kehottaa tästä syystä jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen ehdotettua kansallista lainsäädäntöä ja ehdotettua EU:n lainsäädännön täytäntöönpanomenetelmää, jotta selvitetään, mitä vaikutuksia yrittäjille ja varsinkin perheyrityksille aiheutuu raja-alueilla;

| 33. | kehottaa komissiota perustamaan sisäisen ja pysyvän työryhmän ja määrittelemään sen tehtävät; katsoo, että työryhmän olisi käsiteltävä erityisesti perheyritysten tarpeita ja niiden erityisominaisuuksia, raportoitava säännöllisesti parlamentille ja jäsenvaltioille, rohkaistava parhaiden käytäntöjen vaihtoon jäsenvaltioiden perheyrityksiä edustavien järjestöjen välillä ja levitettävä suuntaviivoja ja vakiotekstejä sekä ratkaisuja perheyrityksille niiden erityisongelmista selviämiseksi; kehottaa komissiota myös perustamaan yrityksille asiointipisteen, joka voi toimia yhteisenä Euroopan tason foorumina perheyrityksille ja perheyritysten eturyhmille ja auttaa erityiskysymyksissä, jotka liittyvät varsinkin EU:n lainsäädäntöön ja EU-rahoituksen saantiin; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota perustamaan sisäisen ja pysyvän työryhmän ja määrittelemään sen tehtävät; katsoo, että työryhmän olisi käsiteltävä erityisesti perheyritysten tarpeita ja niiden erityisominaisuuksia, raportoitava säännöllisesti parlamentille ja jäsenvaltioille, rohkaistava parhaiden käytäntöjen vaihtoon jäsenvaltioiden perheyrityksiä edustavien järjestöjen välillä ja levitettävä suuntaviivoja ja vakiotekstejä sekä ratkaisuja perheyrityksille niiden erityisongelmista selviämiseksi; kehottaa komissiota myös perustamaan yrityksille asiointipisteen, joka voi toimia yhteisenä Euroopan tason foorumina perheyrityksille ja perheyritysten eturyhmille ja auttaa erityiskysymyksissä, jotka liittyvät varsinkin EU:n lainsäädäntöön ja EU-rahoituksen saantiin;

| 34. | korostaa naisten roolia yrittäjinä perheyrityksissä; kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen naisten osallistumisesta perheyrityksiin ja arvioimaan perheyritysten tarjoamia mahdollisuuksia naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä työn ja perhe-elämän yhteensovittamista; painottaa, että on suojeltava naisten oikeutta periä perheyrityksiä tasapuolisesti miesten kanssa edistämällä miesten ja naisten välisen tasa-arvon kulttuuria, jossa arvostetaan naisten roolia yrittäjänä myös perheyritysten johtotehtävissä; painottaa myös, että perheyritysten on noudatettava sosiaaliturvaa, eläkemaksuja ja turvallisia työoloja koskevia säännöksiä; |
| --- | --- |

34.

korostaa naisten roolia yrittäjinä perheyrityksissä; kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen naisten osallistumisesta perheyrityksiin ja arvioimaan perheyritysten tarjoamia mahdollisuuksia naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä työn ja perhe-elämän yhteensovittamista; painottaa, että on suojeltava naisten oikeutta periä perheyrityksiä tasapuolisesti miesten kanssa edistämällä miesten ja naisten välisen tasa-arvon kulttuuria, jossa arvostetaan naisten roolia yrittäjänä myös perheyritysten johtotehtävissä; painottaa myös, että perheyritysten on noudatettava sosiaaliturvaa, eläkemaksuja ja turvallisia työoloja koskevia säännöksiä;

| 35. | muistuttaa jälleen kerran jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia sen tärkeydestä, että tarjolla on riittävästi laadukkaita ja kohtuuhintaisia lasten, vanhusten ja muiden huollettavien henkilöiden hoitopalveluja, verokannustimia yrityksille ja muita etuuksia, joilla autetaan palkansaajina, ammatinharjoittajina tai johtokunnan jäseninä perheyrityksissä työskenteleviä naisia ja miehiä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisessa; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa jälleen kerran jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia sen tärkeydestä, että tarjolla on riittävästi laadukkaita ja kohtuuhintaisia lasten, vanhusten ja muiden huollettavien henkilöiden hoitopalveluja, verokannustimia yrityksille ja muita etuuksia, joilla autetaan palkansaajina, ammatinharjoittajina tai johtokunnan jäseninä perheyrityksissä työskenteleviä naisia ja miehiä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisessa;

| 36. | pitää tarpeellisena, että käytettävissä ovat sellaiset äitiys-, isyys- ja vanhempainlomat, jotka ovat toisistaan riippumattomia, joiden ajalta maksetaan asianmukainen palkka ja jotka vastaavat työntekijöiden, ammatinharjoittajien ja yrittäjien tarpeita; |
| --- | --- |

36.

pitää tarpeellisena, että käytettävissä ovat sellaiset äitiys-, isyys- ja vanhempainlomat, jotka ovat toisistaan riippumattomia, joiden ajalta maksetaan asianmukainen palkka ja jotka vastaavat työntekijöiden, ammatinharjoittajien ja yrittäjien tarpeita;

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään naisyrittäjien lähettiläiden eurooppalaista verkostoa ja eurooppalaista mentoriverkostoa niiden näkyvyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään naisyrittäjien lähettiläiden eurooppalaista verkostoa ja eurooppalaista mentoriverkostoa niiden näkyvyyden lisäämiseksi;

| 38. | toteaa, että maatalousalan perheyritykset ovat maaomaisuutensa vuoksi sidoksissa sijaintipaikkaansa; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, ettei ainakaan liiallinen byrokratia vaaranna näiden perheyritysten jatkuvuutta; kiinnittää huomiota naisten tärkeään rooliin maatalousalan perheyrityksissä ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään erityisesti naispuolisille maanviljelijöille tarkoitettua liiketoimintakoulutusta, jotta naisten osallisuutta maatalousalan perheyrityksissä vahvistetaan edelleen; |
| --- | --- |

38.

toteaa, että maatalousalan perheyritykset ovat maaomaisuutensa vuoksi sidoksissa sijaintipaikkaansa; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, ettei ainakaan liiallinen byrokratia vaaranna näiden perheyritysten jatkuvuutta; kiinnittää huomiota naisten tärkeään rooliin maatalousalan perheyrityksissä ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään erityisesti naispuolisille maanviljelijöille tarkoitettua liiketoimintakoulutusta, jotta naisten osallisuutta maatalousalan perheyrityksissä vahvistetaan edelleen;

| 39. | kehottaa komissiota edistämään yrittäjähengen vahvistamista EU:ssa pitäen mielessä perheyritysten merkityksen EU:n taloudelle ja luomaan talouden huippusuoritusten kannalta suotuisan ympäristön; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota edistämään yrittäjähengen vahvistamista EU:ssa pitäen mielessä perheyritysten merkityksen EU:n taloudelle ja luomaan talouden huippusuoritusten kannalta suotuisan ympäristön;

| 40. | kehottaa komissiota laatimaan pikaisesti tiedonannon, jossa analysoidaan perheyritysten roolia ja mahdollisuutta parantaa EU:n talouden kilpailukykyä ja kasvua vuoteen 2020 mennessä, ja kehottaa laatimaan etenemissuunnitelman, jonka sisältämien toimien avulla voidaan vahvistaa EU:n perheyrityksiä niiden taloudellisessa ympäristössä, edistää niiden kehitystä, lisätä tietoisuutta toimia edellyttävistä perheyritysten erityishaasteista ja parantaa niiden kilpailu-, kansainvälistymis- ja työpaikkojen luomiskykyä; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota laatimaan pikaisesti tiedonannon, jossa analysoidaan perheyritysten roolia ja mahdollisuutta parantaa EU:n talouden kilpailukykyä ja kasvua vuoteen 2020 mennessä, ja kehottaa laatimaan etenemissuunnitelman, jonka sisältämien toimien avulla voidaan vahvistaa EU:n perheyrityksiä niiden taloudellisessa ympäristössä, edistää niiden kehitystä, lisätä tietoisuutta toimia edellyttävistä perheyritysten erityishaasteista ja parantaa niiden kilpailu-, kansainvälistymis- ja työpaikkojen luomiskykyä;

o

o o

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

41.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0036.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0032.

(3)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/gender_pay_gap/140319_gpg_fi.pdf

(4)  Komission asiantuntijaryhmän lopullinen raportti ”Overview of Family-Business-Relevant Issues”, marraskuu 2009”.

(5)  Euroopan perheyritysbarometri, kesäkuu 2014.

(6)  COM(2012)0795.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/64

---

P8_TA(2015)0291

Tutkimus ja innovointi sinisessä taloudessa työpaikkojen ja kasvun luomiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 tutkimuksen ja innovoinnin hyödyntämättömistä mahdollisuuksista sinisessä taloudessa työpaikkojen ja kasvun luomiseksi (2014/2240(INI))

(2017/C 316/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 8. toukokuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Innovointi siniseen talouteen: hyödynnetään mertemme ja valtamertemme potentiaalia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi”(COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Innovointi siniseen talouteen: hyödynnetään mertemme ja valtamertemme potentiaalia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi”(COM(2014)0254),

| — | ottaa huomioon merten aluesuunnittelun puitteista 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon merten aluesuunnittelun puitteista 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (1),

| — | ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi) (2),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke: Innovaatiounioni” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke: Innovaatiounioni” (COM(2010)0546),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2007 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin yhdennetystä meripolitiikasta (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2007 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin yhdennetystä meripolitiikasta (COM(2007)0575),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2012 annetun Limassolin julkilausuman kasvua ja työllisyyttä tukevasta merialan toimintaohjelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2012 annetun Limassolin julkilausuman kasvua ja työllisyyttä tukevasta merialan toimintaohjelmasta,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Sininen kasvu: Meritalouden ja merenkulkualan kestävän kasvun mahdollisuudet” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Sininen kasvu: Meritalouden ja merenkulkualan kestävän kasvun mahdollisuudet” (COM(2012)0494),

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Atlantin alueen meristrategiaa koskeva toimintasuunnitelma – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen” (COM(2013)0279), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Atlantin alueen meristrategiaa koskeva toimintasuunnitelma – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen” (COM(2013)0279),

| — | ottaa huomioon 29. elokuuta 2012 annetun komission vihreän kirjan ”Meriosaaminen 2020: merenpohjan kartoituksesta meriennusteisiin”(COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. elokuuta 2012 annetun komission vihreän kirjan ”Meriosaaminen 2020: merenpohjan kartoituksesta meriennusteisiin”(COM(2012)0473),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman Sininen kasvu – EU:n meritalouden, merenkulkualan ja matkailualan kestävän kasvun edistäminen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman Sininen kasvu – EU:n meritalouden, merenkulkualan ja matkailualan kestävän kasvun edistäminen (3),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman ”Meriosaaminen 2020 -aloite: merenpohjan kartoitus kestävän kalastuksen edistämiseksi” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman ”Meriosaaminen 2020 -aloite: merenpohjan kartoitus kestävän kalastuksen edistämiseksi” (4),

| — | ottaa huomioon 27. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman erityistoimista naisten aseman kehittämiseksi yhteisessä kalastuspolitiikassa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman erityistoimista naisten aseman kehittämiseksi yhteisessä kalastuspolitiikassa (5),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (6),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1292/2013 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1292/2013 (7),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1312/2013/EU Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n antama panos innovatiivisen Euroopan edistämiseen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1312/2013/EU Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n antama panos innovatiivisen Euroopan edistämiseen (8),

| — | ottaa huomioon 15. lokakuuta 2014 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Innovointi siniseen talouteen: hyödynnetään mertemme ja valtamertemme potentiaalia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. lokakuuta 2014 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Innovointi siniseen talouteen: hyödynnetään mertemme ja valtamertemme potentiaalia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi” (9),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon ”Innovointi siniseen talouteen: hyödynnetään mertemme ja valtamertemme potentiaalia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi” (10) (2015/C 019/05), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon ”Innovointi siniseen talouteen: hyödynnetään mertemme ja valtamertemme potentiaalia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi” (10) (2015/C 019/05),

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2014 annetun komission tiedonannon eurooppalaisesta strategiasta rannikko- ja merimatkailun kasvua ja työpaikkoja varten (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2014 annetun komission tiedonannon eurooppalaisesta strategiasta rannikko- ja merimatkailun kasvua ja työpaikkoja varten (COM(2014)0086),

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2014 annetut kilpailukykyneuvoston päätelmät matkailun vahvistamisesta hyödyntämällä Euroopan kulttuuri-, luonnon- ja merellistä perintöä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2014 annetut kilpailukykyneuvoston päätelmät matkailun vahvistamisesta hyödyntämällä Euroopan kulttuuri-, luonnon- ja merellistä perintöä,

| — | ottaa huomioon Brasiliassa Rio de Janeirossa 20.–22. kesäkuuta 2012 pidetyssä YK:n kestävän kehityksen kokouksessa (Rio+22) hyväksytyn loppujulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brasiliassa Rio de Janeirossa 20.–22. kesäkuuta 2012 pidetyssä YK:n kestävän kehityksen kokouksessa (Rio+22) hyväksytyn loppujulistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A8-0214/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A8-0214/2015),

| A. | toteaa, että käsite ”sininen talous” kattaa laajan kirjon taloudellisen toiminnan aloja, jotka liittyvät meriin ja valtameriin, mukaan luettuina perinteiset alat ja kehittyvät alat, joita ovat esimerkiksi kalastus, vesiviljely, meri- ja sisävesiliikenne, satamat ja logistiikka, matkailu, huviveneily ja risteilymatkailu, laivanrakennus ja -korjaus, merirakentaminen ja rannikkovyöhykkeen suojelu, mineraalivarojen etsintä ja hyödyntäminen (offshore), tuulivoiman (offshore) ja merienergian hyödyntäminen ja bioteknologia; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että käsite ”sininen talous” kattaa laajan kirjon taloudellisen toiminnan aloja, jotka liittyvät meriin ja valtameriin, mukaan luettuina perinteiset alat ja kehittyvät alat, joita ovat esimerkiksi kalastus, vesiviljely, meri- ja sisävesiliikenne, satamat ja logistiikka, matkailu, huviveneily ja risteilymatkailu, laivanrakennus ja -korjaus, merirakentaminen ja rannikkovyöhykkeen suojelu, mineraalivarojen etsintä ja hyödyntäminen (offshore), tuulivoiman (offshore) ja merienergian hyödyntäminen ja bioteknologia;

| B. | katsoo, että sinisen talouden kehittämisessä olisi keskityttävä kestävään taloudelliseen toimintaan, joka täyttää nykyisen ja tulevien sukupolvien tarpeet ja luo yhteiskunnalle vaurautta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että sinisen talouden kehittämisessä olisi keskityttävä kestävään taloudelliseen toimintaan, joka täyttää nykyisen ja tulevien sukupolvien tarpeet ja luo yhteiskunnalle vaurautta;

| C. | toteaa, että sinisen talouden kehittämiseen ei ole sisällytetty selkeästi tieteellistä tietämystä tutkimuksen ja innovoinnin perustana ja että siniseen talouteen liittyvät tieteen ja teknologian alat ovat hyvin erilaisia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että sinisen talouden kehittämiseen ei ole sisällytetty selkeästi tieteellistä tietämystä tutkimuksen ja innovoinnin perustana ja että siniseen talouteen liittyvät tieteen ja teknologian alat ovat hyvin erilaisia;

| D. | korostaa, että meriympäristön suojelu ja turvaaminen on keskeinen edellytys sinisen talouden säilyttämisessä, tukemisessa ja kehittämisessä ja että elinkelpoinen meriympäristö on ennakkoehto merten ja valtamerten luonnonvarojen hyödyntämiselle; katsoo, että innovoinnin ja kestävän kehityksen olisi oltava sinisen talouden keskeisiä osatekijöitä, jotta se voi luoda kasvua ja uusia työpaikkoja; |
| --- | --- |

D.

korostaa, että meriympäristön suojelu ja turvaaminen on keskeinen edellytys sinisen talouden säilyttämisessä, tukemisessa ja kehittämisessä ja että elinkelpoinen meriympäristö on ennakkoehto merten ja valtamerten luonnonvarojen hyödyntämiselle; katsoo, että innovoinnin ja kestävän kehityksen olisi oltava sinisen talouden keskeisiä osatekijöitä, jotta se voi luoda kasvua ja uusia työpaikkoja;

| E. | katsoo, että tieto ja tietämys meristä ja valtameristä, niiden luonnonvaroista ja monimuotoisuudesta sekä vuorovaikutuksesta ihmisen toiminnan kanssa on erittäin puutteellista ja että juuri ihmisen toimet – joko jo toteutetut tai vasta suunnitteilla olevat – rajoittavat ympäristövaikutuksillaan ja niiden kumuloitumisella merkittävästi näiden luonnonvarojen kestävää käyttöä ja muodostavat esteen innovoinnille sekä merten ja valtamerten täyden potentiaalin hyödyntämiselle maailman väestön lisääntyessä nopeasti ja meriä ja valtameriä hyödynnettäessä entistä enemmän ravinnon, tilan, energian ja mineraalien vuoksi, mikä edellyttää järjestelmällisempää lähestymistapaa niiden kestävään käyttöön; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että tieto ja tietämys meristä ja valtameristä, niiden luonnonvaroista ja monimuotoisuudesta sekä vuorovaikutuksesta ihmisen toiminnan kanssa on erittäin puutteellista ja että juuri ihmisen toimet – joko jo toteutetut tai vasta suunnitteilla olevat – rajoittavat ympäristövaikutuksillaan ja niiden kumuloitumisella merkittävästi näiden luonnonvarojen kestävää käyttöä ja muodostavat esteen innovoinnille sekä merten ja valtamerten täyden potentiaalin hyödyntämiselle maailman väestön lisääntyessä nopeasti ja meriä ja valtameriä hyödynnettäessä entistä enemmän ravinnon, tilan, energian ja mineraalien vuoksi, mikä edellyttää järjestelmällisempää lähestymistapaa niiden kestävään käyttöön;

| F. | toteaa, että merten ekosysteemit ovat luonnon monimuotoisuuden herkkiä pisteitä, joihin ihmisen toiminta vaikuttaa suuresti, ja että on yhä tärkeämpää hankkia ja jakaa täsmällistä tietoa luontotyyppien sijainnista ja laajuudesta herkkien alueiden järkevän hallinnan, kehittämisen ja suojelun helpottamiseksi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että merten ekosysteemit ovat luonnon monimuotoisuuden herkkiä pisteitä, joihin ihmisen toiminta vaikuttaa suuresti, ja että on yhä tärkeämpää hankkia ja jakaa täsmällistä tietoa luontotyyppien sijainnista ja laajuudesta herkkien alueiden järkevän hallinnan, kehittämisen ja suojelun helpottamiseksi;

| G. | katsoo, että sinisen talouden menestyksekkään innovoinnin esteet eivät liity pelkästään tieteellisen tiedon, jota korkeakoulut, yritykset ja tutkimuslaitokset pyrkivät kokoamaan huippututkimuksella, puutteeseen, vaan kyse on suurelta osin myös sekä julkisista että yksityisistä varoista saatavan rahoituksen puutteesta; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että sinisen talouden menestyksekkään innovoinnin esteet eivät liity pelkästään tieteellisen tiedon, jota korkeakoulut, yritykset ja tutkimuslaitokset pyrkivät kokoamaan huippututkimuksella, puutteeseen, vaan kyse on suurelta osin myös sekä julkisista että yksityisistä varoista saatavan rahoituksen puutteesta;

| H. | katsoo, että merten luonnonvarojen mahdollinen hyödyntäminen kestävien uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä voisi tarjota merkittävän panoksen EU:n energiavarmuusstrategiaan, kun jäsenvaltioiden riippuvuus EU:n ulkopuolisista energialähteistä vähenisi; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että merten luonnonvarojen mahdollinen hyödyntäminen kestävien uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä voisi tarjota merkittävän panoksen EU:n energiavarmuusstrategiaan, kun jäsenvaltioiden riippuvuus EU:n ulkopuolisista energialähteistä vähenisi;

| I. | katsoo, että sinisen talouden kestävä kehittäminen voi edistää voimakkaasti kasvua ja talouden kehitystä sekä työpaikkojen luomista erityisesti rannikkoalueilla, syrjäisimmillä alueilla ja saarialueilla, samalla kun otetaan huomioon kunkin maantieteellisen alueen erityiset ja moninaiset tarpeet ja erot; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että sinisen talouden kestävä kehittäminen voi edistää voimakkaasti kasvua ja talouden kehitystä sekä työpaikkojen luomista erityisesti rannikkoalueilla, syrjäisimmillä alueilla ja saarialueilla, samalla kun otetaan huomioon kunkin maantieteellisen alueen erityiset ja moninaiset tarpeet ja erot;

| J. | toteaa, että meriin ja valtameriin liittyvään tutkimukseen ja innovointiin tehtävien investointien lisääminen voi auttaa tukemaan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteita, koska niiden avulla voidaan korjata jäsenvaltioiden välisiä epäsymmetrioita ja kasvavia eroja sekä vahvistaa EU:n maailmanlaajuista asemaa meripolitiikan alalla ja sinisessä taloudessa (esimerkiksi ympäristötekniikan viennin avulla) ottaen huomioon pienten ja keskisuurten yritysten ja perheyritysten merkityksen innovoinnille ja työpaikoille; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että meriin ja valtameriin liittyvään tutkimukseen ja innovointiin tehtävien investointien lisääminen voi auttaa tukemaan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteita, koska niiden avulla voidaan korjata jäsenvaltioiden välisiä epäsymmetrioita ja kasvavia eroja sekä vahvistaa EU:n maailmanlaajuista asemaa meripolitiikan alalla ja sinisessä taloudessa (esimerkiksi ympäristötekniikan viennin avulla) ottaen huomioon pienten ja keskisuurten yritysten ja perheyritysten merkityksen innovoinnille ja työpaikoille;

| K. | toteaa, että sinisen talouden toimintojen osalta on tarkasteltava erilaisia eri tasojen toimivaltuuksia erityisesti kansainvälisellä, unionin ja jäsenvaltioiden tasolla; toteaa, että sinisen talouden kehitykseen liittyvät alakohtaiset painopisteet saattavat vaihdella jäsenvaltiosta toiseen riippuen toisaalta asianomaisten perinteisten tai vakiintuneiden alojen kehitystasosta ja toisaalta olemassa olevista resursseista sekä kehittyvien alojen kehityspotentiaalista kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että sinisen talouden toimintojen osalta on tarkasteltava erilaisia eri tasojen toimivaltuuksia erityisesti kansainvälisellä, unionin ja jäsenvaltioiden tasolla; toteaa, että sinisen talouden kehitykseen liittyvät alakohtaiset painopisteet saattavat vaihdella jäsenvaltiosta toiseen riippuen toisaalta asianomaisten perinteisten tai vakiintuneiden alojen kehitystasosta ja toisaalta olemassa olevista resursseista sekä kehittyvien alojen kehityspotentiaalista kussakin jäsenvaltiossa;

| L. | toteaa, että innovointimahdollisuuksien hyödyntäminen sinisessä taloudessa edellyttää ammattitaitoista ja asianmukaisesti koulutettua työvoimaa; toteaa, että nykyiseen osaamisvajeeseen on puututtava; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että innovointimahdollisuuksien hyödyntäminen sinisessä taloudessa edellyttää ammattitaitoista ja asianmukaisesti koulutettua työvoimaa; toteaa, että nykyiseen osaamisvajeeseen on puututtava;

| M. | katsoo, että meriin ja valtameriin ei saa soveltaa sinisen talouden mahdollisuuksien hyödyntämisen nimissä sellaisia luonnonvarojen hyödyntämisen kestämättömiä menetelmiä ja kasvumalleja, jotka ovat jo osoittautuneet kestämättömiksi, ja että merten ja valtamerten luonnonvarojen hyödyntämisessä on otettava tarkasti huomioon tarve varmistaa näiden luonnonvarojen hyvä hallinta ja suojelu sekä turvata meriekosysteemeihin liittyvä tasapaino ja ennallistamalla vahingoittuneita ekosysteemejä torjumalla innovatiivisilla menetelmillä resurssitehokkaasti merten saastumista, erityisesti lisääntyvää muovijätettä, plastiglomeraatteja ja hajoavia mikromuovihiukkasia ja kierrättämällä jätettä ilman luonnonvarojen haaskausta; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että meriin ja valtameriin ei saa soveltaa sinisen talouden mahdollisuuksien hyödyntämisen nimissä sellaisia luonnonvarojen hyödyntämisen kestämättömiä menetelmiä ja kasvumalleja, jotka ovat jo osoittautuneet kestämättömiksi, ja että merten ja valtamerten luonnonvarojen hyödyntämisessä on otettava tarkasti huomioon tarve varmistaa näiden luonnonvarojen hyvä hallinta ja suojelu sekä turvata meriekosysteemeihin liittyvä tasapaino ja ennallistamalla vahingoittuneita ekosysteemejä torjumalla innovatiivisilla menetelmillä resurssitehokkaasti merten saastumista, erityisesti lisääntyvää muovijätettä, plastiglomeraatteja ja hajoavia mikromuovihiukkasia ja kierrättämällä jätettä ilman luonnonvarojen haaskausta;

| N. | ottaa huomioon, että lukuisia rannikko- ja merialueiden ympäristöhallinnan välineitä, kuten tutkimusten seurannan suunnittelua, tuetaan merenpohjan kartoituksella määrittämällä alueita, joilla todennäköisesti on tärkeitä luontotyyppejä, tai tarjoamalla tietoa offshore-hankkeiden sijoittamisen ja suunnittelun tukemiseksi, kuten laiturien ja venesatamien kehittäminen, rannikon suojarakentaminen, avomeren tuulipuistot ja maan kohoaminen, ympäristön kannalta kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että lukuisia rannikko- ja merialueiden ympäristöhallinnan välineitä, kuten tutkimusten seurannan suunnittelua, tuetaan merenpohjan kartoituksella määrittämällä alueita, joilla todennäköisesti on tärkeitä luontotyyppejä, tai tarjoamalla tietoa offshore-hankkeiden sijoittamisen ja suunnittelun tukemiseksi, kuten laiturien ja venesatamien kehittäminen, rannikon suojarakentaminen, avomeren tuulipuistot ja maan kohoaminen, ympäristön kannalta kestävällä tavalla;

| O. | toteaa, että Lissabonin sopimuksen 190 artiklan ja Rio+20-konferenssin julistuksen mukaan ennalta varautumisen periaatteen ja ekosysteemiperustaisen lähestymistavan olisi oltava keskeisessä asemassa kaikkien sellaisten toimintojen hallinnassa, joilla on vaikutusta meriympäristöön; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Lissabonin sopimuksen 190 artiklan ja Rio+20-konferenssin julistuksen mukaan ennalta varautumisen periaatteen ja ekosysteemiperustaisen lähestymistavan olisi oltava keskeisessä asemassa kaikkien sellaisten toimintojen hallinnassa, joilla on vaikutusta meriympäristöön;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on pyrkinyt kehittämään ja ehdottamaan ohjelmia ja suuntaviivoja kokonaisuutena, joka kattaa siniseen talouteen liittyvät toimenpiteet ja innovoinnin siniseen talouteen ja jonka arvioinnin on perustuttava konkreettisiin tuloksiin, joilla tuetaan sinisen talouden kehittämistä koskevia jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten ponnisteluja; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on pyrkinyt kehittämään ja ehdottamaan ohjelmia ja suuntaviivoja kokonaisuutena, joka kattaa siniseen talouteen liittyvät toimenpiteet ja innovoinnin siniseen talouteen ja jonka arvioinnin on perustuttava konkreettisiin tuloksiin, joilla tuetaan sinisen talouden kehittämistä koskevia jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten ponnisteluja;

| Q. | katsoo, että uuden, kestävän sinisen talouden edistämisen ja kehittämisen on oltava myös osa EU:n kehityspolitiikkaa, ulkopolitiikkaa ja Välimeren unionia ja että juuri Välimeren rannalla sijaitsevat Afrikan valtiot, Intian valtamerellä sijaitsevat Itä-Afrikan saarivaltiot ja talouskumppanuussopimusten piiriin kuuluvat AKT-saarivaltiot on otettava huomioon kumppaneina kestävän meritalouden (sinisen talouden) rakentamisessa; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että uuden, kestävän sinisen talouden edistämisen ja kehittämisen on oltava myös osa EU:n kehityspolitiikkaa, ulkopolitiikkaa ja Välimeren unionia ja että juuri Välimeren rannalla sijaitsevat Afrikan valtiot, Intian valtamerellä sijaitsevat Itä-Afrikan saarivaltiot ja talouskumppanuussopimusten piiriin kuuluvat AKT-saarivaltiot on otettava huomioon kumppaneina kestävän meritalouden (sinisen talouden) rakentamisessa;

| R. | katsoo, että rannikko- ja saariyhteisöjen paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeinen osapuoli sinisen talouden mahdollisuuksista ja sen toteuttamisesta käytävässä keskustelussa; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että rannikko- ja saariyhteisöjen paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeinen osapuoli sinisen talouden mahdollisuuksista ja sen toteuttamisesta käytävässä keskustelussa;

| S. | toteaa, että rannikkoalueilla on erityispiirteitä, jotka erottavat ne muista alueista ja määräävät niiden kehitysmahdollisuudet keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että rannikkoalueilla on erityispiirteitä, jotka erottavat ne muista alueista ja määräävät niiden kehitysmahdollisuudet keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;

| T. | toteaa, että Euroopan valtameret ja meret poikkeavat toisistaan suuresti, kun verrataan esimerkiksi Atlantin vesiä Irlannin edustalla Mustanmeren vesiin Romanian edustalla ja arktisen alueen kylmiä vesiä Välimeren lämpimiin vesiin; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että Euroopan valtameret ja meret poikkeavat toisistaan suuresti, kun verrataan esimerkiksi Atlantin vesiä Irlannin edustalla Mustanmeren vesiin Romanian edustalla ja arktisen alueen kylmiä vesiä Välimeren lämpimiin vesiin;

| U. | ottaa huomioon, että matkailun osuus EU:n BKT:sta on viisi prosenttia, se tarjoaa 12 miljoonaa työpaikkaa ja mahdollistaa 2,2 miljoonan yrityksen toiminnan; toteaa, että kulttuurimatkailu muodostaa lähes 40 prosenttia matkailusta Euroopassa; toteaa, että merelle ja rannikolle suuntautuvan matkailun osuus on kolmannes kaikista matkailutoiminnoista Euroopassa ja se työllistää 3,2 miljoonaa henkilöä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että matkailun osuus EU:n BKT:sta on viisi prosenttia, se tarjoaa 12 miljoonaa työpaikkaa ja mahdollistaa 2,2 miljoonan yrityksen toiminnan; toteaa, että kulttuurimatkailu muodostaa lähes 40 prosenttia matkailusta Euroopassa; toteaa, että merelle ja rannikolle suuntautuvan matkailun osuus on kolmannes kaikista matkailutoiminnoista Euroopassa ja se työllistää 3,2 miljoonaa henkilöä;

| V. | toteaa, että nykyisen arvion mukaan 3–5 prosenttia unionin BKT:stä tulee koko merialalta, sillä ala työllistää noin 5,6 miljoonaa henkeä ja tuottaa Euroopan talouden hyväksi 495 miljardia euroa; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että nykyisen arvion mukaan 3–5 prosenttia unionin BKT:stä tulee koko merialalta, sillä ala työllistää noin 5,6 miljoonaa henkeä ja tuottaa Euroopan talouden hyväksi 495 miljardia euroa;

| W. | toteaa, että molekyylien määrän uskotaan nykyisin olevan huomattavasti suurempi meressä kuin maalla ja niiden katsotaan tarjoavan huomattavia mahdollisuuksia tutkimukselle terveydenhoidon, kosmetiikan ja bioteknologian aloilla; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että molekyylien määrän uskotaan nykyisin olevan huomattavasti suurempi meressä kuin maalla ja niiden katsotaan tarjoavan huomattavia mahdollisuuksia tutkimukselle terveydenhoidon, kosmetiikan ja bioteknologian aloilla;

| X. | katsoo, että yhdennetyllä meripolitiikalla on voimakas vipuvaikutus sinisen talouden toimintoihin, erityisesti kun pyritään löytämään yhteinen vastaus kaikkiin haasteisiin, jotka nykyisin koettelevat Euroopan meriä; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että yhdennetyllä meripolitiikalla on voimakas vipuvaikutus sinisen talouden toimintoihin, erityisesti kun pyritään löytämään yhteinen vastaus kaikkiin haasteisiin, jotka nykyisin koettelevat Euroopan meriä;

| Y. | katsoo, että aiemman yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) mukaiset kalatalouden kehittämisryhmät osoittautuivat erittäin hyödyllisiksi välineiksi, joilla luotiin työpaikkoja ja vaurautta sekä sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, sekä päätöksentekijöiksi ja oman alansa aktiivisiksi toimijoiksi; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että aiemman yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) mukaiset kalatalouden kehittämisryhmät osoittautuivat erittäin hyödyllisiksi välineiksi, joilla luotiin työpaikkoja ja vaurautta sekä sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, sekä päätöksentekijöiksi ja oman alansa aktiivisiksi toimijoiksi;

| 1. | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Innovointi siniseen talouteen: hyödynnetään mertemme ja valtamertemme potentiaalia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi”; toteaa, että tämä tiedonanto on suppea eikä kata kaikkia siniseen talouteen kuuluvia aloja; kehottaa komissiota omaksumaan yhtenäisen ja kattavamman lähestymistavan, johon sisällytetään innovoinnin ja työpaikkojen luomisen haasteet keskenään vuorovaikutuksessa olevilla eri aloilla; |
| --- | --- |

1.

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Innovointi siniseen talouteen: hyödynnetään mertemme ja valtamertemme potentiaalia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi”; toteaa, että tämä tiedonanto on suppea eikä kata kaikkia siniseen talouteen kuuluvia aloja; kehottaa komissiota omaksumaan yhtenäisen ja kattavamman lähestymistavan, johon sisällytetään innovoinnin ja työpaikkojen luomisen haasteet keskenään vuorovaikutuksessa olevilla eri aloilla;

| 2. | kannattaa sinisen talouden erityistä ja kattavaa määritelmää, johon sisällytetään kaikki alakohtaiset ja eri alojen väliset toimet, jotka liittyvät valtameriin, meriin, rannikkojen ekosysteemeihin, niihin yhteydessä oleviin takamaihin ja rannikkoalueisiin, mukaan luettuina myös suorat ja epäsuorat tukitoimenpiteet; kehottaa kiinnittämään huomiota innovoinnin laaja-alaiseen merkitykseen kaikissa näissä toimissa, olivat ne sitten perinteisiä tai uusia; |
| --- | --- |

2.

kannattaa sinisen talouden erityistä ja kattavaa määritelmää, johon sisällytetään kaikki alakohtaiset ja eri alojen väliset toimet, jotka liittyvät valtameriin, meriin, rannikkojen ekosysteemeihin, niihin yhteydessä oleviin takamaihin ja rannikkoalueisiin, mukaan luettuina myös suorat ja epäsuorat tukitoimenpiteet; kehottaa kiinnittämään huomiota innovoinnin laaja-alaiseen merkitykseen kaikissa näissä toimissa, olivat ne sitten perinteisiä tai uusia;

| 3. | toteaa, että tarvitaan siniseen talouteen liittyvien toimintojen strategista suunnittelua, suoria rahoitusmenetelmiä, painopisteiden kohdentamista ja toimintasuunnitelma, jotta alan toiminta saadaan vilkastumaan vuoteen 2020 mennessä, mukaan luettuina tietyt yhteistyömekanismit ja investoinnit infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että tarvitaan siniseen talouteen liittyvien toimintojen strategista suunnittelua, suoria rahoitusmenetelmiä, painopisteiden kohdentamista ja toimintasuunnitelma, jotta alan toiminta saadaan vilkastumaan vuoteen 2020 mennessä, mukaan luettuina tietyt yhteistyömekanismit ja investoinnit infrastruktuuriin;

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tieteellisen analyysin ja tarkastelemaan määrällisesti nykyisten siniseen talouteen kuuluvien toimintojensa laajuutta; kehottaa laatimaan unionin yhdennetyn meriteollisuusstrategian, joka yhdistäisi kaikki eri merialoja koskevat EU:n aloitteet; kehottaa komissiota toteuttamaan inventaarion niistä lukuisista siniseen talouteen liittyvistä hankkeista, joita se on rahoittanut aiemmin, sekä käynnistämään tutkimuksen sinisen talouden merkityksestä ja painoarvosta; |
| --- | --- |

4.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tieteellisen analyysin ja tarkastelemaan määrällisesti nykyisten siniseen talouteen kuuluvien toimintojensa laajuutta; kehottaa laatimaan unionin yhdennetyn meriteollisuusstrategian, joka yhdistäisi kaikki eri merialoja koskevat EU:n aloitteet; kehottaa komissiota toteuttamaan inventaarion niistä lukuisista siniseen talouteen liittyvistä hankkeista, joita se on rahoittanut aiemmin, sekä käynnistämään tutkimuksen sinisen talouden merkityksestä ja painoarvosta;

| 5. | painottaa, että meriin ja valtameriin kohdistuu jo valtava ihmisten toimien aiheuttama paine ja niihin liittyviä seurauksia (kuten pilaantuminen, ympäristön ja ilmaston muutokset, luonnonvarojen liiallinen käyttö ja liikakalastus), mutta merissä ja valtamerissä on kuitenkin merkittäviä ekosysteemivarantoja, jotka ovat saavuttamattomissa ja siksi edelleen koskemattomia; katsoo, että sinisessä taloudessa olisikin pyrittävä suojelemaan, ennallistamaan ja ylläpitämään merten ja valtamerten ekosysteemejä, luonnon monimuotoisuutta, niiden sietokykyä ja tuottavuutta, mukaan luettuna merten luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemien toiminta; katsoo, että ennalta varautumisen periaatteen ja ekosysteemien olisi oltava keskeisessä asemassa sinisessä taloudessa; |
| --- | --- |

5.

painottaa, että meriin ja valtameriin kohdistuu jo valtava ihmisten toimien aiheuttama paine ja niihin liittyviä seurauksia (kuten pilaantuminen, ympäristön ja ilmaston muutokset, luonnonvarojen liiallinen käyttö ja liikakalastus), mutta merissä ja valtamerissä on kuitenkin merkittäviä ekosysteemivarantoja, jotka ovat saavuttamattomissa ja siksi edelleen koskemattomia; katsoo, että sinisessä taloudessa olisikin pyrittävä suojelemaan, ennallistamaan ja ylläpitämään merten ja valtamerten ekosysteemejä, luonnon monimuotoisuutta, niiden sietokykyä ja tuottavuutta, mukaan luettuna merten luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemien toiminta; katsoo, että ennalta varautumisen periaatteen ja ekosysteemien olisi oltava keskeisessä asemassa sinisessä taloudessa;

| 6. | painottaa uuden teknologian suurta merkitystä merten ekosysteemien rappeutumisen torjumiseksi, ja korostaa sinisen talouden ja vihreän talouden tiivistä yhteyttä erityisesti, kun on kyse merten innovatiivisesta puhdistuksesta ja ympäristölle haitallisten muovien kierrättämisestä kustannustehokkaasti; |
| --- | --- |

6.

painottaa uuden teknologian suurta merkitystä merten ekosysteemien rappeutumisen torjumiseksi, ja korostaa sinisen talouden ja vihreän talouden tiivistä yhteyttä erityisesti, kun on kyse merten innovatiivisesta puhdistuksesta ja ympäristölle haitallisten muovien kierrättämisestä kustannustehokkaasti;

| 7. | toteaa, että merten ja valtamerten – merenpohja ja merten eliöstö mukaan luettuina – parempi tuntemus yhdessä ympäristövaikutusten arviointien kanssa mahdollistaa, että merten luonnonvaroja voidaan hyödyntää kestävällä tavalla ja parantaa tieteellistä perustaa, johon EU:n eri meripolitiikat nojaavat; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että merten ja valtamerten – merenpohja ja merten eliöstö mukaan luettuina – parempi tuntemus yhdessä ympäristövaikutusten arviointien kanssa mahdollistaa, että merten luonnonvaroja voidaan hyödyntää kestävällä tavalla ja parantaa tieteellistä perustaa, johon EU:n eri meripolitiikat nojaavat;

| 8. | kehottaa komissiota arvioimaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (edellä mainittujen tieteellisen analyysin ja inventaarion toteuttamisen jälkeen) sinisen talouden (alakohtaisia, kansallisia ja unionin tasoisia) rahoitustarpeita, jotta sen kestävään kasvuun, kehitykseen ja työpaikkojen luomiseen liittyvät mahdollisuudet voidaan toteuttaa kiinnittäen erityistä huomiota alueisiin, jotka ovat erittäin riippuvaisia kalastuksesta, sekä uusiin yrityksiin, pk-yrityksiin ja perheyrityksiin; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota arvioimaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (edellä mainittujen tieteellisen analyysin ja inventaarion toteuttamisen jälkeen) sinisen talouden (alakohtaisia, kansallisia ja unionin tasoisia) rahoitustarpeita, jotta sen kestävään kasvuun, kehitykseen ja työpaikkojen luomiseen liittyvät mahdollisuudet voidaan toteuttaa kiinnittäen erityistä huomiota alueisiin, jotka ovat erittäin riippuvaisia kalastuksesta, sekä uusiin yrityksiin, pk-yrityksiin ja perheyrityksiin;

| 9. | korostaa, että sinisen talouden kestävä kehittäminen edellyttää entistä suurempia investointeja osaamiseen ja tutkimukseen; pitää valitettavina vaikutuksia, joita tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin tehtävillä julkisilla investoinneilla on kansallisiin tutkimusjärjestelmiin lyhyellä ja pitkällä aikavälillä; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on varmistettava vakaa rahoitus meriympäristöä ja sen taloudellista potentiaalia koskevan ymmärryksen lisäämiseksi siten, että rahoituksen jatkuvuus ja ennustettavuus taataan pitkällä aikavälillä ja että jo olemassa olevien ja toimivien ohjelmien rahoitusta ei vaaranneta; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että sinisen talouden kestävä kehittäminen edellyttää entistä suurempia investointeja osaamiseen ja tutkimukseen; pitää valitettavina vaikutuksia, joita tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin tehtävillä julkisilla investoinneilla on kansallisiin tutkimusjärjestelmiin lyhyellä ja pitkällä aikavälillä; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on varmistettava vakaa rahoitus meriympäristöä ja sen taloudellista potentiaalia koskevan ymmärryksen lisäämiseksi siten, että rahoituksen jatkuvuus ja ennustettavuus taataan pitkällä aikavälillä ja että jo olemassa olevien ja toimivien ohjelmien rahoitusta ei vaaranneta;

| 10. | vaatii komissiota edistämään ajan tasalla olevien ja säännöllisten tieteellisten tietojen hankkimista merilajien kannoista EU:n aluevesillä ja niiden ulkopuolella yhteistyössä muiden kansainvälisten elinten kanssa; muistuttaa merten ja merenkulkualan tutkimuksen monialaisesta ominaisluonteesta ja korostaa, että on tärkeää tukea poikkitieteellistä lähestymistapaa, joka kattaa merien ja merenkulkualan tutkimuksen eri sektorit ja tieteenalat; |
| --- | --- |

10.

vaatii komissiota edistämään ajan tasalla olevien ja säännöllisten tieteellisten tietojen hankkimista merilajien kannoista EU:n aluevesillä ja niiden ulkopuolella yhteistyössä muiden kansainvälisten elinten kanssa; muistuttaa merten ja merenkulkualan tutkimuksen monialaisesta ominaisluonteesta ja korostaa, että on tärkeää tukea poikkitieteellistä lähestymistapaa, joka kattaa merien ja merenkulkualan tutkimuksen eri sektorit ja tieteenalat;

| 11. | vaatii selkeiden tavoitteiden ja aikataulujen laatimista, jotta merenpohjaa, vesimassoja tai eläviä luonnonvaroja koskevat tiedot olisivat avoimia, paremmin saatavilla ja täysin yhteentoimivia sekä harmonisoituja; kehottaa innovoinnin edistämiseksi asettamaan meriä ja valtameriä koskevat tiedot julkisesti saataville varmistaen kuitenkin, ettei varoja tuhlata eivätkä hankkeet ole päällekkäisiä; toteaa, että myös tiedonhankintahankkeisiin investoiminen edistää osaltaan tuottavuutta ja innovoinnin lisäämistä; |
| --- | --- |

11.

vaatii selkeiden tavoitteiden ja aikataulujen laatimista, jotta merenpohjaa, vesimassoja tai eläviä luonnonvaroja koskevat tiedot olisivat avoimia, paremmin saatavilla ja täysin yhteentoimivia sekä harmonisoituja; kehottaa innovoinnin edistämiseksi asettamaan meriä ja valtameriä koskevat tiedot julkisesti saataville varmistaen kuitenkin, ettei varoja tuhlata eivätkä hankkeet ole päällekkäisiä; toteaa, että myös tiedonhankintahankkeisiin investoiminen edistää osaltaan tuottavuutta ja innovoinnin lisäämistä;

| 12. | pyytää, että julkisista varoista rahoitetun tutkimuksen tulokset asetetaan julkisesti saataville ei-kaupallisiin tarkoituksiin (turvaten kuitenkin jäsenvaltioille strategisesti merkittävät tiedot), ja katsoo, että tämän periaatteen on velvoitettava EU:n tutkimusohjelmien kumppaneita; kannustaa tarjoamaan mahdollisuuden tutustua vapaasti tietoihin, jotka tukevat kyseisten tutkimusten tuloksia; kehottaa laatimaan EU:n aloitteen merenkulkualan yksityisten yritysten rohkaisemiseksi jakamaan niille taloudellista merkityksetöntä tietoa tutkimustarkoituksiin ja kehottaa komissiota ottamaan Horisontti 2020 -tutkimustietofoorumin käyttöön mahdollisimman pikaisesti; |
| --- | --- |

12.

pyytää, että julkisista varoista rahoitetun tutkimuksen tulokset asetetaan julkisesti saataville ei-kaupallisiin tarkoituksiin (turvaten kuitenkin jäsenvaltioille strategisesti merkittävät tiedot), ja katsoo, että tämän periaatteen on velvoitettava EU:n tutkimusohjelmien kumppaneita; kannustaa tarjoamaan mahdollisuuden tutustua vapaasti tietoihin, jotka tukevat kyseisten tutkimusten tuloksia; kehottaa laatimaan EU:n aloitteen merenkulkualan yksityisten yritysten rohkaisemiseksi jakamaan niille taloudellista merkityksetöntä tietoa tutkimustarkoituksiin ja kehottaa komissiota ottamaan Horisontti 2020 -tutkimustietofoorumin käyttöön mahdollisimman pikaisesti;

| 13. | kehottaa sisällyttämään Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODnet-hankkeen) ihmisen aiheuttamia vaikutuksia koskevaan osioon selvityksen kumulatiivisista vaikutuksista, merien roskaantumisesta, merien melusaasteesta ja liukenemattomista hormonaalisista haitta-aineista; |
| --- | --- |

13.

kehottaa sisällyttämään Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODnet-hankkeen) ihmisen aiheuttamia vaikutuksia koskevaan osioon selvityksen kumulatiivisista vaikutuksista, merien roskaantumisesta, merien melusaasteesta ja liukenemattomista hormonaalisista haitta-aineista;

| 14. | torjuu komission ehdottamat Horisontti 2020 -ohjelman talousarvion leikkaukset; |
| --- | --- |

14.

torjuu komission ehdottamat Horisontti 2020 -ohjelman talousarvion leikkaukset;

| 15. | kehottaa komissiota tekemään säännöllisiä arvioita Horisontti 2020 -ohjelman toteuttamisesta siniseen talouteen liittyvillä aloilla ja asettamaan niiden tulokset julkisesti saataville; kannattaa erityisen kumppanuuden perustamista merenkulkualalle Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa ja kehottaa sisällyttämään sen Horisontti 2020 -ohjelman kauden 2016–2017 työohjelmaan; katsoo, että on tehtävä enemmän työtä tutkimuksen ja markkinoilla olevien tuotteiden ja prosessien, kasvun ja työpaikkojen kehittämisen välisen yhteyden parantamiseksi; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota tekemään säännöllisiä arvioita Horisontti 2020 -ohjelman toteuttamisesta siniseen talouteen liittyvillä aloilla ja asettamaan niiden tulokset julkisesti saataville; kannattaa erityisen kumppanuuden perustamista merenkulkualalle Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa ja kehottaa sisällyttämään sen Horisontti 2020 -ohjelman kauden 2016–2017 työohjelmaan; katsoo, että on tehtävä enemmän työtä tutkimuksen ja markkinoilla olevien tuotteiden ja prosessien, kasvun ja työpaikkojen kehittämisen välisen yhteyden parantamiseksi;

| 16. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että jäsenvaltioilla ja alueviranomaisilla on keskeinen vastuu sinisen talouden kehittämisestä, ja kannustaa komissiota tukemaan ja edistämään kaikkia jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten välisen yhteistyön (käsitellen tällä alalla nykyisin ilmeneviä puutteita) muotoja, kuten yhteisiä ohjelma-aloitteita, ja ottamaan mukaan merenkulkualan klusterit, kalatalousalan toimijat ja paikallisyhteisöt; korostaa makro-alueellisten strategioiden roolia keinona tarkastella yhteisiä haasteita ja hyödyntää yhteisiä mahdollisuuksia (esimerkiksi Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva strategia) ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan työtä onnistuneiden alueellisten tutkimushankkeiden (esimerkiksi BONUS) pohjalta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että jäsenvaltioilla ja alueviranomaisilla on keskeinen vastuu sinisen talouden kehittämisestä, ja kannustaa komissiota tukemaan ja edistämään kaikkia jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten välisen yhteistyön (käsitellen tällä alalla nykyisin ilmeneviä puutteita) muotoja, kuten yhteisiä ohjelma-aloitteita, ja ottamaan mukaan merenkulkualan klusterit, kalatalousalan toimijat ja paikallisyhteisöt; korostaa makro-alueellisten strategioiden roolia keinona tarkastella yhteisiä haasteita ja hyödyntää yhteisiä mahdollisuuksia (esimerkiksi Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva strategia) ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan työtä onnistuneiden alueellisten tutkimushankkeiden (esimerkiksi BONUS) pohjalta;

| 17. | kehottaa käynnistämään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja kumppanuuksia EU:n välineistä ja kansallisista välineistä saatavilla olevan rahoituksen kohdentamiseksi entistä tehokkaammin; korostaa, että ensisijaisiksi olisi katsottava hanke-ehdotukset, joilla on välitön vaikutus ja panostus siniseen talouteen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa käynnistämään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja kumppanuuksia EU:n välineistä ja kansallisista välineistä saatavilla olevan rahoituksen kohdentamiseksi entistä tehokkaammin; korostaa, että ensisijaisiksi olisi katsottava hanke-ehdotukset, joilla on välitön vaikutus ja panostus siniseen talouteen;

| 18. | painottaa, että on jäsenvaltioiden edun mukaista laajentaa yhteistyöpohjaa eteläisen Välimeren valtioiden kanssa, ja kehottaa jäsenvaltioita pitämään sinistä taloutta uutena yhteistyön teemana; kannustaa kolmansien maiden (Välimeren unioni, Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestö) kanssa tehtävän yhteistyön muotoja ja kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n kehityspolitiikan tavoitteisiin tuen, jolla kehitetään kestävää sinistä taloutta; |
| --- | --- |

18.

painottaa, että on jäsenvaltioiden edun mukaista laajentaa yhteistyöpohjaa eteläisen Välimeren valtioiden kanssa, ja kehottaa jäsenvaltioita pitämään sinistä taloutta uutena yhteistyön teemana; kannustaa kolmansien maiden (Välimeren unioni, Mustanmeren taloudellisen yhteistyön järjestö) kanssa tehtävän yhteistyön muotoja ja kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n kehityspolitiikan tavoitteisiin tuen, jolla kehitetään kestävää sinistä taloutta;

| 19. | kehottaa komissiota luomaan suotuisat sääntelyedellytykset sinisen talouden uusiutuvaan energiaan investoimiselle sekä esittämään selkeät ja vakaat puitteet tutkimukselle, yrityksille ja hallituksille, jotta voidaan lisätä investointeja innovatiivisiin hankkeisiin uusiutuvan energian tuottamiseksi; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota luomaan suotuisat sääntelyedellytykset sinisen talouden uusiutuvaan energiaan investoimiselle sekä esittämään selkeät ja vakaat puitteet tutkimukselle, yrityksille ja hallituksille, jotta voidaan lisätä investointeja innovatiivisiin hankkeisiin uusiutuvan energian tuottamiseksi;

| 20. | painottaa, että Euroopan meret ja valtameret ovat hyvin erilaisia ja että tämän vuoksi on tärkeää, ettei Euroopan komissio sovella yhtä ainoaa lähestymistapaa; kiinnittää huomiota tarpeeseen edistää yhteisiin periaatteisiin, kuten kestävään kehitykseen, perustuvaa yhdennettyä lähestymistapaa sinisen talouden eri aloihin tunnustamalla eri alueiden erityispiirteet ja tarpeet ja eri jäsenvaltioiden painopisteet ja kunnioittamalla niitä sekä tukemalla jäsenvaltioita näiden painopisteiden kehittämisessä; |
| --- | --- |

20.

painottaa, että Euroopan meret ja valtameret ovat hyvin erilaisia ja että tämän vuoksi on tärkeää, ettei Euroopan komissio sovella yhtä ainoaa lähestymistapaa; kiinnittää huomiota tarpeeseen edistää yhteisiin periaatteisiin, kuten kestävään kehitykseen, perustuvaa yhdennettyä lähestymistapaa sinisen talouden eri aloihin tunnustamalla eri alueiden erityispiirteet ja tarpeet ja eri jäsenvaltioiden painopisteet ja kunnioittamalla niitä sekä tukemalla jäsenvaltioita näiden painopisteiden kehittämisessä;

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota ja sen virastoja tukemaan jäsenvaltioita meritalouden kehittämistä koskevien kansallisten ja alueellisten strategioiden laatimisessa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan komissiota ja sen virastoja tukemaan jäsenvaltioita meritalouden kehittämistä koskevien kansallisten ja alueellisten strategioiden laatimisessa ja täytäntöönpanossa;

| 22. | kiinnittää huomiota joidenkin sinisen talouden perinteisempien alojen (kuten kalastus sekä laivojen rakennus ja korjaus) kielteiseen kehitykseen ja selkeään heikkenemiseen etenkin alueilla, joilla ne ovat toimineet aitoina ankkurialoina ja edistäneet taloudellisia toimintoja sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä luomalla työpaikkoja ja edistämällä kehitystä; katsoo, ettei missään sinistä taloutta koskevassa EU:n strategiassa saa unohtaa näitä toimintoja ja alueita vaan niissä olisi korostettava innovoinnin mahdollisuuksia ja käytettävä hyväksi eurooppalaista osaamista (esimerkiksi laivojen jälkiasennukset) tämän kehityssuuntauksen kääntämisessä; |
| --- | --- |

22.

kiinnittää huomiota joidenkin sinisen talouden perinteisempien alojen (kuten kalastus sekä laivojen rakennus ja korjaus) kielteiseen kehitykseen ja selkeään heikkenemiseen etenkin alueilla, joilla ne ovat toimineet aitoina ankkurialoina ja edistäneet taloudellisia toimintoja sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä luomalla työpaikkoja ja edistämällä kehitystä; katsoo, ettei missään sinistä taloutta koskevassa EU:n strategiassa saa unohtaa näitä toimintoja ja alueita vaan niissä olisi korostettava innovoinnin mahdollisuuksia ja käytettävä hyväksi eurooppalaista osaamista (esimerkiksi laivojen jälkiasennukset) tämän kehityssuuntauksen kääntämisessä;

| 23. | painottaa meren ja merentutkimuksen merkitystä sekä laajempaa yhteistyötä näillä aloilla tutkijoiden, jäsenvaltioiden ja alueiden keskuudessa, jotta ylitetään nykyinen kuilu jäsenvaltioiden ja joidenkin alueiden maantieteellisten keskittymien välillä ja edistetään rannikkoalueiden kilpailukykyä sekä korkealaatuisten ja kestävien paikallisten työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

23.

painottaa meren ja merentutkimuksen merkitystä sekä laajempaa yhteistyötä näillä aloilla tutkijoiden, jäsenvaltioiden ja alueiden keskuudessa, jotta ylitetään nykyinen kuilu jäsenvaltioiden ja joidenkin alueiden maantieteellisten keskittymien välillä ja edistetään rannikkoalueiden kilpailukykyä sekä korkealaatuisten ja kestävien paikallisten työpaikkojen luomista;

| 24. | katsoo, että pula pätevistä ammattilaisista – kuten tutkijoista, insinööreistä, teknikoista ja työntekijöistä – eri tutkimus- ja toimialoilla muodostaa ylipääsemättömän esteen sinisen talouden mahdollisuuksien täysimääräisen toteuttamisen kannalta; korostaa, että tämä vaje liittyy kiinteästi valtion vastuun vähenemiseen sekä tieteen ja koulutuksen alalla tehtävien valtion investointien vähenemiseen sekä näissä ammateissa toimivien arvostuksen vähenemiseen etenkin niissä jäsenvaltioissa, joihin talouskriisi vaikutti eniten, ja suosittelee sen vuoksi, että nämä kaksi kehityssuuntaa käännetään nopeasti; kehottaa jäsenvaltioita ja alueviranomaisia investoimaan sinisen kasvun kunnianhimoiseen sosiaaliseen ulottuvuuteen ja merenkulun lukutaitoon nuorten koulutuksen ja merenkulkualan ammatteihin pääsyn edistämiseksi; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan sekä korkea-asteen koulutusta että ammattikoulutusta ja elinikäisen oppimisen ohjelmia ja pyrkimään sisällyttämään niihin sinisen talouden näkökulman; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että pula pätevistä ammattilaisista – kuten tutkijoista, insinööreistä, teknikoista ja työntekijöistä – eri tutkimus- ja toimialoilla muodostaa ylipääsemättömän esteen sinisen talouden mahdollisuuksien täysimääräisen toteuttamisen kannalta; korostaa, että tämä vaje liittyy kiinteästi valtion vastuun vähenemiseen sekä tieteen ja koulutuksen alalla tehtävien valtion investointien vähenemiseen sekä näissä ammateissa toimivien arvostuksen vähenemiseen etenkin niissä jäsenvaltioissa, joihin talouskriisi vaikutti eniten, ja suosittelee sen vuoksi, että nämä kaksi kehityssuuntaa käännetään nopeasti; kehottaa jäsenvaltioita ja alueviranomaisia investoimaan sinisen kasvun kunnianhimoiseen sosiaaliseen ulottuvuuteen ja merenkulun lukutaitoon nuorten koulutuksen ja merenkulkualan ammatteihin pääsyn edistämiseksi; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan sekä korkea-asteen koulutusta että ammattikoulutusta ja elinikäisen oppimisen ohjelmia ja pyrkimään sisällyttämään niihin sinisen talouden näkökulman;

| 25. | vaatii jäsenvaltioita, alueviranomaisia, koulutuslaitoksia ja teollisuutta koordinoimaan toimintaa, luomaan synergioita ja määrittelemään monialaisia tutkimusaiheita sinisen talouden alalla edistääkseen nuorten koulutusta ja pääsyä siniseen kasvuun liittyviin ammatteihin; |
| --- | --- |

25.

vaatii jäsenvaltioita, alueviranomaisia, koulutuslaitoksia ja teollisuutta koordinoimaan toimintaa, luomaan synergioita ja määrittelemään monialaisia tutkimusaiheita sinisen talouden alalla edistääkseen nuorten koulutusta ja pääsyä siniseen kasvuun liittyviin ammatteihin;

| 26. | katsoo, että sinisen talouden asianmukainen kehittäminen edellyttää siihen liittyvien ammattialojen arvostamista sekä laadukkaita työpaikkoja, joissa työntekijöillä on oikeuksia, merityöntekijöiden työterveysoikeudet mukaan luettuna, ja tietoa näistä oikeuksista, millä varmistetaan, että ala pysyy houkuttelevana; katsoo lisäksi, että koska sininen talous on perinteisesti ollut miesvaltainen ja on sitä suuresti edelleen, nyt EU:lla on loistava tilaisuus myöntää, että tämä on sopiva aika houkutella naisia tälle talouden alalle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolinäkökulman sinisen talouden kaikkiin kehitysvaiheisiin sekä edistämään ja vahvistamaan naisten todellista osallistumista siniseen talouteen; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että sinisen talouden asianmukainen kehittäminen edellyttää siihen liittyvien ammattialojen arvostamista sekä laadukkaita työpaikkoja, joissa työntekijöillä on oikeuksia, merityöntekijöiden työterveysoikeudet mukaan luettuna, ja tietoa näistä oikeuksista, millä varmistetaan, että ala pysyy houkuttelevana; katsoo lisäksi, että koska sininen talous on perinteisesti ollut miesvaltainen ja on sitä suuresti edelleen, nyt EU:lla on loistava tilaisuus myöntää, että tämä on sopiva aika houkutella naisia tälle talouden alalle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolinäkökulman sinisen talouden kaikkiin kehitysvaiheisiin sekä edistämään ja vahvistamaan naisten todellista osallistumista siniseen talouteen;

| 27. | kehottaa komissiota edistämään työntekijöiden oikeuksia ja takaamaan turvalliset työolot kaikilla sinisen talouden aloilla, niin nykyisillä kuin vasta kehittyvillä aloilla; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota edistämään työntekijöiden oikeuksia ja takaamaan turvalliset työolot kaikilla sinisen talouden aloilla, niin nykyisillä kuin vasta kehittyvillä aloilla;

| 28. | kehottaa komissiota keräämään ja analysoimaan tietoa kaiken tasoisista merenkulkualan ammateista (oikeusalan ammattilaisista konetekniikkaan ja ympäristöjohtajiin, sukellusoppaista merimiehiin ja meriteknikoihin) sekä käyttämään tätä tietoa uusien työllistymismahdollisuuksien – perinteisten, kehittymässä olevien ja täysin uusien – etsimiseen eri tasoilla; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota keräämään ja analysoimaan tietoa kaiken tasoisista merenkulkualan ammateista (oikeusalan ammattilaisista konetekniikkaan ja ympäristöjohtajiin, sukellusoppaista merimiehiin ja meriteknikoihin) sekä käyttämään tätä tietoa uusien työllistymismahdollisuuksien – perinteisten, kehittymässä olevien ja täysin uusien – etsimiseen eri tasoilla;

| 29. | kehottaa komissiota määrittämään kaikki käytettävissä olevat unionin varat sinisen talouden toimintojen rahoittamiseksi ja niiden keskittämiseksi kansalaisten käytettävissä olevalle yhdelle foorumille; kehottaa lisäksi komissiota varaamaan innovaatioon ja siniseen kasvuun varoja, joilla rahoitetaan perustutkimusta, tutkimusta ja kehittämistä, ammattikoulutusta, työpaikkojen luomista, uusyrityksiä, pk-yrityksiä, yhteiskunnallisia yrityksiä, osuuskuntia, koulutusta ja oppisopimuskoulutusta, rannikkoalueiden köyhyyden vähentämistä, bioteknologian kehittämistä, liikenneyhteyksiä, energiaverkkojen yhteenliitettävyyttä, laivojen rakentamista ja korjaamista, rannikkoalueiden laajakaistayhteyksiä, ympäristönsuojelua sekä innovatiivisten tuotteiden, palvelujen ja menetelmien tuomista markkinoille; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota määrittämään kaikki käytettävissä olevat unionin varat sinisen talouden toimintojen rahoittamiseksi ja niiden keskittämiseksi kansalaisten käytettävissä olevalle yhdelle foorumille; kehottaa lisäksi komissiota varaamaan innovaatioon ja siniseen kasvuun varoja, joilla rahoitetaan perustutkimusta, tutkimusta ja kehittämistä, ammattikoulutusta, työpaikkojen luomista, uusyrityksiä, pk-yrityksiä, yhteiskunnallisia yrityksiä, osuuskuntia, koulutusta ja oppisopimuskoulutusta, rannikkoalueiden köyhyyden vähentämistä, bioteknologian kehittämistä, liikenneyhteyksiä, energiaverkkojen yhteenliitettävyyttä, laivojen rakentamista ja korjaamista, rannikkoalueiden laajakaistayhteyksiä, ympäristönsuojelua sekä innovatiivisten tuotteiden, palvelujen ja menetelmien tuomista markkinoille;

| 30. | katsoo, että siniseen talouteen tehtävissä investoinneissa on asetettava etusijalle muun muassa ekoinnovointi, jossa ei hyödynnetä rajallisia luonnonvaroja, luonnonvarojen käytön tehokkuus, kiertotalous, luonnonsuojelu, merten ja rannikkojen suojelu, ilmastonmuutoksen lieventäminen ja siihen sopeutuminen sekä luonnonvarojen kestävä käyttö (joka ei pitkällä aikavälillä ylitä luonnollista palautumista); kehottaa komissiota sisällyttämään nämä periaatteet olemassa tai suunnitteilla oleviin tukiohjelmiin; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että siniseen talouteen tehtävissä investoinneissa on asetettava etusijalle muun muassa ekoinnovointi, jossa ei hyödynnetä rajallisia luonnonvaroja, luonnonvarojen käytön tehokkuus, kiertotalous, luonnonsuojelu, merten ja rannikkojen suojelu, ilmastonmuutoksen lieventäminen ja siihen sopeutuminen sekä luonnonvarojen kestävä käyttö (joka ei pitkällä aikavälillä ylitä luonnollista palautumista); kehottaa komissiota sisällyttämään nämä periaatteet olemassa tai suunnitteilla oleviin tukiohjelmiin;

| 31. | kannattaa sellaisen asianmukaisen rahoituskehyksen perustamista, jolla edistetään innovointia, sinisen talouden kestävää kehittämistä ja työpaikkojen luomista ja johon yhdistetään erilaisia käytettävissä olevia rahoitusvälineitä, kuten rakenne- ja investointirahastot (Euroopan meri- ja kalatalousrahasto EMKR, Euroopan aluekehitysrahasto EAKR, Euroopan sosiaalirahasto ESR ja koheesiorahasto), tutkimuksen puiteohjelma, siniseen talouteen keskittyvän tulevan osaamis- ja innovaatioyhteisön mahdollinen perustaminen, Euroopan strategisten investointien rahasto ja muut; huomauttaa, että välineiden olisi oltava paremmin suunnattuja yksittäisten sidosryhmien – julkisten instituutioiden, yritysten ja erityisesti pk-yritysten, kansalaisjärjestöjen jne. – tarpeisiin ja että olemassa olevista mahdollisuuksista olisi tiedotettava laajamittaisemmin; |
| --- | --- |

31.

kannattaa sellaisen asianmukaisen rahoituskehyksen perustamista, jolla edistetään innovointia, sinisen talouden kestävää kehittämistä ja työpaikkojen luomista ja johon yhdistetään erilaisia käytettävissä olevia rahoitusvälineitä, kuten rakenne- ja investointirahastot (Euroopan meri- ja kalatalousrahasto EMKR, Euroopan aluekehitysrahasto EAKR, Euroopan sosiaalirahasto ESR ja koheesiorahasto), tutkimuksen puiteohjelma, siniseen talouteen keskittyvän tulevan osaamis- ja innovaatioyhteisön mahdollinen perustaminen, Euroopan strategisten investointien rahasto ja muut; huomauttaa, että välineiden olisi oltava paremmin suunnattuja yksittäisten sidosryhmien – julkisten instituutioiden, yritysten ja erityisesti pk-yritysten, kansalaisjärjestöjen jne. – tarpeisiin ja että olemassa olevista mahdollisuuksista olisi tiedotettava laajamittaisemmin;

| 32. | pitää hyvin valitettavana EMKR:n ohjelmasuunnittelun viivästymistä tietyissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

32.

pitää hyvin valitettavana EMKR:n ohjelmasuunnittelun viivästymistä tietyissä jäsenvaltioissa;

| 33. | katsoo, että etenkin tietyissä jäsenvaltioissa julkisilla investoinneilla on ratkaiseva merkitys sinisen talouden kehityksen edistämisessä ja sen potentiaalin täysimääräisessä hyödyntämisessä yksityisten investointien roolia unohtamatta; painottaa, että siniseen talouteen investoiminen edellyttää laaja-alaista hankevalikoimaa infrastruktuurihankkeista erilaisiin pienimuotoisiin investointeihin, joita tehdään pk-yrityksiin, mikä edellyttää lisätukea rahoituksen saatavuuden osalta; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että etenkin tietyissä jäsenvaltioissa julkisilla investoinneilla on ratkaiseva merkitys sinisen talouden kehityksen edistämisessä ja sen potentiaalin täysimääräisessä hyödyntämisessä yksityisten investointien roolia unohtamatta; painottaa, että siniseen talouteen investoiminen edellyttää laaja-alaista hankevalikoimaa infrastruktuurihankkeista erilaisiin pienimuotoisiin investointeihin, joita tehdään pk-yrityksiin, mikä edellyttää lisätukea rahoituksen saatavuuden osalta;

| 34. | painottaa, että maissa toteutettavat toimet, joilla tuetaan sinisen talouden offshore-toimintaa, ovat tärkeä toiminto, jolla varmistetaan merialan innovaatioita, ja kehottaa komissiota tukemaan enemmän näitä maissa toteutettavia toimintoja; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että maissa toteutettavat toimet, joilla tuetaan sinisen talouden offshore-toimintaa, ovat tärkeä toiminto, jolla varmistetaan merialan innovaatioita, ja kehottaa komissiota tukemaan enemmän näitä maissa toteutettavia toimintoja;

| 35. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää älykkäitä erikoistumisstrategioita, jotta sinisen talouden monenlaisiin toimintoihin liittyvät arvoketjut saadaan tuotua esille ja niitä voidaan hyödyntää; katsoo, että ”klusterien” tai ”hyperklusterien” kehittäminen edellyttää välttämättä jäsenvaltioiden aktiivista roolia, jolla edistetään alakohtaisten ja toimialojen välisten synergioiden muodostumista; katsoo, että merialan tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia strategioita voitaisiin kokeilla ensin yhdessä hankkeessa, jolloin niitä voitaisiin hyödyntää laajemmin sinisessä taloudessa esimerkkeinä parhaista käytännöistä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää älykkäitä erikoistumisstrategioita, jotta sinisen talouden monenlaisiin toimintoihin liittyvät arvoketjut saadaan tuotua esille ja niitä voidaan hyödyntää; katsoo, että ”klusterien” tai ”hyperklusterien” kehittäminen edellyttää välttämättä jäsenvaltioiden aktiivista roolia, jolla edistetään alakohtaisten ja toimialojen välisten synergioiden muodostumista; katsoo, että merialan tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia strategioita voitaisiin kokeilla ensin yhdessä hankkeessa, jolloin niitä voitaisiin hyödyntää laajemmin sinisessä taloudessa esimerkkeinä parhaista käytännöistä;

| 36. | katsoo, että strategioiden, suunnitelmien ja ohjelmien sekä kansallisen erityislainsäädännön täytäntöönpano voi tarjota sinisen talouden kehittämisen kannalta suotuisamman poliittisen ja institutionaalisen kehyksen eri jäsenvaltioissa; korostaa, että näiden strategioiden, suunnitelmien ja ohjelmien sekä kansallisen erityislainsäädännön olisi edistettävä yhdenmukaista ja kestävää vuorovaikutusta ihmisen toiminnan sekä meri- ja rannikkoympäristön välillä; korostaa merten aluesuunnittelun merkitystä merellä tapahtuvien toimintojen kestävän ja koordinoidun kehittämisen yhteydessä ja ottaen tasapuolisesti huomioon kaikkien asianomaisten alojen edut sekä maa- ja merialueiden vuorovaikutuksen sekä rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon; palauttaa mieliin merten aluesuunnittelusta annetun direktiivin, meristrategiapuitedirektiivin sekä yhdennetyn meripolitiikan sekä unionin tasolla että merialueilla; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että strategioiden, suunnitelmien ja ohjelmien sekä kansallisen erityislainsäädännön täytäntöönpano voi tarjota sinisen talouden kehittämisen kannalta suotuisamman poliittisen ja institutionaalisen kehyksen eri jäsenvaltioissa; korostaa, että näiden strategioiden, suunnitelmien ja ohjelmien sekä kansallisen erityislainsäädännön olisi edistettävä yhdenmukaista ja kestävää vuorovaikutusta ihmisen toiminnan sekä meri- ja rannikkoympäristön välillä; korostaa merten aluesuunnittelun merkitystä merellä tapahtuvien toimintojen kestävän ja koordinoidun kehittämisen yhteydessä ja ottaen tasapuolisesti huomioon kaikkien asianomaisten alojen edut sekä maa- ja merialueiden vuorovaikutuksen sekä rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon; palauttaa mieliin merten aluesuunnittelusta annetun direktiivin, meristrategiapuitedirektiivin sekä yhdennetyn meripolitiikan sekä unionin tasolla että merialueilla;

| 37. | kiinnittää huomiota julkisomisteisten tai enemmistöomisteisten valtion yhtiöiden merkitykseen esimerkiksi kauppamerenkulun, satamahallinnon, merenkulkualan, merenkulun rakenteiden ja rannikon suojarakenteiden rakennustöiden aloilla; vastustaa näkemystä, jossa pyritään keskittymään vain yksityiseen sektoriin, ja katsoo, että julkisen sektorin vahvistaminen ja nykyaikaistaminen voi olla tärkeä kantava voima sinisen talouden edistämisessä; |
| --- | --- |

37.

kiinnittää huomiota julkisomisteisten tai enemmistöomisteisten valtion yhtiöiden merkitykseen esimerkiksi kauppamerenkulun, satamahallinnon, merenkulkualan, merenkulun rakenteiden ja rannikon suojarakenteiden rakennustöiden aloilla; vastustaa näkemystä, jossa pyritään keskittymään vain yksityiseen sektoriin, ja katsoo, että julkisen sektorin vahvistaminen ja nykyaikaistaminen voi olla tärkeä kantava voima sinisen talouden edistämisessä;

| 38. | katsoo, että sinisen talouden kestävän kehityksen varmistamiseksi unionin tasolla olisi pyrittävä parempaan yhdentymiseen sekä toimien ja pätevyyksien koordinointiin yhteenkuuluvuutta edistävillä ja johdonmukaisilla toimilla; kehottaa liittämään yhteen asianomaiset virastot ja sen hajanaisen toimivallan, joka on jo olemassa merialan toimivaltaisessa virastossa keinona vahvistaa koordinointia, yhteistyötä ja jäsenvaltioiden tukemista sinisen talouden tarjoamien mahdollisuuksien kehittämisessä ja täysipainoisessa hyödyntämisessä; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että sinisen talouden kestävän kehityksen varmistamiseksi unionin tasolla olisi pyrittävä parempaan yhdentymiseen sekä toimien ja pätevyyksien koordinointiin yhteenkuuluvuutta edistävillä ja johdonmukaisilla toimilla; kehottaa liittämään yhteen asianomaiset virastot ja sen hajanaisen toimivallan, joka on jo olemassa merialan toimivaltaisessa virastossa keinona vahvistaa koordinointia, yhteistyötä ja jäsenvaltioiden tukemista sinisen talouden tarjoamien mahdollisuuksien kehittämisessä ja täysipainoisessa hyödyntämisessä;

| 39. | katsoo, että rannikko- ja saariyhteisöt on otettava täysimääräisesti mukaan kaikkiin sinisen talouden kehittämisvaiheisiin, mikä on sen innovointia, työllistämistä, hyvinvointia ja kestävää kehitystä koskevien mahdollisuuksien hyödyntämisen edellytys; tunnustaa kelluvien kaupunkien laajentamiseen liittyvien innovatiivisten ratkaisujen mahdollisuudet ja tarpeen; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että rannikko- ja saariyhteisöt on otettava täysimääräisesti mukaan kaikkiin sinisen talouden kehittämisvaiheisiin, mikä on sen innovointia, työllistämistä, hyvinvointia ja kestävää kehitystä koskevien mahdollisuuksien hyödyntämisen edellytys; tunnustaa kelluvien kaupunkien laajentamiseen liittyvien innovatiivisten ratkaisujen mahdollisuudet ja tarpeen;

| 40. | tunnustaa rannikko- ja saarialueiden yhteisöjen moninaisuuden ja erityisyyden ja kehottaa hyväksymään poikkeuksellisia toimenpiteitä, jotta voidaan tehokkaasti edistää sinisen talouden kehittymistä näillä alueilla madaltamalla investointien esteitä ja luomalla kasvulle suotuisat olosuhteet; |
| --- | --- |

40.

tunnustaa rannikko- ja saarialueiden yhteisöjen moninaisuuden ja erityisyyden ja kehottaa hyväksymään poikkeuksellisia toimenpiteitä, jotta voidaan tehokkaasti edistää sinisen talouden kehittymistä näillä alueilla madaltamalla investointien esteitä ja luomalla kasvulle suotuisat olosuhteet;

Alakohtaiset lähestymistavat

| 41. | kannattaa kalastus- ja kalanjalostusalan nykyaikaistamisen, sen lisäarvon kasvattamisen ja kestävän kehittämisen tukemisen tehostamista siten, että etusijalle asetetaan pienimuotoinen kalastus ja pyritään lisäämään pyydysten valikoivuutta, pienentämään energiankulutusta ja vähentämään ympäristövaikutusta ja sen lisäksi tehostamaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa; muistuttaa, että luonnonvarojen ja luontotyyppien kartoittaminen ja luokittelu on ratkaisevan tärkeää elinkelpoisen, kestävän ja hyvin hallinnoidun kalastusalan takaamiseksi; korostaa, että poliittisen päätöksenteon perustana toimivien kalastusta koskevien tieteellisten tietojen on oltava kokonaisuudessaan julkisia; |
| --- | --- |

41.

kannattaa kalastus- ja kalanjalostusalan nykyaikaistamisen, sen lisäarvon kasvattamisen ja kestävän kehittämisen tukemisen tehostamista siten, että etusijalle asetetaan pienimuotoinen kalastus ja pyritään lisäämään pyydysten valikoivuutta, pienentämään energiankulutusta ja vähentämään ympäristövaikutusta ja sen lisäksi tehostamaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa; muistuttaa, että luonnonvarojen ja luontotyyppien kartoittaminen ja luokittelu on ratkaisevan tärkeää elinkelpoisen, kestävän ja hyvin hallinnoidun kalastusalan takaamiseksi; korostaa, että poliittisen päätöksenteon perustana toimivien kalastusta koskevien tieteellisten tietojen on oltava kokonaisuudessaan julkisia;

| 42. | pyytää komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin kalatalouden kehittämisryhmien aseman vahvistamiseksi uudessa YKP:ssa siten, että näille ryhmille annetaan enemmän voimavaroja, jotta ne voivat jatkaa roolinsa kehittämistä ja edistää alueidenvälistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

42.

pyytää komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin kalatalouden kehittämisryhmien aseman vahvistamiseksi uudessa YKP:ssa siten, että näille ryhmille annetaan enemmän voimavaroja, jotta ne voivat jatkaa roolinsa kehittämistä ja edistää alueidenvälistä yhteistyötä;

| 43. | tuo esiin tarpeen kartoittaa ja mainostaa kulttuuri- ja luontokohteita; tähdentää ”suljettujen” alueiden merkitystä, jotta autettaisiin koskemattomia alueita selviytymään ja merenpohjan ylikuormitettuja alueita uusiutumaan ja edistettäisiin näin meriemme kestävää kehitystä tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

43.

tuo esiin tarpeen kartoittaa ja mainostaa kulttuuri- ja luontokohteita; tähdentää ”suljettujen” alueiden merkitystä, jotta autettaisiin koskemattomia alueita selviytymään ja merenpohjan ylikuormitettuja alueita uusiutumaan ja edistettäisiin näin meriemme kestävää kehitystä tulevaisuudessa;

| 44. | katsoo, että unionin vesiviljelyalan kestävä kehittäminen edellyttää entistä tehokkaampaa tieteellisen tutkimuksen ja teknisen kehityksen tukemista erityisesti uusien kotoperäisten lajien viljelyssä, jolloin varmistettaisiin kestävä rehulähde, vältettäisiin paot, minimoitaisiin vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen ja vähennettäisiin kemikaalien ja lääkkeiden käytön vaikutuksia, sekä uusien tai olennaisesti paranneltujen tuotteiden kehittämisessä siten, että mahdollistetaan elintarvikkeiden tuotannon ja tarjonnan monipuolistaminen ja niiden laadun parantaminen ja varmistetaan samalla myös entistä parempi ympäristön turvallisuus; painottaa, että syvyyskartoitusten ja merenpohjanmuodostuksen täsmällinen tuntemus on olennaista valittaessa soveltuvia kohteita paikallisen vesiviljelyalan laajentamiseksi, niiden kantokyvyn arvioimiseksi ja vesiviljelytoimista seuraavan pilaantumisen mallintamiseksi; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että unionin vesiviljelyalan kestävä kehittäminen edellyttää entistä tehokkaampaa tieteellisen tutkimuksen ja teknisen kehityksen tukemista erityisesti uusien kotoperäisten lajien viljelyssä, jolloin varmistettaisiin kestävä rehulähde, vältettäisiin paot, minimoitaisiin vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen ja vähennettäisiin kemikaalien ja lääkkeiden käytön vaikutuksia, sekä uusien tai olennaisesti paranneltujen tuotteiden kehittämisessä siten, että mahdollistetaan elintarvikkeiden tuotannon ja tarjonnan monipuolistaminen ja niiden laadun parantaminen ja varmistetaan samalla myös entistä parempi ympäristön turvallisuus; painottaa, että syvyyskartoitusten ja merenpohjanmuodostuksen täsmällinen tuntemus on olennaista valittaessa soveltuvia kohteita paikallisen vesiviljelyalan laajentamiseksi, niiden kantokyvyn arvioimiseksi ja vesiviljelytoimista seuraavan pilaantumisen mallintamiseksi;

| 45. | kannattaa ympäristöä ja laajemmin kestävää kehitystä koskevien kriteerien sisällyttämistä tuotantostandardeihin ja merkintöihin, vastuullisten tuottajien palkitsemista sekä sitä, että kuluttajille annetaan mahdollisuuksia tehdä parempia valintoja tällä kasvavalla alalla; kehottaa ottamaan käyttöön asianmukaisen sääntelyn vesiviljelyssä ja veden laadun muutosten lieventämistoimia; kehottaa tukemaan siirtymistä perinteisistä vesiviljelyn menetelmistä luomuvesiviljelyyn; |
| --- | --- |

45.

kannattaa ympäristöä ja laajemmin kestävää kehitystä koskevien kriteerien sisällyttämistä tuotantostandardeihin ja merkintöihin, vastuullisten tuottajien palkitsemista sekä sitä, että kuluttajille annetaan mahdollisuuksia tehdä parempia valintoja tällä kasvavalla alalla; kehottaa ottamaan käyttöön asianmukaisen sääntelyn vesiviljelyssä ja veden laadun muutosten lieventämistoimia; kehottaa tukemaan siirtymistä perinteisistä vesiviljelyn menetelmistä luomuvesiviljelyyn;

| 46. | toteaa, että energiankulutukseen ja nesteytetyn maakaasun (LPG) muuntamisen tekniseen helpottamiseen liittyvistä syistä kauppa-alusten ja jokialusten merkitys korostuu entisestään muihin tavaraliikenteen muotoihin verrattuna; kannattaa sitä, että resurssit kanavoidaan tukemaan tämän alan innovointia, jolla pyritään parantamaan energiatehokkuutta, monipuolistamaan primaarienergioita ja vähentämään epäpuhtauspäästöjä; |
| --- | --- |

46.

toteaa, että energiankulutukseen ja nesteytetyn maakaasun (LPG) muuntamisen tekniseen helpottamiseen liittyvistä syistä kauppa-alusten ja jokialusten merkitys korostuu entisestään muihin tavaraliikenteen muotoihin verrattuna; kannattaa sitä, että resurssit kanavoidaan tukemaan tämän alan innovointia, jolla pyritään parantamaan energiatehokkuutta, monipuolistamaan primaarienergioita ja vähentämään epäpuhtauspäästöjä;

| 47. | muistuttaa, että on toteutettava välittömästi meriliikenteen alan toimia tehokkuuden parantamiseksi ja alan hiilestä vapauttamisen vauhdittamiseksi ja että on rohkaistava nesteytetyn maakaasun (LNG) kehittämiseen ja käyttöön tällä alalla, koska se on puhtaampi siirtymävaiheen polttoaine; |
| --- | --- |

47.

muistuttaa, että on toteutettava välittömästi meriliikenteen alan toimia tehokkuuden parantamiseksi ja alan hiilestä vapauttamisen vauhdittamiseksi ja että on rohkaistava nesteytetyn maakaasun (LNG) kehittämiseen ja käyttöön tällä alalla, koska se on puhtaampi siirtymävaiheen polttoaine;

| 48. | korostaa laivanrakennus- ja laivankunnostustoiminnan strategista merkitystä ja sen vuorovaikutusta useiden muiden alojen, kuten terästeollisuuden, kaupallisen merenkulun, kalastuksen ja risteilymatkailun kanssa; katsoo, että tekniseen innovointiin ja lisäarvoa tuottaviin pitkälti erikoistuneisiin prosesseihin panostamalla voidaan vähentää kilpailua kansainvälisellä tasolla, ja toivoo alan laskusuuntauksen kääntämistä; kannattaa Euroopan laivanrakennusteollisuuden ja erikoisterästeollisuuden eri muotojen uudelleen käynnistämistä ja nykyaikaistamista koskevien erityistukien säilyttämistä; |
| --- | --- |

48.

korostaa laivanrakennus- ja laivankunnostustoiminnan strategista merkitystä ja sen vuorovaikutusta useiden muiden alojen, kuten terästeollisuuden, kaupallisen merenkulun, kalastuksen ja risteilymatkailun kanssa; katsoo, että tekniseen innovointiin ja lisäarvoa tuottaviin pitkälti erikoistuneisiin prosesseihin panostamalla voidaan vähentää kilpailua kansainvälisellä tasolla, ja toivoo alan laskusuuntauksen kääntämistä; kannattaa Euroopan laivanrakennusteollisuuden ja erikoisterästeollisuuden eri muotojen uudelleen käynnistämistä ja nykyaikaistamista koskevien erityistukien säilyttämistä;

| 49. | kehottaa komissiota tarkistamaan perusteellisesti EU:n laivanrakennusalaa koskevaa politiikkaansa ja kannattaa vahvasti erityistukea, jonka tarkoituksena on EU:n laivanrakennustoiminnan uudelleen käynnistäminen ja nykyaikaistaminen; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota tarkistamaan perusteellisesti EU:n laivanrakennusalaa koskevaa politiikkaansa ja kannattaa vahvasti erityistukea, jonka tarkoituksena on EU:n laivanrakennustoiminnan uudelleen käynnistäminen ja nykyaikaistaminen;

| 50. | katsoo, että meren merkitystä matkailulle sekä sen kestävää kehitystä olisi painotettava enemmän; toteaa, että Euroopan meri- ja rannikkomatkailuun kohdistuu kilpailua kolmansien maiden taholta; painottaa, että EU:n olisi hyödynnettävä rikasta kulttuuriaan voidakseen tarjota kestäviä ja laadukkaita meri- ja rannikkomatkailupalveluja; katsoo, että kulttuurimatkailulla sekä meri- ja rannikkomatkailulla voi olla omaleimainen asemansa, joka houkuttelee yhä enemmän kuluttajia ja yrityksiä, kun matkailutarjontaa monipuolistetaan; painottaa kulttuurimatkailun, meri- ja rannikkomatkailun myönteistä panosta Euroopan kestävää talouskasvua ja uusien työpaikkojen luomista koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa lisäämään tukea pk-yrityksille, jotka muodostavat pääosan merten matkailualan toimijoista, jotta varmistetaan, että nykyiset ja tulevat työpaikat ovat kestäviä, laadukkaita ja ympärivuotisia; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että meren merkitystä matkailulle sekä sen kestävää kehitystä olisi painotettava enemmän; toteaa, että Euroopan meri- ja rannikkomatkailuun kohdistuu kilpailua kolmansien maiden taholta; painottaa, että EU:n olisi hyödynnettävä rikasta kulttuuriaan voidakseen tarjota kestäviä ja laadukkaita meri- ja rannikkomatkailupalveluja; katsoo, että kulttuurimatkailulla sekä meri- ja rannikkomatkailulla voi olla omaleimainen asemansa, joka houkuttelee yhä enemmän kuluttajia ja yrityksiä, kun matkailutarjontaa monipuolistetaan; painottaa kulttuurimatkailun, meri- ja rannikkomatkailun myönteistä panosta Euroopan kestävää talouskasvua ja uusien työpaikkojen luomista koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa lisäämään tukea pk-yrityksille, jotka muodostavat pääosan merten matkailualan toimijoista, jotta varmistetaan, että nykyiset ja tulevat työpaikat ovat kestäviä, laadukkaita ja ympärivuotisia;

| 51. | painottaa, että on edistettävä sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestäviä matkailun muotoja, jotka voivat tuoda merkittävää lisäarvoa merialueille; |
| --- | --- |

51.

painottaa, että on edistettävä sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestäviä matkailun muotoja, jotka voivat tuoda merkittävää lisäarvoa merialueille;

| 52. | pitää ehdottoman tärkeänä, että merenalaisen kulttuuriperinnön arvo ymmärretään sinisessä taloudessa, sillä merenalainen kulttuuriperintö voi opettaa nykyisille yhteiskunnille meren aiemmista hyödyntämistavoista sekä ihmisen reaktioista ilmastonmuutokseen ja merenpinnan nousuihin, ja myös koska merenalainen kulttuuriperintö on matkailuresurssi; |
| --- | --- |

52.

pitää ehdottoman tärkeänä, että merenalaisen kulttuuriperinnön arvo ymmärretään sinisessä taloudessa, sillä merenalainen kulttuuriperintö voi opettaa nykyisille yhteiskunnille meren aiemmista hyödyntämistavoista sekä ihmisen reaktioista ilmastonmuutokseen ja merenpinnan nousuihin, ja myös koska merenalainen kulttuuriperintö on matkailuresurssi;

| 53. | painottaa, että vaikka Euroopan unioni on edelleen sinisen talouden globaali johtaja, kansainvälinen kilpailu alalla on kovaa ja ainoastaan maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaolosuhteet voivat entistä paremmin turvata kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen unionissa tällä monitahoisella alalla; |
| --- | --- |

53.

painottaa, että vaikka Euroopan unioni on edelleen sinisen talouden globaali johtaja, kansainvälinen kilpailu alalla on kovaa ja ainoastaan maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaolosuhteet voivat entistä paremmin turvata kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen unionissa tällä monitahoisella alalla;

| 54. | katsoo, että rannikkojärjestelmien pilaantumista (saastumista ja luonnon monimuotoisuuden heikkenemistä), ekosysteemien kestävyyttä ja niiden ennallistamista, rannikon eroosiota, sen syiden lieventämistä sekä merirakentamista rannikkovyöhykkeen suojelemiseksi koskevat tutkimukset ovat tärkeitä sinisen talouden alalla ja niiden merkitys kasvaa ilmastonmuutoksen yhteydessä; kehottaa lisäämään tätä alaa koskevaa EU:n tukea sekä joustoa aloille, joilla on erityislaatuinen rannikkoprofiili ja joilla luonnonkatastrofit toistuvat rannikon eroosion vuoksi; |
| --- | --- |

54.

katsoo, että rannikkojärjestelmien pilaantumista (saastumista ja luonnon monimuotoisuuden heikkenemistä), ekosysteemien kestävyyttä ja niiden ennallistamista, rannikon eroosiota, sen syiden lieventämistä sekä merirakentamista rannikkovyöhykkeen suojelemiseksi koskevat tutkimukset ovat tärkeitä sinisen talouden alalla ja niiden merkitys kasvaa ilmastonmuutoksen yhteydessä; kehottaa lisäämään tätä alaa koskevaa EU:n tukea sekä joustoa aloille, joilla on erityislaatuinen rannikkoprofiili ja joilla luonnonkatastrofit toistuvat rannikon eroosion vuoksi;

| 55. | kehottaa kiinnittämään huomiota merten ja valtamerten energiavarojen mahdollisuuksiin kotoperäisten luonnonvarojen, energialähteiden monipuolistamisen ja ilmasto- ja energiatavoitteisiin pyrkimisen osalta; korostaa, että uusiutuva merienergia on tulevaisuuden teollisuudenala, ja viittaa tässä yhteydessä tarpeeseen kehittää puhtaan energian innovatiivisia lähteitä ja niin sanottua sinistä energiaa, kuten vuorovesienergiaa, aaltoenergiaa tai osmoosienergiaa, jotka komissio mainitsi 20. tammikuuta 2014 antamassaan tiedonannossa sinisestä energiasta; painottaa, että tässä jäsenvaltioiden väliset offshore-verkot ovat hyvin merkittäviä; painottaa, että hiilen talteenotto- ja varastointimahdollisuudet on syytä ottaa huomioon ja tutkia niiden potentiaalia edelleen; |
| --- | --- |

55.

kehottaa kiinnittämään huomiota merten ja valtamerten energiavarojen mahdollisuuksiin kotoperäisten luonnonvarojen, energialähteiden monipuolistamisen ja ilmasto- ja energiatavoitteisiin pyrkimisen osalta; korostaa, että uusiutuva merienergia on tulevaisuuden teollisuudenala, ja viittaa tässä yhteydessä tarpeeseen kehittää puhtaan energian innovatiivisia lähteitä ja niin sanottua sinistä energiaa, kuten vuorovesienergiaa, aaltoenergiaa tai osmoosienergiaa, jotka komissio mainitsi 20. tammikuuta 2014 antamassaan tiedonannossa sinisestä energiasta; painottaa, että tässä jäsenvaltioiden väliset offshore-verkot ovat hyvin merkittäviä; painottaa, että hiilen talteenotto- ja varastointimahdollisuudet on syytä ottaa huomioon ja tutkia niiden potentiaalia edelleen;

| 56. | korostaa, että näiden merten ja valtamerten energiavarojen etsinnässä ja hyödyntämisessä olisi otettava huomioon tarpeet teknologian siirron tasolla erityisesti pätevien ja erittäin pätevien työntekijöiden koulutuksessa ympäristön kestävyyttä koskevien tiukkojen perusteiden lisäksi; panee merkille näiden toimien työpaikkoihin ja niihin liittyviin toimiin kaikissa vaiheissa kohdistuvan kerrannaisvaikutuksen; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että näiden merten ja valtamerten energiavarojen etsinnässä ja hyödyntämisessä olisi otettava huomioon tarpeet teknologian siirron tasolla erityisesti pätevien ja erittäin pätevien työntekijöiden koulutuksessa ympäristön kestävyyttä koskevien tiukkojen perusteiden lisäksi; panee merkille näiden toimien työpaikkoihin ja niihin liittyviin toimiin kaikissa vaiheissa kohdistuvan kerrannaisvaikutuksen;

| 57. | painottaa uuden teknologian suurta merkitystä esimerkiksi merten ekosysteemien rappeutumisen torjumisessa tai hiilipäästöjen talteenotossa ja varastoinnissa; kehottaa komissiota analysoimaan edelleen, miten hiilidioksidin turvallista ja kustannustehokasta kuljettamista koskevaa teknologiaa ja siihen liittyvää infrastruktuuria voidaan soveltaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisella tavalla; |
| --- | --- |

57.

painottaa uuden teknologian suurta merkitystä esimerkiksi merten ekosysteemien rappeutumisen torjumisessa tai hiilipäästöjen talteenotossa ja varastoinnissa; kehottaa komissiota analysoimaan edelleen, miten hiilidioksidin turvallista ja kustannustehokasta kuljettamista koskevaa teknologiaa ja siihen liittyvää infrastruktuuria voidaan soveltaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisella tavalla;

| 58. | painottaa, että sinisen energian, kuten tuuli-, aalto- tai aurinkoenergian, merivirtausten, osmoosivoiman ja lämpöenergian muuntamisen hyödyntämisessä tarvittavien voimageneraattorien optimaalinen sijoittaminen voi riippua monista tekijöistä, kuten syvyydestä, merenpohjan ominaisuuksista, oseanografisista piirteistä sekä etäisyydestä rantaan, ja katsoo tämän vuoksi, että kansallisissa syvyyskartoituksissa ja merenpohjan ominaisuuksia tai valtameriprofiilin korkeuseroja koskevissa ohjelmissa kerättyjen tietojen yhdistäminen voisi auttaa uusiutuvan energian tuotantolaitosten sijainnin valinnassa ja lupamenettelyissä; korostaa myös, että tarvitaan lisää merienergian mahdollisuuksien tutkimista, jotta voidaan kehittää kohtuuhintaisia, kustannustehokkaita ja resurssitehokkaita energiatekniikan ratkaisuja; |
| --- | --- |

58.

painottaa, että sinisen energian, kuten tuuli-, aalto- tai aurinkoenergian, merivirtausten, osmoosivoiman ja lämpöenergian muuntamisen hyödyntämisessä tarvittavien voimageneraattorien optimaalinen sijoittaminen voi riippua monista tekijöistä, kuten syvyydestä, merenpohjan ominaisuuksista, oseanografisista piirteistä sekä etäisyydestä rantaan, ja katsoo tämän vuoksi, että kansallisissa syvyyskartoituksissa ja merenpohjan ominaisuuksia tai valtameriprofiilin korkeuseroja koskevissa ohjelmissa kerättyjen tietojen yhdistäminen voisi auttaa uusiutuvan energian tuotantolaitosten sijainnin valinnassa ja lupamenettelyissä; korostaa myös, että tarvitaan lisää merienergian mahdollisuuksien tutkimista, jotta voidaan kehittää kohtuuhintaisia, kustannustehokkaita ja resurssitehokkaita energiatekniikan ratkaisuja;

| 59. | katsoo, että mannerjalustan mineraalivarojen etsintä ja hyödyntäminen edellyttävät valtioiden jatkuvaa osallistumista erityisesti tiedonkulkuun, niiden alueiden määrittämiseen, joilla mineraalien etsintä on kiellettyä, ympäristövaikutusten arviointiin, riskien analysointiin ja minimointiin sekä itsemääräämisoikeuden käyttämiseen; kehottaa komissiota laatimaan ei-tyhjentävän luettelon merellisistä toiminnoista (kuten merellä tapahtuva energiantuotanto, merenpohjan mineraalien etsintä ja soranotto merellä), jotka edellyttävät ympäristövaikutusten ja sosioekonomisten vaikutusten arviointia, sekä päivittämään luetteloa; kehottaa kiinnittämään huomiota mineraalien uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen vaihtoehtona syvänmeren kaivostoiminnalle ja näiden toimintojen tarjoamaa potentiaalia tieteellisen tiedon, kehittämisen ja teknologian siirron sisällyttämiseksi; |
| --- | --- |

59.

katsoo, että mannerjalustan mineraalivarojen etsintä ja hyödyntäminen edellyttävät valtioiden jatkuvaa osallistumista erityisesti tiedonkulkuun, niiden alueiden määrittämiseen, joilla mineraalien etsintä on kiellettyä, ympäristövaikutusten arviointiin, riskien analysointiin ja minimointiin sekä itsemääräämisoikeuden käyttämiseen; kehottaa komissiota laatimaan ei-tyhjentävän luettelon merellisistä toiminnoista (kuten merellä tapahtuva energiantuotanto, merenpohjan mineraalien etsintä ja soranotto merellä), jotka edellyttävät ympäristövaikutusten ja sosioekonomisten vaikutusten arviointia, sekä päivittämään luetteloa; kehottaa kiinnittämään huomiota mineraalien uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen vaihtoehtona syvänmeren kaivostoiminnalle ja näiden toimintojen tarjoamaa potentiaalia tieteellisen tiedon, kehittämisen ja teknologian siirron sisällyttämiseksi;

| 60. | kannattaa EU:n koordinoitua ja vahvaa osallistumista Kansainväliseen merenpohjajärjestöön tehokkaan ja ennalta varautuvan ympäristöä koskevan sääntelykehyksen varmistamiseksi, jotta ehkäistään syvänmeren kaivostoiminnan ja hyödyntämisen kielteiset vaikutukset, myös ekologisesti erityisen merkittävillä alueilla, sekä syvänmeren kaivostoiminnan ja bioprospektion sosiaaliset vaikutukset paikallisyhteisöihin ja taataan tietojen täydellinen avoimuus; |
| --- | --- |

60.

kannattaa EU:n koordinoitua ja vahvaa osallistumista Kansainväliseen merenpohjajärjestöön tehokkaan ja ennalta varautuvan ympäristöä koskevan sääntelykehyksen varmistamiseksi, jotta ehkäistään syvänmeren kaivostoiminnan ja hyödyntämisen kielteiset vaikutukset, myös ekologisesti erityisen merkittävillä alueilla, sekä syvänmeren kaivostoiminnan ja bioprospektion sosiaaliset vaikutukset paikallisyhteisöihin ja taataan tietojen täydellinen avoimuus;

| 61. | ottaa huomioon, että meriin ja valtameriin liittyvä bioteknologia on hyvin monitahoinen ala, jolla on kaiken kaikkiaan huomattavat mahdollisuudet hankkia ja soveltaa uutta tietoa ja luoda suurta lisäarvoa tuottavia prosesseja ja tuotteita (uudet materiaalit, elintarvikkeet, lääkeaineet jne.); kehottaa kiinnittämään huomiota tämän alan koulutustarpeisiin, jotka edellyttävät jäsenvaltioilta yhdessä yksityisen sektorin kanssa huomattavaa vastuunottoa tällä alalla tehtävän kansainvälisen yhteistyön merkityksen vuoksi; |
| --- | --- |

61.

ottaa huomioon, että meriin ja valtameriin liittyvä bioteknologia on hyvin monitahoinen ala, jolla on kaiken kaikkiaan huomattavat mahdollisuudet hankkia ja soveltaa uutta tietoa ja luoda suurta lisäarvoa tuottavia prosesseja ja tuotteita (uudet materiaalit, elintarvikkeet, lääkeaineet jne.); kehottaa kiinnittämään huomiota tämän alan koulutustarpeisiin, jotka edellyttävät jäsenvaltioilta yhdessä yksityisen sektorin kanssa huomattavaa vastuunottoa tällä alalla tehtävän kansainvälisen yhteistyön merkityksen vuoksi;

| 62. | korostaa työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun merkitystä ja katsoo, että kaikkien sinisen talouden osapuolten olisi oltava edustettuina; painottaa, kuinka tärkeää on sidosryhmien kuuleminen sinisen talouden kehityksestä yleisesti, ja pitää tärkeänä, että mukaan otetaan sekä kansalaisyhteiskunnan edustajat että alueelliset ja paikalliset viranomaiset; |
| --- | --- |

62.

korostaa työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun merkitystä ja katsoo, että kaikkien sinisen talouden osapuolten olisi oltava edustettuina; painottaa, kuinka tärkeää on sidosryhmien kuuleminen sinisen talouden kehityksestä yleisesti, ja pitää tärkeänä, että mukaan otetaan sekä kansalaisyhteiskunnan edustajat että alueelliset ja paikalliset viranomaiset;

| 63. | kannattaa voimakkaasti komission tiedonannossa esitettyä aloitetta taitoyhteenliittymän ja osaamis- ja innovaatioyhteisön perustamisesta sinistä taloutta varten; |
| --- | --- |

63.

kannattaa voimakkaasti komission tiedonannossa esitettyä aloitetta taitoyhteenliittymän ja osaamis- ja innovaatioyhteisön perustamisesta sinistä taloutta varten;

| 64. | katsoo, että olisi käynnistettävä meriturvallisuuden Erika IV -paketin valmistelu merkittävien merikatastrofien estämiseksi; katsoo, että paketin avulla olisi tunnustettava unionin lainsäädännössä ekologinen vahinko merialueilla; |
| --- | --- |

64.

katsoo, että olisi käynnistettävä meriturvallisuuden Erika IV -paketin valmistelu merkittävien merikatastrofien estämiseksi; katsoo, että paketin avulla olisi tunnustettava unionin lainsäädännössä ekologinen vahinko merialueilla;

| 65. | painottaa, että on lisättävä kansalaisyhteiskunnan tietoisuutta merten tärkeydestä taloudellisena, kulttuurisena ja sosiaalisena voimavarana samoin kuin tutkimuksen ja vuoropuhelun roolista kokonaisvaltaisen kestävyyden saavuttamiseksi sidosryhmien ja kansalaisten välillä; |
| --- | --- |

65.

painottaa, että on lisättävä kansalaisyhteiskunnan tietoisuutta merten tärkeydestä taloudellisena, kulttuurisena ja sosiaalisena voimavarana samoin kuin tutkimuksen ja vuoropuhelun roolista kokonaisvaltaisen kestävyyden saavuttamiseksi sidosryhmien ja kansalaisten välillä;

| 66. | katsoo, että meret ja rannikkoalueet ovat arvokas luonnonvara, jonka pitäisi olla yksi Euroopan unionin teollista renessanssia koskevien toimintatapojen tukipilareista; huomauttaa, että olisi ryhdyttävä toimiin sinisen teollisuuden elvyttämiseksi ja että samalla olisi tuettava Euroopan unionin talouden yhtenäisyyttä ja kestävää kehitystä etenkin niillä alueilla, joilla tämä potentiaali on jäänyt väliinputoajan asemaan globalisaatioprosessien tuloksena; |
| --- | --- |

66.

katsoo, että meret ja rannikkoalueet ovat arvokas luonnonvara, jonka pitäisi olla yksi Euroopan unionin teollista renessanssia koskevien toimintatapojen tukipilareista; huomauttaa, että olisi ryhdyttävä toimiin sinisen teollisuuden elvyttämiseksi ja että samalla olisi tuettava Euroopan unionin talouden yhtenäisyyttä ja kestävää kehitystä etenkin niillä alueilla, joilla tämä potentiaali on jäänyt väliinputoajan asemaan globalisaatioprosessien tuloksena;

| 67. | katsoo, että tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihto voisi osaltaan myötävaikuttaa alan nopeaan ja kestävään kehitykseen; |
| --- | --- |

67.

katsoo, että tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihto voisi osaltaan myötävaikuttaa alan nopeaan ja kestävään kehitykseen;

o

o o

| 68. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

68.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille.

---

(1)  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135.

(2)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0300.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0438.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0178.

(6)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104.

(7)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 174.

(8)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 892.

(9)  EUVL C 12, 15.1.2015, s. 93.

(10)  EUVL C 19, 21.1.2015, s. 24.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/76

---

P8_TA(2015)0292

Nuorten yrittäjyyden edistäminen koulutuksen avulla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 nuorten yrittäjyyden edistämisestä koulutuksen avulla (2015/2006(INI))

(2017/C 316/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 165 ja 166 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 165 ja 166 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät yrittäjyydestä koulutuksessa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät yrittäjyydestä koulutuksessa (1),

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY,

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät nuorten yrittäjyyden edistämisestä nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät nuorten yrittäjyyden edistämisestä nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (3),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen nuorisotakuun perustamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen nuorisotakuun perustamisesta (4),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen epämuodollisen ja arkioppimisen validoinnista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen epämuodollisen ja arkioppimisen validoinnista (5),

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen ”Nuoret liikkeellä – nuorten oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistäminen” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen ”Nuoret liikkeellä – nuorten oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistäminen” (6),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (7),

| — | ottaa huomioon elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen N:o 2006/962/EY (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen N:o 2006/962/EY (8),

| — | ottaa huomioon komission 19. kesäkuuta 2013 antaman tiedonannon ”Yhteistyötä Euroopan nuorten hyväksi: Kehotus toimiin nuorisotyöttömyyttä vastaan” (COM(2013)0447), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 19. kesäkuuta 2013 antaman tiedonannon ”Yhteistyötä Euroopan nuorten hyväksi: Kehotus toimiin nuorisotyöttömyyttä vastaan” (COM(2013)0447),

| — | ottaa huomioon 9. tammikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma: Uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen” (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. tammikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma: Uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen” (COM(2012)0795),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Koulutuksen uudelleenajattelu: sosioekonomisten vaikutusten parantaminen investoimalla taitoihin” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Koulutuksen uudelleenajattelu: sosioekonomisten vaikutusten parantaminen investoimalla taitoihin” (COM(2012)0669),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Koulutus älykkäässä, kestävässä ja osallistavassa Euroopassa” (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Koulutus älykkäässä, kestävässä ja osallistavassa Euroopassa” (COM(2011)0902),

| — | ottaa huomioon 28. tammikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Entrepreneurship Education: A road to success”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. tammikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Entrepreneurship Education: A road to success”,

| — | ottaa huomioon komission maaliskuussa 2013 esittämän Social Europe -oppaan yhteisötaloudesta ja sosiaalisista yrityksistä (ISBN: 978-92-79-26866-3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission maaliskuussa 2013 esittämän Social Europe -oppaan yhteisötaloudesta ja sosiaalisista yrityksistä (ISBN: 978-92-79-26866-3),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Bolognan prosessin täytäntöönpanon seurannasta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Bolognan prosessin täytäntöönpanon seurannasta (9),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta ja Eurooppa 2020 -strategiasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta ja Eurooppa 2020 -strategiasta (10),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä (11),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman varhaisoppimisesta Euroopan unionissa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman varhaisoppimisesta Euroopan unionissa (12),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”Avaintaidot muuttuvassa maailmassa – Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpano” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”Avaintaidot muuttuvassa maailmassa – Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpano” (13),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Tietoa, luovuutta ja innovointia elinikäisen oppimisen ansiosta – Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpano” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Tietoa, luovuutta ja innovointia elinikäisen oppimisen ansiosta – Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpano” (14),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0239/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0239/2015),

| A. | katsoo, että nuorten yrittäjyyden on oltava erottamaton osa poliittista strategiaa, jolla tuetaan tämän päivän nuorta sukupolvea unionin kasvua ja työllisyyttä, koulutusta ja sosiaalista osallisuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti ja vähennetään EU:n nuorisotyöttömyyttä; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että nuorten yrittäjyyden on oltava erottamaton osa poliittista strategiaa, jolla tuetaan tämän päivän nuorta sukupolvea unionin kasvua ja työllisyyttä, koulutusta ja sosiaalista osallisuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti ja vähennetään EU:n nuorisotyöttömyyttä;

| B. | katsoo, että yrittäjyys olisi nähtävä laajemmin mahdollisuutena muuttaa ideat toiminnaksi; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että yrittäjyys olisi nähtävä laajemmin mahdollisuutena muuttaa ideat toiminnaksi;

| C. | ottaa huomioon, että helmikuussa 2015 unionin 28 jäsenvaltiossa oli nuoria työttömiä 4,85 miljoonaa, mikä on aivan liian paljon, ja vaikka nuorisotyöttömyys väheneekin – se on vähentynyt 494 000 henkilöllä helmikuuhun 2014 verrattuna – se tapahtuu liian hitaasti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että helmikuussa 2015 unionin 28 jäsenvaltiossa oli nuoria työttömiä 4,85 miljoonaa, mikä on aivan liian paljon, ja vaikka nuorisotyöttömyys väheneekin – se on vähentynyt 494 000 henkilöllä helmikuuhun 2014 verrattuna – se tapahtuu liian hitaasti;

| D. | panee merkille nuorisotyöttömyyden korkean tason ja katsoo, ettei kriisistä pahiten kärsineiden jäsenvaltioiden finanssipoliittista vakautusta pidä tehdä nuorten työpaikkojen kustannuksella; toteaa, että tällaisen korkean nuorisotyöttömyyden vuoksi nuoret kokevat entistä enemmän köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, mikä koskee erityisesti muita huonommassa asemassa oleviin ja haavoittuviin ryhmiin kuuluvia nuoria; pitää kuitenkin myönteisenä, että on annettu sitoumuksia, joiden mukaan nuorisotyöllisyysaloitteen varojen jakamista jäsenvaltioille nopeutetaan; kehottaa komissiota joka tapauksessa vahvistamaan sitoumuksiaan edelleen tämän vakavan ongelman käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

D.

panee merkille nuorisotyöttömyyden korkean tason ja katsoo, ettei kriisistä pahiten kärsineiden jäsenvaltioiden finanssipoliittista vakautusta pidä tehdä nuorten työpaikkojen kustannuksella; toteaa, että tällaisen korkean nuorisotyöttömyyden vuoksi nuoret kokevat entistä enemmän köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, mikä koskee erityisesti muita huonommassa asemassa oleviin ja haavoittuviin ryhmiin kuuluvia nuoria; pitää kuitenkin myönteisenä, että on annettu sitoumuksia, joiden mukaan nuorisotyöllisyysaloitteen varojen jakamista jäsenvaltioille nopeutetaan; kehottaa komissiota joka tapauksessa vahvistamaan sitoumuksiaan edelleen tämän vakavan ongelman käsittelemiseksi;

| E. | toteaa, että koulutuksen ja toisaalta työmarkkinoiden välinen kuilu on yksi syistä nuorisotyöttömyyteen ja täyttämättömien työpaikkojen suureen määrään EU:ssa; katsoo, että ongelmaa olisi käsiteltävä myös voimaannuttamalla nuoria, joilla on keskeistä osaamista, ja tukemalla aloitteellisuutta ja yrittäjyyttä, joita tarvitaan, jotta nuoret voisivat osallistua luottavaisina nykyiseen tietoon perustuvana talouteen ja yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että koulutuksen ja toisaalta työmarkkinoiden välinen kuilu on yksi syistä nuorisotyöttömyyteen ja täyttämättömien työpaikkojen suureen määrään EU:ssa; katsoo, että ongelmaa olisi käsiteltävä myös voimaannuttamalla nuoria, joilla on keskeistä osaamista, ja tukemalla aloitteellisuutta ja yrittäjyyttä, joita tarvitaan, jotta nuoret voisivat osallistua luottavaisina nykyiseen tietoon perustuvana talouteen ja yhteiskuntaan;

| F. | ottaa huomioon, että unioni edistää yrittäjyyttä Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaiva-aloitteiden ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”, ”Euroopan digitaalistrategia”, ”Innovaatiounioni” ja ”Nuoret liikkeellä” kautta lisäämällä yrittäjähenkisyyttä ja siihen liittyvää tietämystä, osaamista ja taitoja, jotka voivat edistää kilpailukykyä sekä älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että unioni edistää yrittäjyyttä Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaiva-aloitteiden ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”, ”Euroopan digitaalistrategia”, ”Innovaatiounioni” ja ”Nuoret liikkeellä” kautta lisäämällä yrittäjähenkisyyttä ja siihen liittyvää tietämystä, osaamista ja taitoja, jotka voivat edistää kilpailukykyä sekä älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua;

| G. | katsoo, että yrittäjyys edistää merkittävästi talouskasvua ja työpaikkojen luomista, sillä se luo uusia yrityksiä ja työpaikkoja, avaa uusia markkinoita, vahvistaa kilpailukykyä, parantaa tuottavuutta ja innovointia, vahvistaa Euroopan kilpailukykyä ja luo vaurautta, minkä vuoksi sen pitäisi olla kaikkien ulottuvilla; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että yrittäjyys edistää merkittävästi talouskasvua ja työpaikkojen luomista, sillä se luo uusia yrityksiä ja työpaikkoja, avaa uusia markkinoita, vahvistaa kilpailukykyä, parantaa tuottavuutta ja innovointia, vahvistaa Euroopan kilpailukykyä ja luo vaurautta, minkä vuoksi sen pitäisi olla kaikkien ulottuvilla;

| H. | toteaa, että yrittäjyys ja etenkin yhteiskunnallinen yrittäjyys ovat tärkeitä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kestävyyttä edistäviä tekijöitä, jotka voivat vauhdittaa taloutta vähentäen samalla köyhyyttä, sosiaalista syrjäytymistä ja muita yhteiskunnan ongelmia; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että yrittäjyys ja etenkin yhteiskunnallinen yrittäjyys ovat tärkeitä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kestävyyttä edistäviä tekijöitä, jotka voivat vauhdittaa taloutta vähentäen samalla köyhyyttä, sosiaalista syrjäytymistä ja muita yhteiskunnan ongelmia;

| I. | katsoo, että yrittäjyys ja erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat unionin talouden selkäranka ja tärkein ja ensisijainen uusia työpaikkoja luova lähde; panee merkille, että naisten mahdollisuuksia yrittäjyyteen ei hyödynnetä täysin taloudellisen kasvun lähteenä ja työpaikkojen luomisessa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että yrittäjyys ja erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat unionin talouden selkäranka ja tärkein ja ensisijainen uusia työpaikkoja luova lähde; panee merkille, että naisten mahdollisuuksia yrittäjyyteen ei hyödynnetä täysin taloudellisen kasvun lähteenä ja työpaikkojen luomisessa;

| J. | toteaa, että kulttuurit, jotka arvostavat ja palkitsevat yrittäjyyteen liittyviä taitoja ja käyttäytymistä, kuten luovuutta, innovointia ja aloitteellisuutta, harkittua riskinottoa, itsenäistä ajattelua ja mahdollisuuksien havaitsemista samoin kuin johtajuustaitoja, edistävät uusien ratkaisujen kehittämistä taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin ongelmiin, kun koulutukseen sisällytetään teorian ja käytännön yhdistäviä tiedollisia komponentteja, mikä vähentää liiketoiminnan ja koulutusjärjestelmän välisiä muureja; pitää siksi erittäin tärkeänä, että tällainen henkilökohtainen pätevyys sisällytetään koulutusjärjestelmään ja se on osa jokapäiväistä elämää kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kulttuurit, jotka arvostavat ja palkitsevat yrittäjyyteen liittyviä taitoja ja käyttäytymistä, kuten luovuutta, innovointia ja aloitteellisuutta, harkittua riskinottoa, itsenäistä ajattelua ja mahdollisuuksien havaitsemista samoin kuin johtajuustaitoja, edistävät uusien ratkaisujen kehittämistä taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin ongelmiin, kun koulutukseen sisällytetään teorian ja käytännön yhdistäviä tiedollisia komponentteja, mikä vähentää liiketoiminnan ja koulutusjärjestelmän välisiä muureja; pitää siksi erittäin tärkeänä, että tällainen henkilökohtainen pätevyys sisällytetään koulutusjärjestelmään ja se on osa jokapäiväistä elämää kaikilla tasoilla;

| K. | ottaa huomioon, että tietyissä jäsenvaltioissa erilaisille uusyrityksille, mukaan lukien yhteiskunnallinen yrittäjyys tai henkilökohtaista hyötyä tavoittelevat yritykset, ei anneta arvoa tai niitä ei oteta huomioon urapolkuna ja koulutusjärjestelmissä tuetaan heikosti yrittäjäksi haluavia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tietyissä jäsenvaltioissa erilaisille uusyrityksille, mukaan lukien yhteiskunnallinen yrittäjyys tai henkilökohtaista hyötyä tavoittelevat yritykset, ei anneta arvoa tai niitä ei oteta huomioon urapolkuna ja koulutusjärjestelmissä tuetaan heikosti yrittäjäksi haluavia;

| L. | toteaa, että nuoret yrittäjät kohtaavat lukuisia haasteita ja vaikeuksia, jollaisia ovat kokemuksen, oikeiden taitojen, rahoituksen ja infrastruktuurin puute; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että nuoret yrittäjät kohtaavat lukuisia haasteita ja vaikeuksia, jollaisia ovat kokemuksen, oikeiden taitojen, rahoituksen ja infrastruktuurin puute;

| M. | ottaa huomioon, että viimeaikaiset tutkimukset viittaavat siihen, että yrittäjyyteen liittyviä taitoja voi oppia ja että asianmukaisesti suunnitellulla ja toteutetulla sekä kaikkien saatavissa olevalla yrittäjyyskoulutuksella voi olla erittäin myönteinen vaikutus ihmisten elämään ja työllisyyteen sekä uusyritysten osuuteen ja yritysten toiminnan jatkumiseen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että viimeaikaiset tutkimukset viittaavat siihen, että yrittäjyyteen liittyviä taitoja voi oppia ja että asianmukaisesti suunnitellulla ja toteutetulla sekä kaikkien saatavissa olevalla yrittäjyyskoulutuksella voi olla erittäin myönteinen vaikutus ihmisten elämään ja työllisyyteen sekä uusyritysten osuuteen ja yritysten toiminnan jatkumiseen;

| N. | katsoo, että luotettavien päätelmien saamiseksi yrittäjyyskoulutuksen vaikutusten arvioinnissa on noudatettava kriittistä lähestymistapaa ja sen on perustuttava vankkaan näyttöön sekä vakiintuneisiin tilastollisiin välineisiin ja tekniikoihin; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että luotettavien päätelmien saamiseksi yrittäjyyskoulutuksen vaikutusten arvioinnissa on noudatettava kriittistä lähestymistapaa ja sen on perustuttava vankkaan näyttöön sekä vakiintuneisiin tilastollisiin välineisiin ja tekniikoihin;

| O. | toteaa, että yrittäjyyskoulutukseen olisi sisällytettävä sosiaalinen ulottuvuus ja opetus, joka käsittelee reilua kauppaa, sosiaalista taloutta ja vaihtoehtoisia liiketoimintamalleja, kuten osuuskuntia, jotta voitaisiin saavuttaa sosiaalinen, osallistava ja kestävä talous; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että yrittäjyyskoulutukseen olisi sisällytettävä sosiaalinen ulottuvuus ja opetus, joka käsittelee reilua kauppaa, sosiaalista taloutta ja vaihtoehtoisia liiketoimintamalleja, kuten osuuskuntia, jotta voitaisiin saavuttaa sosiaalinen, osallistava ja kestävä talous;

| P. | toteaa, että yrittäjähenkisyys parantaa nuorten työllistyvyyttä ja tuo heissä esiin ominaisuuksia, jotka ovat keskeisellä sijalla voitettaessa esteitä sekä ammatissa että yksityiselämässä, mikä auttaa estämään köyhyyden lisääntymistä ja sosiaalista syrjäytymistä; toteaa, että mikrorahoituksen saannin helpottaminen voi auttaa näiden tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että yrittäjähenkisyys parantaa nuorten työllistyvyyttä ja tuo heissä esiin ominaisuuksia, jotka ovat keskeisellä sijalla voitettaessa esteitä sekä ammatissa että yksityiselämässä, mikä auttaa estämään köyhyyden lisääntymistä ja sosiaalista syrjäytymistä; toteaa, että mikrorahoituksen saannin helpottaminen voi auttaa näiden tavoitteiden saavuttamisessa;

| Q. | katsoo, että koulutus kaiken kaikkiaan on äärimmäisen tärkeää yksilöiden henkilökohtaisessa kehityksessä ja niiden on siksi oltava sekä riittävän laaja-alaisia, jotta ne muodostavat perustan elinikäiselle kehittymiselle sekä osaamisen ja taitojen syventämiselle ja laajentamiselle, että riittävän käytännöllisiä, jotta ne mahdollistavat yksilöille todellisen urakehityksen ja arvokkaan työ- ja yksityiselämän; katsoo, että näiden kahden koulutukseen liittyvän tekijän onnistuneella yhdistämisellä on suora yhteys nuorisotyöttömyyden riskin vähentämiseen; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että koulutus kaiken kaikkiaan on äärimmäisen tärkeää yksilöiden henkilökohtaisessa kehityksessä ja niiden on siksi oltava sekä riittävän laaja-alaisia, jotta ne muodostavat perustan elinikäiselle kehittymiselle sekä osaamisen ja taitojen syventämiselle ja laajentamiselle, että riittävän käytännöllisiä, jotta ne mahdollistavat yksilöille todellisen urakehityksen ja arvokkaan työ- ja yksityiselämän; katsoo, että näiden kahden koulutukseen liittyvän tekijän onnistuneella yhdistämisellä on suora yhteys nuorisotyöttömyyden riskin vähentämiseen;

| R. | toteaa, että jokainen voi hankkia, oppia ja kehittää yrittäjähenkeä sekä yrittäjyyteen liittyviä taitoja; katsoo, että jokainen koulutustyyppi ja -taso vastaa tiettyä mahdollisuusikkunaa, joka liittyy tiettyjen yrittäjyyteen liittyvien taitojen ja valmiuksien kehittämiseen osana yleistä keskeisten taitojen hankkimista; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että jokainen voi hankkia, oppia ja kehittää yrittäjähenkeä sekä yrittäjyyteen liittyviä taitoja; katsoo, että jokainen koulutustyyppi ja -taso vastaa tiettyä mahdollisuusikkunaa, joka liittyy tiettyjen yrittäjyyteen liittyvien taitojen ja valmiuksien kehittämiseen osana yleistä keskeisten taitojen hankkimista;

| S. | toteaa, että yrittäjyystaidot liittyvät muihin taitoihin, kuten tieto- ja viestintätekniikan hallintaan, ongelmanratkaisuun sekä raha-asioiden ymmärtämiseen, joita olisi edistettävä; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että yrittäjyystaidot liittyvät muihin taitoihin, kuten tieto- ja viestintätekniikan hallintaan, ongelmanratkaisuun sekä raha-asioiden ymmärtämiseen, joita olisi edistettävä;

| T. | katsoo, että koulutus on erittäin tärkeää, jotta nuorilla olisi motivaatiota ja mahdollisuuksia aloittaa omia yrityshankkeitaan; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että koulutus on erittäin tärkeää, jotta nuorilla olisi motivaatiota ja mahdollisuuksia aloittaa omia yrityshankkeitaan;

| U. | toteaa, että koulutus on julkinen hyödyke ja sen on siksi oltava täysin osallistavaa ja integroitua ja siinä on korostettava erityisesti sosioekonomiselta taustaltaan erilaisten opiskelijoiden yhtäläisiä koulutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että koulutus on julkinen hyödyke ja sen on siksi oltava täysin osallistavaa ja integroitua ja siinä on korostettava erityisesti sosioekonomiselta taustaltaan erilaisten opiskelijoiden yhtäläisiä koulutusmahdollisuuksia;

| V. | katsoo, että kielitaitoiset nuoret voivat helpommin harjoittaa rajat yrittävää yritystoimintaa; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että kielitaitoiset nuoret voivat helpommin harjoittaa rajat yrittävää yritystoimintaa;

| W. | katsoo, että aliedustetut ja muita huonommassa asemassa olevat ryhmät tarvitsevat erityistä koulutukseensa liittyvää huomiota ja tukea myös niin, että nuorten vanhemmat ja yhteisöt otetaan mukaan koulutusprosessiin; katsoo myös, että näille ryhmille on annettava apua liiketoiminnan tai yritysten käynnistämisessä, jatkamisessa ja kasvattamisessa; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että aliedustetut ja muita huonommassa asemassa olevat ryhmät tarvitsevat erityistä koulutukseensa liittyvää huomiota ja tukea myös niin, että nuorten vanhemmat ja yhteisöt otetaan mukaan koulutusprosessiin; katsoo myös, että näille ryhmille on annettava apua liiketoiminnan tai yritysten käynnistämisessä, jatkamisessa ja kasvattamisessa;

| X. | katsoo, että nuoret hyötyvät yrittäjäkoulutuksesta ja käytännön yrittäjyyskokemuksesta, mikä auttaa heitä kehittämään taitojaan ja lahjojaan ja parantaa heidän itseluottamustaan edistäen samalla uusien yritysten luomista, työllistyvyyttä sekä innovointia; toteaa, että yrittäjyys on aivan liian vähän käytetty vaihtoehto monien vammaisten nuorten kohdalla; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että nuoret hyötyvät yrittäjäkoulutuksesta ja käytännön yrittäjyyskokemuksesta, mikä auttaa heitä kehittämään taitojaan ja lahjojaan ja parantaa heidän itseluottamustaan edistäen samalla uusien yritysten luomista, työllistyvyyttä sekä innovointia; toteaa, että yrittäjyys on aivan liian vähän käytetty vaihtoehto monien vammaisten nuorten kohdalla;

| Y. | toteaa yhteiskunnallisten ja osallistavien yritysten edistävän aktiivisesti innovatiivista kestävää kehitystä sekä yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa ja paikallisyhteisöissä ja luovan työmahdollisuuksia nuorille, myös heikossa sosiaalisessa asemassa oleville ja työmarkkinoista kauimmas etääntyneille nuorille; |
| --- | --- |

Y.

toteaa yhteiskunnallisten ja osallistavien yritysten edistävän aktiivisesti innovatiivista kestävää kehitystä sekä yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa ja paikallisyhteisöissä ja luovan työmahdollisuuksia nuorille, myös heikossa sosiaalisessa asemassa oleville ja työmarkkinoista kauimmas etääntyneille nuorille;

| Z. | toteaa, etteivät riittävän monet ihmiset toteuta ajatustaan yrityksen perustamisesta ja että yrittäjissä on naisia suhteellisesti paljon miehiä vähemmän (mikä koskee erityisesti haavoittuvista sosiaalisista ryhmistä tulevia naisia, jotka joutuvat kokemaan kaksinkertaista syrjintää); toteaa, että vaikka naisyrittäjät ovat keskimäärin miehiä korkeammin koulutettuja, he toimivat usein vähemmän innovoivilla ja hitaammin kasvavilla aloilla ja pienemmissä yrityksissä kuin miespuoliset yrittäjät; toteaa, että on tuettava aktiivisesti tapoja voittaa esteet, jotka estävät etenkin naisia aloittamasta yritystoimintaa tai hyötymästä siitä (15); |
| --- | --- |

Z.

toteaa, etteivät riittävän monet ihmiset toteuta ajatustaan yrityksen perustamisesta ja että yrittäjissä on naisia suhteellisesti paljon miehiä vähemmän (mikä koskee erityisesti haavoittuvista sosiaalisista ryhmistä tulevia naisia, jotka joutuvat kokemaan kaksinkertaista syrjintää); toteaa, että vaikka naisyrittäjät ovat keskimäärin miehiä korkeammin koulutettuja, he toimivat usein vähemmän innovoivilla ja hitaammin kasvavilla aloilla ja pienemmissä yrityksissä kuin miespuoliset yrittäjät; toteaa, että on tuettava aktiivisesti tapoja voittaa esteet, jotka estävät etenkin naisia aloittamasta yritystoimintaa tai hyötymästä siitä (15);

| AA. | toteaa, että käsityö-, teollisuus- ja kauppa-alan organisaatiot järjestävät joissakin jäsenvaltioissa kohdennettuja ohjelmia uusyritysten tukemiseksi; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että käsityö-, teollisuus- ja kauppa-alan organisaatiot järjestävät joissakin jäsenvaltioissa kohdennettuja ohjelmia uusyritysten tukemiseksi;

| AB. | katsoo, että koulutus kuuluu pääasiassa kansalliseen toimivaltaan ja joidenkin jäsenvaltioiden on vielä kehitettävä monialainen toimintatapa tai strateginen lähestymistapa, jota sovelletaan yrittäjyyskoulutusta ja yrittäjyyttä koskeviin opintosuunnitelmiin ja -menetelmiin; katsoo, että kaikki Euroopan opettajat ja koulutusjohtajat eivät ole saaneet riittävästi koulutusta yrittäjyyskoulutuksesta ammatillisessa jatkokoulutuksessa tai alkuperäisessä koulutuksessaan, millä voi olla kielteinen vaikutus mahdollisuuksiin sisällyttää yrittäjyys koulutusjärjestelmiin riittävässä määrin (16); |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että koulutus kuuluu pääasiassa kansalliseen toimivaltaan ja joidenkin jäsenvaltioiden on vielä kehitettävä monialainen toimintatapa tai strateginen lähestymistapa, jota sovelletaan yrittäjyyskoulutusta ja yrittäjyyttä koskeviin opintosuunnitelmiin ja -menetelmiin; katsoo, että kaikki Euroopan opettajat ja koulutusjohtajat eivät ole saaneet riittävästi koulutusta yrittäjyyskoulutuksesta ammatillisessa jatkokoulutuksessa tai alkuperäisessä koulutuksessaan, millä voi olla kielteinen vaikutus mahdollisuuksiin sisällyttää yrittäjyys koulutusjärjestelmiin riittävässä määrin (16);

| AC. | katsoo, että opettajien pitäisi voida olla yhteydessä yrittäjiin ja määrittää oppimistavoitteita yhdessä heidän kanssaan; katsoo, että opettajille olisi annettava oikeanlaista tukea ja resursseja oppimiseen perustuvien strategioiden toteuttamiseksi ja jotta he voisivat mukauttaa opetusmenetelmiään haavoittuvassa asemassa olevien oppilaidensa tarpeisiin; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että opettajien pitäisi voida olla yhteydessä yrittäjiin ja määrittää oppimistavoitteita yhdessä heidän kanssaan; katsoo, että opettajille olisi annettava oikeanlaista tukea ja resursseja oppimiseen perustuvien strategioiden toteuttamiseksi ja jotta he voisivat mukauttaa opetusmenetelmiään haavoittuvassa asemassa olevien oppilaidensa tarpeisiin;

| AD. | katsoo, että epämuodollinen oppiminen ja arkioppiminen täydentävät ja rikastavat muodollista oppimista tarjoamalla erilaisia voimaannuttavia oppimiskokemuksia, minkä vuoksi ne olisi tunnustettava etuoikeutetuiksi keinoiksi saada ja kehittää yrittäjyystaitoja; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että epämuodollinen oppiminen ja arkioppiminen täydentävät ja rikastavat muodollista oppimista tarjoamalla erilaisia voimaannuttavia oppimiskokemuksia, minkä vuoksi ne olisi tunnustettava etuoikeutetuiksi keinoiksi saada ja kehittää yrittäjyystaitoja;

| AE. | katsoo, että muodollisella oppimisella ja arkioppimisella voi olla keskeinen rooli yrittäjyystaitojen kehittämisessä ja ylläpitämisessä etenkin marginaaliryhmien keskuudessa; |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että muodollisella oppimisella ja arkioppimisella voi olla keskeinen rooli yrittäjyystaitojen kehittämisessä ja ylläpitämisessä etenkin marginaaliryhmien keskuudessa;

| AF. | katsoo, että epämuodollinen oppiminen ja arkioppiminen ovat erityisen tärkeitä nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ja nuoret saavat niiden avulla uuden oppimismahdollisuuden ja mahdollisen tien muodollisen opetuksen ja koulutuksen piiriin; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että epämuodollinen oppiminen ja arkioppiminen ovat erityisen tärkeitä nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ja nuoret saavat niiden avulla uuden oppimismahdollisuuden ja mahdollisen tien muodollisen opetuksen ja koulutuksen piiriin;

| AG. | toteaa, että kokeneiden yrittäjien antama opetus luo positiivista kuvaa yrittäjyydestä ja helpottaa siirtymistä kohti yrittäjyyttä; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että kokeneiden yrittäjien antama opetus luo positiivista kuvaa yrittäjyydestä ja helpottaa siirtymistä kohti yrittäjyyttä;

| AH. | katsoo, että yrittäjyys, yhteiskunnallinen yrittäjyys mukaan lukien olisi sisällytettävä opettajien ja ammatinvalinnanohjaajien koulutukseen; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että yrittäjyys, yhteiskunnallinen yrittäjyys mukaan lukien olisi sisällytettävä opettajien ja ammatinvalinnanohjaajien koulutukseen;

| AI. | toteaa, että kansalliset koulutusjärjestelmät ovat kehittyneet eri tahtiin vastauksena työmarkkinoilla tapahtuviin muutoksiin; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että kansalliset koulutusjärjestelmät ovat kehittyneet eri tahtiin vastauksena työmarkkinoilla tapahtuviin muutoksiin;

| AJ. | ottaa huomioon, että Erasmus+-ohjelmalla, joka on voimassa 2014–2020, pyritään uudenaikaistamaan koulutusta ja nuorisotyötä koko Euroopassa ja se on avoin koulutusalan järjestöille sekä nuoriso- ja urheilujärjestöille kaikilla elinikäisen oppimisen aloilla; toteaa, että se tarjoaa yli neljälle miljoonalle eurooppalaisella mahdollisuuden opiskella, harjoitella, saada työkokemusta ja tehdä vapaaehtoistyötä ulkomailla; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että Erasmus+-ohjelmalla, joka on voimassa 2014–2020, pyritään uudenaikaistamaan koulutusta ja nuorisotyötä koko Euroopassa ja se on avoin koulutusalan järjestöille sekä nuoriso- ja urheilujärjestöille kaikilla elinikäisen oppimisen aloilla; toteaa, että se tarjoaa yli neljälle miljoonalle eurooppalaisella mahdollisuuden opiskella, harjoitella, saada työkokemusta ja tehdä vapaaehtoistyötä ulkomailla;

| AK. | ottaa huomioon, että yrittäjyys on jo huomioitu Erasmus+-ohjelmassa, sillä sen odotetaan olevan yksi liikkuvuutta edistävien toimien tuloksista; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että yrittäjyys on jo huomioitu Erasmus+-ohjelmassa, sillä sen odotetaan olevan yksi liikkuvuutta edistävien toimien tuloksista;

| AL. | pitää tärkeänä nuorten yrittäjien liikkuvuuden edistämistä ja tukemista Erasmus-ohjelman ja Young Entrepreneurs (2009–2015) -ohjelman kaltaisilla ohjelmilla, jotka antavat nuorille yrittäjille mahdollisuuden osallistua rajat ylittäviin vaihtoihin ja oppia kokeneilta pienyrityksissä toimivilta yrittäjiltä ja luovat mahdollisuuksia yrittäjyyteen liittyvän sukupuolten eriarvoisuuden käsittelemiseen; toteaa, että tällaisille ohjelmille on ohjattava nykyistä enemmän varoja nuorten osallistumisen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

AL.

pitää tärkeänä nuorten yrittäjien liikkuvuuden edistämistä ja tukemista Erasmus-ohjelman ja Young Entrepreneurs (2009–2015) -ohjelman kaltaisilla ohjelmilla, jotka antavat nuorille yrittäjille mahdollisuuden osallistua rajat ylittäviin vaihtoihin ja oppia kokeneilta pienyrityksissä toimivilta yrittäjiltä ja luovat mahdollisuuksia yrittäjyyteen liittyvän sukupuolten eriarvoisuuden käsittelemiseen; toteaa, että tällaisille ohjelmille on ohjattava nykyistä enemmän varoja nuorten osallistumisen lisäämiseksi;

| AM. | katsoo, että nuoret asettavat usein etusijalle itsenäisen ammatinharjoittamisen ja jopa 45 prosenttia 15–24-vuotiaista nuorista ilmoittaa haluavansa toimia mieluiten itsenäisinä ammatinharjoittajina (17); |
| --- | --- |

AM.

katsoo, että nuoret asettavat usein etusijalle itsenäisen ammatinharjoittamisen ja jopa 45 prosenttia 15–24-vuotiaista nuorista ilmoittaa haluavansa toimia mieluiten itsenäisinä ammatinharjoittajina (17);

| AN. | katsoo, että elinkeinoelämän panos on merkittävä paikallisella, kansallisella ja unionin tasolla osaamiseen perustuvan vapaaehtoistoiminnan, oppilaitosten kanssa perustettujen kumppanuuksien sekä päätöksentekijöiden kanssa toteutettavan yhteistyön muodossa; |
| --- | --- |

AN.

katsoo, että elinkeinoelämän panos on merkittävä paikallisella, kansallisella ja unionin tasolla osaamiseen perustuvan vapaaehtoistoiminnan, oppilaitosten kanssa perustettujen kumppanuuksien sekä päätöksentekijöiden kanssa toteutettavan yhteistyön muodossa;

| AO. | katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen (kansalaisryhmien, kuten ammattiliittojen, työnantajajärjestöjen ja muiden yhteiskunnallisten ryhmien) samoin kuin ”Junior Achievement – Young Enterprise Europe” -aloitteen panos on merkittävä niiden tarjotessa yrittäjyyttä koskevaa epämuodollista elinikäistä koulutusta ja harjoittelua; katsoo, että tällainen panos ansaitsee nykyistä enemmän tunnustusta, vaikka se ei välttämättä johdakaan viralliseen ja muodolliseen tutkintotodistukseen; toteaa, että tällaisen panoksen antavat myös omaa sisäistä koulutustaan järjestävät yritykset; |
| --- | --- |

AO.

katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen (kansalaisryhmien, kuten ammattiliittojen, työnantajajärjestöjen ja muiden yhteiskunnallisten ryhmien) samoin kuin ”Junior Achievement – Young Enterprise Europe” -aloitteen panos on merkittävä niiden tarjotessa yrittäjyyttä koskevaa epämuodollista elinikäistä koulutusta ja harjoittelua; katsoo, että tällainen panos ansaitsee nykyistä enemmän tunnustusta, vaikka se ei välttämättä johdakaan viralliseen ja muodolliseen tutkintotodistukseen; toteaa, että tällaisen panoksen antavat myös omaa sisäistä koulutustaan järjestävät yritykset;

Yrittäjätaitojen ja -pätevyyden painottaminen

| 1. | katsoo, että elinikäinen oppiminen ja kansainvälinen liikkuvuus ovat keskeisiä toimia, joiden avulla Eurooppa vastaa globalisaatioon sekä siirtymiseen kohti tietoon perustuvaa taloutta; pitää erityisen tärkeinä aloitekykyä ja yrittäjyyttä, jotka kuuluvat suosituksessa ”Elinikäisen oppimisen avaintaidot – eurooppalainen viitekehys” määritettyihin kahdeksaan avaintaitoon, joita jokainen tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, aktiivista unionin kansalaisuutta ja osallistumista sekä sosiaalista osallisuutta ja työtä varten; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että elinikäinen oppiminen ja kansainvälinen liikkuvuus ovat keskeisiä toimia, joiden avulla Eurooppa vastaa globalisaatioon sekä siirtymiseen kohti tietoon perustuvaa taloutta; pitää erityisen tärkeinä aloitekykyä ja yrittäjyyttä, jotka kuuluvat suosituksessa ”Elinikäisen oppimisen avaintaidot – eurooppalainen viitekehys” määritettyihin kahdeksaan avaintaitoon, joita jokainen tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, aktiivista unionin kansalaisuutta ja osallistumista sekä sosiaalista osallisuutta ja työtä varten;

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan nuorten yrittäjätaitoja lainsäädännöllisin toimin, joilla pyritään varmistamaan korkealaatuinen työharjoittelu keskittyen laadukkaaseen oppimiseen ja asianmukaisiin työoloihin, sillä tällaisten välineiden avulla voidaan parantaa työllisyyttä, kuten harjoittelun laatupuitteita koskevassa neuvoston suosituksessa todettiin; |
| --- | --- |

2.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan nuorten yrittäjätaitoja lainsäädännöllisin toimin, joilla pyritään varmistamaan korkealaatuinen työharjoittelu keskittyen laadukkaaseen oppimiseen ja asianmukaisiin työoloihin, sillä tällaisten välineiden avulla voidaan parantaa työllisyyttä, kuten harjoittelun laatupuitteita koskevassa neuvoston suosituksessa todettiin;

| 3. | korostaa, että tarvitaan laaja ja selvä määritelmä ”aloitekykyä ja yrittäjyyttä” koskevalle avaintaidolle, johon sisältyvät aktiivisen yrittäjähenkisyyden edistäminen, luovuus, innovointi ja riskinotto sekä kyky suunnitella ja hallinnoida hankkeita tavoitteiden saavuttamiseksi ja jopa ajatus siitä, että jokainen on tietoinen työnsä laajemmasta kehyksestä ja kykenee hyödyntämään yrittäjyyteen ja työhön liittyviä tilaisuuksia (”intrapreneurship”); uskoo, että kulttuuriin liittyvät luovat alat ja yritykset voivat tarjota erityisesti nuorille mahdollisuuksia liiketoimintaan; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että tarvitaan laaja ja selvä määritelmä ”aloitekykyä ja yrittäjyyttä” koskevalle avaintaidolle, johon sisältyvät aktiivisen yrittäjähenkisyyden edistäminen, luovuus, innovointi ja riskinotto sekä kyky suunnitella ja hallinnoida hankkeita tavoitteiden saavuttamiseksi ja jopa ajatus siitä, että jokainen on tietoinen työnsä laajemmasta kehyksestä ja kykenee hyödyntämään yrittäjyyteen ja työhön liittyviä tilaisuuksia (”intrapreneurship”); uskoo, että kulttuuriin liittyvät luovat alat ja yritykset voivat tarjota erityisesti nuorille mahdollisuuksia liiketoimintaan;

| 4. | muistuttaa, että luovat alat kuuluvat yrittäjähenkisimpiin aloihin ja ne kehittävät muuallakin hyödyllisiä taitoja, kuten luovaa ajattelua, ongelmanratkaisua, kykyä työskennellä ryhmässä sekä kekseliäisyyttä; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että luovat alat kuuluvat yrittäjähenkisimpiin aloihin ja ne kehittävät muuallakin hyödyllisiä taitoja, kuten luovaa ajattelua, ongelmanratkaisua, kykyä työskennellä ryhmässä sekä kekseliäisyyttä;

| 5. | korostaa, että tarvitaan yrittäjyyttä koskeva kattava lähestymistapa, jossa yrittäjyys käsittää yksityiselämässä ja ammatissa hyödynnettäviä laaja-alaisia keskeisiä taitoja; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että tarvitaan yrittäjyyttä koskeva kattava lähestymistapa, jossa yrittäjyys käsittää yksityiselämässä ja ammatissa hyödynnettäviä laaja-alaisia keskeisiä taitoja;

| 6. | korostaa organisaatioiden seurantaan ja tarkastuksiin liittyvien taitojen merkitystä; kehottaa erityisesti kehittämään sosiaalisia tarkastuksia ja ympäristötarkastuksia innovoivina seurantatyökaluina; |
| --- | --- |

6.

korostaa organisaatioiden seurantaan ja tarkastuksiin liittyvien taitojen merkitystä; kehottaa erityisesti kehittämään sosiaalisia tarkastuksia ja ympäristötarkastuksia innovoivina seurantatyökaluina;

| 7. | on vakuuttunut, että yrittäjätaitoja ja -pätevyyttä samoin kuin laajoja, eri aloja käsittäviä tehtävä- ja työkohtaisia taitoja ja pätevyyksiä olisi edistettävä, jotta voidaan lisätä nuorten toimimista itsenäisinä ammatinharjoittajina ja antaa nuorelle sukupolvelle todellinen mahdollisuus perustaa omia yrityksiä, mikä auttaa sekä nuoria että koko yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

7.

on vakuuttunut, että yrittäjätaitoja ja -pätevyyttä samoin kuin laajoja, eri aloja käsittäviä tehtävä- ja työkohtaisia taitoja ja pätevyyksiä olisi edistettävä, jotta voidaan lisätä nuorten toimimista itsenäisinä ammatinharjoittajina ja antaa nuorelle sukupolvelle todellinen mahdollisuus perustaa omia yrityksiä, mikä auttaa sekä nuoria että koko yhteiskuntaa;

| 8. | on vakuuttunut, että seuraavaksi on määriteltävä yksityiskohtaisesti, miten avaintaitojen puitteet voidaan toteuttaa asianmukaisesti kaikilla yrittäjätaitoihin liittyvillä koulutusasteilla sisällyttämällä kuhunkin koulutus- ja oppisopimusohjelmaan yrittäjätaitoja ja -osaamista sekä asenteita koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

8.

on vakuuttunut, että seuraavaksi on määriteltävä yksityiskohtaisesti, miten avaintaitojen puitteet voidaan toteuttaa asianmukaisesti kaikilla yrittäjätaitoihin liittyvillä koulutusasteilla sisällyttämällä kuhunkin koulutus- ja oppisopimusohjelmaan yrittäjätaitoja ja -osaamista sekä asenteita koskevia vaatimuksia;

| 9. | korostaa, että kaikilla koulutusasteilla ja kaikentyyppisessä koulutuksessa olisi tarjottava käytännön yrittäjätaitojen opetusta ja edistettävä motivaatiota, aloitekykyä ja valmiutta sekä sosiaalista vastuuta; katsoo, että rahoitusta, taloutta ja yritysympäristöä koskevat perusopintojaksot olisi sisällytettävä koulujen opetusohjelmaan ja niiden ohella olisi tarjottava mentorointia, ohjausta, ja ammatinvalintaneuvontaa opiskelijoille, muita huonommassa asemassa olevat oppijat mukaan lukien, jotta voidaan tukea ja edistää heidän tietämystään yrittämisen prosesseista ja kehittää yrittäjähenkeä; korostaa epämuodollisen ja itsenäisen oppimisen sekä vapaaehtoistyön roolia edistettäessä nuorten yrittäjähenkeä ja -taitoja; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että kaikilla koulutusasteilla ja kaikentyyppisessä koulutuksessa olisi tarjottava käytännön yrittäjätaitojen opetusta ja edistettävä motivaatiota, aloitekykyä ja valmiutta sekä sosiaalista vastuuta; katsoo, että rahoitusta, taloutta ja yritysympäristöä koskevat perusopintojaksot olisi sisällytettävä koulujen opetusohjelmaan ja niiden ohella olisi tarjottava mentorointia, ohjausta, ja ammatinvalintaneuvontaa opiskelijoille, muita huonommassa asemassa olevat oppijat mukaan lukien, jotta voidaan tukea ja edistää heidän tietämystään yrittämisen prosesseista ja kehittää yrittäjähenkeä; korostaa epämuodollisen ja itsenäisen oppimisen sekä vapaaehtoistyön roolia edistettäessä nuorten yrittäjähenkeä ja -taitoja;

| 10. | kehottaa komissiota korostamaan sosiaalisen yrittäjyyden erilaisia muotoja, jotka tarjoavat nuorille eurooppalaisille usein hyvän keinon päästä alkuun yritystoiminnassa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota korostamaan sosiaalisen yrittäjyyden erilaisia muotoja, jotka tarjoavat nuorille eurooppalaisille usein hyvän keinon päästä alkuun yritystoiminnassa;

| 11. | korostaa tarvetta kehittää innovatiivista pedagogiikkaa, joka on nykyistä osallistavampaa ja oppijakeskeisempää, jotta voidaan edistää yrittäjähenkisyyden kehittämisen edellyttämien monialaisten taitojen hankintaa; |
| --- | --- |

11.

korostaa tarvetta kehittää innovatiivista pedagogiikkaa, joka on nykyistä osallistavampaa ja oppijakeskeisempää, jotta voidaan edistää yrittäjähenkisyyden kehittämisen edellyttämien monialaisten taitojen hankintaa;

| 12. | suosittelee yrittäjyyden edistämistä osana korkeakoulutusta ja alumnihankkeita niin, että huomioon otetaan myös sosiaalisen yrittäjyyden mallit; |
| --- | --- |

12.

suosittelee yrittäjyyden edistämistä osana korkeakoulutusta ja alumnihankkeita niin, että huomioon otetaan myös sosiaalisen yrittäjyyden mallit;

| 13. | toteaa, että yrittäjyyden järkevä edistäminen koulutuksen avulla voi onnistua vain, jos taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat ovat tasapainossa koulutusstrategioiden kanssa; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että yrittäjyyden järkevä edistäminen koulutuksen avulla voi onnistua vain, jos taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat ovat tasapainossa koulutusstrategioiden kanssa;

| 14. | korostaa, että sosiaalinen osallisuus ja köyhyyden torjunta voivat onnistua sosiaalisen yrittäjyyden kautta, joka voi edistää työllisyyttä, ja toteuttamalla yrittäjähenkisyyttä, joka hyödyttää merkittävästi epäedullisessa asemassa olevia henkilöitä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että sosiaalinen osallisuus ja köyhyyden torjunta voivat onnistua sosiaalisen yrittäjyyden kautta, joka voi edistää työllisyyttä, ja toteuttamalla yrittäjähenkisyyttä, joka hyödyttää merkittävästi epäedullisessa asemassa olevia henkilöitä;

| 15. | korostaa, että oppisopimustoiminta ja yritysten tukemat opinto-ohjelmat ovat osoittautuneet keskeisiksi tekijöiksi yritysten keskeisten taitojen jakamisessa jäsenvaltioissa, joissa tällaisia ohjelmia on; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että oppisopimustoiminta ja yritysten tukemat opinto-ohjelmat ovat osoittautuneet keskeisiksi tekijöiksi yritysten keskeisten taitojen jakamisessa jäsenvaltioissa, joissa tällaisia ohjelmia on;

| 16. | kehottaa kaikkia sidosryhmiä ja erityisesti paikallisia yrittäjäjärjestöjä, yrityksiä ja oppilaitoksia täyteen osallistumiseen ja kumppanuuteen, jotta voidaan jakaa parhaita käytäntöjä ja kokemuksia ja parantaa nuorten yrittäjätaitoja sekä koulutusta kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kaikkia sidosryhmiä ja erityisesti paikallisia yrittäjäjärjestöjä, yrityksiä ja oppilaitoksia täyteen osallistumiseen ja kumppanuuteen, jotta voidaan jakaa parhaita käytäntöjä ja kokemuksia ja parantaa nuorten yrittäjätaitoja sekä koulutusta kaikissa jäsenvaltioissa;

| 17. | korostaa, että tiivis yhteys yritysten koulutuksen ja yleisen koulutuksen välillä on toimiva malli, jota olisi vahvistettava ja edistettävä koko unionissa ja muuallakin; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että tiivis yhteys yritysten koulutuksen ja yleisen koulutuksen välillä on toimiva malli, jota olisi vahvistettava ja edistettävä koko unionissa ja muuallakin;

| 18. | kehottaa tekemään entistä tiiviimpää yhteistyötä yksityisen sektorin ja työmarkkinaosapuolten kanssa riskinoton sekä yritys- ja innovointikulttuurin edistämiseksi (esimerkiksi sellaisilla rakenteellisilla sitoumuksilla kuin innovointijärjestelyt ja ideoiden vaihto); |
| --- | --- |

18.

kehottaa tekemään entistä tiiviimpää yhteistyötä yksityisen sektorin ja työmarkkinaosapuolten kanssa riskinoton sekä yritys- ja innovointikulttuurin edistämiseksi (esimerkiksi sellaisilla rakenteellisilla sitoumuksilla kuin innovointijärjestelyt ja ideoiden vaihto);

| 19. | on vakuuttunut, että yrittäjätaitojen onnistunut käyttäminen on yhä riippuvaisempaa siitä, että samalla hallitaan mediaan ja digitaaliseen ympäristöön liittyvät taidot, ja näiden tekijöiden keskinäiseen suhteeseen olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota koulutuksessa; pitää tärkeänä, että kaikille nuorille annetaan tieto- ja viestintätekniikan taidot ja kattavia yrittäjyyteen liittyviä taitoja, jotta he voivat hyödyntää täysin digitaalisen ympäristön mahdollisuudet ja jotta heitä autettaisiin luomaan yrittäjyyden kehittämisen, jakamisen ja edistämisen uusia muotoja niin, että he pystyvät kilpailemaan paremmin työpaikoista, ryhtymään itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi, ymmärtämään entistä paremmin työnantajiensa toimintaa ja tarpeita ja antamaan panoksensa työnantajansa innovointiin ja kilpailukykyyn; |
| --- | --- |

19.

on vakuuttunut, että yrittäjätaitojen onnistunut käyttäminen on yhä riippuvaisempaa siitä, että samalla hallitaan mediaan ja digitaaliseen ympäristöön liittyvät taidot, ja näiden tekijöiden keskinäiseen suhteeseen olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota koulutuksessa; pitää tärkeänä, että kaikille nuorille annetaan tieto- ja viestintätekniikan taidot ja kattavia yrittäjyyteen liittyviä taitoja, jotta he voivat hyödyntää täysin digitaalisen ympäristön mahdollisuudet ja jotta heitä autettaisiin luomaan yrittäjyyden kehittämisen, jakamisen ja edistämisen uusia muotoja niin, että he pystyvät kilpailemaan paremmin työpaikoista, ryhtymään itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi, ymmärtämään entistä paremmin työnantajiensa toimintaa ja tarpeita ja antamaan panoksensa työnantajansa innovointiin ja kilpailukykyyn;

| 20. | korostaa, että yrittäjätaitoja olisi kehitettävä ja parannettava koko elämän ajan työkokemuksen ja epämuodollisen oppimisen kautta ja että tällaisen oppimisen virallistamista olisi lisättävä ja tuettava, koska se edistää työurien kehittymistä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että yrittäjätaitoja olisi kehitettävä ja parannettava koko elämän ajan työkokemuksen ja epämuodollisen oppimisen kautta ja että tällaisen oppimisen virallistamista olisi lisättävä ja tuettava, koska se edistää työurien kehittymistä;

| 21. | toteaa, että yrittäjyyden opettamisessa keskeisellä sijalla on opettajien asianmukainen valmistaminen ja erityisesti tarve saada nopeasti korkealaatuista opetusta opetusprosessien asianmukaisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että yrittäjyyden opettamisessa keskeisellä sijalla on opettajien asianmukainen valmistaminen ja erityisesti tarve saada nopeasti korkealaatuista opetusta opetusprosessien asianmukaisuuden varmistamiseksi;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita poistamaan nuorten vammaisten yrittäjien tiellä olevia esteitä antamalla koulutusta sellaisille palveluntarjoajille, joiden vastuulla on myös vammaisten henkilöiden tukeminen, ja tekemällä tilat, joissa tukea annetaan, liikuntarajoitteisten kannalta helppopääsyisiksi; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita poistamaan nuorten vammaisten yrittäjien tiellä olevia esteitä antamalla koulutusta sellaisille palveluntarjoajille, joiden vastuulla on myös vammaisten henkilöiden tukeminen, ja tekemällä tilat, joissa tukea annetaan, liikuntarajoitteisten kannalta helppopääsyisiksi;

| 23. | toteaa, että keski- ja korkea-asteen koulutuksen välisen yhteistyön edistäminen lisäisi vuoropuhelua nuorten välillä ja edistäisi innovointia; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että keski- ja korkea-asteen koulutuksen välisen yhteistyön edistäminen lisäisi vuoropuhelua nuorten välillä ja edistäisi innovointia;

| 24. | korostaa tarvetta parantaa yrittäjyyskulttuuria korkea-asteen koulutuksessa tukemalla ja edistämällä yrityksiä, joita nuoret luovat tieteellisen tutkimuksen perusteella, vähentämällä tällaisten yritysten perustamiseen liittyvää hallinnollista rasitetta ja luomalla opiskelijayrittäjille selkeän ja tukea antavan sääntelykehyksen; katsoo, että koulujen ja yliopistojen olisi annettava aikaa, tilaa ja tunnustusta nuorten aloitteille, jotta heille voidaan antaa tarvittava itseluottamus toteuttaa uusia hankkeita, jotka voivat osoittautua hyödyllisiksi itsenäisten yritysten perustamisen kannalta; pitää myönteisinä aloitteita, joilla palkitaan nuoria onnistuneesta yritystoiminnasta (esimerkiksi vuoden parhaan opiskelijayrityksen palkinto); pitää hyvin tärkeänä, että yritykset antavat nuorille mahdollisuuden saada ensimmäisiä käytännön työkokemuksia; toistaa, että on edistettävä yritysvierailuja ja harjoittelijaohjelmia, joilla on tällaisia tavoitteita, jotta nuoret saavat yleiskuvan yritysmaailmasta; |
| --- | --- |

24.

korostaa tarvetta parantaa yrittäjyyskulttuuria korkea-asteen koulutuksessa tukemalla ja edistämällä yrityksiä, joita nuoret luovat tieteellisen tutkimuksen perusteella, vähentämällä tällaisten yritysten perustamiseen liittyvää hallinnollista rasitetta ja luomalla opiskelijayrittäjille selkeän ja tukea antavan sääntelykehyksen; katsoo, että koulujen ja yliopistojen olisi annettava aikaa, tilaa ja tunnustusta nuorten aloitteille, jotta heille voidaan antaa tarvittava itseluottamus toteuttaa uusia hankkeita, jotka voivat osoittautua hyödyllisiksi itsenäisten yritysten perustamisen kannalta; pitää myönteisinä aloitteita, joilla palkitaan nuoria onnistuneesta yritystoiminnasta (esimerkiksi vuoden parhaan opiskelijayrityksen palkinto); pitää hyvin tärkeänä, että yritykset antavat nuorille mahdollisuuden saada ensimmäisiä käytännön työkokemuksia; toistaa, että on edistettävä yritysvierailuja ja harjoittelijaohjelmia, joilla on tällaisia tavoitteita, jotta nuoret saavat yleiskuvan yritysmaailmasta;

| 25. | korostaa, että yritysmaailmalla on keskeinen rooli yrittäjyyteen liittyvässä koulutuksessa ja harjoittelussa ja ne tarjoavat elinikäistä oppimista, joka täydentää nuorten saamaa teoreettista oppia; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että yritysmaailmalla on keskeinen rooli yrittäjyyteen liittyvässä koulutuksessa ja harjoittelussa ja ne tarjoavat elinikäistä oppimista, joka täydentää nuorten saamaa teoreettista oppia;

| 26. | korostaa nuorten yrittäjien erilaisten yhdistysten tärkeää roolia edistettäessä yrittäjyyttä nuorten keskuudessa, sillä ne antavat heille mahdollisuuden kehittää innovatiivisia hankkeita ja saada liiketoimintakokemusta ja antavat heille välineitä ja tarvittavaa itseluottamusta yrittäjäksi ryhtymistä varten; |
| --- | --- |

26.

korostaa nuorten yrittäjien erilaisten yhdistysten tärkeää roolia edistettäessä yrittäjyyttä nuorten keskuudessa, sillä ne antavat heille mahdollisuuden kehittää innovatiivisia hankkeita ja saada liiketoimintakokemusta ja antavat heille välineitä ja tarvittavaa itseluottamusta yrittäjäksi ryhtymistä varten;

Unionin toimielinten rooli – koordinointi, menetelmät ja rahoitusvälineet

| 27. | kehottaa neuvostoa ja komissiota toimivaltansa puitteissa ja toissijaisuusperiaatetta täysin noudattaen kehittämään metodologista tukea ja työkaluja kansallisille koulutusjärjestelmille yrittäjyyttä koskevan koulutuksen ja harjoittelun alalla sosiaalinen yrittäjyys mukaan lukien ja kehottaa soveltamaan koordinoitua menettelyä, jossa jäsenvaltioiden julkishallintoja kehotetaan tekemään entistä tiiviimpää yhteistyötä yritysten kanssa yrittäjyyden edistämisen edellyttämien keskeisten tekijöiden levittämiseksi; kehottaa komissiota lisäämään Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tukea nuorille yrittäjille; |
| --- | --- |

27.

kehottaa neuvostoa ja komissiota toimivaltansa puitteissa ja toissijaisuusperiaatetta täysin noudattaen kehittämään metodologista tukea ja työkaluja kansallisille koulutusjärjestelmille yrittäjyyttä koskevan koulutuksen ja harjoittelun alalla sosiaalinen yrittäjyys mukaan lukien ja kehottaa soveltamaan koordinoitua menettelyä, jossa jäsenvaltioiden julkishallintoja kehotetaan tekemään entistä tiiviimpää yhteistyötä yritysten kanssa yrittäjyyden edistämisen edellyttämien keskeisten tekijöiden levittämiseksi; kehottaa komissiota lisäämään Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tukea nuorille yrittäjille;

| 28. | kehottaa neuvostoa ja komissiota soveltamaan sukupuolinäkökulmaa menetelmissä, viestinnässä ja rahoitusvälineissä, jotta voidaan edistää tyttöjen ja nuorten naisten yrittäjyyttä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa neuvostoa ja komissiota soveltamaan sukupuolinäkökulmaa menetelmissä, viestinnässä ja rahoitusvälineissä, jotta voidaan edistää tyttöjen ja nuorten naisten yrittäjyyttä;

| 29. | kehottaa komissiota perustamaan ja edistämään yrittäjyyteen liittyviä harjoittelu- ja vaihto-ohjelmia, joiden avulla nuorille voidaan antaa mahdollisuuksia saada käytännön kokemusta ja joilla voidaan edistää tiedon ja kokemusten vaihtoa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota perustamaan ja edistämään yrittäjyyteen liittyviä harjoittelu- ja vaihto-ohjelmia, joiden avulla nuorille voidaan antaa mahdollisuuksia saada käytännön kokemusta ja joilla voidaan edistää tiedon ja kokemusten vaihtoa;

| 30. | kehottaa komissiota laatimaan kattavan strategian monialaisten taitojen välittämiseksi, joita ovat esimerkiksi kriittinen ajattelu, ongelmanratkaisu, aloitteellisuus, yhteistyö, itseohjaus, suunnittelu, johtajuus ja ryhmähenki, koulutuksen kaikilla tasoilla ja kaikkien koulutustyyppien yhteydessä ottaen huomioon, että tällaiset taidot ovat hyödyksi monenlaisissa töissä ja monilla aloilla; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota laatimaan kattavan strategian monialaisten taitojen välittämiseksi, joita ovat esimerkiksi kriittinen ajattelu, ongelmanratkaisu, aloitteellisuus, yhteistyö, itseohjaus, suunnittelu, johtajuus ja ryhmähenki, koulutuksen kaikilla tasoilla ja kaikkien koulutustyyppien yhteydessä ottaen huomioon, että tällaiset taidot ovat hyödyksi monenlaisissa töissä ja monilla aloilla;

| 31. | kehottaa komissiota keskittymään Erasmus+-ohjelmassa entistä enemmän monialaisten taitojen edistämiseen ja arviointiin yrittäjyys ja digitaaliset taidot mukaan lukien; korostaa, ettei tätä ohjelmaa pidä suunnata yksipuolisesti työllistyvyyteen ja että olisi säilytettävä yritystoiminnan siirtymisen matala kynnys etenkin epämuodollisen oppimisen ja arkioppimisen osalta; kehottaa komissiota myös edistämään jäsenvaltioissa koulutuspoliittisia uudistuksia niin, että jäsenvaltioille ja EU:lle luodaan asiaan liittyvä johdonmukainen poliittinen kehys; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota keskittymään Erasmus+-ohjelmassa entistä enemmän monialaisten taitojen edistämiseen ja arviointiin yrittäjyys ja digitaaliset taidot mukaan lukien; korostaa, ettei tätä ohjelmaa pidä suunnata yksipuolisesti työllistyvyyteen ja että olisi säilytettävä yritystoiminnan siirtymisen matala kynnys etenkin epämuodollisen oppimisen ja arkioppimisen osalta; kehottaa komissiota myös edistämään jäsenvaltioissa koulutuspoliittisia uudistuksia niin, että jäsenvaltioille ja EU:lle luodaan asiaan liittyvä johdonmukainen poliittinen kehys;

| 32. | kehottaa komissiota tukemaan tieto- ja viestintäteknologiataitojen, ongelmanratkaisutaitojen ja raha-asioiden ymmärtämisen seurantaa; kehottaa komissiota suorittamaan pitkittäistutkimuksen tällä alalla; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota tukemaan tieto- ja viestintäteknologiataitojen, ongelmanratkaisutaitojen ja raha-asioiden ymmärtämisen seurantaa; kehottaa komissiota suorittamaan pitkittäistutkimuksen tällä alalla;

| 33. | kehottaa komissiota tukemaan oppilaitosten ja yritysten välisiä kumppanuuksia Euroopan strategisten investointien rahaston ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston avulla, jotta voidaan tukea työssä oppimista yrityksissä ja edistää yrittäjätaitoja kansallisesti ja paikallisesti; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota tukemaan oppilaitosten ja yritysten välisiä kumppanuuksia Euroopan strategisten investointien rahaston ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston avulla, jotta voidaan tukea työssä oppimista yrityksissä ja edistää yrittäjätaitoja kansallisesti ja paikallisesti;

| 34. | kehottaa komissiota tukemaan Euroopan yrittäjyyskoulutusverkostoa esimerkkinä ”European Entrepreneurship Education NETwork” (EE-HUB), joka on perustettu toukokuussa 2015 ja jota tukevat eurooppalaiset organisaatiot ja muut sidosryhmät unionin tasolla sekä kansallisella ja paikallisella tasolla samoin kuin kansalliset koulutuksesta vastaavat viranomaiset, jotka keräävät ja vaihtavat parhaita käytäntöjä jaettaviksi oppilaitosten, opetusalan järjestöjen, ammattioppilaitosten, yritysten, viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kesken; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota tukemaan Euroopan yrittäjyyskoulutusverkostoa esimerkkinä ”European Entrepreneurship Education NETwork” (EE-HUB), joka on perustettu toukokuussa 2015 ja jota tukevat eurooppalaiset organisaatiot ja muut sidosryhmät unionin tasolla sekä kansallisella ja paikallisella tasolla samoin kuin kansalliset koulutuksesta vastaavat viranomaiset, jotka keräävät ja vaihtavat parhaita käytäntöjä jaettaviksi oppilaitosten, opetusalan järjestöjen, ammattioppilaitosten, yritysten, viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kesken;

| 35. | kehottaa komissiota takaamaan johdonmukaisen ja tehokkaan koordinoinnin yrittäjyyskoulutuksen alalla elinikäistä oppimista koskevan EU:n laajemman strategian, EU:n yleisten strategioiden ja Junckerin komission suunnitelman puitteissa; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota takaamaan johdonmukaisen ja tehokkaan koordinoinnin yrittäjyyskoulutuksen alalla elinikäistä oppimista koskevan EU:n laajemman strategian, EU:n yleisten strategioiden ja Junckerin komission suunnitelman puitteissa;

| 36. | ehdottaa, että komissio säilyttää yrittäjyyskoulutuksen yhtenä tulevan Erasmus+-ohjelman tavoitteista seuraavalla rahoitusohjelmakaudella (vuoden 2020 jälkeen) kaikissa toimissaan, mukaan lukien liikkuvuus ja seuraavat osat:






  i) | sellaisten nykyisten toimien vaikutusten huolellinen arviointi, joilla edistetään yrittäjyyttä koulutuksessa, ja mahdollisesti toimien mukauttaminen niin, että erityistä huomiota kiinnitetään aliedustettuihin ja muita huonommassa asemassa oleviin ryhmiin; |
| --- | --- | --- |

36.

ehdottaa, että komissio säilyttää yrittäjyyskoulutuksen yhtenä tulevan Erasmus+-ohjelman tavoitteista seuraavalla rahoitusohjelmakaudella (vuoden 2020 jälkeen) kaikissa toimissaan, mukaan lukien liikkuvuus ja seuraavat osat:

i)

sellaisten nykyisten toimien vaikutusten huolellinen arviointi, joilla edistetään yrittäjyyttä koulutuksessa, ja mahdollisesti toimien mukauttaminen niin, että erityistä huomiota kiinnitetään aliedustettuihin ja muita huonommassa asemassa oleviin ryhmiin;

| ii) | entistä paremmin määriteltyjen oppimissisältöjen ja kaikille opiskelijoille tarkoitettujen muodollisen ja epämuodollisen oppimisen välineiden tukeminen sekä teoreettisissa että käytännön osissa, kuten opiskelijoiden yrityshankkeissa; |
| --- | --- |

ii)

entistä paremmin määriteltyjen oppimissisältöjen ja kaikille opiskelijoille tarkoitettujen muodollisen ja epämuodollisen oppimisen välineiden tukeminen sekä teoreettisissa että käytännön osissa, kuten opiskelijoiden yrityshankkeissa;

| iii) | tuki opettajien, kouluttajien, nuorison parissa työskentelevien, valmentajien ja koulutusalan johtajien alkupätevyydelle ja heidän jatkuvalle ammatilliselle kehitykselleen ja voimaantumiselleen yrittäjyyskoulutuksen alalla; |
| --- | --- |

iii)

tuki opettajien, kouluttajien, nuorison parissa työskentelevien, valmentajien ja koulutusalan johtajien alkupätevyydelle ja heidän jatkuvalle ammatilliselle kehitykselleen ja voimaantumiselleen yrittäjyyskoulutuksen alalla;

| iv) | kumppanuuksien edistäminen opetuslaitosten, yritysten, yleishyödyllisten järjestöjen, alueellisen ja paikallisten viranomaisten sekä epämuodollista koulutusta tarjoavien tahojen välillä sopivien kurssien laatimiseksi ja vaadittavan käytännön kokemuksen ja mallien tarjoamiseksi opiskelijoille; |
| --- | --- |

iv)

kumppanuuksien edistäminen opetuslaitosten, yritysten, yleishyödyllisten järjestöjen, alueellisen ja paikallisten viranomaisten sekä epämuodollista koulutusta tarjoavien tahojen välillä sopivien kurssien laatimiseksi ja vaadittavan käytännön kokemuksen ja mallien tarjoamiseksi opiskelijoille;

| v) | sellaisten taitojen kehittäminen, jotka liittyvät yritysprosesseihin, raha-asioiden ymmärtämiseen, tieto- ja viestintätekniikan taitoihin, luovaan ajatteluun ja luovuuteen, luovuuden hyödyntämiseen, ongelmanratkaisuun ja innovoivaan ajatteluun, itseluottamukseen, omia ajatuksia kohtaan tunnettuun luottamukseen, mukautuvuuteen, ryhmähenkeen, projektinhallintaan, riskinarviointiin ja riskinottoon sekä erityisiin liiketaitoihin ja -tietämykseen kehittäminen; |
| --- | --- |

v)

sellaisten taitojen kehittäminen, jotka liittyvät yritysprosesseihin, raha-asioiden ymmärtämiseen, tieto- ja viestintätekniikan taitoihin, luovaan ajatteluun ja luovuuteen, luovuuden hyödyntämiseen, ongelmanratkaisuun ja innovoivaan ajatteluun, itseluottamukseen, omia ajatuksia kohtaan tunnettuun luottamukseen, mukautuvuuteen, ryhmähenkeen, projektinhallintaan, riskinarviointiin ja riskinottoon sekä erityisiin liiketaitoihin ja -tietämykseen kehittäminen;

| vi) | kaikkien sellaisten fyysisten ja digitaalisten esteiden poistaminen, joita vammaiset henkilöt joutuvat vielä kohtaamaan, koska vammaisten henkilöiden täysi integrointi työmarkkinoille voi olla ratkaisevassa asemassa edistettäessä kestävää ja yhdenmukaista liiketoimintakulttuuria; |
| --- | --- |

vi)

kaikkien sellaisten fyysisten ja digitaalisten esteiden poistaminen, joita vammaiset henkilöt joutuvat vielä kohtaamaan, koska vammaisten henkilöiden täysi integrointi työmarkkinoille voi olla ratkaisevassa asemassa edistettäessä kestävää ja yhdenmukaista liiketoimintakulttuuria;

| vii) | epämuodollisen oppimisen ja arkioppimisen korostaminen tärkeänä tapana saada yrittäjyydessä tarvittavia taitoja; |
| --- | --- |

vii)

epämuodollisen oppimisen ja arkioppimisen korostaminen tärkeänä tapana saada yrittäjyydessä tarvittavia taitoja;

| 37. | kehottaa komissiota tutkimaan ja käsittelemään tekijöitä, jotka estävät naisia ryhtymästä yrittäjiksi, ja kehottaa tukemaan erityisesti nuorten naisyrittäjien rahoituksen saantia ja tukipalveluja; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota tutkimaan ja käsittelemään tekijöitä, jotka estävät naisia ryhtymästä yrittäjiksi, ja kehottaa tukemaan erityisesti nuorten naisyrittäjien rahoituksen saantia ja tukipalveluja;

| 38. | kehottaa komissiota koordinoimaan ja edistämään jäsenvaltioiden välistä parhaiden käytänteiden vaihtoa; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota koordinoimaan ja edistämään jäsenvaltioiden välistä parhaiden käytänteiden vaihtoa;

| 39. | kehottaa komissiota tukemaan entistä parempaa yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sellaisten jäsenvaltioiden, jotka ovat jo ottaneet yrittäjyyden opetussuunnitelmiinsa ja saavuttaneet tuloksia nuorten yrittäjyyden tukemisessa, ja sellaisten jäsenvaltioiden välillä, jotka ovat vielä tämän prosessin alkuvaiheessa; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota tukemaan entistä parempaa yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sellaisten jäsenvaltioiden, jotka ovat jo ottaneet yrittäjyyden opetussuunnitelmiinsa ja saavuttaneet tuloksia nuorten yrittäjyyden tukemisessa, ja sellaisten jäsenvaltioiden välillä, jotka ovat vielä tämän prosessin alkuvaiheessa;

| 40. | kehottaa komissiota määrittämään vuoden 2017 loppuun mennessä parhaan käytännön yrittäjyystaitojen ja nuorten yrittäjyyden levittämiseksi jäsenvaltioissa, esittämään asiaa koskevan kertomuksen parlamentille ja ottamaan tämän työn tulokset huomioon, kun se arvioi omia rahoitusmenettelyjään; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota määrittämään vuoden 2017 loppuun mennessä parhaan käytännön yrittäjyystaitojen ja nuorten yrittäjyyden levittämiseksi jäsenvaltioissa, esittämään asiaa koskevan kertomuksen parlamentille ja ottamaan tämän työn tulokset huomioon, kun se arvioi omia rahoitusmenettelyjään;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yrittäjyyskoulutusta keinona edistää kattavia valmiuksia, jotka auttavat yksityis- ja työelämän hallinnassa; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan yrittäjyyskoulutusta keinona edistää kattavia valmiuksia, jotka auttavat yksityis- ja työelämän hallinnassa;

| 42. | kehottaa komissiota seuraamaan tarkoin jäsenvaltioiden nuorten yrittäjyyden tukemiseen tähtääviä konkreettisia toimenpiteitä, kiinnittämään erityistä huomiota tuloksia koskevan tiedon levittämiseen ja julkistamiseen sekä kannustamaan ja tukemaan laitoksia ja organisaatioita hyvien käytäntöjen vaihtamisessa, ideoiden, tiedon ja kokemusten jakamisessa sekä monialaisten strategisten kumppanuuksien luomisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään vertailuindikaattoreita, malleja ja yhteisiä välineitä sekä hankkeita nuorten yrittäjyyden tukemiseksi; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota seuraamaan tarkoin jäsenvaltioiden nuorten yrittäjyyden tukemiseen tähtääviä konkreettisia toimenpiteitä, kiinnittämään erityistä huomiota tuloksia koskevan tiedon levittämiseen ja julkistamiseen sekä kannustamaan ja tukemaan laitoksia ja organisaatioita hyvien käytäntöjen vaihtamisessa, ideoiden, tiedon ja kokemusten jakamisessa sekä monialaisten strategisten kumppanuuksien luomisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään vertailuindikaattoreita, malleja ja yhteisiä välineitä sekä hankkeita nuorten yrittäjyyden tukemiseksi;

| 43. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot eivät toteuta mitään toimenpiteitä, joilla estetään työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, jotta yrittäjyyteen liittyvän uravalinnan tehneet nuoret voivat harjoittaa toimintaansa halunsa mukaan missä tahansa Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot eivät toteuta mitään toimenpiteitä, joilla estetään työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, jotta yrittäjyyteen liittyvän uravalinnan tehneet nuoret voivat harjoittaa toimintaansa halunsa mukaan missä tahansa Euroopan unionissa;

Jäsenvaltioiden rooli

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia edistämään uusyritysten käynnistämiseen ja johtamiseen liittyvän koulutuksen kehittämistä niin, että otetaan huomioon myös asiantuntijoiden suorittama mentorointi, yrityshautomot ja yrityskiihdyttämöt, sosiaaliset yrityshankkeet, joissa tehdään yhteistyötä paikallisten yhteisöjen kanssa, ja kaikki yrittäjäystävälliset ympäristöt, jotka tukevat nuorten uusyrityksiä ja mahdollistavat nopean selviytymisen, kun koulu on keskeytetty tai kun ensi yrityksissä on epäonnistuttu; katsoo, että näin voidaan luoda myönteistä yrityskulttuuria, estää yritysten epäonnistumisesta seuraavan kielteisen kuvan syntymistä ja kannustaa uuteen yritykseen; katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä myös epäedullisessa asemassa olevien nuorten tavoittamiseen; |
| --- | --- |

44.

kehottaa jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia edistämään uusyritysten käynnistämiseen ja johtamiseen liittyvän koulutuksen kehittämistä niin, että otetaan huomioon myös asiantuntijoiden suorittama mentorointi, yrityshautomot ja yrityskiihdyttämöt, sosiaaliset yrityshankkeet, joissa tehdään yhteistyötä paikallisten yhteisöjen kanssa, ja kaikki yrittäjäystävälliset ympäristöt, jotka tukevat nuorten uusyrityksiä ja mahdollistavat nopean selviytymisen, kun koulu on keskeytetty tai kun ensi yrityksissä on epäonnistuttu; katsoo, että näin voidaan luoda myönteistä yrityskulttuuria, estää yritysten epäonnistumisesta seuraavan kielteisen kuvan syntymistä ja kannustaa uuteen yritykseen; katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä myös epäedullisessa asemassa olevien nuorten tavoittamiseen;

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että nuoret yrittäjät saavat rahoitusta ja että heitä tuetaan joka vaiheessa; |
| --- | --- |

45.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että nuoret yrittäjät saavat rahoitusta ja että heitä tuetaan joka vaiheessa;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia käyttämään täysin EU:n rakennerahastojen ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston varoja edistääkseen yrittäjyyskoulutusta ja -harjoittelua sekä digitaalisten taitojen kehittämistä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia käyttämään täysin EU:n rakennerahastojen ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston varoja edistääkseen yrittäjyyskoulutusta ja -harjoittelua sekä digitaalisten taitojen kehittämistä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita yhdessä alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa käyttämään kaikkia olemassa olevia EU:n rahoitusresursseja, kuten Euroopan sosiaalirahastoa, Euroopan nuorityöllisyysaloitetta, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevaa Euroopan unionin ohjelmaa, nuorten yrittäjien Erasmus-ohjelmaa sekä yritysten ja pk-yritysten kilpailukykyä koskevaa ohjelmaa (COSME), edistämään ja tukemaan aloitteita, joilla pyritään entistä tehokkaampiin ja paremmin kohdennettuihin yhteyksiin yritysten ja koulutussektorin välillä; |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita yhdessä alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa käyttämään kaikkia olemassa olevia EU:n rahoitusresursseja, kuten Euroopan sosiaalirahastoa, Euroopan nuorityöllisyysaloitetta, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevaa Euroopan unionin ohjelmaa, nuorten yrittäjien Erasmus-ohjelmaa sekä yritysten ja pk-yritysten kilpailukykyä koskevaa ohjelmaa (COSME), edistämään ja tukemaan aloitteita, joilla pyritään entistä tehokkaampiin ja paremmin kohdennettuihin yhteyksiin yritysten ja koulutussektorin välillä;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään parhaiden käytäntöjen vaihtoa, tukemaan kotimaisia ja rajat ylittäviä yhteyksiä ja tukemaan vaikeuksissa olevia yrityksiä sekä asiaan liittyvien pk-yritysverkkojen ja kehitysvirastojen työtä; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään parhaiden käytäntöjen vaihtoa, tukemaan kotimaisia ja rajat ylittäviä yhteyksiä ja tukemaan vaikeuksissa olevia yrityksiä sekä asiaan liittyvien pk-yritysverkkojen ja kehitysvirastojen työtä;

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan erityisen innovoivia menetelmiä yrittäjyysopettajien ja -mentoreiden koulutuksessa, jotta nämä voisivat tukea ja kannustaa yrittäjätaitoja, ja kehottaa harkitsemaan yrittäjyyden sisällyttämistä kansallisiin opetussuunnitelmiin; |
| --- | --- |

49.

kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan erityisen innovoivia menetelmiä yrittäjyysopettajien ja -mentoreiden koulutuksessa, jotta nämä voisivat tukea ja kannustaa yrittäjätaitoja, ja kehottaa harkitsemaan yrittäjyyden sisällyttämistä kansallisiin opetussuunnitelmiin;

| 50. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään järjestelmiään, joiden avulla tunnustetaan ja virallistetaan epämuodollisen oppimisen ja arkioppimisen kautta saatuja pätevyyksiä vuotta 2018 koskevien sitoumuksiensa mukaisesti, jotta yksittäiset ihmiset voivat saada uuden suunnan ja uusia mahdollisuuksia ja jotta voidaan parantaa heidän itsetuntemustaan ja jatkuvaa oppimistaan; |
| --- | --- |

50.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään järjestelmiään, joiden avulla tunnustetaan ja virallistetaan epämuodollisen oppimisen ja arkioppimisen kautta saatuja pätevyyksiä vuotta 2018 koskevien sitoumuksiensa mukaisesti, jotta yksittäiset ihmiset voivat saada uuden suunnan ja uusia mahdollisuuksia ja jotta voidaan parantaa heidän itsetuntemustaan ja jatkuvaa oppimistaan;

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yksityisten kumppaneiden osallistumista yrittäjyysopetukseen rahoituksen tai koulutuksen tarjoamisen avulla osana yritysten yhteiskuntavastuuta; |
| --- | --- |

51.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yksityisten kumppaneiden osallistumista yrittäjyysopetukseen rahoituksen tai koulutuksen tarjoamisen avulla osana yritysten yhteiskuntavastuuta;

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita poistamaan nuorten yrityssuunnitelmien toteutukseen liittyvän byrokratian ja harkitsemaan verohelpotuksia ja toimia, joilla nuoria kannustetaan kehittämään omia liikeideoitaan; korostaa, että tarvitaan turvarakenteita epäonnistuville uusyrityksille; |
| --- | --- |

52.

kehottaa jäsenvaltioita poistamaan nuorten yrityssuunnitelmien toteutukseen liittyvän byrokratian ja harkitsemaan verohelpotuksia ja toimia, joilla nuoria kannustetaan kehittämään omia liikeideoitaan; korostaa, että tarvitaan turvarakenteita epäonnistuville uusyrityksille;

| 53. | korostaa, että on puututtava nuoriin yrittäjiin vaikuttaviin rahoitusvaikeuksiin ja helpotettava lainojen ja erityistukien saamista, vähennettävä nykyistä hallinnollista rasitetta ja toteutettava sääntely-ympäristö ja verokannustimia, jotka kannustavat nuoria koskevien yrittäjyysaloitteiden kehittämiseen ja edistävät työpaikkojen luomista, jotta voidaan tukea nuorten yrittäjien liiketoimintahankkeiden käynnistämistä ja vakiinnuttamista; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että on puututtava nuoriin yrittäjiin vaikuttaviin rahoitusvaikeuksiin ja helpotettava lainojen ja erityistukien saamista, vähennettävä nykyistä hallinnollista rasitetta ja toteutettava sääntely-ympäristö ja verokannustimia, jotka kannustavat nuoria koskevien yrittäjyysaloitteiden kehittämiseen ja edistävät työpaikkojen luomista, jotta voidaan tukea nuorten yrittäjien liiketoimintahankkeiden käynnistämistä ja vakiinnuttamista;

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita toimimaan ennakoivasti ja parantamaan erityisesti pk-yrityksiä ja yhteiskunnallisia yrityksiä koskevia sääntelykehyksiä ja yksinkertaistamaan niitä koskevia hallinnollisia menettelyjä sekä edistämään ja valvomaan tällaisten yritysten työkäytäntöjen laatua; toteaa, että yhteiskunnalliset ja osallistavat yritykset luovat kestäviä työpaikkoja, edistävät yhteisöjen kehitystä ja auttavat edistämään kestävää ympäristöä ja varmistamaan yhteiskunnallisen sopeutumiskyvyn kriisiaikoina; |
| --- | --- |

54.

kehottaa jäsenvaltioita toimimaan ennakoivasti ja parantamaan erityisesti pk-yrityksiä ja yhteiskunnallisia yrityksiä koskevia sääntelykehyksiä ja yksinkertaistamaan niitä koskevia hallinnollisia menettelyjä sekä edistämään ja valvomaan tällaisten yritysten työkäytäntöjen laatua; toteaa, että yhteiskunnalliset ja osallistavat yritykset luovat kestäviä työpaikkoja, edistävät yhteisöjen kehitystä ja auttavat edistämään kestävää ympäristöä ja varmistamaan yhteiskunnallisen sopeutumiskyvyn kriisiaikoina;

| 55. | kehottaa julkisia työvoimapalveluja olemaan ennakoivampia, kun ne tarjoavat tukea ja neuvontaa yrityksille ja erityisesti nuorille yrittäjille; |
| --- | --- |

55.

kehottaa julkisia työvoimapalveluja olemaan ennakoivampia, kun ne tarjoavat tukea ja neuvontaa yrityksille ja erityisesti nuorille yrittäjille;

| 56. | kehottaa jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia tarjoamaan innovoiville opiskelijoille entistä enemmän apurahoja ja mikrolainoja sekä tukea, tietoa, mentorointia, monialaista tukea sekä vertaisarviointijärjestelmiä, jotta he voivat aloittaa omia yrityksiä ja hankkeita esimerkiksi EaSI-ohjelman mikrorahoitusta ja yhteiskunnallista yrittäjyyttä koskevan lohkon tuella; kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan lainojen saantia ja takaisinmaksua, edistämään joukkorahoituksen käyttöä, kehittämään paikallisen talouden, yritysten ja yliopistojen välisiä kumppanuuksia, tehostamaan yritysten roolia nuorten integroimisessa työmarkkinoille ja vakiinnuttamaan yrittäjyystaitopassin koulu- ja yliopisto-opetuksen eri tasoilla erityisesti yhteistyössä pk-yritysten kanssa; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yliopistoja perustamaan yrityshautomoja, joissa keskitytään kestävään kehitykseen ja tulevaisuuteen suuntautuvaan tutkimukseen; |
| --- | --- |

56.

kehottaa jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia tarjoamaan innovoiville opiskelijoille entistä enemmän apurahoja ja mikrolainoja sekä tukea, tietoa, mentorointia, monialaista tukea sekä vertaisarviointijärjestelmiä, jotta he voivat aloittaa omia yrityksiä ja hankkeita esimerkiksi EaSI-ohjelman mikrorahoitusta ja yhteiskunnallista yrittäjyyttä koskevan lohkon tuella; kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan lainojen saantia ja takaisinmaksua, edistämään joukkorahoituksen käyttöä, kehittämään paikallisen talouden, yritysten ja yliopistojen välisiä kumppanuuksia, tehostamaan yritysten roolia nuorten integroimisessa työmarkkinoille ja vakiinnuttamaan yrittäjyystaitopassin koulu- ja yliopisto-opetuksen eri tasoilla erityisesti yhteistyössä pk-yritysten kanssa; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yliopistoja perustamaan yrityshautomoja, joissa keskitytään kestävään kehitykseen ja tulevaisuuteen suuntautuvaan tutkimukseen;

| 57. | kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan sääntöjenmukaiseen toiminnan lopettamiseen liittyviä menettelyjä ja luomaan kannustavan ympäristön toiminnan lopettamiselle, jotta nuorille annetaan selkeä viesti siitä, että epäonnistuminen ei merkitse takaiskua, josta aiheutuu elinikäiset seuraukset; |
| --- | --- |

57.

kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan sääntöjenmukaiseen toiminnan lopettamiseen liittyviä menettelyjä ja luomaan kannustavan ympäristön toiminnan lopettamiselle, jotta nuorille annetaan selkeä viesti siitä, että epäonnistuminen ei merkitse takaiskua, josta aiheutuu elinikäiset seuraukset;

| 58. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan nuoria yrittäjyyteen mahdollistamalla koulutuksessa monitieteelliset hankepohjaiset opinnot yhteistyössä yritysten kanssa; |
| --- | --- |

58.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan nuoria yrittäjyyteen mahdollistamalla koulutuksessa monitieteelliset hankepohjaiset opinnot yhteistyössä yritysten kanssa;

| 59. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään yrittäjyyttä myönteisenä uravaihtoehtona keski- ja korkea-asteen koulutuksen ammatinvalinnanohjauksessa ja torjumaan yrittäjän uravaihtoehtoon liittyvää kielteistä mielikuvaa, joka on vallitseva joissakin jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

59.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään yrittäjyyttä myönteisenä uravaihtoehtona keski- ja korkea-asteen koulutuksen ammatinvalinnanohjauksessa ja torjumaan yrittäjän uravaihtoehtoon liittyvää kielteistä mielikuvaa, joka on vallitseva joissakin jäsenvaltioissa;

| 60. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan vammaisten nuorten tietämystä toimimisesta itsenäisenä ammatinharjoittajana ja yritysten perustamisesta ja kehottaa esimerkiksi edistämään työmarkkinoille jo integroituneiden vammaisten henkilöiden uraa ja antamaan julkista tunnustusta vammaisille yrittäjille; |
| --- | --- |

60.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan vammaisten nuorten tietämystä toimimisesta itsenäisenä ammatinharjoittajana ja yritysten perustamisesta ja kehottaa esimerkiksi edistämään työmarkkinoille jo integroituneiden vammaisten henkilöiden uraa ja antamaan julkista tunnustusta vammaisille yrittäjille;

Myöhemmät seurantatoimet

| 61. | kehottaa komissiota seuraamaan ja kehittämään edelleen työtään, joka liittyy Entrepreneurship360-hankkeeseen (koulut ja ammatillinen opetus) sekä HEInnovate-hankkeeseen (korkeakoulutus); |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota seuraamaan ja kehittämään edelleen työtään, joka liittyy Entrepreneurship360-hankkeeseen (koulut ja ammatillinen opetus) sekä HEInnovate-hankkeeseen (korkeakoulutus);

| 62. | kehottaa komissiota sisällyttämään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson arviointi-indikaattoreihin yrittäjyyttä koskevia toimia vuodesta 2016 alkaen; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota sisällyttämään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson arviointi-indikaattoreihin yrittäjyyttä koskevia toimia vuodesta 2016 alkaen;

| 63. | kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille vaalikauden loppuun mennessä arviointiraportin, jossa käsitellään sitä, miten nuorten yrittäjyyden edistämisessä koulutuksen avulla on edistytty, sekä sitä, missä määrin se on onnistunut tavoittamaan haavoittuviin sosiaaliryhmiin kuuluvia; |
| --- | --- |

63.

kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille vaalikauden loppuun mennessä arviointiraportin, jossa käsitellään sitä, miten nuorten yrittäjyyden edistämisessä koulutuksen avulla on edistytty, sekä sitä, missä määrin se on onnistunut tavoittamaan haavoittuviin sosiaaliryhmiin kuuluvia;

| 64. | kehottaa komissiota takaamaan Euroopan tason koordinoinnin ja yhteistyön arvioitaessa järjestelmällisesti yrittäjyysohjelmia ja -toimia, jotta tulokset olisivat vertailukelpoisia; kehottaa esimerkiksi vertailemaan erilaisia nuorten yrittäjyyden malleja eri jäsenvaltioissa sekä nuorten yrittäjien ominaisuuksia käyttäen sosioekonomisia muuttujia, kuten ikää, sukupuolta ja koulutusta; |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota takaamaan Euroopan tason koordinoinnin ja yhteistyön arvioitaessa järjestelmällisesti yrittäjyysohjelmia ja -toimia, jotta tulokset olisivat vertailukelpoisia; kehottaa esimerkiksi vertailemaan erilaisia nuorten yrittäjyyden malleja eri jäsenvaltioissa sekä nuorten yrittäjien ominaisuuksia käyttäen sosioekonomisia muuttujia, kuten ikää, sukupuolta ja koulutusta;

| 65. | kehottaa komissiota edistämään toimiin liittyvää yhteistyötä koko EU:ssa ja kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota edistämään toimiin liittyvää yhteistyötä koko EU:ssa ja kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan parhaita käytäntöjä;

o

o o

| 66. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ETA-maiden hallituksille sekä Euroopan neuvostolle. |
| --- | --- |

66.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ETA-maiden hallituksille sekä Euroopan neuvostolle.

---

(1)  EUVL C 17, 20.1.2015, s. 2.

(2)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 18.

(3)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1.

(5)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

(6)  EUVL C 199, 7.7.2011, s. 1.

(7)  EUVL C 311, 19.12.2009, s. 1.

(8)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0107.

(10)  EUVL C 353 E, 3.12.2013, s. 56.

(11)  EUVL C 165 E, 11.6.2013, s. 7.

(12)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 89.

(13)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 8.

(14)  EUVL C 45 E, 23.2.2010, s. 33.

(15)  Komission kertomus naisten ja miesten välisen tasa-arvon edistymisestä vuonna 2013 (SWD(2014)0142, komission julkaisu ”Statistical Data on Women Entrepreneurs in Europe”, syyskuu 2014.

(16)  Euroopan koulutussäätiön Budapestissa ja Istanbulissa pidetyn symposiumin päätelmät.

(17)  Komissio: yrittäjyyttä koskeva Eurobarometri-tutkimus FL354 ”Entrepreneurship in the EU and beyond”, 9. tammikuuta 2013.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/88

---

P8_TA(2015)0293

Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 aiheesta ”tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (2014/2149(INI))

(2017/C 316/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osan, jossa todetaan, että allekirjoittaneet ”hakevat innoituksensa Euroopan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja humanistisesta perinteestä”, ja sen 3 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osan, jossa todetaan, että allekirjoittaneet ”hakevat innoituksensa Euroopan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja humanistisesta perinteestä”, ja sen 3 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 22 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 22 artiklan,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2005 hyväksytyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2005 hyväksytyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä,

| — | ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (3),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (4),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/60/EU (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/60/EU (5),

| — | ottaa huomioon julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun neuvoston direktiivin 2013/37/EU muuttamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/98/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun neuvoston direktiivin 2013/37/EU muuttamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/98/EY (6),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston puitesopimuksen kulttuuriperinnön arvosta yhteiskunnalle (Faron yleissopimus) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston puitesopimuksen kulttuuriperinnön arvosta yhteiskunnalle (Faron yleissopimus) (7),

| — | ottaa huomioon neuvoston toukokuussa 21. toukokuuta 2014 antamat päätelmät kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston toukokuussa 21. toukokuuta 2014 antamat päätelmät kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (8),

| — | ottaa huomioon neuvoston 25. marraskuuta 2014 antamat päätelmät kulttuuriperinnön osallistavasta hallinnasta (9) ja kulttuurialan työsuunnitelman vuosiksi 2015–2018 (10) ja päätelmissä mainitusta kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 25. marraskuuta 2014 antamat päätelmät kulttuuriperinnön osallistavasta hallinnasta (9) ja kulttuurialan työsuunnitelman vuosiksi 2015–2018 (10) ja päätelmissä mainitusta kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta,

| — | ottaa huomioon kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 27. lokakuuta 2011 annetun komission suosituksen 2011/711/EU (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 27. lokakuuta 2011 annetun komission suosituksen 2011/711/EU (11),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon Euroopan investointiohjelmasta (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon Euroopan investointiohjelmasta (COM(2014)0903),

| — | ottaa huomioon 22. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon aiheesta ”tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon aiheesta ”tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (COM(2014)0477),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2014 annetun alueiden komitean lausunnon komission tiedonannosta aiheesta ”tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2014 annetun alueiden komitean lausunnon komission tiedonannosta aiheesta ”tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A8-0207/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A8-0207/2015),

| A. | toteaa, että kulttuuri ja kulttuuriperintö ovat jaettuja resursseja ja yleisiä hyödykkeitä ja arvoja, joita ei voida käyttää yksinomaisesti, ja katsoo, että niiden täyttä potentiaalia kestävän inhimillisen, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistämisessä ei ole vielä tunnustettu eikä hyödynnetty asianmukaisesti EU:n strategioissa ja YK:n vuoden 2015 jälkeisissä kehitystavoitteissa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että kulttuuri ja kulttuuriperintö ovat jaettuja resursseja ja yleisiä hyödykkeitä ja arvoja, joita ei voida käyttää yksinomaisesti, ja katsoo, että niiden täyttä potentiaalia kestävän inhimillisen, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistämisessä ei ole vielä tunnustettu eikä hyödynnetty asianmukaisesti EU:n strategioissa ja YK:n vuoden 2015 jälkeisissä kehitystavoitteissa;

| B. | toteaa, että kulttuurin moninaiset vaikutukset yhteiskunnissa on otettava huomioon päätöksentekoprosessissa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kulttuurin moninaiset vaikutukset yhteiskunnissa on otettava huomioon päätöksentekoprosessissa;

| C. | katsoo, että kulttuuriperintö on luonnostaan heterogeenista, heijastaa kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta ja moniarvoisuutta ja vaikuttaa useisiin politiikkatoimiin, kuten aluekehitykseen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, maatalouteen, meriasioihin, ympäristöön, matkailuun, koulutukseen, digitaalistrategiaan, ulkosuhteisiin, tulliyhteistyöhön sekä tutkimukseen ja kehitykseen liittyviin toimiin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kulttuuriperintö on luonnostaan heterogeenista, heijastaa kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta ja moniarvoisuutta ja vaikuttaa useisiin politiikkatoimiin, kuten aluekehitykseen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, maatalouteen, meriasioihin, ympäristöön, matkailuun, koulutukseen, digitaalistrategiaan, ulkosuhteisiin, tulliyhteistyöhön sekä tutkimukseen ja kehitykseen liittyviin toimiin;

| D. | toteaa, että kulttuurin, kulttuurisen moninaisuuden ja kulttuurien välisen vuoropuhelun edistäminen toimii jäsenvaltioiden välisen yhteistyön katalysaattorina; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kulttuurin, kulttuurisen moninaisuuden ja kulttuurien välisen vuoropuhelun edistäminen toimii jäsenvaltioiden välisen yhteistyön katalysaattorina;

| E. | toteaa, että Euroopan kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden edistämisellä, Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisella ja Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen kilpailukyvyn vahvistamisella pyritään edistämään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Euroopan kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden edistämisellä, Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisella ja Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen kilpailukyvyn vahvistamisella pyritään edistämään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua;

| F. | toteaa, että kulttuuriperintö on pitkäaikainen voimavara, joka luo arvoa ja myötävaikuttaa osaamisen kehittämiseen ja talouskasvuun edistämällä matkailua sekä luomalla työpaikkoja; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kulttuuriperintö on pitkäaikainen voimavara, joka luo arvoa ja myötävaikuttaa osaamisen kehittämiseen ja talouskasvuun edistämällä matkailua sekä luomalla työpaikkoja;

| G. | toteaa, että kulttuuriperinnön hyödyntämishankkeet ovat usein esimerkkejä innovatiivisesta ja kestävästä taloudellisesta toiminnasta, jolla voidaan kehittää pk-yritysten yrittäjyystaitoja ja tutkimusvalmiuksia; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kulttuuriperinnön hyödyntämishankkeet ovat usein esimerkkejä innovatiivisesta ja kestävästä taloudellisesta toiminnasta, jolla voidaan kehittää pk-yritysten yrittäjyystaitoja ja tutkimusvalmiuksia;

| H. | toteaa, että kulttuuriperinnöllä (sekä aineellisella että aineettomalla) on merkittävä tehtävä Euroopan kulttuurin ja arvojen sekä kansallisen, alueellisen, paikallisen ja yksilöllisen identiteetin sekä Euroopan kansojen nykyaikaisen identiteetin edistämisessä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kulttuuriperinnöllä (sekä aineellisella että aineettomalla) on merkittävä tehtävä Euroopan kulttuurin ja arvojen sekä kansallisen, alueellisen, paikallisen ja yksilöllisen identiteetin sekä Euroopan kansojen nykyaikaisen identiteetin edistämisessä;

| I. | katsoo, että kulttuuriperinnön ylläpitoa, restaurointia ja säilyttämistä, saatavuutta ja käyttöä koskevat toimet kuuluvat ensisijaisesti kansalliseen, alueelliseen tai paikalliseen vastuualueeseen, mutta kulttuuriperinnöllä on myös selkeä eurooppalainen ulottuvuus, jota käsitellään suoraan useissa EU:n politiikoissa, myös maatalouspolitiikassa sekä tutkimus- ja innovointipolitiikassa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kulttuuriperinnön ylläpitoa, restaurointia ja säilyttämistä, saatavuutta ja käyttöä koskevat toimet kuuluvat ensisijaisesti kansalliseen, alueelliseen tai paikalliseen vastuualueeseen, mutta kulttuuriperinnöllä on myös selkeä eurooppalainen ulottuvuus, jota käsitellään suoraan useissa EU:n politiikoissa, myös maatalouspolitiikassa sekä tutkimus- ja innovointipolitiikassa;

| J. | ottaa huomioon, että SEUT:n 167 artiklassa määrätään, että unioni myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että SEUT:n 167 artiklassa määrätään, että unioni myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä;

| K. | ottaa huomioon, että SEUT:n 167 artiklassa todetaan, että unioni pyrkii toiminnallaan parantamaan Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemusta ja niitä koskevien tietojen levittämistä, rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämisen ja suojaamisen aloilla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että SEUT:n 167 artiklassa todetaan, että unioni pyrkii toiminnallaan parantamaan Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemusta ja niitä koskevien tietojen levittämistä, rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämisen ja suojaamisen aloilla;

| L. | ottaa huomioon, että neuvoston 25. marraskuuta 2014 hyväksymä kulttuurialan työsuunnitelma sisältää kulttuuriperinnön yhtenä EU:n kulttuuria koskevan työn neljästä painopisteestä ajanjaksolla 2015–2018; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että neuvoston 25. marraskuuta 2014 hyväksymä kulttuurialan työsuunnitelma sisältää kulttuuriperinnön yhtenä EU:n kulttuuria koskevan työn neljästä painopisteestä ajanjaksolla 2015–2018;

| M. | toteaa, että sukupuolikohtaisten kulttuuritietojen puute, myös kulttuuriperinnön alalta, merkitsee olemassa olevien sukupuolten välisten kuilujen ja haasteiden salaamista poliitikoilta ja päätöksentekijöiltä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että sukupuolikohtaisten kulttuuritietojen puute, myös kulttuuriperinnön alalta, merkitsee olemassa olevien sukupuolten välisten kuilujen ja haasteiden salaamista poliitikoilta ja päätöksentekijöiltä;

| N. | ottaa huomioon, että tietoja EU:n ohjelmien kautta saatavista rahoitusmahdollisuuksista kulttuuriperintöön liittyvillä aloilla – esimerkiksi paikallinen ja alueellinen kehitys, kulttuuriyhteistyö, tutkimus, koulutus, tuki pk-yrityksille ja kansalaisyhteiskunnalle sekä matkailu – on saatavilla, mutta ne ovat hajanaisia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tietoja EU:n ohjelmien kautta saatavista rahoitusmahdollisuuksista kulttuuriperintöön liittyvillä aloilla – esimerkiksi paikallinen ja alueellinen kehitys, kulttuuriyhteistyö, tutkimus, koulutus, tuki pk-yrityksille ja kansalaisyhteiskunnalle sekä matkailu – on saatavilla, mutta ne ovat hajanaisia;

| O. | katsoo, että Euroopan neuvoston kulttuurireittien kulttuurista ja matkailullista arvoa yhteisen eurooppalaisen kulttuuriperinnön edistämisessä ja kestävän kulttuurimatkailun kehittämisessä olisi lujitettava; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että Euroopan neuvoston kulttuurireittien kulttuurista ja matkailullista arvoa yhteisen eurooppalaisen kulttuuriperinnön edistämisessä ja kestävän kulttuurimatkailun kehittämisessä olisi lujitettava;

| P. | toteaa, että Euroopan unionin Europa Nostra -kulttuuriperintökilpailu edistää huippuosaamista, inspiroi esimerkin voimalla ja edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa kulttuuriperinnön alalla koko Euroopassa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että Euroopan unionin Europa Nostra -kulttuuriperintökilpailu edistää huippuosaamista, inspiroi esimerkin voimalla ja edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa kulttuuriperinnön alalla koko Euroopassa;

| Q. | ottaa huomioon, että monumenttien ja kohteiden suojelusta ja restauroinnista annetussa Venetsian julistuksessa ja Euroopan rakennustaiteellisen perinnön suojelua koskevassa yleissopimuksessa (Granadan yleissopimus) sekä arkeologista kulttuuriperintöä koskevassa yleissopimuksessa (Vallettan sopimus) määritellään selkeästi kansainvälisesti tunnustetut vaatimukset kulttuuriperinnön ja arkeologisten teostenrestauroinnille (12); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että monumenttien ja kohteiden suojelusta ja restauroinnista annetussa Venetsian julistuksessa ja Euroopan rakennustaiteellisen perinnön suojelua koskevassa yleissopimuksessa (Granadan yleissopimus) sekä arkeologista kulttuuriperintöä koskevassa yleissopimuksessa (Vallettan sopimus) määritellään selkeästi kansainvälisesti tunnustetut vaatimukset kulttuuriperinnön ja arkeologisten teostenrestauroinnille (12);

Yhdennetty lähestymistapa

| 1. | katsoo, että on äärimmäisen tärkeää käyttää saatavilla olevat resurssit kulttuuriperinnön tukemiseen, kasvattamiseen ja edistämiseen yhdennetyn lähestymistavan pohjalta ottaen samalla huomioon kulttuuriset, taloudelliset, sosiaaliset, historialliset, koulutukselliset, ympäristölliset ja tieteelliset osatekijät; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että on äärimmäisen tärkeää käyttää saatavilla olevat resurssit kulttuuriperinnön tukemiseen, kasvattamiseen ja edistämiseen yhdennetyn lähestymistavan pohjalta ottaen samalla huomioon kulttuuriset, taloudelliset, sosiaaliset, historialliset, koulutukselliset, ympäristölliset ja tieteelliset osatekijät;

| 2. | katsoo, että kulttuuriperintöön liittyen tarvitaan yhdennettyä lähestymistapaa, jos halutaan päästä kulttuuriseen vuoropuheluun ja vastavuoroiseen ymmärrykseen; on vakuuttunut, että tällainen lähestymistapa voi lisätä sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistää osaltaan Eurooppa 2020 -strategiassa asetettujen tavoitteiden toteutumista; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että kulttuuriperintöön liittyen tarvitaan yhdennettyä lähestymistapaa, jos halutaan päästä kulttuuriseen vuoropuheluun ja vastavuoroiseen ymmärrykseen; on vakuuttunut, että tällainen lähestymistapa voi lisätä sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistää osaltaan Eurooppa 2020 -strategiassa asetettujen tavoitteiden toteutumista;

| 3. | esittää komissiolle kulttuuriperintöä koskevan uuden yhdennetyn lähestymistavan kehittämisen yhteydessä seuraavat erityissuositukset:






  a) | laaditaan komission tällä hetkellä noudattamien monialaisten ja joustavien työmenetelmien mukaisesti yhteinen lähestymistapa kulttuuriperintöä käsittelevien eri politiikanalojen tehostetun yhteistyön avulla ja raportoidaan parlamentille tämän läheisemmän yhteistyön tuloksista; |
| --- | --- | --- |

3.

esittää komissiolle kulttuuriperintöä koskevan uuden yhdennetyn lähestymistavan kehittämisen yhteydessä seuraavat erityissuositukset:

a)

laaditaan komission tällä hetkellä noudattamien monialaisten ja joustavien työmenetelmien mukaisesti yhteinen lähestymistapa kulttuuriperintöä käsittelevien eri politiikanalojen tehostetun yhteistyön avulla ja raportoidaan parlamentille tämän läheisemmän yhteistyön tuloksista;

| b) | tiedotetaan mahdollisille edunsaajille vaivattomasti ja helposti, kuten yhden ainoan tiedotusfoorumin välityksellä ja EU:n parhaita käytäntöjä vaihtamalla olemassa olevasta kulttuuriperintöä koskevasta unionin rahoituksesta; |
| --- | --- |

b)

tiedotetaan mahdollisille edunsaajille vaivattomasti ja helposti, kuten yhden ainoan tiedotusfoorumin välityksellä ja EU:n parhaita käytäntöjä vaihtamalla olemassa olevasta kulttuuriperintöä koskevasta unionin rahoituksesta;

| c) | nimetään mieluiten vuoteen 2018 mennessä kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi, jonka tarkoituksena on muun muassa levittää ja lisätä tulevien sukupolvien tietoisuutta ja koulutusta Euroopan kulttuuriperinnön arvoista ja sen suojelusta, ja esitetään eurooppalaista teemavuotta koskeva ohjelmaluonnos viimeistään vuonna 2016; |
| --- | --- |

c)

nimetään mieluiten vuoteen 2018 mennessä kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi, jonka tarkoituksena on muun muassa levittää ja lisätä tulevien sukupolvien tietoisuutta ja koulutusta Euroopan kulttuuriperinnön arvoista ja sen suojelusta, ja esitetään eurooppalaista teemavuotta koskeva ohjelmaluonnos viimeistään vuonna 2016;

| d) | tunnustetaan poliittisesti ja transversaalisti kulttuuriperinnön arvo sekä irtaimena että kiinteänä, aineellisena ja aineettomana uusiutumattomana resurssina, jonka autenttisuus on säilytettävä; |
| --- | --- |

d)

tunnustetaan poliittisesti ja transversaalisti kulttuuriperinnön arvo sekä irtaimena että kiinteänä, aineellisena ja aineettomana uusiutumattomana resurssina, jonka autenttisuus on säilytettävä;

| 4. | kehottaa perustamaan lähitulevaisuudessa kiinteänä kulttuuriperintönä tunnettua historiallista ympäristöä varten poliittiset toimintaperiaatteet, jotka sisältävät sääntelykehyksen monumenteille, arkeologialle ja historiallisille maisemille SEUT-sopimuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

kehottaa perustamaan lähitulevaisuudessa kiinteänä kulttuuriperintönä tunnettua historiallista ympäristöä varten poliittiset toimintaperiaatteet, jotka sisältävät sääntelykehyksen monumenteille, arkeologialle ja historiallisille maisemille SEUT-sopimuksen 4 artiklan mukaisesti;

| 5. | tukee luovaa nykyaikaista innovointia arkkitehtuurissa ja suunnittelussa siten, että kunnioitetaan sekä menneisyyttä että nykyisyyttä ja samaan aikaan varmistetaan korkea laatu ja yhtenäisyys; |
| --- | --- |

5.

tukee luovaa nykyaikaista innovointia arkkitehtuurissa ja suunnittelussa siten, että kunnioitetaan sekä menneisyyttä että nykyisyyttä ja samaan aikaan varmistetaan korkea laatu ja yhtenäisyys;

Kulttuuriperintöä koskeva unionin rahoitus

| 6. | panee merkille, että unioni on sitoutunut säilyttämään ja lisäämään Euroopan kulttuuriperintöä eri ohjelmien (Luova Eurooppa, Horisontti 2020, Erasmus+ ja Kansalaisten Eurooppa), rahoituksen (Euroopan rakenne- ja investointirahastot) ja toimien avulla, kuten Euroopan kulttuuripääkaupungit, Euroopan kulttuuriperintöpäivät ja Euroopan kulttuuriperintötunnus; ehdottaa, että EU ja jäsenvaltiot osallistuvat vielä enemmän tutkimuksen edistämiseen; |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että unioni on sitoutunut säilyttämään ja lisäämään Euroopan kulttuuriperintöä eri ohjelmien (Luova Eurooppa, Horisontti 2020, Erasmus+ ja Kansalaisten Eurooppa), rahoituksen (Euroopan rakenne- ja investointirahastot) ja toimien avulla, kuten Euroopan kulttuuripääkaupungit, Euroopan kulttuuriperintöpäivät ja Euroopan kulttuuriperintötunnus; ehdottaa, että EU ja jäsenvaltiot osallistuvat vielä enemmän tutkimuksen edistämiseen;

| 7. | kehottaa komissiota






  a) | perustamaan yhden ainoan EU:n portaalin, joka on omistettu kulttuuriperinnölle, johon kootaan yhteen tietoja kaikista EU:n ohjelmista, joista rahoitetaan kulttuuriperintöä, ja joka rakentuu kolmesta tärkeimmästä näkökohdasta: aineellisia ja aineettomia kulttuuriesineitä koskeva tietokanta, johon sisältyy esimerkkejä säilyttämistä ja vaalimista koskevista parhaista käytännöistä ja asiaankuuluvat referenssit; kulttuuriperinnön rahoitusmahdollisuudet sekä tiedot Euroopan kulttuuriperinnön tilasta sekä säilyttämistä koskevat merkittävät tiedot, kuten ilmastotiedot ja jo toteutettuja restaurointihankkeita koskevat yksityiskohdat; ja uutiset ja linkit, jotka koskevat kulttuuriperintöön liittyvien politiikanalojen kehitystä, toimia ja tapahtumia; |
| --- | --- | --- |

7.

kehottaa komissiota

a)

perustamaan yhden ainoan EU:n portaalin, joka on omistettu kulttuuriperinnölle, johon kootaan yhteen tietoja kaikista EU:n ohjelmista, joista rahoitetaan kulttuuriperintöä, ja joka rakentuu kolmesta tärkeimmästä näkökohdasta: aineellisia ja aineettomia kulttuuriesineitä koskeva tietokanta, johon sisältyy esimerkkejä säilyttämistä ja vaalimista koskevista parhaista käytännöistä ja asiaankuuluvat referenssit; kulttuuriperinnön rahoitusmahdollisuudet sekä tiedot Euroopan kulttuuriperinnön tilasta sekä säilyttämistä koskevat merkittävät tiedot, kuten ilmastotiedot ja jo toteutettuja restaurointihankkeita koskevat yksityiskohdat; ja uutiset ja linkit, jotka koskevat kulttuuriperintöön liittyvien politiikanalojen kehitystä, toimia ja tapahtumia;

| b) | tukemaan kohdennetulla rahoituksella tutkimuksia ja pilottihankkeita, jotka on suunniteltu erityisesti analysoimaan kulttuuriperinnön edistämisprosessien vaikutusta, kehittämään erityisiä indikaattoreita ja esikuva-analyyseja, jotka liittyvät kyseisen perinnön suoriin ja epäsuoriin vaikutuksiin taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen prosesseihin, ja tukemaan suoraan kulttuurista ja sosiaalista innovointia paikalliseen ympäristöön integroituna, jolloin kulttuuriperintö voi toimia kehityksen moottorina ja parantaa ihmisten elämänlaatua; |
| --- | --- |

b)

tukemaan kohdennetulla rahoituksella tutkimuksia ja pilottihankkeita, jotka on suunniteltu erityisesti analysoimaan kulttuuriperinnön edistämisprosessien vaikutusta, kehittämään erityisiä indikaattoreita ja esikuva-analyyseja, jotka liittyvät kyseisen perinnön suoriin ja epäsuoriin vaikutuksiin taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen prosesseihin, ja tukemaan suoraan kulttuurista ja sosiaalista innovointia paikalliseen ympäristöön integroituna, jolloin kulttuuriperintö voi toimia kehityksen moottorina ja parantaa ihmisten elämänlaatua;

| c) | lujittamaan hiljattain laadittuja monitahoista rahoitusta koskevia periaatteita, jotka mahdollistavat eri eurooppalaisten rahastojen täydentävän käytön samaan laaja-alaiseen hankkeeseen; |
| --- | --- |

c)

lujittamaan hiljattain laadittuja monitahoista rahoitusta koskevia periaatteita, jotka mahdollistavat eri eurooppalaisten rahastojen täydentävän käytön samaan laaja-alaiseen hankkeeseen;

| d) | kannustamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia; |
| --- | --- |

d)

kannustamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia;

| e) | mukauttamaan hankehallinnoinnin ajoitusta koskevia vaatimuksia rakennerahastojen osalta, jotta voidaan sopeuttaa paremmin säilyttämis- ja suojeluhankkeiden erityisvaatimukset; |
| --- | --- |

e)

mukauttamaan hankehallinnoinnin ajoitusta koskevia vaatimuksia rakennerahastojen osalta, jotta voidaan sopeuttaa paremmin säilyttämis- ja suojeluhankkeiden erityisvaatimukset;

| f) | tarkistamaan pienimuotoisten infrastruktuuritoimien yhteydessä esitettävien kulttuuriperintöhankkeiden 5 miljoonan euron määrärahoja (13), siten, että ne saadaan vähintään samalle tasolle kuin Unesco-hankkeet eli 10 miljoonaan euroon; |
| --- | --- |

f)

tarkistamaan pienimuotoisten infrastruktuuritoimien yhteydessä esitettävien kulttuuriperintöhankkeiden 5 miljoonan euron määrärahoja (13), siten, että ne saadaan vähintään samalle tasolle kuin Unesco-hankkeet eli 10 miljoonaan euroon;

| 8. | toteaa, että Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetun asetuksen uudistuksen taustalla oleva henki ja etenkin yhdennettyä rahoitusta koskeva periaate voidaan erityisissä tapauksissa toteuttaa myös suurten hankkeiden kautta; toteaa kuitenkin, että on tarpeen edistää ja tukea myös pieniä kulttuurihankkeita, jotka ovat erityisen tärkeitä sisäiselle kehitykselle ja voivat auttaa säilyttämään kulttuuriperintöä ja edistämään paikallista ja alueellista kehitystä ja sosioekonomista kasvua yleisesti; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetun asetuksen uudistuksen taustalla oleva henki ja etenkin yhdennettyä rahoitusta koskeva periaate voidaan erityisissä tapauksissa toteuttaa myös suurten hankkeiden kautta; toteaa kuitenkin, että on tarpeen edistää ja tukea myös pieniä kulttuurihankkeita, jotka ovat erityisen tärkeitä sisäiselle kehitykselle ja voivat auttaa säilyttämään kulttuuriperintöä ja edistämään paikallista ja alueellista kehitystä ja sosioekonomista kasvua yleisesti;

| 9. | kehottaa komissiota sisällyttämään kulttuuriperintöä koskevien seuraavan sukupolven rakennerahastojen suuntaviivoihin pakollisen laadunvalvontajärjestelmän, jota sovelletaan hankkeen koko elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota sisällyttämään kulttuuriperintöä koskevien seuraavan sukupolven rakennerahastojen suuntaviivoihin pakollisen laadunvalvontajärjestelmän, jota sovelletaan hankkeen koko elinkaaren ajan;

| 10. | korostaa jäsenvaltioiden tehtävää varmistaa, että toimijoilla on sekä riittävät taidot että ammatillista taitotietoa ja liiketoimintarakenne, jonka avulla voidaan varmistaa, että parhaat käytännöt pannaan täytäntöön kulttuuriperinnön turvaamiseksi myös siten, että käytetään asianmukaisia laadunvalvontajärjestelmiä, kuten kansainvälisissä peruskirjoissa vaaditaan; |
| --- | --- |

10.

korostaa jäsenvaltioiden tehtävää varmistaa, että toimijoilla on sekä riittävät taidot että ammatillista taitotietoa ja liiketoimintarakenne, jonka avulla voidaan varmistaa, että parhaat käytännöt pannaan täytäntöön kulttuuriperinnön turvaamiseksi myös siten, että käytetään asianmukaisia laadunvalvontajärjestelmiä, kuten kansainvälisissä peruskirjoissa vaaditaan;

| 11. | kehottaa komissiota varmistamaan, että innovatiivisia kulttuuriperinnön säilyttämistä koskevia toimenpiteitä ja historiallisia rakennuksia koskevia vähävaikutteisia energiatehokkuusratkaisuja pidetään valintakelpoisina delegoiduissa säädöksissä, kiinnostuksenilmaisupyynnöissä ja aloitteissa koheesiopolitiikkaa koskevia asetusten kehittämiseksi ajanjaksolla 2014–2020; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota varmistamaan, että innovatiivisia kulttuuriperinnön säilyttämistä koskevia toimenpiteitä ja historiallisia rakennuksia koskevia vähävaikutteisia energiatehokkuusratkaisuja pidetään valintakelpoisina delegoiduissa säädöksissä, kiinnostuksenilmaisupyynnöissä ja aloitteissa koheesiopolitiikkaa koskevia asetusten kehittämiseksi ajanjaksolla 2014–2020;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan restaurointityön yhteydessä mahdollisia verokannusteita, kuten alv- tai muita verovähennyksiä ottaen huomioon, että myös yksityiset elimet hallinnoivat Euroopan kulttuuriperintöä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan restaurointityön yhteydessä mahdollisia verokannusteita, kuten alv- tai muita verovähennyksiä ottaen huomioon, että myös yksityiset elimet hallinnoivat Euroopan kulttuuriperintöä;

| 13. | kehottaa komissiota tutkimaan Euroopan finanssipolitiikan parhaita käytäntöjä ja suosittelemaan niistä tarkoituksenmukaisimpia jäsenvaltioille; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan kyseisiä suosituksia ja vaihtamaan keskenään parhaita käytäntöjä, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri yksityinen tuki aineellisille ja aineettomille kulttuuriperintöhankkeille ja maksimoidaan talouskehityksen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vaikutukset asiaankuuluvaan paikallisympäristöön; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota tutkimaan Euroopan finanssipolitiikan parhaita käytäntöjä ja suosittelemaan niistä tarkoituksenmukaisimpia jäsenvaltioille; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan kyseisiä suosituksia ja vaihtamaan keskenään parhaita käytäntöjä, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri yksityinen tuki aineellisille ja aineettomille kulttuuriperintöhankkeille ja maksimoidaan talouskehityksen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vaikutukset asiaankuuluvaan paikallisympäristöön;

Uudet hallintamallit

| 14. | suhtautuu myönteisesti neuvoston aloitteeseen laatia suuntaviivat uusia osallistavia hallintamalleja varten kulttuuriperinnön alalla edistämällä ”jaetun resurssin” näkökulmaa ja lujittamalla paikallisten, alueellisten, kansallisten ja Euroopan laajuisten suunnitelmien yhteyksiä; |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti neuvoston aloitteeseen laatia suuntaviivat uusia osallistavia hallintamalleja varten kulttuuriperinnön alalla edistämällä ”jaetun resurssin” näkökulmaa ja lujittamalla paikallisten, alueellisten, kansallisten ja Euroopan laajuisten suunnitelmien yhteyksiä;

| 15. | pyytää jäsenvaltioita varmistamaan sellaisten oikeudellisten välineiden kehittämisen, joilla mahdollistetaan vaihtoehtoisia rahoitus- ja hallintomalleja, kuten yhteisön osallistuminen, kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, jotta voidaan panna täytäntöön kulttuuriperintöön liittyvät toimet (suojelu, restaurointi, säilyttäminen ja edistäminen); |
| --- | --- |

15.

pyytää jäsenvaltioita varmistamaan sellaisten oikeudellisten välineiden kehittämisen, joilla mahdollistetaan vaihtoehtoisia rahoitus- ja hallintomalleja, kuten yhteisön osallistuminen, kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, jotta voidaan panna täytäntöön kulttuuriperintöön liittyvät toimet (suojelu, restaurointi, säilyttäminen ja edistäminen);

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään Euroopan laajuisen vuoropuhelun hallinnon kaikkien tasojen päättäjien sekä kulttuurialan ja luovien alojen, matkailualan toimijoiden verkostojen, julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden kumppanuuksien ja kansalaisjärjestöjen välillä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään Euroopan laajuisen vuoropuhelun hallinnon kaikkien tasojen päättäjien sekä kulttuurialan ja luovien alojen, matkailualan toimijoiden verkostojen, julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden kumppanuuksien ja kansalaisjärjestöjen välillä;

| 17. | kannustaa kaikkia kulttuuriperinnön hallintaan osallistuvia sidosryhmiä löytämään tasapainon kulttuuriperinnön kestävän säilyttämisen ja sen taloudellisen ja sosiaalisen potentiaalin kehittämisen välillä; |
| --- | --- |

17.

kannustaa kaikkia kulttuuriperinnön hallintaan osallistuvia sidosryhmiä löytämään tasapainon kulttuuriperinnön kestävän säilyttämisen ja sen taloudellisen ja sosiaalisen potentiaalin kehittämisen välillä;

| 18. | korostaa, että kulttuuriperinnön hyödyntämiseen liittyvät EAKR:n hankkeet ovat esimerkki monitasoisesta hallinnosta ja toissijaisuusperiaatteen tehokkaasta noudattamisesta ja ne muodostavat merkittävän osan EAKR:n menoista; korostaa rajat ylittävien kulttuurihankkeiden merkitystä, sillä nämä lisäävät osaltaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja edistävät osallisuutta; kehottaa tässä yhteydessä ryhtymään toimiin, joilla tehostetaan ja laajennetaan institutionaalisen rahoituksen tukemista julkisilla ja yksityisillä kumppanuussopimuksilla; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että kulttuuriperinnön hyödyntämiseen liittyvät EAKR:n hankkeet ovat esimerkki monitasoisesta hallinnosta ja toissijaisuusperiaatteen tehokkaasta noudattamisesta ja ne muodostavat merkittävän osan EAKR:n menoista; korostaa rajat ylittävien kulttuurihankkeiden merkitystä, sillä nämä lisäävät osaltaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja edistävät osallisuutta; kehottaa tässä yhteydessä ryhtymään toimiin, joilla tehostetaan ja laajennetaan institutionaalisen rahoituksen tukemista julkisilla ja yksityisillä kumppanuussopimuksilla;

| 19. | korostaa, että tarvitaan uusia hallintamalleja, joihin sisältyy laadunvalvonta kaikissa vaihtoehtoisissa kulttuuriperinnön rahoitus- ja hallintomuodoissa; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että tarvitaan uusia hallintamalleja, joihin sisältyy laadunvalvonta kaikissa vaihtoehtoisissa kulttuuriperinnön rahoitus- ja hallintomuodoissa;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan kulttuuriperinnön eri osatekijöihin liittyvien menojen valvontaa ja edistämään yhteistyötä petosten, korruption ja muun tällä alalla esiintyvän laittoman toiminnan torjumisessa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan kulttuuriperinnön eri osatekijöihin liittyvien menojen valvontaa ja edistämään yhteistyötä petosten, korruption ja muun tällä alalla esiintyvän laittoman toiminnan torjumisessa;

| 21. | ehdottaa, että unionin lainsäädäntöehdotuksia olisi täydennettävä kulttuuriperintöä koskevalla vaikutustenarvioinnilla ja jos arvioinnista käy ilmi kielteinen vaikutus, kulttuuriperintö olisi jätettävä poikkeuksena lainsäädäntöehdotuksen soveltamisalan ulkopuolelle; |
| --- | --- |

21.

ehdottaa, että unionin lainsäädäntöehdotuksia olisi täydennettävä kulttuuriperintöä koskevalla vaikutustenarvioinnilla ja jos arvioinnista käy ilmi kielteinen vaikutus, kulttuuriperintö olisi jätettävä poikkeuksena lainsäädäntöehdotuksen soveltamisalan ulkopuolelle;

Kulttuuriperinnön taloudellinen ja strateginen potentiaali

| 22. | toteaa, että kulttuuriperinnöllä voidaan edistää innovatiivisia työpaikkoja, tuotteita, palveluja ja prosesseja ja se voi synnyttää luovia ideoita, joilla kehitetään asianmukaisen hallinnon avulla uutta taloutta samalla kun ympäristövaikutukset jäävät suhteellisen vähäisiksi; |
| --- | --- |

22.

toteaa, että kulttuuriperinnöllä voidaan edistää innovatiivisia työpaikkoja, tuotteita, palveluja ja prosesseja ja se voi synnyttää luovia ideoita, joilla kehitetään asianmukaisen hallinnon avulla uutta taloutta samalla kun ympäristövaikutukset jäävät suhteellisen vähäisiksi;

| 23. | toteaa, että kulttuuriperintö on keskeisessä asemassa useissa Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteissa, kuten digitaalistrategiassa, innovaatiounionissa, uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa ja globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikassa; vaatii tästä syystä tunnustamaan Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteydessä paremmin Euroopan kulttuuriperinnön aseman strategisena resurssina älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kannalta; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että kulttuuriperintö on keskeisessä asemassa useissa Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteissa, kuten digitaalistrategiassa, innovaatiounionissa, uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa ja globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikassa; vaatii tästä syystä tunnustamaan Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin yhteydessä paremmin Euroopan kulttuuriperinnön aseman strategisena resurssina älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kannalta;

| 24. | toteaa, että kulttuuriperinnön alalla on mahdollisuudet luoda ammattitaitoa vaativia työpaikkoja; kehottaa jäsenvaltioita tekemään aloitteita kulttuuriperinnön alalla työskentelevien työntekijöiden ja tutkijoiden johtamis- ja säilyttämiskoulutuksen kehittämiseksi; pitää erityisen ilahduttavina pitkän aikavälin rahoitusnäkymiä tutkijaverkostoille, kuten Marie Skłodowska-Curie -rahoitusta; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että kulttuuriperinnön alalla on mahdollisuudet luoda ammattitaitoa vaativia työpaikkoja; kehottaa jäsenvaltioita tekemään aloitteita kulttuuriperinnön alalla työskentelevien työntekijöiden ja tutkijoiden johtamis- ja säilyttämiskoulutuksen kehittämiseksi; pitää erityisen ilahduttavina pitkän aikavälin rahoitusnäkymiä tutkijaverkostoille, kuten Marie Skłodowska-Curie -rahoitusta;

| 25. | korostaa Unescon nimeämän aineellisen tai aineettoman kulttuuriperinnön merkitystä Euroopan matkailulle; |
| --- | --- |

25.

korostaa Unescon nimeämän aineellisen tai aineettoman kulttuuriperinnön merkitystä Euroopan matkailulle;

| 26. | korostaa mahdollisuutta keskittyä voimakkaammin kulttuurimatkailuun kehitettäessä makroaluestrategioita, joilla kulttuurimatkailu liitetään tiiviimmin osaksi eurooppalaisen yhteistyön strategista kehystä; |
| --- | --- |

26.

korostaa mahdollisuutta keskittyä voimakkaammin kulttuurimatkailuun kehitettäessä makroaluestrategioita, joilla kulttuurimatkailu liitetään tiiviimmin osaksi eurooppalaisen yhteistyön strategista kehystä;

| 27. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan ”pehmeää matkailua” (kävelyä, ratsastusta ja pyöräretkiä) keinona avata uusia mahdollisuuksia kulttuuri- ja luontomatkailulle; |
| --- | --- |

27.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan ”pehmeää matkailua” (kävelyä, ratsastusta ja pyöräretkiä) keinona avata uusia mahdollisuuksia kulttuuri- ja luontomatkailulle;

| 28. | kannustaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa, jotta voidaan maksimoida kulttuuriperinnön arvo yhteiskunnissamme ja sen panos työpaikkojen luomiseen ja kasvuun EU:ssa; |
| --- | --- |

28.

kannustaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa, jotta voidaan maksimoida kulttuuriperinnön arvo yhteiskunnissamme ja sen panos työpaikkojen luomiseen ja kasvuun EU:ssa;

| 29. | korostaa, että kulttuurimatkailu, jonka osuus on 40 prosenttia Euroopan matkailusta, on kasvu- ja työllisyyspotentiaalia ajatellen keskeinen talouden ala, jonka kehitystä olisi edistettävä edelleen käyttämällä uutta teknologiaa; korostaa kuitenkin, että on tärkeää säilyttää kulttuuri- ja luontoperintö luomalla kestäviä, vähemmän invasiivisia ja enemmän lisäarvoa tuovia matkailumuotoja, joissa matkailuala integroidaan paikallisiin kehitysstrategioihin; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että kulttuurimatkailu, jonka osuus on 40 prosenttia Euroopan matkailusta, on kasvu- ja työllisyyspotentiaalia ajatellen keskeinen talouden ala, jonka kehitystä olisi edistettävä edelleen käyttämällä uutta teknologiaa; korostaa kuitenkin, että on tärkeää säilyttää kulttuuri- ja luontoperintö luomalla kestäviä, vähemmän invasiivisia ja enemmän lisäarvoa tuovia matkailumuotoja, joissa matkailuala integroidaan paikallisiin kehitysstrategioihin;

| 30. | on huolissaan Euroopan identiteetin kannalta erittäin tärkeän kulttuuriperinnön säilyttämistä, restaurointia, suojelua ja edistämistä koskevien toimintaperiaatteiden tilasta; korostaa, että kulttuuriperinnön suojelua koskevaa rahoitusta on vähennetty dramaattisesti joissakin jäsenvaltioissa talous- ja rahakriisin vuoksi; kehottaa tästä syystä komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että Euroopan kulttuuriperinnön suojeluun suunnataan riittävästi rahoitusta ja aloitteita; |
| --- | --- |

30.

on huolissaan Euroopan identiteetin kannalta erittäin tärkeän kulttuuriperinnön säilyttämistä, restaurointia, suojelua ja edistämistä koskevien toimintaperiaatteiden tilasta; korostaa, että kulttuuriperinnön suojelua koskevaa rahoitusta on vähennetty dramaattisesti joissakin jäsenvaltioissa talous- ja rahakriisin vuoksi; kehottaa tästä syystä komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että Euroopan kulttuuriperinnön suojeluun suunnataan riittävästi rahoitusta ja aloitteita;

| 31. | kehottaa komissiota edistämään kulttuurialan ja luovien alojen osaamista, innovointia ja kilpailukykyä tukemalla taiteilijoiden, suunnittelijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten työtä; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota edistämään kulttuurialan ja luovien alojen osaamista, innovointia ja kilpailukykyä tukemalla taiteilijoiden, suunnittelijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten työtä;

| 32. | vahvistaa, että kulttuuriperinnölle on kiireellisesti annettava selvä asema komission laatimassa Euroopan investointiohjelmassa; |
| --- | --- |

32.

vahvistaa, että kulttuuriperinnölle on kiireellisesti annettava selvä asema komission laatimassa Euroopan investointiohjelmassa;

| 33. | kehottaa kiinnittämään huomiota tarpeeseen parantaa metodologista kehystä, jotta voidaan saada kulttuuriperinnön alaan liittyviä parempia tilastotietoja; kehottaa komissiota ehdottamaan indikaattoreita, joita voitaisiin käyttää kulttuuriperinnön tilanteen seuraamiseen ja arviointiin ja jotka olisivat yhdenmukaisia kaikissa jäsenvaltioissa; korostaa tarvetta saada enemmän tutkimustuloksia, jotka kattavat kaikki kulttuuriperinnön näkökohdat ja yhdistävät ne toisiinsa, jotta voidaan torjua alan pirstaloitumista; korostaa tässä yhteydessä suurten tietomäärien potentiaalia, kun halutaan saada enemmän tietoa tutkimushankkeista; korostaa, että kulttuuriperinnön todellisen ja potentiaalisen taloudellisen arvon arvioimiseksi on erittäin tärkeää kerätä tilastoja järjestelmällisemmin; |
| --- | --- |

33.

kehottaa kiinnittämään huomiota tarpeeseen parantaa metodologista kehystä, jotta voidaan saada kulttuuriperinnön alaan liittyviä parempia tilastotietoja; kehottaa komissiota ehdottamaan indikaattoreita, joita voitaisiin käyttää kulttuuriperinnön tilanteen seuraamiseen ja arviointiin ja jotka olisivat yhdenmukaisia kaikissa jäsenvaltioissa; korostaa tarvetta saada enemmän tutkimustuloksia, jotka kattavat kaikki kulttuuriperinnön näkökohdat ja yhdistävät ne toisiinsa, jotta voidaan torjua alan pirstaloitumista; korostaa tässä yhteydessä suurten tietomäärien potentiaalia, kun halutaan saada enemmän tietoa tutkimushankkeista; korostaa, että kulttuuriperinnön todellisen ja potentiaalisen taloudellisen arvon arvioimiseksi on erittäin tärkeää kerätä tilastoja järjestelmällisemmin;

| 34. | katsoo, että komission olisi luokiteltava yritykset, jotka ovat mukana kulttuuriperinnön suojelun eri näkökohdissa, erityiseksi alaksi, joka käyttää lisäarvoa tuovia perinteisiä menetelmiä helpottamaan ekologista ja kestävää suojelua; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että komission olisi luokiteltava yritykset, jotka ovat mukana kulttuuriperinnön suojelun eri näkökohdissa, erityiseksi alaksi, joka käyttää lisäarvoa tuovia perinteisiä menetelmiä helpottamaan ekologista ja kestävää suojelua;

| 35. | toteaa, että on kiireellisesti puututtava nuorisotyöttömyyteen, ja korostaa, että kulttuuriperintö on ala, jolla on potentiaalia luoda enemmän ja parempia työpaikkoja ja jolla voidaan lujittaa koulutuksen ja työelämän välistä yhteyttä esimerkiksi kehittämällä laadukkaita oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja, pk-yritysten uusyrityksiä ja yhteisötaloutta; kannustaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita kehittämään uusia ja innovatiivisia rahoitusmahdollisuuksia, joilla tuetaan johtamis- ja säilyttämiskoulutusta sekä alan työntekijöiden ja tutkijoiden koulutusta; |
| --- | --- |

35.

toteaa, että on kiireellisesti puututtava nuorisotyöttömyyteen, ja korostaa, että kulttuuriperintö on ala, jolla on potentiaalia luoda enemmän ja parempia työpaikkoja ja jolla voidaan lujittaa koulutuksen ja työelämän välistä yhteyttä esimerkiksi kehittämällä laadukkaita oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja, pk-yritysten uusyrityksiä ja yhteisötaloutta; kannustaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita kehittämään uusia ja innovatiivisia rahoitusmahdollisuuksia, joilla tuetaan johtamis- ja säilyttämiskoulutusta sekä alan työntekijöiden ja tutkijoiden koulutusta;

| 36. | kehottaa komissiota edistämään yhdennetyltä ja tieteelliseltä pohjalta yhteisiä kulttuuriperintö- ja matkailuohjelmia toimimaan parhaan käytännön esikuvina ja esimerkkeinä; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota edistämään yhdennetyltä ja tieteelliseltä pohjalta yhteisiä kulttuuriperintö- ja matkailuohjelmia toimimaan parhaan käytännön esikuvina ja esimerkkeinä;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan strategisesti kulttuuriperintöön liittyviä hankkeita, jotka voivat johtaa yleiseen alue- ja paikalliskehitykseen, kansainvälisiin ja alueiden välisiin yhteistyöohjelmiin, uusien työpaikkojen luomiseen, kestävään maaseudun ja kaupunkien elpymiseen ja kulttuuriperinnön restaurointiin liittyvien perinteisten taitojen säilyttämiseen; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan strategisesti kulttuuriperintöön liittyviä hankkeita, jotka voivat johtaa yleiseen alue- ja paikalliskehitykseen, kansainvälisiin ja alueiden välisiin yhteistyöohjelmiin, uusien työpaikkojen luomiseen, kestävään maaseudun ja kaupunkien elpymiseen ja kulttuuriperinnön restaurointiin liittyvien perinteisten taitojen säilyttämiseen;

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kulttuuriperinnön säilyttämisen ja edistämisen alalla toimivia yrityksiä, hallinnointiyhteisöjä ja asiantuntija-ammattilaisia ja heidän vaikutustaan tuotantoon ja työpaikkojen luomiseen koskevan taloudellisen ja tilastollisen tutkimuksen; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kulttuuriperinnön säilyttämisen ja edistämisen alalla toimivia yrityksiä, hallinnointiyhteisöjä ja asiantuntija-ammattilaisia ja heidän vaikutustaan tuotantoon ja työpaikkojen luomiseen koskevan taloudellisen ja tilastollisen tutkimuksen;

| 39. | kiinnittää huomiota tarpeeseen luoda, kehittää ja edistää liikkuvuutta ja kokemustenvaihtoa koskevia mahdollisuuksia kulttuuriperinnön alalla työskenteleville varmistamalla, että on olemassa todellista ammatillista vastavuoroisuutta ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY mukaisesti siten, että yksilöidään ja jaetaan erityisesti restauroija-kuraattorin ammatissa vaadittujen taitojen vähimmäistaso (osaaminen ja tieto); kehottaa tässä yhteydessä komissiota tekemään ehdotuksen, jolla tarkoituksenmukaiset ohjelmat ulotetaan koskemaan myös kulttuuriperinnöstä vastaavien johtajien ja työntekijöiden (esim. linnojen johtajat) liikkuvuutta, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

39.

kiinnittää huomiota tarpeeseen luoda, kehittää ja edistää liikkuvuutta ja kokemustenvaihtoa koskevia mahdollisuuksia kulttuuriperinnön alalla työskenteleville varmistamalla, että on olemassa todellista ammatillista vastavuoroisuutta ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY mukaisesti siten, että yksilöidään ja jaetaan erityisesti restauroija-kuraattorin ammatissa vaadittujen taitojen vähimmäistaso (osaaminen ja tieto); kehottaa tässä yhteydessä komissiota tekemään ehdotuksen, jolla tarkoituksenmukaiset ohjelmat ulotetaan koskemaan myös kulttuuriperinnöstä vastaavien johtajien ja työntekijöiden (esim. linnojen johtajat) liikkuvuutta, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytäntöjä;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita korostamaan perintönsä arvoa edistämällä tutkimuksia, joiden avulla määritetään kulttuuriperinnön kulttuurinen ja taloudellinen arvo, jotta sen suojelua koskevat ”kustannukset” voidaan muuttaa ”investoinniksi” sen arvoon; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita korostamaan perintönsä arvoa edistämällä tutkimuksia, joiden avulla määritetään kulttuuriperinnön kulttuurinen ja taloudellinen arvo, jotta sen suojelua koskevat ”kustannukset” voidaan muuttaa ”investoinniksi” sen arvoon;

| 41. | kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta, että Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) perustaisi seuraavan strategisen innovaatio-ohjelmansa yhteydessä osaamis- ja innovaatioyhteisöjä kulttuuriperinnön ja luovan teollisuuden alalle, jolloin tuetaan suoraan tutkimusta ja innovointia koskevaa kokonaisvaltaista näkemystä; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta, että Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) perustaisi seuraavan strategisen innovaatio-ohjelmansa yhteydessä osaamis- ja innovaatioyhteisöjä kulttuuriperinnön ja luovan teollisuuden alalle, jolloin tuetaan suoraan tutkimusta ja innovointia koskevaa kokonaisvaltaista näkemystä;

| 42. | toistaa, että koulujen opetusohjelmiin on tärkeää sisällyttää oppiaineina taidetta, musiikkia, teatteria ja elokuvaopetusta, jotta kehitetään tietämystä kulttuuriperinnöstä, taiteellisesta toiminnasta ja ilmaisusta sekä pehmeistä taidoista, jotka suuntautuvat kohti luovuutta ja innovointia; |
| --- | --- |

42.

toistaa, että koulujen opetusohjelmiin on tärkeää sisällyttää oppiaineina taidetta, musiikkia, teatteria ja elokuvaopetusta, jotta kehitetään tietämystä kulttuuriperinnöstä, taiteellisesta toiminnasta ja ilmaisusta sekä pehmeistä taidoista, jotka suuntautuvat kohti luovuutta ja innovointia;

| 43. | kannustaa jäsenvaltioita esittelemään kulttuuriperintöön liittyviä poikkitieteellisiä aiheita koulutuksen eri tasoilla; |
| --- | --- |

43.

kannustaa jäsenvaltioita esittelemään kulttuuriperintöön liittyviä poikkitieteellisiä aiheita koulutuksen eri tasoilla;

| 44. | korostaa, että matkailualalla on merkittävät mahdollisuudet yrittäjyyden kehittämiseen ja osallistumista korostavaan toimintatapaan, erityisesti matkailualan pk-yrityksissä mutta myös uusyrityksissä, voittoa tavoittelemattomalla sektorilla ja muissa organisaatioissa, jotka edistävät Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämistä, suojelua ja tukemista; korostaa, että kulttuurivarantojen lisäksi erityisesti palvelujen laatu, korkeatasoinen ammattitaito ja koulutetut alan asiantuntijat sekä esilläolo internetissä ovat Euroopan matkailualan menestyksen ja kilpailukyvyn avaintekijöitä; korostaa, että tutkimus, innovointi ja uudet teknologiat, etenkin televiestinnän alalla, ovat keskeisiä tekijöitä, jotta kulttuuriperintö voidaan tuoda lähemmäs ihmisiä; katsoo myös, että pk-yritysten kilpailukyky pitäisi turvata poistamalla niiltä tarpeeton hallinnollinen rasitus ja että matkailualan pk-yrityksiin haitallisesti vaikuttavaa lainsäädäntöä pitäisi muuttaa; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että matkailualalla on merkittävät mahdollisuudet yrittäjyyden kehittämiseen ja osallistumista korostavaan toimintatapaan, erityisesti matkailualan pk-yrityksissä mutta myös uusyrityksissä, voittoa tavoittelemattomalla sektorilla ja muissa organisaatioissa, jotka edistävät Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämistä, suojelua ja tukemista; korostaa, että kulttuurivarantojen lisäksi erityisesti palvelujen laatu, korkeatasoinen ammattitaito ja koulutetut alan asiantuntijat sekä esilläolo internetissä ovat Euroopan matkailualan menestyksen ja kilpailukyvyn avaintekijöitä; korostaa, että tutkimus, innovointi ja uudet teknologiat, etenkin televiestinnän alalla, ovat keskeisiä tekijöitä, jotta kulttuuriperintö voidaan tuoda lähemmäs ihmisiä; katsoo myös, että pk-yritysten kilpailukyky pitäisi turvata poistamalla niiltä tarpeeton hallinnollinen rasitus ja että matkailualan pk-yrityksiin haitallisesti vaikuttavaa lainsäädäntöä pitäisi muuttaa;

Mahdollisuudet ja haasteet

| 45. | korostaa kulttuuriperinnön digitoinnin potentiaalia sekä menneisyytemme säilyttämisen että tutkimusmahdollisuuksien kehittämisen, korkealaatuisten työpaikkojen luomisen, paremman sosiaalisen osallisuuden, vammaisten ja syrjäisillä alueilla asuvien henkilöiden käyttömahdollisuuksien parantamisen ja kestävän talouskehityksen välineenä; korostaa, että kulttuuriperinnön digitointi edellyttää pieniltä ja keskisuurilta sekä syrjäisiltä kulttuuri-instituutioilta huomattavia taloudellisia ponnisteluja ja että riittävä rahoitus on keskeistä haluttaessa varmistaa suurempi yleisö ja laajempi levitys tälle perinnölle; painottaa, että digitoinnin ja uusien teknologioiden tarjoamat mahdollisuudet, jotka eivät koskaan korvaisi alkuperäisen kulttuuriperinnön hyödyntämistä tai kulttuuriin osallistumisen perinteisten muotojen mukanaan tuomia sosiaalisia hyötyjä, eivät saisi johtaa originaalien suojelun laiminlyömiseen tai perinteisten kulttuurinedistämismuotojen sivuuttamiseen digitoinnin aikana tai sen jälkeen; |
| --- | --- |

45.

korostaa kulttuuriperinnön digitoinnin potentiaalia sekä menneisyytemme säilyttämisen että tutkimusmahdollisuuksien kehittämisen, korkealaatuisten työpaikkojen luomisen, paremman sosiaalisen osallisuuden, vammaisten ja syrjäisillä alueilla asuvien henkilöiden käyttömahdollisuuksien parantamisen ja kestävän talouskehityksen välineenä; korostaa, että kulttuuriperinnön digitointi edellyttää pieniltä ja keskisuurilta sekä syrjäisiltä kulttuuri-instituutioilta huomattavia taloudellisia ponnisteluja ja että riittävä rahoitus on keskeistä haluttaessa varmistaa suurempi yleisö ja laajempi levitys tälle perinnölle; painottaa, että digitoinnin ja uusien teknologioiden tarjoamat mahdollisuudet, jotka eivät koskaan korvaisi alkuperäisen kulttuuriperinnön hyödyntämistä tai kulttuuriin osallistumisen perinteisten muotojen mukanaan tuomia sosiaalisia hyötyjä, eivät saisi johtaa originaalien suojelun laiminlyömiseen tai perinteisten kulttuurinedistämismuotojen sivuuttamiseen digitoinnin aikana tai sen jälkeen;

| 46. | tukee digitaalista innovointia taiteen ja kulttuuriperinnön alalla ja toteaa, että e-infrastruktuurien käyttö voi tuoda uutta yleisöä ja varmistaa digitaalisen kulttuuriperinnön helpomman käytön ja hyödyntämisen; korostaa, että olemassa olevat välineet, kuten Europeana-sivusto, ovat tärkeitä, ja kannustaa parantamaan sivuston hakukriteereitä sen käyttäjäystävällisyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

46.

tukee digitaalista innovointia taiteen ja kulttuuriperinnön alalla ja toteaa, että e-infrastruktuurien käyttö voi tuoda uutta yleisöä ja varmistaa digitaalisen kulttuuriperinnön helpomman käytön ja hyödyntämisen; korostaa, että olemassa olevat välineet, kuten Europeana-sivusto, ovat tärkeitä, ja kannustaa parantamaan sivuston hakukriteereitä sen käyttäjäystävällisyyden lisäämiseksi;

| 47. | korostaa tarvetta parantaa kulttuuriperinnön ja erityisesti Euroopan elokuvaperinnön digitoinnin, säilyttämisen ja verkkosaatavuuden tasoa; |
| --- | --- |

47.

korostaa tarvetta parantaa kulttuuriperinnön ja erityisesti Euroopan elokuvaperinnön digitoinnin, säilyttämisen ja verkkosaatavuuden tasoa;

| 48. | korostaa, että on tärkeää kehittää todellista demokraattista ja osallistuvaa kerrontaa Euroopan kulttuuriperinnöstä, uskonnolliset ja etniset vähemmistöt mukaan luettuina; kiinnittää huomiota kulttuurikohteisiin, joihin sisältyy erilaisia tai kiisteltyjä menneisyyden tapahtumia, ja korostaa, että sovintoprosessien ei pitäisi johtaa yhteisöjen historiallisen tietoisuuden tukahduttamiseen; kehottaa jäsenvaltioita pohtimaan kulttuuriperinnön etiikkaa ja esitystapoja ja ottamaan huomioon tulkintojen eroavaisuudet; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että on tärkeää kehittää todellista demokraattista ja osallistuvaa kerrontaa Euroopan kulttuuriperinnöstä, uskonnolliset ja etniset vähemmistöt mukaan luettuina; kiinnittää huomiota kulttuurikohteisiin, joihin sisältyy erilaisia tai kiisteltyjä menneisyyden tapahtumia, ja korostaa, että sovintoprosessien ei pitäisi johtaa yhteisöjen historiallisen tietoisuuden tukahduttamiseen; kehottaa jäsenvaltioita pohtimaan kulttuuriperinnön etiikkaa ja esitystapoja ja ottamaan huomioon tulkintojen eroavaisuudet;

| 49. | toteaa, että uskonnollinen kulttuuriperintö muodostaa vaikeasti määriteltävän osan eurooppalaista kulttuuriperintöä; korostaa, että uskonnolliseen toimintaan liittyvien paikkojen, tapojen ja esineiden merkitystä ei saisi sivuuttaa keskusteluissa Euroopan kulttuuriperinnöstä eikä niitä saisi kohdella millään tavalla syrjivästi; |
| --- | --- |

49.

toteaa, että uskonnollinen kulttuuriperintö muodostaa vaikeasti määriteltävän osan eurooppalaista kulttuuriperintöä; korostaa, että uskonnolliseen toimintaan liittyvien paikkojen, tapojen ja esineiden merkitystä ei saisi sivuuttaa keskusteluissa Euroopan kulttuuriperinnöstä eikä niitä saisi kohdella millään tavalla syrjivästi;

| 50. | katsoo, että historiallista uskontoon liittyvää kulttuuriperintöä, kuten arkkitehtuuria ja musiikkia, on suojeltava sen kulttuuriarvon vuoksi riippumatta sen uskonnollisesta taustasta; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että historiallista uskontoon liittyvää kulttuuriperintöä, kuten arkkitehtuuria ja musiikkia, on suojeltava sen kulttuuriarvon vuoksi riippumatta sen uskonnollisesta taustasta;

| 51. | tähdentää kulttuurien välisen vuoropuhelun merkitystä Euroopassa ja sen ulkopuolella ja katsoo, että unionin olisi edistettävä tällaista vuoropuhelua asianmukaisena välineenä kaikenlaista radikalismia vastaan; |
| --- | --- |

51.

tähdentää kulttuurien välisen vuoropuhelun merkitystä Euroopassa ja sen ulkopuolella ja katsoo, että unionin olisi edistettävä tällaista vuoropuhelua asianmukaisena välineenä kaikenlaista radikalismia vastaan;

| 52. | kiinnittää huomiota jäsenvaltioiden kansallisten vähemmistöjen kulttuuriperintöä koskeviin erityispiirteisiin; kehottaa tästä syystä vaalimaan niiden kulttuuriperintöä ja edistämään ja suojelemaan kulttuurista monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

52.

kiinnittää huomiota jäsenvaltioiden kansallisten vähemmistöjen kulttuuriperintöä koskeviin erityispiirteisiin; kehottaa tästä syystä vaalimaan niiden kulttuuriperintöä ja edistämään ja suojelemaan kulttuurista monimuotoisuutta;

| 53. | painottaa, että uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen kulttuurista syrjintää olisi vältettävä; |
| --- | --- |

53.

painottaa, että uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen kulttuurista syrjintää olisi vältettävä;

| 54. | painottaa, että on tärkeää tukea maahanmuuttajayhteisöjen kulttuurista toimintaa; |
| --- | --- |

54.

painottaa, että on tärkeää tukea maahanmuuttajayhteisöjen kulttuurista toimintaa;

| 55. | vahvistaa kulttuuriperinnön tärkeän merkityksen kulttuurialalle ja luovalle alalle sekä kulttuurin kautta tapahtuvalle sosiaaliselle osallistumiselle; |
| --- | --- |

55.

vahvistaa kulttuuriperinnön tärkeän merkityksen kulttuurialalle ja luovalle alalle sekä kulttuurin kautta tapahtuvalle sosiaaliselle osallistumiselle;

| 56. | korostaa, että on tärkeää parantaa vammaisten henkilöiden pääsyä kulttuuriperintökohteisiin; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että on tärkeää parantaa vammaisten henkilöiden pääsyä kulttuuriperintökohteisiin;

| 57. | toteaa, että on tärkeää suojella kulttuurimaisemia ja erityisesti aineetonta kulttuuriperintöä, joka edustaa elävää kulttuuria ja ruokkii perinteistä taidetta, ja kehottaa komissiota sisällyttämään tämän seikan laajemmin asiaa koskeviin ohjelmiin; |
| --- | --- |

57.

toteaa, että on tärkeää suojella kulttuurimaisemia ja erityisesti aineetonta kulttuuriperintöä, joka edustaa elävää kulttuuria ja ruokkii perinteistä taidetta, ja kehottaa komissiota sisällyttämään tämän seikan laajemmin asiaa koskeviin ohjelmiin;

| 58. | korostaa gastronomisen perinnön tärkeyttä ja tarvetta suojella ja tukea sitä; katsoo, että tätä varten myönnettyjä varoja voitaisiin parhaiten hyödyntää muiden EU:n politiikkojen, kuten yhteisen maatalouspolitiikan ja kuluttajansuojapolitiikan, vuorovaikutuksella; |
| --- | --- |

58.

korostaa gastronomisen perinnön tärkeyttä ja tarvetta suojella ja tukea sitä; katsoo, että tätä varten myönnettyjä varoja voitaisiin parhaiten hyödyntää muiden EU:n politiikkojen, kuten yhteisen maatalouspolitiikan ja kuluttajansuojapolitiikan, vuorovaikutuksella;

| 59. | huomauttaa, että kulttuuriperintö ja matkailu hyödyttävät toisiaan, sillä kulttuuriperintö tarjoaa matkailualalle huomattavia tuloja ja matkailu vaikuttaa myönteisesti kulttuuriin, koska sillä edistetään kulttuuriomaisuuden vaalimista ja säilyttämistä ja tarjotaan sen suojelua varten tarvittavia tuloja; |
| --- | --- |

59.

huomauttaa, että kulttuuriperintö ja matkailu hyödyttävät toisiaan, sillä kulttuuriperintö tarjoaa matkailualalle huomattavia tuloja ja matkailu vaikuttaa myönteisesti kulttuuriin, koska sillä edistetään kulttuuriomaisuuden vaalimista ja säilyttämistä ja tarjotaan sen suojelua varten tarvittavia tuloja;

| 60. | painottaa, että kulttuurimatkailulla on suuri merkitys kulttuuriperintömme säilyttämisessä ja sen luoman arvon hyödyntämisessä niin aineellisen kulttuuriperinnön ja kulttuurimaisemien kuin aineettoman kulttuuriperinnön kuten kielten, uskonnon ja gastronomisten perinteiden osalta; |
| --- | --- |

60.

painottaa, että kulttuurimatkailulla on suuri merkitys kulttuuriperintömme säilyttämisessä ja sen luoman arvon hyödyntämisessä niin aineellisen kulttuuriperinnön ja kulttuurimaisemien kuin aineettoman kulttuuriperinnön kuten kielten, uskonnon ja gastronomisten perinteiden osalta;

| 61. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita jatkamaan yhteistyötä 30. kesäkuuta 2010 annettuun komission tiedonantoon ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (COM(2010)0352) sisällytettyjen kulttuuriperinnön ja kulttuurimatkailun edistämistä koskevien toimien toteuttamiseksi kaikilla asianmukaisilla tasoilla; |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita jatkamaan yhteistyötä 30. kesäkuuta 2010 annettuun komission tiedonantoon ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (COM(2010)0352) sisällytettyjen kulttuuriperinnön ja kulttuurimatkailun edistämistä koskevien toimien toteuttamiseksi kaikilla asianmukaisilla tasoilla;

| 62. | toteaa huomattavat väestörakenteen ja yhteiskunnan muutokset huomioon ottaen, kuinka merkittäviä yhteinen eurooppalainen kulttuuriperintö ja suunnitteilla oleva eurooppalainen teemavuosi ovat unionin kansalaisten identiteetille sekä yhteisyyden tunteen lujittamiselle unionissa; |
| --- | --- |

62.

toteaa huomattavat väestörakenteen ja yhteiskunnan muutokset huomioon ottaen, kuinka merkittäviä yhteinen eurooppalainen kulttuuriperintö ja suunnitteilla oleva eurooppalainen teemavuosi ovat unionin kansalaisten identiteetille sekä yhteisyyden tunteen lujittamiselle unionissa;

| 63. | katsoo, että Euroopan yhteisen kulttuuriperinnön arvostaminen tarjoaa erityisesti tuleville sukupolville suunnan ja mahdollisuudet kehittää eurooppalaista identiteettiä ja sellaisia arvoja, kuten muiden kanssa toimeen tuleminen ja muiden kunnioittaminen yli jäsenvaltioiden rajojen; suosittelee tästä syystä myös, että kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta kehitettäessä kiinnitetään erityistä huomiota nuorempiin sukupolviin; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että Euroopan yhteisen kulttuuriperinnön arvostaminen tarjoaa erityisesti tuleville sukupolville suunnan ja mahdollisuudet kehittää eurooppalaista identiteettiä ja sellaisia arvoja, kuten muiden kanssa toimeen tuleminen ja muiden kunnioittaminen yli jäsenvaltioiden rajojen; suosittelee tästä syystä myös, että kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta kehitettäessä kiinnitetään erityistä huomiota nuorempiin sukupolviin;

| 64. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan kulttuuripääkaupunkien suuren menestyksen; kehottaa perustamaan näiden kaupunkien välisen verkoston, jonka avulla pidennetään alueiden esilläoloa, mahdollistetaan kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto, millä autetaan erityisesti tulevia ehdokkaita, ja helpotetaan tapahtumien ja erityisten kiertomatkojen järjestämistä; |
| --- | --- |

64.

panee tyytyväisenä merkille Euroopan kulttuuripääkaupunkien suuren menestyksen; kehottaa perustamaan näiden kaupunkien välisen verkoston, jonka avulla pidennetään alueiden esilläoloa, mahdollistetaan kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto, millä autetaan erityisesti tulevia ehdokkaita, ja helpotetaan tapahtumien ja erityisten kiertomatkojen järjestämistä;

| 65. | kannustaa käyttämään kulttuuriperintöä koulutusvälineenä, jotta voidaan käsitellä yhteiskunnallisia asioita ja tuoda Euroopassa asuvat ihmiset lähemmäksi toisiaan; |
| --- | --- |

65.

kannustaa käyttämään kulttuuriperintöä koulutusvälineenä, jotta voidaan käsitellä yhteiskunnallisia asioita ja tuoda Euroopassa asuvat ihmiset lähemmäksi toisiaan;

| 66. | kiinnittää huomiota ympäristöuhkiin, jotka vaikuttavat huomattavaan määrään unionin kulttuurikohteita, ja kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon ilmastonmuutoksesta ja ihmisten toiminnasta aiheutuvat seuraukset pitkän aikavälin rahoitusstrategioissaan, jotka koskevat kulttuuriperinnön suojelu- ja restaurointimenetelmiä; suosittelee lisäksi, että jäsenvaltioiden ja unionin olisi edistettävä tätä alaa koskevaa laajempaa tutkimusta, jotta voidaan muun muassa tutkia yksityiskohtaisemmin ilmastonmuutoksen moninaisia vaikutuksia kulttuuriperintöön ja kehittää vastatoimenpiteitä; |
| --- | --- |

66.

kiinnittää huomiota ympäristöuhkiin, jotka vaikuttavat huomattavaan määrään unionin kulttuurikohteita, ja kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon ilmastonmuutoksesta ja ihmisten toiminnasta aiheutuvat seuraukset pitkän aikavälin rahoitusstrategioissaan, jotka koskevat kulttuuriperinnön suojelu- ja restaurointimenetelmiä; suosittelee lisäksi, että jäsenvaltioiden ja unionin olisi edistettävä tätä alaa koskevaa laajempaa tutkimusta, jotta voidaan muun muassa tutkia yksityiskohtaisemmin ilmastonmuutoksen moninaisia vaikutuksia kulttuuriperintöön ja kehittää vastatoimenpiteitä;

| 67. | vaatii komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita täydentämään Europa Nostra -verkoston yhdessä Euroopan investointipankin kanssa kehittämää ”7 uhanalaisinta” -aloitetta määrittelemällä lisää uhanalaisia eurooppalaisia kulttuuriperintökohteita, laatimalla toimintasuunnitelmia ja etsimällä mahdollisia rahoituslähteitä; korostaa, että tämän aloitteen täydentäminen on keino houkutella yksityistä rahoitusta kulttuuriperinnön kohentamista varten; |
| --- | --- |

67.

vaatii komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita täydentämään Europa Nostra -verkoston yhdessä Euroopan investointipankin kanssa kehittämää ”7 uhanalaisinta” -aloitetta määrittelemällä lisää uhanalaisia eurooppalaisia kulttuuriperintökohteita, laatimalla toimintasuunnitelmia ja etsimällä mahdollisia rahoituslähteitä; korostaa, että tämän aloitteen täydentäminen on keino houkutella yksityistä rahoitusta kulttuuriperinnön kohentamista varten;

| 68. | kehottaa komissiota koordinoimaan ja tukemaan paremmin jäsenvaltioiden ponnisteluja kulttuuriperintöä koskevien varkauksien, salakuljetuksen ja laittoman kaupan torjunnassa EU:ssa ja sen ulkopuolella; kehottaa palauttamaan jäsenvaltion alueelta laittomasti viedyt kulttuuriesineet; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota koordinoimaan ja tukemaan paremmin jäsenvaltioiden ponnisteluja kulttuuriperintöä koskevien varkauksien, salakuljetuksen ja laittoman kaupan torjunnassa EU:ssa ja sen ulkopuolella; kehottaa palauttamaan jäsenvaltion alueelta laittomasti viedyt kulttuuriesineet;

| 69. | muistuttaa, että on tärkeää suojella ja vaalia kulttuuriperintöä erityisesti ajan aiheuttamalta kulumiselta mutta myös ilkivallalta ja ryöstämiseltä; kiinnittää huomiota siihen, että monet arkeologiset kohteet ovat vielä tänäkin päivänä vaarassa joutua järjestäytyneen muinaisjäännösten ryöstämisen kohteiksi, erityisesti vedenalaiset kohteet, joihin viranomaisten on vaikea päästä ja joita niiden on vaikea valvoa; kehottaa siksi tehostamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kulttuuriesineiden tunnistamisessa, palauttamisessa ja niiden laittoman kaupan torjunnassa; |
| --- | --- |

69.

muistuttaa, että on tärkeää suojella ja vaalia kulttuuriperintöä erityisesti ajan aiheuttamalta kulumiselta mutta myös ilkivallalta ja ryöstämiseltä; kiinnittää huomiota siihen, että monet arkeologiset kohteet ovat vielä tänäkin päivänä vaarassa joutua järjestäytyneen muinaisjäännösten ryöstämisen kohteiksi, erityisesti vedenalaiset kohteet, joihin viranomaisten on vaikea päästä ja joita niiden on vaikea valvoa; kehottaa siksi tehostamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kulttuuriesineiden tunnistamisessa, palauttamisessa ja niiden laittoman kaupan torjunnassa;

| 70. | painottaa asemaa, joka kulttuuriperinnöllä on unionin ulkosuhteissa kolmansien maiden kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun ja yhteistyön kautta, ja kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja neuvostoa elvyttämään kulttuuridiplomatiaa; korostaa lisäksi potentiaalia, joka jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tieteiden välisillä tutkimushankkeilla on kulttuuriperinnön säilyttämisessä; |
| --- | --- |

70.

painottaa asemaa, joka kulttuuriperinnöllä on unionin ulkosuhteissa kolmansien maiden kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun ja yhteistyön kautta, ja kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja neuvostoa elvyttämään kulttuuridiplomatiaa; korostaa lisäksi potentiaalia, joka jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tieteiden välisillä tutkimushankkeilla on kulttuuriperinnön säilyttämisessä;

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita, EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä sitoutumaan voimakkaasti toimintaan, jolla pyritään estämään unionin tai kolmansien maiden kulttuuriperintöön kohdistuva tahallinen uhka tai sen vahingoittaminen sodissa ja kulttuurilliseen ja uskonnolliseen identiteettiin kohdistuvan loukkauksen yhteydessä, suojelemaan tätä kulttuuriperintöä sekä dokumentoimaan ja restauroimaan sitä myös yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen, kuten ICCROMin, ICBS:n (Blue Shield -komitea), siviili- ja sotilasviranomaisten, kulttuuri-instituutioiden ja ammattiyhdistysten kanssa; |
| --- | --- |

71.

kehottaa jäsenvaltioita, EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä sitoutumaan voimakkaasti toimintaan, jolla pyritään estämään unionin tai kolmansien maiden kulttuuriperintöön kohdistuva tahallinen uhka tai sen vahingoittaminen sodissa ja kulttuurilliseen ja uskonnolliseen identiteettiin kohdistuvan loukkauksen yhteydessä, suojelemaan tätä kulttuuriperintöä sekä dokumentoimaan ja restauroimaan sitä myös yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen, kuten ICCROMin, ICBS:n (Blue Shield -komitea), siviili- ja sotilasviranomaisten, kulttuuri-instituutioiden ja ammattiyhdistysten kanssa;

| 72. | kannustaa hyväksymään kansainvälisiä sopimuksia, joilla estetään kulttuuriperinnön laiton kauppa; korostaa tarvetta, että EU:n on yhdessä YK:n ja Unescon kanssa suojeltava vaarassa olevaa perintöä ja torjuttava kulttuuriteosten ryöstelyä ja tuhoamista konfliktialueilla; |
| --- | --- |

72.

kannustaa hyväksymään kansainvälisiä sopimuksia, joilla estetään kulttuuriperinnön laiton kauppa; korostaa tarvetta, että EU:n on yhdessä YK:n ja Unescon kanssa suojeltava vaarassa olevaa perintöä ja torjuttava kulttuuriteosten ryöstelyä ja tuhoamista konfliktialueilla;

| 73. | viittaa EU:ssa saatavilla olevaan potentiaaliseen taitotietoon terrorismin ja sodan vuoksi vahingoitettujen tai tuhottujen kulttuuriesineiden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

73.

viittaa EU:ssa saatavilla olevaan potentiaaliseen taitotietoon terrorismin ja sodan vuoksi vahingoitettujen tai tuhottujen kulttuuriesineiden suojelemiseksi;

| 74. | tukee yhteisiä eurooppalaisia arvoja ja perintöä kuvastavien ylikansallisten kulttuurimatkailutuotteiden luomista; kehottaa komissiota vahvistamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kulttuuri- ja matkailualan politiikkaa muovaavien järjestöjen kuten YK:n Maailman matkailujärjestön (UNWTO) ja YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) kanssa sekä jatkamaan verkostojen, rajatylittävien alueellisten hankkeiden sekä – tiiviissä yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa – eurooppalaisten kulttuurireittien yhteisrahoitusta ja edistämistä, sillä ne ovat parhaita esimerkkejä ylikansallisista yleiseurooppalaisista teemamatkailuhankkeista; |
| --- | --- |

74.

tukee yhteisiä eurooppalaisia arvoja ja perintöä kuvastavien ylikansallisten kulttuurimatkailutuotteiden luomista; kehottaa komissiota vahvistamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kulttuuri- ja matkailualan politiikkaa muovaavien järjestöjen kuten YK:n Maailman matkailujärjestön (UNWTO) ja YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) kanssa sekä jatkamaan verkostojen, rajatylittävien alueellisten hankkeiden sekä – tiiviissä yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa – eurooppalaisten kulttuurireittien yhteisrahoitusta ja edistämistä, sillä ne ovat parhaita esimerkkejä ylikansallisista yleiseurooppalaisista teemamatkailuhankkeista;

o

o o

| 75. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

75.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104.

(5)  EUVL L 159, 28.5.2014, s. 1.

(6)  EUVL L 175, 27.6.2013, s. 1.

(7)  Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksynyt 13. lokakuuta 2005, avattu Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden allekirjoitettavaksi Farossa (Portugalissa) 27. lokakuuta 2005 ja tuli voimaan 1. kesäkuuta 2011.

(8)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 36.

(9)  EUVL C 463, 23.12.2014, s. 1.

(10)  EUVL C 463, 23.12.2014, s. 4.

(11)  EUVL L 283, 29.10.2011, s. 39.

(12)  ICOMOSin (International Council of Monuments and Sites) hyväksymä Venetsian julistus vuonna 1965 ja Euroopan neuvoston vuonna 1985 hyväksymä Granadan yleissopimus. Euroopan neuvoston vuonna 1992 hyväksymä Vallettan yleissopimus.

(13)  Katso asetuksen (EU) N:o 1301/2013 3 artiklan 1 kohdan e alakohta.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/99

---

P8_TA(2015)0294

Eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seuranta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. syyskuuta 2015 eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta (2014/2239(INI))

(2017/C 316/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3. marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY (1) (jäljempänä juomavesidirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3. marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY (1) (jäljempänä juomavesidirektiivi),

| — | ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (2) (jäljempänä vesipolitiikan puitedirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (2) (jäljempänä vesipolitiikan puitedirektiivi),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 kansalaisaloitteesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 kansalaisaloitteesta (3),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU käyttöoikeussopimusten tekemisestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU käyttöoikeussopimusten tekemisestä (4),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2012 julkaistun komission tiedonannon suunnitelmasta Euroopan vesivarojen turvaamiseksi (COM(2012)0673), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2012 julkaistun komission tiedonannon suunnitelmasta Euroopan vesivarojen turvaamiseksi (COM(2012)0673),

| — | ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2014 julkaistun komission tiedonannon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Vesi on perusoikeus! Vesi kuuluu kaikille, se ei ole kaupallinen hyödyke!” (COM(2014)0177, jäljempänä ”tiedonanto”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2014 julkaistun komission tiedonannon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Vesi on perusoikeus! Vesi kuuluu kaikille, se ei ole kaupallinen hyödyke!” (COM(2014)0177, jäljempänä ”tiedonanto”),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen juomaveden laadusta EU:ssa: tiivistelmä jäsenvaltioiden direktiivin 98/83/EY nojalla toimittamista kertomuksista vuosilta 2008–2010 (COM(2014)0363), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen juomaveden laadusta EU:ssa: tiivistelmä jäsenvaltioiden direktiivin 98/83/EY nojalla toimittamista kertomuksista vuosilta 2008–2010 (COM(2014)0363),

| — | ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta komission tiedonannosta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta komission tiedonannosta (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen raportin Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä (”The European environment – state and outlook 2015”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen raportin Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä (”The European environment – state and outlook 2015”),

| — | ottaa huomioon 28. heinäkuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman vettä ja jätevesihuoltoa koskevasta ihmisoikeudesta (6) ja 18. joulukuuta 2013 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman vettä ja jätevesihuoltoa koskevasta ihmisoikeudesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. heinäkuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman vettä ja jätevesihuoltoa koskevasta ihmisoikeudesta (6) ja 18. joulukuuta 2013 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman vettä ja jätevesihuoltoa koskevasta ihmisoikeudesta (7),

| — | ottaa huomioon kaikki YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmat turvallista juomavettä ja jätevesihuoltoa koskevasta ihmisoikeudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikki YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmat turvallista juomavettä ja jätevesihuoltoa koskevasta ihmisoikeudesta,

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaamisesta Euroopan unionissa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaamisesta Euroopan unionissa (8),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpanosta ja Euroopan vesienhoidon haasteiden vaatimasta yleisestä ratkaisumallista (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpanosta ja Euroopan vesienhoidon haasteiden vaatimasta yleisestä ratkaisumallista (9),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 EU:sta ja vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä antamansa päätöslauselman (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 EU:sta ja vuoden 2015 jälkeisestä globaalista kehityksen toimintakehyksestä antamansa päätöslauselman (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0228/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0228/2015),

| A. | ottaa huomioon, että Right2Water on ensimmäinen eurooppalainen kansalaisaloite, joka on täyttänyt kansalaisaloitteesta annetussa asetuksessa (EU) N:o 211/2011 säädetyt vaatimukset ja josta Euroopan parlamentti järjesti kuulemisen, kun aloitteelle oli saatu lähes 1,9 miljoonan kansalaisen tuki; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Right2Water on ensimmäinen eurooppalainen kansalaisaloite, joka on täyttänyt kansalaisaloitteesta annetussa asetuksessa (EU) N:o 211/2011 säädetyt vaatimukset ja josta Euroopan parlamentti järjesti kuulemisen, kun aloitteelle oli saatu lähes 1,9 miljoonan kansalaisen tuki;

| B. | katsoo, että vesi- ja jätevesihuoltoa koskeva ihmisoikeus kattaa saatavuuteen, käytettävyyteen, hyväksyttävyyteen, kohtuulliseen hintaan ja laatuun liittyvät ulottuvuudet; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että vesi- ja jätevesihuoltoa koskeva ihmisoikeus kattaa saatavuuteen, käytettävyyteen, hyväksyttävyyteen, kohtuulliseen hintaan ja laatuun liittyvät ulottuvuudet;

| C. | ottaa huomioon YK:n tunnustaman ja unionin jäsenvaltioiden kannattaman ihmisten yleisen perusoikeuden veteen ja toimivaan jätevesihuoltoon ja katsoo, että sen kunnioittaminen on välttämätöntä elämälle; toteaa, että vesivarojen asianmukainen hallinnointi on ratkaisevassa asemassa, jotta voidaan taata kestävä vesivarojen käyttö ja suojella maailman luonnonpääomaa; ottaa huomioon, että ihmisten toiminnan ja ilmastonmuutoksen yhteisen vaikutuksen vuoksi koko EU:n Välimeren alue ja eräät Keski-Euroopan alueet luokitellaan nyt vedenpuutteesta kärsiviksi ja puoliaavikoiksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon YK:n tunnustaman ja unionin jäsenvaltioiden kannattaman ihmisten yleisen perusoikeuden veteen ja toimivaan jätevesihuoltoon ja katsoo, että sen kunnioittaminen on välttämätöntä elämälle; toteaa, että vesivarojen asianmukainen hallinnointi on ratkaisevassa asemassa, jotta voidaan taata kestävä vesivarojen käyttö ja suojella maailman luonnonpääomaa; ottaa huomioon, että ihmisten toiminnan ja ilmastonmuutoksen yhteisen vaikutuksen vuoksi koko EU:n Välimeren alue ja eräät Keski-Euroopan alueet luokitellaan nyt vedenpuutteesta kärsiviksi ja puoliaavikoiksi;

| D. | toteaa, että kuten Euroopan ympäristökeskuksen vuoden 2015 raportissa ympäristön tilasta todetaan, putkivuotojen EU:ssa aiheuttama hävikki on tällä hetkellä 10–40 prosenttia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kuten Euroopan ympäristökeskuksen vuoden 2015 raportissa ympäristön tilasta todetaan, putkivuotojen EU:ssa aiheuttama hävikki on tällä hetkellä 10–40 prosenttia;

| E. | toteaa, että veden saanti on yksi tärkeimmistä kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamiseen liittyvistä tekijöistä; toteaa, että kehitysavun kohdentaminen juomaveden saannin ja sanitaation parantamiseen on tehokas keino jatkaa köyhyyden vähentämistä koskeviin tavoitteisiin pyrkimistä sekä sosiaalisen tasa-arvon, kansanterveyden, elintarviketurvan ja talouskasvun edistämistä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että veden saanti on yksi tärkeimmistä kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamiseen liittyvistä tekijöistä; toteaa, että kehitysavun kohdentaminen juomaveden saannin ja sanitaation parantamiseen on tehokas keino jatkaa köyhyyden vähentämistä koskeviin tavoitteisiin pyrkimistä sekä sosiaalisen tasa-arvon, kansanterveyden, elintarviketurvan ja talouskasvun edistämistä;

| F. | toteaa, että ainakin 748 miljoonalla ihmisellä ei ole käytössään kestävää puhtaan juomaveden lähdettä ja että kolmasosalta maailman väestöstä puuttuu perussanitaatio; toteaa, että tämän seurauksena oikeus terveyteen on uhattuna, sillä leviävät taudit aiheuttavat kärsimystä ja kuolemaa sekä ovat huomattava este kehitykselle; toteaa, että noin 4 000 lasta kuolee päivittäin veden välityksellä tarttuviin tauteihin tai vesihuollon, sanitaation ja hygienian puutteellisuudesta johtuen; toteaa, että juomaveden puute tappaa enemmän ihmisiä kuin aids, malaria ja isorokko yhteensä; toteaa, että nämä luvut ovat kuitenkin selvästi laskussa ja niiden vähenemistä voidaan nopeuttaa ja on nopeutettava; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ainakin 748 miljoonalla ihmisellä ei ole käytössään kestävää puhtaan juomaveden lähdettä ja että kolmasosalta maailman väestöstä puuttuu perussanitaatio; toteaa, että tämän seurauksena oikeus terveyteen on uhattuna, sillä leviävät taudit aiheuttavat kärsimystä ja kuolemaa sekä ovat huomattava este kehitykselle; toteaa, että noin 4 000 lasta kuolee päivittäin veden välityksellä tarttuviin tauteihin tai vesihuollon, sanitaation ja hygienian puutteellisuudesta johtuen; toteaa, että juomaveden puute tappaa enemmän ihmisiä kuin aids, malaria ja isorokko yhteensä; toteaa, että nämä luvut ovat kuitenkin selvästi laskussa ja niiden vähenemistä voidaan nopeuttaa ja on nopeutettava;

| G. | toteaa, että veden saannilla on myös turvallisuusulottuvuus, joka edellyttää alueellisen yhteistyön kehittämistä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että veden saannilla on myös turvallisuusulottuvuus, joka edellyttää alueellisen yhteistyön kehittämistä;

| H. | toteaa, että veden ja sanitaation puutteella on seurauksia muiden ihmisoikeuksien toteutumiselle; toteaa, että vettä koskevat haasteet vaikuttavat suhteettomasti naisiin, sillä monissa kehitysmaissa he vastaavat perinteisesti kotitalouden tarvitseman veden hankinnasta; toteaa, että naiset ja tytöt kärsivät eniten veden saannin ja riittävän sanitaation puutteesta, mikä rajoittaa heidän pääsyään koulutukseen ja tekee heistä alttiimpia sairauksille; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että veden ja sanitaation puutteella on seurauksia muiden ihmisoikeuksien toteutumiselle; toteaa, että vettä koskevat haasteet vaikuttavat suhteettomasti naisiin, sillä monissa kehitysmaissa he vastaavat perinteisesti kotitalouden tarvitseman veden hankinnasta; toteaa, että naiset ja tytöt kärsivät eniten veden saannin ja riittävän sanitaation puutteesta, mikä rajoittaa heidän pääsyään koulutukseen ja tekee heistä alttiimpia sairauksille;

| I. | toteaa, että 3,5 miljoonaa ihmistä kuolee vuosittain veden välityksellä tarttuviin tauteihin; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että 3,5 miljoonaa ihmistä kuolee vuosittain veden välityksellä tarttuviin tauteihin;

| J. | toteaa, että taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuonna 2013 voimaan tulleessa valinnaisessa pöytäkirjassa luotiin valitusmekanismi, jonka avulla yksilöt tai ryhmät voivat jättää virallisia valituksia muun muassa vettä ja sanitaatiota koskevista ihmisoikeusrikkomuksista; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuonna 2013 voimaan tulleessa valinnaisessa pöytäkirjassa luotiin valitusmekanismi, jonka avulla yksilöt tai ryhmät voivat jättää virallisia valituksia muun muassa vettä ja sanitaatiota koskevista ihmisoikeusrikkomuksista;

| K. | toteaa, että kehitysmaissa ja kehittyvän talouden maissa veden kysyntä lisääntyy kaikilla aloilla ja etenkin energian ja maatalouden aloilla; toteaa, että ilmastonmuutos, kaupungistuminen ja väestökehitys voivat aiheuttaa vakavan uhan veden saatavuudelle monissa kehitysmaissa ja arviolta kahden kolmasosan maailman väestöstä arvioidaan elävän vesiongelmista kärsivissä maissa vuoteen 2025 mennessä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kehitysmaissa ja kehittyvän talouden maissa veden kysyntä lisääntyy kaikilla aloilla ja etenkin energian ja maatalouden aloilla; toteaa, että ilmastonmuutos, kaupungistuminen ja väestökehitys voivat aiheuttaa vakavan uhan veden saatavuudelle monissa kehitysmaissa ja arviolta kahden kolmasosan maailman väestöstä arvioidaan elävän vesiongelmista kärsivissä maissa vuoteen 2025 mennessä;

| L. | toteaa, että EU on suurin avunantaja veden, sanitaation ja hygienian aloilla, sillä 25 prosenttia sen vuosittaisesta humanitaarisesta kokonaisrahoituksesta on omistettu ainoastaan kehitysmaiden tukemiseen tällä alalla; toteaa kuitenkin, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2012 antamasta erityiskertomuksesta ”Juomavesi- ja sanitaatiohankkeet Saharan eteläpuolisessa Afrikassa” kävi ilmi, että on tarpeen parantaa avun tehokkuutta ja EU:n tukemien hankkeiden kestävyyttä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että EU on suurin avunantaja veden, sanitaation ja hygienian aloilla, sillä 25 prosenttia sen vuosittaisesta humanitaarisesta kokonaisrahoituksesta on omistettu ainoastaan kehitysmaiden tukemiseen tällä alalla; toteaa kuitenkin, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2012 antamasta erityiskertomuksesta ”Juomavesi- ja sanitaatiohankkeet Saharan eteläpuolisessa Afrikassa” kävi ilmi, että on tarpeen parantaa avun tehokkuutta ja EU:n tukemien hankkeiden kestävyyttä;

| M. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselmassa todetaan, että veden saanti on tunnustettava ihmisen perusoikeudeksi, koska vesi on yksi maapallon keskeisistä luonnonvaroista ja se on yhteinen koko ihmiskunnalle; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselmassa todetaan, että veden saanti on tunnustettava ihmisen perusoikeudeksi, koska vesi on yksi maapallon keskeisistä luonnonvaroista ja se on yhteinen koko ihmiskunnalle;

| N. | toteaa, että peruspalvelujen yksityistäminen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 1990-luvulla on muun muassa haitannut vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista sekä veden että sanitaation alalla, sillä sijoittajien keskittyminen kustannusten takaisinsaantiin on muun muassa lisännyt näiden palvelujen tarjoamiseen liittyvää epätasa-arvoa pienituloisten kotitalouksien kustannuksella; toteaa, että vesipalvelujen yksityistämisen epäonnistumisen vuoksi vesipalvelujen siirtäminen yksityisiltä yrityksiltä paikallisviranomaisille on vesialan kasvava suuntaus koko maailmassa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että peruspalvelujen yksityistäminen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 1990-luvulla on muun muassa haitannut vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista sekä veden että sanitaation alalla, sillä sijoittajien keskittyminen kustannusten takaisinsaantiin on muun muassa lisännyt näiden palvelujen tarjoamiseen liittyvää epätasa-arvoa pienituloisten kotitalouksien kustannuksella; toteaa, että vesipalvelujen yksityistämisen epäonnistumisen vuoksi vesipalvelujen siirtäminen yksityisiltä yrityksiltä paikallisviranomaisille on vesialan kasvava suuntaus koko maailmassa;

| O. | ottaa huomioon, että vesihuolto on luonnon monopoli, joten vesitaloudesta saatavat varat, kustannukset ja vesihuoltopalvelujen turvaaminen ja parantaminen olisi varmistettava ja niitä olisi hyödynnettävä koko ajan, koska näin turvataan yleinen etu; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vesihuolto on luonnon monopoli, joten vesitaloudesta saatavat varat, kustannukset ja vesihuoltopalvelujen turvaaminen ja parantaminen olisi varmistettava ja niitä olisi hyödynnettävä koko ajan, koska näin turvataan yleinen etu;

| P. | ottaa huomioon, että asianmukaisen vesi- ja jätevesihuollon puute vaikuttaa vakavasti erityisesti lasten terveyteen ja sosiaaliseen kehitykseen; toteaa, että vesivarojen pilaantuminen on merkittävä tekijä, joka aiheuttaa ripulia – lasten toiseksi suurin kuolinsyy kehitysmaissa – ja muita vakavia sairauksia, kuten koleraa, bilhartsiaa ja trakoomaa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että asianmukaisen vesi- ja jätevesihuollon puute vaikuttaa vakavasti erityisesti lasten terveyteen ja sosiaaliseen kehitykseen; toteaa, että vesivarojen pilaantuminen on merkittävä tekijä, joka aiheuttaa ripulia – lasten toiseksi suurin kuolinsyy kehitysmaissa – ja muita vakavia sairauksia, kuten koleraa, bilhartsiaa ja trakoomaa;

| Q. | katsoo, että vedellä on sosiaalisia, taloudellisia ja ekologisia tehtäviä ja että asianmukainen ja kaikkia hyödyttävä vesihuolto takaa sen jatkuvan saatavuuden nykyisen ilmastonmuutoksen yhteydessä; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että vedellä on sosiaalisia, taloudellisia ja ekologisia tehtäviä ja että asianmukainen ja kaikkia hyödyttävä vesihuolto takaa sen jatkuvan saatavuuden nykyisen ilmastonmuutoksen yhteydessä;

| R. | ottaa huomioon, että Eurooppa on erityisen altis ilmastonmuutokselle ja että vesihuolto on ensimmäisiä aloja, johon tämä vaikuttaa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Eurooppa on erityisen altis ilmastonmuutokselle ja että vesihuolto on ensimmäisiä aloja, johon tämä vaikuttaa;

| S. | ottaa huomioon, että eurooppalainen kansalaisaloite luotiin osallistavan demokratian mekanismiksi, jonka tarkoituksena oli edistää keskustelua EU:n tasolla sekä kansalaisten suoraa osallistumista EU:n päätöksentekoon; katsoo, että tämä on unionin toimielimille erinomainen tilaisuus luoda uusi yhteys kansalaisiin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että eurooppalainen kansalaisaloite luotiin osallistavan demokratian mekanismiksi, jonka tarkoituksena oli edistää keskustelua EU:n tasolla sekä kansalaisten suoraa osallistumista EU:n päätöksentekoon; katsoo, että tämä on unionin toimielimille erinomainen tilaisuus luoda uusi yhteys kansalaisiin;

| T. | ottaa huomioon, että Eurobarometri-tutkimukset ovat viime vuosina jatkuvasti osoittaneet, että luottamus EU:ta kohtaan on unionin kansalaisten keskuudessa erittäin vähäistä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Eurobarometri-tutkimukset ovat viime vuosina jatkuvasti osoittaneet, että luottamus EU:ta kohtaan on unionin kansalaisten keskuudessa erittäin vähäistä;

Eurooppalainen kansalaisaloite osallistavan demokratian välineenä

| 1. | katsoo, että eurooppalainen kansalaisaloite on ainutlaatuinen demokratian mekanismi, jonka avulla voidaan merkittävästi lähentää eurooppalaisia ja kansallisia yhteiskunnallisia liikkeitä ja kansalaisjärjestöjä keskenään sekä edistää osallistavaa demokratiaa unionissa; katsoo kuitenkin, että demokraattisen mekanismin kehittäminen edelleen edellyttää aiempien kokemusten arviointia ja kansalaisaloitteen uudistusta ja että komission toimien – jotka voivat käsittää tarpeen mukaan mahdollisuuden sisällyttää sopivia osia lainsäädännön tarkistuksiin tai uusiin lainsäädäntöehdotuksiin – on heijastettava nykyistä paremmin eurooppalaisen kansalaisaloitteen vaatimuksia, kun ne kuuluvat komission toimivaltaan ja erityisesti, kun ne liittyvät ihmisoikeuskysymyksiin; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että eurooppalainen kansalaisaloite on ainutlaatuinen demokratian mekanismi, jonka avulla voidaan merkittävästi lähentää eurooppalaisia ja kansallisia yhteiskunnallisia liikkeitä ja kansalaisjärjestöjä keskenään sekä edistää osallistavaa demokratiaa unionissa; katsoo kuitenkin, että demokraattisen mekanismin kehittäminen edelleen edellyttää aiempien kokemusten arviointia ja kansalaisaloitteen uudistusta ja että komission toimien – jotka voivat käsittää tarpeen mukaan mahdollisuuden sisällyttää sopivia osia lainsäädännön tarkistuksiin tai uusiin lainsäädäntöehdotuksiin – on heijastettava nykyistä paremmin eurooppalaisen kansalaisaloitteen vaatimuksia, kun ne kuuluvat komission toimivaltaan ja erityisesti, kun ne liittyvät ihmisoikeuskysymyksiin;

| 2. | korostaa, että komission olisi varmistettava äärimmäinen avoimuus kahden kuukauden analyysivaiheen aikana ja että eurooppalaisen kansalaisaloitteen olisi saatava asianmukaista oikeudellista tukea ja neuvontaa komissiolta ja sitä olisi tehtävä asianmukaisesti tunnetuksi ja että kannattajille olisi annettava kaikki mahdollinen ajantasainen tieto koko eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan prosessin ajan; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että komission olisi varmistettava äärimmäinen avoimuus kahden kuukauden analyysivaiheen aikana ja että eurooppalaisen kansalaisaloitteen olisi saatava asianmukaista oikeudellista tukea ja neuvontaa komissiolta ja sitä olisi tehtävä asianmukaisesti tunnetuksi ja että kannattajille olisi annettava kaikki mahdollinen ajantasainen tieto koko eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan prosessin ajan;

| 3. | vaatii komissiota panemaan tehokkaasti täytäntöön eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan asetuksen ja etenemään kaikkien niiden hallinnollisten rasitteiden poistamisessa, joita kansalaiset ovat kohdanneet jättäessään kansalaisaloitteen tai tukiessaan sitä, ja kehottaa komissiota harkitsemaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan yhteisen rekisteröintijärjestelmän käyttöönottoa kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

3.

vaatii komissiota panemaan tehokkaasti täytäntöön eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan asetuksen ja etenemään kaikkien niiden hallinnollisten rasitteiden poistamisessa, joita kansalaiset ovat kohdanneet jättäessään kansalaisaloitteen tai tukiessaan sitä, ja kehottaa komissiota harkitsemaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan yhteisen rekisteröintijärjestelmän käyttöönottoa kaikissa jäsenvaltioissa;

| 4. | on tyytyväinen siihen, että melkein 1,9 miljoonaa unionin kansalaista kaikista jäsenvaltioista kannattaa tätä eurooppalaista kansalaisaloitetta, minkä ansiosta komissio päätti jättää vesi- ja jätevesihuollon käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle; |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen siihen, että melkein 1,9 miljoonaa unionin kansalaista kaikista jäsenvaltioista kannattaa tätä eurooppalaista kansalaisaloitetta, minkä ansiosta komissio päätti jättää vesi- ja jätevesihuollon käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle;

| 5. | kehottaa komissiota ylläpitämään ja vahvistamaan vesi- ja jätevesihuollon palvelujen sulkemista käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin ulkopuolelle sen kaikkien mahdollisten tarkistusten yhteydessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota ylläpitämään ja vahvistamaan vesi- ja jätevesihuollon palvelujen sulkemista käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin ulkopuolelle sen kaikkien mahdollisten tarkistusten yhteydessä;

| 6. | pitää valitettavana, ettei tiedonanto ole kunnianhimoinen eikä vastaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen konkreettisiin vaatimuksiin, vaan siinä vain toistetaan aiemmat sitoumukset; korostaa, että komission vastaus eurooppalaiseen Right2Water-kansalaisaloitteeseen on riittämätön, koska se ei anna mitään uutta panosta eikä esitä tarvittavalla tavalla kaikkia toimia, jotka voisivat auttaa saavuttamaan tavoitteet; pyytää komissiota toteuttamaan tämän nimenomaisen kansalaisaloitteen yhteydessä kattavan tiedotuskampanjan vesialalla jo toteutetuista toimenpiteistä ja siitä, millä tavoin ne voisivat edistää eurooppalaisen Right2Water-kansalaisaloitteen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, ettei tiedonanto ole kunnianhimoinen eikä vastaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen konkreettisiin vaatimuksiin, vaan siinä vain toistetaan aiemmat sitoumukset; korostaa, että komission vastaus eurooppalaiseen Right2Water-kansalaisaloitteeseen on riittämätön, koska se ei anna mitään uutta panosta eikä esitä tarvittavalla tavalla kaikkia toimia, jotka voisivat auttaa saavuttamaan tavoitteet; pyytää komissiota toteuttamaan tämän nimenomaisen kansalaisaloitteen yhteydessä kattavan tiedotuskampanjan vesialalla jo toteutetuista toimenpiteistä ja siitä, millä tavoin ne voisivat edistää eurooppalaisen Right2Water-kansalaisaloitteen tavoitteiden saavuttamista;

| 7. | katsoo, että monet veden laatua ja vesihuoltoa koskevat vetoomukset tulevat jäsenvaltioista, jotka eivät ole hyvin edustettuina kesäkuussa 2014 käynnistetyssä EU:n laajuisessa julkisessa kuulemisessa, ja korostaa, että tästä syystä julkisen kuulemisen tulosten ja vetoomuksissa esiin tuodun tilanteen välillä voi olla epäjohdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että monet veden laatua ja vesihuoltoa koskevat vetoomukset tulevat jäsenvaltioista, jotka eivät ole hyvin edustettuina kesäkuussa 2014 käynnistetyssä EU:n laajuisessa julkisessa kuulemisessa, ja korostaa, että tästä syystä julkisen kuulemisen tulosten ja vetoomuksissa esiin tuodun tilanteen välillä voi olla epäjohdonmukaisuutta;

| 8. | toivoo, että komissio ja kestävyydestä vastaava varapuheenjohtaja antavat selkeän poliittisen sitoumuksen, jolla varmistetaan, että tässä kansalaisaloitteessa esiin tuotuihin huolenaiheisiin reagoimiseksi ryhdytään asianmukaisiin toimiin; |
| --- | --- |

8.

toivoo, että komissio ja kestävyydestä vastaava varapuheenjohtaja antavat selkeän poliittisen sitoumuksen, jolla varmistetaan, että tässä kansalaisaloitteessa esiin tuotuihin huolenaiheisiin reagoimiseksi ryhdytään asianmukaisiin toimiin;

| 9. | toistaa, että parlamentin vetoomusvaliokunta on sitoutunut puhumaan vetoomuksen esittäjien puolesta asioissa, jotka koskevat perusoikeuksia, ja muistuttaa, että eurooppalaisen Right2Water-kansalaisloitteen esittäneet vetoomuksen esittäjät ovat ilmaisseet olevansa samaa mieltä siitä, että vesi julistettaisiin ihmisoikeudeksi, joka taataan EU:n tasolla; |
| --- | --- |

9.

toistaa, että parlamentin vetoomusvaliokunta on sitoutunut puhumaan vetoomuksen esittäjien puolesta asioissa, jotka koskevat perusoikeuksia, ja muistuttaa, että eurooppalaisen Right2Water-kansalaisloitteen esittäneet vetoomuksen esittäjät ovat ilmaisseet olevansa samaa mieltä siitä, että vesi julistettaisiin ihmisoikeudeksi, joka taataan EU:n tasolla;

| 10. | kehottaa komissiota täyttämään Right2Water-kansalaisaloitteen päätavoitteen ja antamaan säädösehdotuksia ja tarvittaessa tekemään vesipolitiikan puitedirektiiviin muutoksia, joilla tunnustettaisiin vedensaanti yleismaailmallisena ihmisoikeutena; kannattaa lisäksi sitä, että EU:n perusoikeuskirjassa tunnustetaan kaikkien oikeus juomaveteen ja jätevesihuoltoon; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota täyttämään Right2Water-kansalaisaloitteen päätavoitteen ja antamaan säädösehdotuksia ja tarvittaessa tekemään vesipolitiikan puitedirektiiviin muutoksia, joilla tunnustettaisiin vedensaanti yleismaailmallisena ihmisoikeutena; kannattaa lisäksi sitä, että EU:n perusoikeuskirjassa tunnustetaan kaikkien oikeus juomaveteen ja jätevesihuoltoon;

| 11. | korostaa, että jos komissio jättää menestyksekkäät ja laajalti tuetut eurooppalaiset kansalaisaloitteet huomiotta Lissabonin sopimuksella perustetun demokraattisen mekanismin yhteydessä, EU menettää uskottavuutensa kansalaisten silmissä; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että jos komissio jättää menestyksekkäät ja laajalti tuetut eurooppalaiset kansalaisaloitteet huomiotta Lissabonin sopimuksella perustetun demokraattisen mekanismin yhteydessä, EU menettää uskottavuutensa kansalaisten silmissä;

| 12. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön unionin tason tiedotus- ja koulutustoimia, joilla edistetään käsitystä vedestä yhteisenä omaisuutena, ja toimia, joilla lisätään tietoisuutta ja edistetään tiedostavampaa käyttäytymistä (veden säästämistä), ja luonnonvarojen hallintaa koskevan politiikan tietoista kehittämistä koskevia toimia, sekä tarjoamaan tukea julkiselle, osallistavalle ja avoimelle hallinnoinnille; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön unionin tason tiedotus- ja koulutustoimia, joilla edistetään käsitystä vedestä yhteisenä omaisuutena, ja toimia, joilla lisätään tietoisuutta ja edistetään tiedostavampaa käyttäytymistä (veden säästämistä), ja luonnonvarojen hallintaa koskevan politiikan tietoista kehittämistä koskevia toimia, sekä tarjoamaan tukea julkiselle, osallistavalle ja avoimelle hallinnoinnille;

| 13. | pitää välttämättömänä kehittää vesipolitiikkaa, jossa kannustetaan vesivarojen järkevää käyttöä, kierrätystä ja uudelleenkäyttöä, jotka ovat erittäin tärkeitä tekijöitä integroidulle hoidolle; katsoo, että tämän ansiosta voidaan alentaa kustannuksia, säästää luonnonvaroja ja varmistaa, että ympäristöä hoidetaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

13.

pitää välttämättömänä kehittää vesipolitiikkaa, jossa kannustetaan vesivarojen järkevää käyttöä, kierrätystä ja uudelleenkäyttöä, jotka ovat erittäin tärkeitä tekijöitä integroidulle hoidolle; katsoo, että tämän ansiosta voidaan alentaa kustannuksia, säästää luonnonvaroja ja varmistaa, että ympäristöä hoidetaan asianmukaisesti;

| 14. | kehottaa komissiota kannustamaan veden ryöstökäytöstä ja vesisärötyksestä luopumista; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota kannustamaan veden ryöstökäytöstä ja vesisärötyksestä luopumista;

Oikeus veteen ja toimivaan jätevesihuoltoon

| 15. | palauttaa mieliin, että YK:n mukaan ihmisten yleinen oikeus veteen ja toimivaan jätevesihuoltoon tarkoittaa, että jokaisella ihmisellä on mahdollisuus saada henkilökohtaiseen käyttöön ja kotitalouskäyttöön riittävästi puhdasta, laadukasta, fyysisesti saavutettavissa olevaa, kohtuuhintaista ja laadultaan kelvollista vettä; korostaa, että YK:n suosituksena on myös, että vesimaksut saisivat vastata suuruudeltaan enintään kolmea prosenttia kotitalouden tuloista; |
| --- | --- |

15.

palauttaa mieliin, että YK:n mukaan ihmisten yleinen oikeus veteen ja toimivaan jätevesihuoltoon tarkoittaa, että jokaisella ihmisellä on mahdollisuus saada henkilökohtaiseen käyttöön ja kotitalouskäyttöön riittävästi puhdasta, laadukasta, fyysisesti saavutettavissa olevaa, kohtuuhintaista ja laadultaan kelvollista vettä; korostaa, että YK:n suosituksena on myös, että vesimaksut saisivat vastata suuruudeltaan enintään kolmea prosenttia kotitalouden tuloista;

| 16. | tukee oikeudesta puhtaaseen juomaveteen ja jätevesihuoltoon vastaavaa YK:n erityisraportoijaa ja korostaa hänen työnsä sekä hänen edeltäjänsä työn merkitystä tämän oikeuden tunnustamiseksi; |
| --- | --- |

16.

tukee oikeudesta puhtaaseen juomaveteen ja jätevesihuoltoon vastaavaa YK:n erityisraportoijaa ja korostaa hänen työnsä sekä hänen edeltäjänsä työn merkitystä tämän oikeuden tunnustamiseksi;

| 17. | pitää valitettavana, että 28 jäsenvaltion EU:ssa yli miljoona ihmistä on vailla puhdasta juomavettä ja lähes kaksi prosenttia väestöstä on maailman vedenarviointiohjelman (World Water Assessment Programme) mukaan sanitaation ulkopuolella, ja kehottaa tästä syystä komissiota toimimaan välittömästi; |
| --- | --- |

17.

pitää valitettavana, että 28 jäsenvaltion EU:ssa yli miljoona ihmistä on vailla puhdasta juomavettä ja lähes kaksi prosenttia väestöstä on maailman vedenarviointiohjelman (World Water Assessment Programme) mukaan sanitaation ulkopuolella, ja kehottaa tästä syystä komissiota toimimaan välittömästi;

| 18. | kehottaa komissiota tunnustamaan vettä ja toimivaa jätevesihuoltoa koskevan perusoikeuden merkityksen; kehottaa komissiota myös tunnustamaan veden merkityksen julkisena hyödykkeenä ja perusarvona, joka ei ole kauppatavara, kaikille unionin kansalaisille; on huolissaan siitä, että vuoden 2008 jälkeen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi yhä useammilla kansalaisilla on vaikeuksia maksaa vesilaskunsa ja että veden hinta aiheuttaa jatkuvasti enemmän huolta, mikä johtuu ylimitoitetuista säästötoimista, jotka ovat lisänneet köyhyyttä unionissa ja pienituloisten kotitalouksien määrää; tuomitsee vedenjakelun keskeytykset ja vedensaannin katkaisemisen ja kehottaa jäsenvaltioita poistamaan heti tällaiset tilanteet, mikäli ne johtuvat pienitulosten kotitalouksien sosioekonomisista tekijöistä; on tyytyväinen siihen, että joissain jäsenvaltioissa käytetään ”vesipankkeja” tai veden vähimmäiskiintiöitä auttamaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia väestöryhmiä kustannusten maksamisessa ja takaamaan vedensaanti perusoikeuksien olennaisena osana; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota tunnustamaan vettä ja toimivaa jätevesihuoltoa koskevan perusoikeuden merkityksen; kehottaa komissiota myös tunnustamaan veden merkityksen julkisena hyödykkeenä ja perusarvona, joka ei ole kauppatavara, kaikille unionin kansalaisille; on huolissaan siitä, että vuoden 2008 jälkeen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi yhä useammilla kansalaisilla on vaikeuksia maksaa vesilaskunsa ja että veden hinta aiheuttaa jatkuvasti enemmän huolta, mikä johtuu ylimitoitetuista säästötoimista, jotka ovat lisänneet köyhyyttä unionissa ja pienituloisten kotitalouksien määrää; tuomitsee vedenjakelun keskeytykset ja vedensaannin katkaisemisen ja kehottaa jäsenvaltioita poistamaan heti tällaiset tilanteet, mikäli ne johtuvat pienitulosten kotitalouksien sosioekonomisista tekijöistä; on tyytyväinen siihen, että joissain jäsenvaltioissa käytetään ”vesipankkeja” tai veden vähimmäiskiintiöitä auttamaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia väestöryhmiä kustannusten maksamisessa ja takaamaan vedensaanti perusoikeuksien olennaisena osana;

| 19. | kehottaa komissiota suorittamaan äskettäisen talouskriisin vaikutusten vuoksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tutkimuksen veteen liittyvästä köyhyydestä EU:n eri jäsenvaltioissa, kuten vedensaannin ongelmista ja kohtuuhintaisen veden saatavuudesta; kehottaa komissiota tukemaan ja helpottamaan yhteistyötä vesilaitosten keskuudessa heikommin kehittyneillä alueilla ja maaseutualueilla sijaitsevien laitosten auttamiseksi, jotta voidaan tukea kaikkien näiden alueiden kansalaisten laadukkaan veden saantia; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota suorittamaan äskettäisen talouskriisin vaikutusten vuoksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tutkimuksen veteen liittyvästä köyhyydestä EU:n eri jäsenvaltioissa, kuten vedensaannin ongelmista ja kohtuuhintaisen veden saatavuudesta; kehottaa komissiota tukemaan ja helpottamaan yhteistyötä vesilaitosten keskuudessa heikommin kehittyneillä alueilla ja maaseutualueilla sijaitsevien laitosten auttamiseksi, jotta voidaan tukea kaikkien näiden alueiden kansalaisten laadukkaan veden saantia;

| 20. | kehottaa komissiota määrittelemään alueet, joilla vedenpuute on olemassa oleva tai potentiaalinen ongelma, ja auttamaan kyseisiä jäsenvaltioita ja alueita, erityisesti maaseutualueita ja köyhiä kaupunkialueita, puuttumaan asianmukaisesti asiaan; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota määrittelemään alueet, joilla vedenpuute on olemassa oleva tai potentiaalinen ongelma, ja auttamaan kyseisiä jäsenvaltioita ja alueita, erityisesti maaseutualueita ja köyhiä kaupunkialueita, puuttumaan asianmukaisesti asiaan;

| 21. | korostaa, että komission väitetty neutraalius suhteessa vesivarojen omistukseen ja hallintaan on ristiriidassa troikan joiltakin jäsenvaltioilta edellyttämien yksityistämisohjelmien kanssa; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että komission väitetty neutraalius suhteessa vesivarojen omistukseen ja hallintaan on ristiriidassa troikan joiltakin jäsenvaltioilta edellyttämien yksityistämisohjelmien kanssa;

| 22. | toteaa, että kuten vesipolitiikan puitedirektiivissä todetaan, vesi ei ole kauppatavaraa, vaan julkinen hyödyke, joka on olennaisen tärkeä ihmiselämän ja ihmisarvoisen elämän kannalta; muistuttaa komissiota, että perussopimuksen määräykset edellyttävät EU:n pysyvän neutraalina suhteessa kansallisiin päätöksiin, joilla hallitaan vesialan yritysten omistajuutta; katsoo, että EU ei siksi saisi edistää mitenkään vesialan yritysten yksityistämistä talouden mukautusohjelman yhteydessä tai liittyen muihin talouspolitiikan koordinointia koskeviin EU:n toimiin; katsoo, että kyse on yleiseen etuun liittyvistä palveluista, jotka kuuluvat siten etupäässä julkisen edun piiriin; kehottaa komissiota jättämään vesihuollon ja jätevesien käsittelyn pysyvästi sisämarkkinasääntöjen ja kauppasääntöjen ulkopuolelle ja tarjoamaan niitä kohtuuhinnoin; kehottaa sekä komissiota että jäsenvaltioita takaamaan, että niitä hallitaan teknisesti, rahoituksellisesti ja hallinnollisesti tehokkaasti, tuloksekkaasti ja avoimella tavalla; |
| --- | --- |

22.

toteaa, että kuten vesipolitiikan puitedirektiivissä todetaan, vesi ei ole kauppatavaraa, vaan julkinen hyödyke, joka on olennaisen tärkeä ihmiselämän ja ihmisarvoisen elämän kannalta; muistuttaa komissiota, että perussopimuksen määräykset edellyttävät EU:n pysyvän neutraalina suhteessa kansallisiin päätöksiin, joilla hallitaan vesialan yritysten omistajuutta; katsoo, että EU ei siksi saisi edistää mitenkään vesialan yritysten yksityistämistä talouden mukautusohjelman yhteydessä tai liittyen muihin talouspolitiikan koordinointia koskeviin EU:n toimiin; katsoo, että kyse on yleiseen etuun liittyvistä palveluista, jotka kuuluvat siten etupäässä julkisen edun piiriin; kehottaa komissiota jättämään vesihuollon ja jätevesien käsittelyn pysyvästi sisämarkkinasääntöjen ja kauppasääntöjen ulkopuolelle ja tarjoamaan niitä kohtuuhinnoin; kehottaa sekä komissiota että jäsenvaltioita takaamaan, että niitä hallitaan teknisesti, rahoituksellisesti ja hallinnollisesti tehokkaasti, tuloksekkaasti ja avoimella tavalla;

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tarkastelemaan vesipolitiikan hallinnointia ja uudistamaan sitä aktiivisella osallistumisella, eli avoimella päätöksentekoprosessilla ja prosessin avaamisella kansalaisille; |
| --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tarkastelemaan vesipolitiikan hallinnointia ja uudistamaan sitä aktiivisella osallistumisella, eli avoimella päätöksentekoprosessilla ja prosessin avaamisella kansalaisille;

| 24. | katsoo, että sääntelyn ja valvonnan osalta on turvattava vesivarojen julkinen omistus edistämällä julkisia, läpinäkyviä ja osallistavia vesihuoltomalleja, joissa viranomainen voi myöntää vesihuollon osa-alueita yksityiselle sektorille ainoastaan erikseen määritellyissä tilanteissa ja aina tiukasti säännellyin ehdoin siten, että taataan aina oikeus veteen ja asianmukaiseen jätevesihuoltoon; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että sääntelyn ja valvonnan osalta on turvattava vesivarojen julkinen omistus edistämällä julkisia, läpinäkyviä ja osallistavia vesihuoltomalleja, joissa viranomainen voi myöntää vesihuollon osa-alueita yksityiselle sektorille ainoastaan erikseen määritellyissä tilanteissa ja aina tiukasti säännellyin ehdoin siten, että taataan aina oikeus veteen ja asianmukaiseen jätevesihuoltoon;

| 25. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan kattavan, kohtuuhintaisen ja laadukkaan vesihuollon, jonka työolot ovat oikeudenmukaiset, sekä varmistamaan sen demokraattisen valvonnan; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan kattavan, kohtuuhintaisen ja laadukkaan vesihuollon, jonka työolot ovat oikeudenmukaiset, sekä varmistamaan sen demokraattisen valvonnan;

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan kansalaisille tarkoitettujen koulutus- ja tiedotuskampanjojen edistämistä vesivarojen säilyttämiseksi ja suojaamiseksi sekä kansalaisten osallistumisen laajentamiseksi; |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan kansalaisille tarkoitettujen koulutus- ja tiedotuskampanjojen edistämistä vesivarojen säilyttämiseksi ja suojaamiseksi sekä kansalaisten osallistumisen laajentamiseksi;

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vesihuoltopalvelujen saatavuuteen ei liity syrjintää ja että niiden saanti taataan kaikille, syrjäytyneet käyttäjäryhmät mukaan lukien; |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vesihuoltopalvelujen saatavuuteen ei liity syrjintää ja että niiden saanti taataan kaikille, syrjäytyneet käyttäjäryhmät mukaan lukien;

| 28. | kehottaa komissiota, Euroopan investointipankkia (EIP) ja jäsenvaltioita tukemaan sellaisia EU:n kuntia, joilla ei ole riittävästi pääomaa, jotta ne voisivat saada teknistä tukea, EU:n rahoitusta ja pitkäaikaisia lainoja tavallista alhaisemmalla korolla erityisesti vesihuollon infrastruktuurin ylläpitämiseksi ja uudistamiseksi, jotta voidaan varmistaa korkealaatuisen veden saanti ja ulottaa vesi- ja vesihuoltopalvelut kaikkein haavoittuvimpiin väestöryhmiin mukaan lukien köyhät ja kaikkein syrjäisimpien ja etäisimpien alueiden asukkaat; painottaa avoimen, demokraattisen ja osallistavan hallinnon merkitystä, jotta varmistetaan, että vesivarojen hallintaa koskevia kustannustehokkaimpia ratkaisuja toteutetaan koko yhteiskunnan hyödyttämiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vesihuoltojärjestelmässä syntyvien tulojen suhteen vallitsee avoimuus; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota, Euroopan investointipankkia (EIP) ja jäsenvaltioita tukemaan sellaisia EU:n kuntia, joilla ei ole riittävästi pääomaa, jotta ne voisivat saada teknistä tukea, EU:n rahoitusta ja pitkäaikaisia lainoja tavallista alhaisemmalla korolla erityisesti vesihuollon infrastruktuurin ylläpitämiseksi ja uudistamiseksi, jotta voidaan varmistaa korkealaatuisen veden saanti ja ulottaa vesi- ja vesihuoltopalvelut kaikkein haavoittuvimpiin väestöryhmiin mukaan lukien köyhät ja kaikkein syrjäisimpien ja etäisimpien alueiden asukkaat; painottaa avoimen, demokraattisen ja osallistavan hallinnon merkitystä, jotta varmistetaan, että vesivarojen hallintaa koskevia kustannustehokkaimpia ratkaisuja toteutetaan koko yhteiskunnan hyödyttämiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vesihuoltojärjestelmässä syntyvien tulojen suhteen vallitsee avoimuus;

| 29. | toteaa, että vesi- ja vesihuoltopalvelut ovat yleiseen etuun liittyviä palveluita ja että vesi ei ole kauppatavaraa, vaan julkinen hyödyke; katsoo, että sitä olisi sen vuoksi tarjottava kohtuullisin hinnoin, joiden yhteydessä kunnioitetaan ihmisten oikeutta veden vähimmäislaatuun ja sovelletaan progressiivista hinnoittelua; pyytää jäsenvaltioita takaamaan oikeudenmukaisen, tasapuolisen, läpinäkyvän ja riittävän maksujärjestelmän soveltamisen, jotta laadukkaiden palvelujen saatavuus varmistetaan kansalaisten varoista riippumatta; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että vesi- ja vesihuoltopalvelut ovat yleiseen etuun liittyviä palveluita ja että vesi ei ole kauppatavaraa, vaan julkinen hyödyke; katsoo, että sitä olisi sen vuoksi tarjottava kohtuullisin hinnoin, joiden yhteydessä kunnioitetaan ihmisten oikeutta veden vähimmäislaatuun ja sovelletaan progressiivista hinnoittelua; pyytää jäsenvaltioita takaamaan oikeudenmukaisen, tasapuolisen, läpinäkyvän ja riittävän maksujärjestelmän soveltamisen, jotta laadukkaiden palvelujen saatavuus varmistetaan kansalaisten varoista riippumatta;

| 30. | toteaa, että vettä on pidettävä ekososiaalisena varana eikä pelkkänä tuotantotekijänä; |
| --- | --- |

30.

toteaa, että vettä on pidettävä ekososiaalisena varana eikä pelkkänä tuotantotekijänä;

| 31. | muistuttaa erityisesti, että vedensaanti on erittäin tärkeää maanviljelylle, jotta voidaan toteuttaa oikeus riittävään ravintoon; |
| --- | --- |

31.

muistuttaa erityisesti, että vedensaanti on erittäin tärkeää maanviljelylle, jotta voidaan toteuttaa oikeus riittävään ravintoon;

| 32. | kehottaa komissiota tukemaan voimakkaasti jäsenvaltioiden ponnisteluja, jotka koskevat kastelu-, viemäröinti- ja juomavesipalvelut mahdollistavien infrastruktuurien kehittämistä ja parantamista; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota tukemaan voimakkaasti jäsenvaltioiden ponnisteluja, jotka koskevat kastelu-, viemäröinti- ja juomavesipalvelut mahdollistavien infrastruktuurien kehittämistä ja parantamista;

| 33. | katsoo, että juomavesidirektiivillä on edistetty merkittävästi korkealaatuisen juomaveden saatavuutta kaikkialla unionissa, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan ratkaisevia toimia hanaveden kulutuksen edistämisestä johtuvien ympäristö- ja terveyshyötyjen tuottamiseksi; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että juomavesidirektiivillä on edistetty merkittävästi korkealaatuisen juomaveden saatavuutta kaikkialla unionissa, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan ratkaisevia toimia hanaveden kulutuksen edistämisestä johtuvien ympäristö- ja terveyshyötyjen tuottamiseksi;

| 34. | muistuttaa jäsenvaltioita niiden velvollisuudesta panna EU:n lainsäädäntö täytäntöön; kehottaa niitä panemaan täysimääräisesti täytäntöön juomavesidirektiivin ja kaiken siihen liittyvän lainsäädännön; muistuttaa, että jäsenvaltioiden on määriteltävä menoprioriteettinsa ja hyödynnettävä täysin kaikkia uuden ohjelmakauden (2014–2020) tarjoamia mahdollisuuksia kohdentaa EU:n rahoitustukea vesialalle, erityisesti asettamalla etusijalle vesihuoltoon keskittyvät investoinnit; |
| --- | --- |

34.

muistuttaa jäsenvaltioita niiden velvollisuudesta panna EU:n lainsäädäntö täytäntöön; kehottaa niitä panemaan täysimääräisesti täytäntöön juomavesidirektiivin ja kaiken siihen liittyvän lainsäädännön; muistuttaa, että jäsenvaltioiden on määriteltävä menoprioriteettinsa ja hyödynnettävä täysin kaikkia uuden ohjelmakauden (2014–2020) tarjoamia mahdollisuuksia kohdentaa EU:n rahoitustukea vesialalle, erityisesti asettamalla etusijalle vesihuoltoon keskittyvät investoinnit;

| 35. | muistuttaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on laatinut erityiskertomuksen EU:n vesipolitiikan tavoitteiden sisällyttämisestä yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja sen päätelmissä todetaan, että välineillä, joita YMP:ssä tällä hetkellä käytetään vesialaan liittyvien huolenaiheiden tarkastelemiseksi, ei ole toistaiseksi saavutettu riittävää edistystä vettä koskevien kunnianhimoisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että on olennaisen tärkeää parantaa vesipolitiikan integrointia muihin politiikkoihin, kuten maatalouteen, jotta parannetaan veden laatua kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on laatinut erityiskertomuksen EU:n vesipolitiikan tavoitteiden sisällyttämisestä yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja sen päätelmissä todetaan, että välineillä, joita YMP:ssä tällä hetkellä käytetään vesialaan liittyvien huolenaiheiden tarkastelemiseksi, ei ole toistaiseksi saavutettu riittävää edistystä vettä koskevien kunnianhimoisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että on olennaisen tärkeää parantaa vesipolitiikan integrointia muihin politiikkoihin, kuten maatalouteen, jotta parannetaan veden laatua kaikkialla unionissa;

| 36. | korostaa vesipuitedirektiivin ja juomavesidirektiivin täysimääräisen ja vaikuttavan täytäntöönpanon merkitystä ja katsoo, että on välttämätöntä parantaa niiden täytäntöönpanon koordinointia meriympäristöstä, biologisesta monimuotoisuudesta ja tulvasuojista annettujen direktiivien täytäntöönpanon kanssa; on huolestunut siitä, että unionin alakohtaisilla poliittisilla välineillä ei edistetä riittävästi prioriteettiaineiden ympäristönlaatunormien ja vaarallisten prioriteettiaineiden päästöjen ja häviöiden asteittaista vähentämistä koskevan tavoitteen saavuttamista vesipuitedirektiivin 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon, että vesihuolto on integroitava läpikulkevana ulottuvuutena muita vesivarojen kannalta olennaisia seikkoja koskevan lainsäädännön kuten esimerkiksi energia-, maatalous-, kalastus- ja matkailulainsäädännön laatimiseen, jotta voidaan estää esimerkiksi laittomien ja sääntelemättömien jätteensijoituspaikkojen tai öljynporauksen tai -etsinnän aiheuttama pilaantuminen; muistuttaa, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvissä täydentävissä ehdoissa asetetaan lakisääteisiä hoitovaatimuksia, jotka perustuvat viljelijöiden kannalta merkittävään olemassa olevaan EU:n lainsäädäntöön ja hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin, joita sovelletaan myös vesialalla; muistuttaa, että viljelijöiden on noudatettava vaatimuksia täysimääräisten YMP:n maksujen saamiseksi; |
| --- | --- |

36.

korostaa vesipuitedirektiivin ja juomavesidirektiivin täysimääräisen ja vaikuttavan täytäntöönpanon merkitystä ja katsoo, että on välttämätöntä parantaa niiden täytäntöönpanon koordinointia meriympäristöstä, biologisesta monimuotoisuudesta ja tulvasuojista annettujen direktiivien täytäntöönpanon kanssa; on huolestunut siitä, että unionin alakohtaisilla poliittisilla välineillä ei edistetä riittävästi prioriteettiaineiden ympäristönlaatunormien ja vaarallisten prioriteettiaineiden päästöjen ja häviöiden asteittaista vähentämistä koskevan tavoitteen saavuttamista vesipuitedirektiivin 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon, että vesihuolto on integroitava läpikulkevana ulottuvuutena muita vesivarojen kannalta olennaisia seikkoja koskevan lainsäädännön kuten esimerkiksi energia-, maatalous-, kalastus- ja matkailulainsäädännön laatimiseen, jotta voidaan estää esimerkiksi laittomien ja sääntelemättömien jätteensijoituspaikkojen tai öljynporauksen tai -etsinnän aiheuttama pilaantuminen; muistuttaa, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvissä täydentävissä ehdoissa asetetaan lakisääteisiä hoitovaatimuksia, jotka perustuvat viljelijöiden kannalta merkittävään olemassa olevaan EU:n lainsäädäntöön ja hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin, joita sovelletaan myös vesialalla; muistuttaa, että viljelijöiden on noudatettava vaatimuksia täysimääräisten YMP:n maksujen saamiseksi;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita






  — | vaatimaan, että vedentoimittajat ilmoittavat veden fysikaalis-kemialliset ominaisuudet vesilaskuissa |
| --- | --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita

—

vaatimaan, että vedentoimittajat ilmoittavat veden fysikaalis-kemialliset ominaisuudet vesilaskuissa

| — | kaavoittamaan kaupunkialueet vesivarojen saatavuuden mukaisesti |
| --- | --- |

—

kaavoittamaan kaupunkialueet vesivarojen saatavuuden mukaisesti

| — | lisäämään epäpuhtauksien seurantaa ja valvontaa ja suunnittelemaan välittömiä toimia myrkyllisten aineiden poistamiseksi ja sanitoimiseksi |
| --- | --- |

—

lisäämään epäpuhtauksien seurantaa ja valvontaa ja suunnittelemaan välittömiä toimia myrkyllisten aineiden poistamiseksi ja sanitoimiseksi

| — | ryhtymään toimiin huomattavien putkivuotojen vähentämiseksi Euroopassa riittämättömien vesijohtoverkostojen uudistamiseksi; |
| --- | --- |

—

ryhtymään toimiin huomattavien putkivuotojen vähentämiseksi Euroopassa riittämättömien vesijohtoverkostojen uudistamiseksi;

| 38. | katsoo, että on tarpeen ottaa käyttöön kestävää vedenkäyttöä koskeva etuusjärjestys tai -hierarkia; kehottaa komissiota esittämään analyysin ja tarvittaessa ehdotuksia; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että on tarpeen ottaa käyttöön kestävää vedenkäyttöä koskeva etuusjärjestys tai -hierarkia; kehottaa komissiota esittämään analyysin ja tarvittaessa ehdotuksia;

| 39. | korostaa, että jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet veden saannin kuuluvan ihmisoikeuksiin kannattaessaan YK:n julistusta ja että tätä tukee myös suuri osa EU:n kansalaisista ja toimijoista; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet veden saannin kuuluvan ihmisoikeuksiin kannattaessaan YK:n julistusta ja että tätä tukee myös suuri osa EU:n kansalaisista ja toimijoista;

| 40. | korostaa, että Right2Water-kansalaisaloitteen ja sen tavoitteiden saama laaja tuki on näkynyt esimerkiksi Saksassa, Itävallassa, Belgiassa, Slovakiassa, Sloveniassa, Kreikassa, Suomessa, Espanjassa, Luxemburgissa, Italiassa ja Irlannissa myös siten, että hyvin monet kansalaiset ovat puhuneet julkisesti vesiongelmista sekä vesivarojen omistusoikeudesta ja vesihuoltopalvelujen toimittamisesta; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että Right2Water-kansalaisaloitteen ja sen tavoitteiden saama laaja tuki on näkynyt esimerkiksi Saksassa, Itävallassa, Belgiassa, Slovakiassa, Sloveniassa, Kreikassa, Suomessa, Espanjassa, Luxemburgissa, Italiassa ja Irlannissa myös siten, että hyvin monet kansalaiset ovat puhuneet julkisesti vesiongelmista sekä vesivarojen omistusoikeudesta ja vesihuoltopalvelujen toimittamisesta;

| 41. | huomauttaa, että EU:n kansalaiset ovat monissa jäsenvaltioissa vuodesta 1988 lähtien toimittaneet vetoomusvaliokunnalle merkittävän määrän vesihuoltoa, veden laatua ja jätevesihuoltoa koskevia vetoomuksia; kiinnittää huomiota tiettyihin vetoomusten esittäjien ilmoittamiin kielteisiin toimintoihin, kuten jätteen kaatopaikkoihin, viranomaisten epäonnistumiseen veden laadun tehokkaassa valvonnassa ja säännönvastaisiin tai laittomiin maatalous- ja teollisuuskäytäntöihin, jotka ovat syynä veden huonoon laatuun ja joilla on siten vaikutusta ympäristöön ja ihmisten ja eläinten terveyteen; katsoo, että nämä vetoomukset osoittavat kansalaisten olevan aidosti kiinnostuneita EU:n kestävän vesilainsäädännön kattavasta täytäntöönpanosta ja kehittämisestä; |
| --- | --- |

41.

huomauttaa, että EU:n kansalaiset ovat monissa jäsenvaltioissa vuodesta 1988 lähtien toimittaneet vetoomusvaliokunnalle merkittävän määrän vesihuoltoa, veden laatua ja jätevesihuoltoa koskevia vetoomuksia; kiinnittää huomiota tiettyihin vetoomusten esittäjien ilmoittamiin kielteisiin toimintoihin, kuten jätteen kaatopaikkoihin, viranomaisten epäonnistumiseen veden laadun tehokkaassa valvonnassa ja säännönvastaisiin tai laittomiin maatalous- ja teollisuuskäytäntöihin, jotka ovat syynä veden huonoon laatuun ja joilla on siten vaikutusta ympäristöön ja ihmisten ja eläinten terveyteen; katsoo, että nämä vetoomukset osoittavat kansalaisten olevan aidosti kiinnostuneita EU:n kestävän vesilainsäädännön kattavasta täytäntöönpanosta ja kehittämisestä;

| 42. | kehottaa voimakkaasti komissiota ottamaan kansalaisten tällaisissa vetoomuksissa ilmaisemat huolenaiheet ja varoitukset vakavasti ja toimimaan niiden mukaisesti erityisesti siksi, että on kiireesti puututtava vähenevien vesivarojen ongelmaan, joka johtuu liikakäytöstä ja ilmastonmuutoksesta, kun vielä on aikaa ehkäistä saastumista ja huonoa hallintoa; on huolissaan veden laatua ja vesihuoltoa koskevien rikkomusmenettelyjen määrästä; |
| --- | --- |

42.

kehottaa voimakkaasti komissiota ottamaan kansalaisten tällaisissa vetoomuksissa ilmaisemat huolenaiheet ja varoitukset vakavasti ja toimimaan niiden mukaisesti erityisesti siksi, että on kiireesti puututtava vähenevien vesivarojen ongelmaan, joka johtuu liikakäytöstä ja ilmastonmuutoksesta, kun vielä on aikaa ehkäistä saastumista ja huonoa hallintoa; on huolissaan veden laatua ja vesihuoltoa koskevien rikkomusmenettelyjen määrästä;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita täydentämään vesienhoitosuunnitelmiaan pikaisesti vesipolitiikan puitedirektiivin keskeisenä osatekijänä ja panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön ensisijaisia ekologisia arviointiperusteita kunnioittaen; kiinnittää huomiota siihen, että jotkut jäsenvaltiot kärsivät yhä useammin vahingoittavista tulvista, joilla on vakava vaikutus paikalliseen väestöön; korostaa, että vesipolitiikan puitedirektiivin mukaiset vesienhoitosuunnitelmat ja tulvariskien hallintasuunnitelmat tarjoavat hyvän mahdollisuuden hyödyntää näiden välineiden välistä synergiaa ja edistävät siten puhtaan veden riittävää hankintaa samalla kun pienennetään tulvariskejä; muistuttaa lisäksi, että jokaisella jäsenvaltiolla olisi oltava keskitetty verkkosivusto, josta saa tietoa vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanosta, jotta helpotetaan veden laadun ja vesihuollon valvontaa; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita täydentämään vesienhoitosuunnitelmiaan pikaisesti vesipolitiikan puitedirektiivin keskeisenä osatekijänä ja panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön ensisijaisia ekologisia arviointiperusteita kunnioittaen; kiinnittää huomiota siihen, että jotkut jäsenvaltiot kärsivät yhä useammin vahingoittavista tulvista, joilla on vakava vaikutus paikalliseen väestöön; korostaa, että vesipolitiikan puitedirektiivin mukaiset vesienhoitosuunnitelmat ja tulvariskien hallintasuunnitelmat tarjoavat hyvän mahdollisuuden hyödyntää näiden välineiden välistä synergiaa ja edistävät siten puhtaan veden riittävää hankintaa samalla kun pienennetään tulvariskejä; muistuttaa lisäksi, että jokaisella jäsenvaltiolla olisi oltava keskitetty verkkosivusto, josta saa tietoa vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanosta, jotta helpotetaan veden laadun ja vesihuollon valvontaa;

Vesihuoltopalvelut sisämarkkinoilla

| 44. | panee merkille, että eri puolilla EU:ta, esimerkiksi Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa, Irlannissa, Saksassa ja Italiassa, vesihuoltopalvelujen mahdollinen tai toteutunut siirtyminen pois julkiselta sektorilta on aiheuttanut suurta huolta kansalaisten keskuudessa; muistuttaa, että vesihuoltomenetelmän valinta perustuu toissijaisuusperiaatteeseen, josta määrätään SEUT-sopimuksen 14 artiklassa sekä yleishyödyllisiä palveluja koskevassa pöytäkirjassa (N:o 26); toteaa niiden korostavan julkisten palveluiden erityisen tärkeää asemaa unionin sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta; toteaa, että vesi- ja jätevesihuoltoalan julkiset yritykset eivät ole vain ”talouden toimijoita”, vaan niiden yleisenä tehtävänä on taata väestön kattava laadukkaan veden saanti sosiaalisesti kestävin hinnoin ja minimoida jäteveden aiheuttamat kielteiset ympäristövaikutukset; |
| --- | --- |

44.

panee merkille, että eri puolilla EU:ta, esimerkiksi Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa, Irlannissa, Saksassa ja Italiassa, vesihuoltopalvelujen mahdollinen tai toteutunut siirtyminen pois julkiselta sektorilta on aiheuttanut suurta huolta kansalaisten keskuudessa; muistuttaa, että vesihuoltomenetelmän valinta perustuu toissijaisuusperiaatteeseen, josta määrätään SEUT-sopimuksen 14 artiklassa sekä yleishyödyllisiä palveluja koskevassa pöytäkirjassa (N:o 26); toteaa niiden korostavan julkisten palveluiden erityisen tärkeää asemaa unionin sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta; toteaa, että vesi- ja jätevesihuoltoalan julkiset yritykset eivät ole vain ”talouden toimijoita”, vaan niiden yleisenä tehtävänä on taata väestön kattava laadukkaan veden saanti sosiaalisesti kestävin hinnoin ja minimoida jäteveden aiheuttamat kielteiset ympäristövaikutukset;

| 45. | korostaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti komission olisi suhtauduttava neutraalisti jäsenvaltioiden päätöksiin vesihuoltopalveluiden omistajuudesta eikä se saisi edistää vesihuoltopalveluiden yksityistämistä lainsäädännöllä tai muilla tavoin; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti komission olisi suhtauduttava neutraalisti jäsenvaltioiden päätöksiin vesihuoltopalveluiden omistajuudesta eikä se saisi edistää vesihuoltopalveluiden yksityistämistä lainsäädännöllä tai muilla tavoin;

| 46. | muistuttaa, että vesihuoltopalveluiden uudelleenkunnallistamisen mahdollisuus on taattava jatkossakin rajoituksitta, ja vesihuoltopalveluiden hallinta voidaan säilyttää paikallisella tasolla, jos toimivaltaiset julkiset viranomaiset niin päättävät; muistuttaa, että vesi on perusihmisoikeus, jonka on oltava kaikkien saatavilla kohtuuhintaan; tähdentää, että jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa, että vesi voidaan taata kaikille toimijasta riippumatta, ja samalla on varmistettava, että toimijat tarjoavat turvallista juomavettä ja parantavat sanitaatiota; |
| --- | --- |

46.

muistuttaa, että vesihuoltopalveluiden uudelleenkunnallistamisen mahdollisuus on taattava jatkossakin rajoituksitta, ja vesihuoltopalveluiden hallinta voidaan säilyttää paikallisella tasolla, jos toimivaltaiset julkiset viranomaiset niin päättävät; muistuttaa, että vesi on perusihmisoikeus, jonka on oltava kaikkien saatavilla kohtuuhintaan; tähdentää, että jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa, että vesi voidaan taata kaikille toimijasta riippumatta, ja samalla on varmistettava, että toimijat tarjoavat turvallista juomavettä ja parantavat sanitaatiota;

| 47. | korostaa, että vesi- ja sanitaatiopalveluiden erityisluonne, kuten tuotanto, jakelu ja käsittely, edellyttää ehdottomasti näiden palveluiden jättämistä kaikkien EU:n neuvottelemien tai harkitsemien kauppasopimusten ulkopuolelle; kehottaa komissiota myöntämään oikeudellisesti sitovan poikkeuksen vesi- ja sanitaatiopalveluille sekä jäteveden käsittelypalveluille parhaillaan käytävissä neuvotteluissa transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta (TTIP) samoin kuin palvelukauppaa koskevassa sopimuksessa; korostaa, että kaikkiin tuleviin kauppa- ja investointisopimuksiin tulee sisältyä lausekkeita, jotka koskevat ihmisten todellista juomaveden saantia sopimusten kattamissa kolmansissa maissa, mikä vastaa unioniin pitkän aikavälin sitoutumista kestävää kehitykseen sekä ihmisoikeuksiin; katsoo, että ihmisten todellinen juomaveden saanti sopimusten kattamissa kolmansissa maissa on asetettava ehdoksi kaikissa tulevissa vapaakauppasopimuksissa; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että vesi- ja sanitaatiopalveluiden erityisluonne, kuten tuotanto, jakelu ja käsittely, edellyttää ehdottomasti näiden palveluiden jättämistä kaikkien EU:n neuvottelemien tai harkitsemien kauppasopimusten ulkopuolelle; kehottaa komissiota myöntämään oikeudellisesti sitovan poikkeuksen vesi- ja sanitaatiopalveluille sekä jäteveden käsittelypalveluille parhaillaan käytävissä neuvotteluissa transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta (TTIP) samoin kuin palvelukauppaa koskevassa sopimuksessa; korostaa, että kaikkiin tuleviin kauppa- ja investointisopimuksiin tulee sisältyä lausekkeita, jotka koskevat ihmisten todellista juomaveden saantia sopimusten kattamissa kolmansissa maissa, mikä vastaa unioniin pitkän aikavälin sitoutumista kestävää kehitykseen sekä ihmisoikeuksiin; katsoo, että ihmisten todellinen juomaveden saanti sopimusten kattamissa kolmansissa maissa on asetettava ehdoksi kaikissa tulevissa vapaakauppasopimuksissa;

| 48. | muistuttaa, että monessa vetoomuksessa vastustetaan olennaisen tärkeiden julkisten palvelujen, kuten vesi ja sanitaatio, sisällyttämistä transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta koskeviin neuvotteluihin; kehottaa komissiota lisäämään vedentoimittajien vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

48.

muistuttaa, että monessa vetoomuksessa vastustetaan olennaisen tärkeiden julkisten palvelujen, kuten vesi ja sanitaatio, sisällyttämistä transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta koskeviin neuvotteluihin; kehottaa komissiota lisäämään vedentoimittajien vastuuvelvollisuutta;

| 49. | kehottaa komissiota toimimaan välittäjänä vesialan toimijoiden välisen yhteistyön edistämisessä niin, että jaetaan sääntelyyn ja muihin tekijöihin liittyviä käytäntöjä ja aloitteita, vastavuoroista oppimista ja yhteisiä kokemuksia ja tuetaan vapaaehtoisia vertailevia toimia; pitää myönteisenä komission tiedonannossa esitettyä kehotusta lisätä vesialan avoimuutta ja panee merkille tähän mennessä tehdyn työn; toteaa samalla, että kaikkien vertailevien toimien olisi oltava vapaaehtoisia, kun otetaan huomioon vesipalvelujen monimuotoisuus sekä alueelliset ja paikalliset erityispiirteet unionissa; panee myös merkille, että tällaisten toimien, jotka käsittävät vain taloudellisia indikaattoreita, ei pidä katsoa vastaavan avoimuutta koskevia toimia ja että olisi otettava huomioon muita kansalaisten kannalta keskeisiä tekijöitä, kuten veden laatu, kalliisiin hintoihin liittyvien ongelmien lieventämistoimet, tiedot siitä, kuinka suuri osa väestöstä voi saada riittävästi vettä, sekä julkisen vesihallinnon osuus, ja tiedot on esitettävä sekä kansalaisten että sääntelijöiden kannalta ymmärrettävällä tavalla; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota toimimaan välittäjänä vesialan toimijoiden välisen yhteistyön edistämisessä niin, että jaetaan sääntelyyn ja muihin tekijöihin liittyviä käytäntöjä ja aloitteita, vastavuoroista oppimista ja yhteisiä kokemuksia ja tuetaan vapaaehtoisia vertailevia toimia; pitää myönteisenä komission tiedonannossa esitettyä kehotusta lisätä vesialan avoimuutta ja panee merkille tähän mennessä tehdyn työn; toteaa samalla, että kaikkien vertailevien toimien olisi oltava vapaaehtoisia, kun otetaan huomioon vesipalvelujen monimuotoisuus sekä alueelliset ja paikalliset erityispiirteet unionissa; panee myös merkille, että tällaisten toimien, jotka käsittävät vain taloudellisia indikaattoreita, ei pidä katsoa vastaavan avoimuutta koskevia toimia ja että olisi otettava huomioon muita kansalaisten kannalta keskeisiä tekijöitä, kuten veden laatu, kalliisiin hintoihin liittyvien ongelmien lieventämistoimet, tiedot siitä, kuinka suuri osa väestöstä voi saada riittävästi vettä, sekä julkisen vesihallinnon osuus, ja tiedot on esitettävä sekä kansalaisten että sääntelijöiden kannalta ymmärrettävällä tavalla;

| 50. | korostaa kansallisten sääntelyviranomaisten merkitystä palveluntarjoajien välisen oikeudenmukaisen ja avoimen kilpailun takaamisessa, innovatiivisten ratkaisujen ja teknisen kehityksen nopeamman täytäntöönpanon helpottamisessa, vesihuoltopalvelujen tehokkuuden ja laadun edistämisessä sekä kuluttajien etujen suojelemisen varmistamisessa; kehottaa komissiota tukemaan sääntelyyn liittyvää yhteistyötä koskevia aloitteita EU:ssa parhaiden sääntelykäytäntöjen vaihtamisen, vertailun ja vastavuoroisen oppimisen tehostamiseksi; |
| --- | --- |

50.

korostaa kansallisten sääntelyviranomaisten merkitystä palveluntarjoajien välisen oikeudenmukaisen ja avoimen kilpailun takaamisessa, innovatiivisten ratkaisujen ja teknisen kehityksen nopeamman täytäntöönpanon helpottamisessa, vesihuoltopalvelujen tehokkuuden ja laadun edistämisessä sekä kuluttajien etujen suojelemisen varmistamisessa; kehottaa komissiota tukemaan sääntelyyn liittyvää yhteistyötä koskevia aloitteita EU:ssa parhaiden sääntelykäytäntöjen vaihtamisen, vertailun ja vastavuoroisen oppimisen tehostamiseksi;

| 51. | katsoo, että Euroopan vesi- ja sanitaatiohankkeita ja -ohjelmia olisi arvioitava ihmisoikeusnäkökulmasta, jotta voidaan kehittää asianmukaisia toimintalinjoja, suuntaviivoja ja käytäntöjä; kehottaa komissiota luomaan vertailujärjestelmän (veden laatu, huokeus, kestävyys, kattavuus jne.), jotta parannetaan julkisten vesihuolto- ja sanitaatiopalvelujen laatua EU:ssa ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

51.

katsoo, että Euroopan vesi- ja sanitaatiohankkeita ja -ohjelmia olisi arvioitava ihmisoikeusnäkökulmasta, jotta voidaan kehittää asianmukaisia toimintalinjoja, suuntaviivoja ja käytäntöjä; kehottaa komissiota luomaan vertailujärjestelmän (veden laatu, huokeus, kestävyys, kattavuus jne.), jotta parannetaan julkisten vesihuolto- ja sanitaatiopalvelujen laatua EU:ssa ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia;

| 52. | muistuttaa, että vesi- ja jätevesihuoltoon liittyviin toimilupiin sovelletaan perussopimuksen periaatteita, minkä vuoksi niitä on myönnettävä noudattaen läpinäkyvyyden, yhtäläisen kohtelun ja syrjinnän vastaisuuden periaatteita; |
| --- | --- |

52.

muistuttaa, että vesi- ja jätevesihuoltoon liittyviin toimilupiin sovelletaan perussopimuksen periaatteita, minkä vuoksi niitä on myönnettävä noudattaen läpinäkyvyyden, yhtäläisen kohtelun ja syrjinnän vastaisuuden periaatteita;

| 53. | korostaa, että vesi- ja jätevesihuoltopalveluiden tuotanto, jakelu ja käsittely on jätettävä käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin ulkopuolelle myös sen kaikkien tulevien tarkistusten yhteydessä; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että vesi- ja jätevesihuoltopalveluiden tuotanto, jakelu ja käsittely on jätettävä käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin ulkopuolelle myös sen kaikkien tulevien tarkistusten yhteydessä;

| 54. | muistuttaa, että palveluista sisämarkkinoilla annettu direktiivi 2006/123/EY herätti kansalaisyhteiskunnassa monelta osin voimakasta vastustusta myös asioissa, jotka koskevat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja, kuten vedenjakelu- ja hankinta sekä jätevesihuolto; |
| --- | --- |

54.

muistuttaa, että palveluista sisämarkkinoilla annettu direktiivi 2006/123/EY herätti kansalaisyhteiskunnassa monelta osin voimakasta vastustusta myös asioissa, jotka koskevat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja, kuten vedenjakelu- ja hankinta sekä jätevesihuolto;

| 55. | pitää tärkeänä, että julkisen sektorin sisäiset sekä julkisen ja yksityisen sektorin väliset kumppanuudet vaihtavat parhaita käytäntöjä vesialan voittoa tavoittelemattoman yhteistyön pohjalta; panee myös tyytyväisenä merkille, että komissio tunnusti tiedonannossa ensimmäistä kertaa julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien merkityksen; |
| --- | --- |

55.

pitää tärkeänä, että julkisen sektorin sisäiset sekä julkisen ja yksityisen sektorin väliset kumppanuudet vaihtavat parhaita käytäntöjä vesialan voittoa tavoittelemattoman yhteistyön pohjalta; panee myös tyytyväisenä merkille, että komissio tunnusti tiedonannossa ensimmäistä kertaa julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien merkityksen;

| 56. | on tyytyväinen joidenkin kuntien ja kaupunkien pyrkimyksiin lisätä kansalaisten osallisuutta vesihuoltopalveluiden parantamisessa ja vesivarojen suojelussa; palauttaa mieleen, että paikalliset laitokset ovat tärkeässä asemassa vesihuoltoa koskevassa päätöksentekoprosessissa; |
| --- | --- |

56.

on tyytyväinen joidenkin kuntien ja kaupunkien pyrkimyksiin lisätä kansalaisten osallisuutta vesihuoltopalveluiden parantamisessa ja vesivarojen suojelussa; palauttaa mieleen, että paikalliset laitokset ovat tärkeässä asemassa vesihuoltoa koskevassa päätöksentekoprosessissa;

| 57. | kehottaa alueiden komiteaa olemaan tiiviimmin mukana tämän eurooppalaisen kansalaisaloitteen käsittelyssä, jotta alueviranomaisia kannustetaan osallistumaan aktiivisemmin asian käsittelyyn; |
| --- | --- |

57.

kehottaa alueiden komiteaa olemaan tiiviimmin mukana tämän eurooppalaisen kansalaisaloitteen käsittelyssä, jotta alueviranomaisia kannustetaan osallistumaan aktiivisemmin asian käsittelyyn;

| 58. | muistuttaa velvollisuudesta taata muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus sekä tiedonsaanti ympäristöasioissa ja yleisön osallistumisoikeus päätöksentekoon Århusin yleissopimuksen mukaisesti; kehottaa tästä syystä komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia noudattamaan Århusin yleissopimukseen sisältyviä periaatteita ja oikeuksia; muistuttaa, että kansalaisten tietoisuus oikeuksistaan on erittäin tärkeää, jotta osallistuminen päätöksentekoprosessiin on mahdollisimman laajaa; kehottaa tästä syystä komissiota käynnistämään ennakoivan kampanjan, jossa EU:n kansalaisille annetaan tietoa Århusin yleissopimuksella saavutetusta avoimuudesta sekä jo käytössä olevista tehokkaista työkaluista, sekä noudattamaan EU:n toimielimiin viittaavia määräyksiä; kehottaa komissiota kehittämään avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja osallistumista koskevia kriteereitä keinoina parantaa vesipalvelujen toimintaa, kestävyyttä ja kustannustehokkuutta; |
| --- | --- |

58.

muistuttaa velvollisuudesta taata muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus sekä tiedonsaanti ympäristöasioissa ja yleisön osallistumisoikeus päätöksentekoon Århusin yleissopimuksen mukaisesti; kehottaa tästä syystä komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia noudattamaan Århusin yleissopimukseen sisältyviä periaatteita ja oikeuksia; muistuttaa, että kansalaisten tietoisuus oikeuksistaan on erittäin tärkeää, jotta osallistuminen päätöksentekoprosessiin on mahdollisimman laajaa; kehottaa tästä syystä komissiota käynnistämään ennakoivan kampanjan, jossa EU:n kansalaisille annetaan tietoa Århusin yleissopimuksella saavutetusta avoimuudesta sekä jo käytössä olevista tehokkaista työkaluista, sekä noudattamaan EU:n toimielimiin viittaavia määräyksiä; kehottaa komissiota kehittämään avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja osallistumista koskevia kriteereitä keinoina parantaa vesipalvelujen toimintaa, kestävyyttä ja kustannustehokkuutta;

| 59. | kehottaa jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia edistämään todellista vettä koskevaa yhteiskuntasopimusta, jonka tavoitteena on taata veden saatavuus sekä vakaa ja turvallinen vesihuolto toteuttamalla erityisesti erilaisia poliittisia toimia, kuten perustamaan vesialan solidaarisuusrahastoja tai muita sosiaalisen toiminnan mekanismeja tukemaan kansalaisia, joilla ei ole varaa vesi- ja jätevesihuoltoon, jotta voitaisiin täyttää toimitusvarmuutta koskevat vaatimukset ja turvata ihmisten oikeus veteen; kannustaa kaikkia jäsenvaltioita perustamaan jo joissakin EU:n jäsenvaltioissa olemassa olevien kaltaisia sosiaalisen toiminnan mekanismeja, joiden avulla varmistetaan juomaveden saatavuus oikeasti epävarmoissa olosuhteissa eläville kansalaisille; |
| --- | --- |

59.

kehottaa jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia edistämään todellista vettä koskevaa yhteiskuntasopimusta, jonka tavoitteena on taata veden saatavuus sekä vakaa ja turvallinen vesihuolto toteuttamalla erityisesti erilaisia poliittisia toimia, kuten perustamaan vesialan solidaarisuusrahastoja tai muita sosiaalisen toiminnan mekanismeja tukemaan kansalaisia, joilla ei ole varaa vesi- ja jätevesihuoltoon, jotta voitaisiin täyttää toimitusvarmuutta koskevat vaatimukset ja turvata ihmisten oikeus veteen; kannustaa kaikkia jäsenvaltioita perustamaan jo joissakin EU:n jäsenvaltioissa olemassa olevien kaltaisia sosiaalisen toiminnan mekanismeja, joiden avulla varmistetaan juomaveden saatavuus oikeasti epävarmoissa olosuhteissa eläville kansalaisille;

| 60. | kehottaa komissiota organisoimaan vesipolitiikan sosiaalisia näkökohtia koskevien kokemusten jaon jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

60.

kehottaa komissiota organisoimaan vesipolitiikan sosiaalisia näkökohtia koskevien kokemusten jaon jäsenvaltioiden välillä;

| 61. | vastustaa sitä, että joissain jäsenvaltioissa käytetään pakkokeinona vesi- ja jätevesihuollon epäämistä muita heikommassa asemassa olevilta ja haavoittuvilta yhteisöiltä; muistuttaa, että joissain jäsenvaltioissa viranomaiset ovat vaikeuttaneet kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien vedensaantia sulkemalla julkisia kaivoja; |
| --- | --- |

61.

vastustaa sitä, että joissain jäsenvaltioissa käytetään pakkokeinona vesi- ja jätevesihuollon epäämistä muita heikommassa asemassa olevilta ja haavoittuvilta yhteisöiltä; muistuttaa, että joissain jäsenvaltioissa viranomaiset ovat vaikeuttaneet kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien vedensaantia sulkemalla julkisia kaivoja;

| 62. | toteaa, että jäsenvaltioiden tulisi kiinnittää erityistä huomiota yhteiskunnan haavoittuviin ryhmiin ja varmistaa, että kaikki saavat tarvitessaan korkealaatuista ja kohtuuhintaista vettä; |
| --- | --- |

62.

toteaa, että jäsenvaltioiden tulisi kiinnittää erityistä huomiota yhteiskunnan haavoittuviin ryhmiin ja varmistaa, että kaikki saavat tarvitessaan korkealaatuista ja kohtuuhintaista vettä;

| 63. | kehottaa jokaista jäsenvaltiota perustamaan vesipalveluasiamiehen tehtävän sen varmistamiseksi, että veteen liittyvät asiat, kuten vesihuoltopalveluiden laatua ja saatavuutta koskevat valitukset sekä ehdotukset, voidaan käsitellä riippumattomassa elimessä; |
| --- | --- |

63.

kehottaa jokaista jäsenvaltiota perustamaan vesipalveluasiamiehen tehtävän sen varmistamiseksi, että veteen liittyvät asiat, kuten vesihuoltopalveluiden laatua ja saatavuutta koskevat valitukset sekä ehdotukset, voidaan käsitellä riippumattomassa elimessä;

| 64. | kannustaa vesihuoltolaitoksia sijoittamaan vesihuoltojärjestelmästä saadut tulot uudelleen vesihuoltopalvelujen ylläpitämiseen ja parantamiseen sekä vesivarojen suojeluun; muistuttaa, että vesipalveluiden kustannusten takaisinsaannin periaate kattaa ympäristö- ja resurssikustannukset ja samalla on noudatettava oikeudenmukaisuutta, avoimuutta ja vedensaantia koskevaa ihmisoikeutta; toteaa, että jäsenvaltioiden on noudatettava sitoumuksiaan ja toteutettava kustannusten takaisinsaantivelvoitteensa mahdollisimman hyvin edellyttäen, että tämä ei estä saavuttamasta vesipuitedirektiivin tarkoituksia ja tavoitteita; kehottaa lopettamaan käytännöt, joissa taloudellisia resursseja ohjataan vesisektorilta muun politiikan rahoittamiseen; katsoo, että tämä käsittää myös vesilaskut, joiden sisältämiä käyttöoikeusmaksuja ei ole korvamerkitty käytettäviksi vesialan infrastruktuuriin; muistuttaa infrastruktuurin huolestuttavasta kunnosta joissakin jäsenvaltioissa, joissa vettä haaskataan epäsopivien ja vanhentuneiden jakeluverkkojen vuotojen vuoksi; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan investointeja infrastruktuurien ja muiden vesipalveluiden kehittämiseen, jotta vettä koskeva ihmisoikeus voitaisiin taata tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

64.

kannustaa vesihuoltolaitoksia sijoittamaan vesihuoltojärjestelmästä saadut tulot uudelleen vesihuoltopalvelujen ylläpitämiseen ja parantamiseen sekä vesivarojen suojeluun; muistuttaa, että vesipalveluiden kustannusten takaisinsaannin periaate kattaa ympäristö- ja resurssikustannukset ja samalla on noudatettava oikeudenmukaisuutta, avoimuutta ja vedensaantia koskevaa ihmisoikeutta; toteaa, että jäsenvaltioiden on noudatettava sitoumuksiaan ja toteutettava kustannusten takaisinsaantivelvoitteensa mahdollisimman hyvin edellyttäen, että tämä ei estä saavuttamasta vesipuitedirektiivin tarkoituksia ja tavoitteita; kehottaa lopettamaan käytännöt, joissa taloudellisia resursseja ohjataan vesisektorilta muun politiikan rahoittamiseen; katsoo, että tämä käsittää myös vesilaskut, joiden sisältämiä käyttöoikeusmaksuja ei ole korvamerkitty käytettäviksi vesialan infrastruktuuriin; muistuttaa infrastruktuurin huolestuttavasta kunnosta joissakin jäsenvaltioissa, joissa vettä haaskataan epäsopivien ja vanhentuneiden jakeluverkkojen vuotojen vuoksi; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan investointeja infrastruktuurien ja muiden vesipalveluiden kehittämiseen, jotta vettä koskeva ihmisoikeus voitaisiin taata tulevaisuudessa;

| 65. | kehottaa komissiota takaamaan, että toimivaltaiset viranomaiset saattavat kaiken tiedon veden laadusta ja käsittelystä asiasta kiinnostuneiden kansalaisten saataville helposti saavutettavassa ja ymmärrettävässä muodossa, ja että kansalaisille tiedotetaan täysimääräisesti ja heitä kuullaan hyvissä ajoin vesihuoltohankkeista; panee lisäksi merkille, että komission käynnistämässä julkisessa kuulemisessa 80 prosenttia osallistujista piti olennaisen tärkeänä parantaa veden laadun valvonnan avoimuutta; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota takaamaan, että toimivaltaiset viranomaiset saattavat kaiken tiedon veden laadusta ja käsittelystä asiasta kiinnostuneiden kansalaisten saataville helposti saavutettavassa ja ymmärrettävässä muodossa, ja että kansalaisille tiedotetaan täysimääräisesti ja heitä kuullaan hyvissä ajoin vesihuoltohankkeista; panee lisäksi merkille, että komission käynnistämässä julkisessa kuulemisessa 80 prosenttia osallistujista piti olennaisen tärkeänä parantaa veden laadun valvonnan avoimuutta;

| 66. | kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti vesihuoltohankkeiden suoraa ja epäsuoraa EU-rahoitusta ja huolehtimaan, että kyseistä rahoitusta käytetään vain hankkeisiin, joihin se on tarkoitettu, sillä veden saanti on keskeisen tärkeää, kun pyritään vähentämään EU:n kansalaisten välisiä eroja sekä edistämään EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta; kehottaa tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuinta tarkistamaan, että tehokkuutta ja kestävyyttä koskevia kriteereitä noudatetaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti vesihuoltohankkeiden suoraa ja epäsuoraa EU-rahoitusta ja huolehtimaan, että kyseistä rahoitusta käytetään vain hankkeisiin, joihin se on tarkoitettu, sillä veden saanti on keskeisen tärkeää, kun pyritään vähentämään EU:n kansalaisten välisiä eroja sekä edistämään EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta; kehottaa tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuinta tarkistamaan, että tehokkuutta ja kestävyyttä koskevia kriteereitä noudatetaan asianmukaisesti;

| 67. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon tällä hetkellä riittämättömät investoinnit tasapainoiseen vesihuoltoon, sillä vesi on yksi EU:n kansalaisille kuuluvista yleisistä hyödykkeistä; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon tällä hetkellä riittämättömät investoinnit tasapainoiseen vesihuoltoon, sillä vesi on yksi EU:n kansalaisille kuuluvista yleisistä hyödykkeistä;

| 68. | kehottaa näin ollen parantamaan avoimuutta vesihuoltoalan toimijoiden välillä esimerkiksi laatimalla EU:ssa toimivia vesihuoltolaitoksia varten yksityistä ja julkista hallintoa ohjaavan säännöstön; toteaa, että tämän säännöstön olisi perustuttava tehokkuuden periaatteeseen ja noudatettava aina vesipolitiikan puitedirektiivin ympäristöä, taloutta, infrastruktuuria ja kansalaisten osallistumista koskevia säännöksiä; vaatii myös perustamaan kansallisen sääntelyelimen; |
| --- | --- |

68.

kehottaa näin ollen parantamaan avoimuutta vesihuoltoalan toimijoiden välillä esimerkiksi laatimalla EU:ssa toimivia vesihuoltolaitoksia varten yksityistä ja julkista hallintoa ohjaavan säännöstön; toteaa, että tämän säännöstön olisi perustuttava tehokkuuden periaatteeseen ja noudatettava aina vesipolitiikan puitedirektiivin ympäristöä, taloutta, infrastruktuuria ja kansalaisten osallistumista koskevia säännöksiä; vaatii myös perustamaan kansallisen sääntelyelimen;

| 69. | pyytää komissiota kunnioittamaan toissijaisuusperiaatetta ja vesihuoltoon liittyviä toimivaltuuksia kilpailun osalta hallinnon eri tasoilla ja myös vesihuoltopalveluista (lähteet ja niiden ylläpito) vastaavien paikallisten vesiyhteisöjen osalta; |
| --- | --- |

69.

pyytää komissiota kunnioittamaan toissijaisuusperiaatetta ja vesihuoltoon liittyviä toimivaltuuksia kilpailun osalta hallinnon eri tasoilla ja myös vesihuoltopalveluista (lähteet ja niiden ylläpito) vastaavien paikallisten vesiyhteisöjen osalta;

| 70. | pitää valitettavana, että yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevaa direktiiviä ei ole vielä pantu täytäntöön täysimääräisesti jäsenvaltioissa; vaatii, että unionin varoja käytetään ensisijaisesti alueisiin, joilla ei kunnioiteta EU:n ympäristölainsäädäntöä, jätevesien käsittely mukaan lukien; toteaa, että noudattamisaste on osoittautunut korkeammaksi silloin, kun kustannukset on katettu ja saastuttaja maksaa -periaate on otettu käyttöön, ja kehottaa komissiota arvioimaan nykyisten välineiden riittävyyden suojelun korkean tason ja ympäristön laadun parantamisen aikaan saamiseksi; |
| --- | --- |

70.

pitää valitettavana, että yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevaa direktiiviä ei ole vielä pantu täytäntöön täysimääräisesti jäsenvaltioissa; vaatii, että unionin varoja käytetään ensisijaisesti alueisiin, joilla ei kunnioiteta EU:n ympäristölainsäädäntöä, jätevesien käsittely mukaan lukien; toteaa, että noudattamisaste on osoittautunut korkeammaksi silloin, kun kustannukset on katettu ja saastuttaja maksaa -periaate on otettu käyttöön, ja kehottaa komissiota arvioimaan nykyisten välineiden riittävyyden suojelun korkean tason ja ympäristön laadun parantamisen aikaan saamiseksi;

| 71. | toteaa, että veden tapauksessa palvelualalla pystyy luomaan valtavasti työpaikkoja ympäristöseikkojen integroimisen kautta, ja se pystyy edistämään innovointia alojen välisen teknologian siirron ja koko vesihuoltopalvelualaan sovelletun tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin avulla; pyytää siksi ottamaan erityisesti huomioon vesivarojen kestävän käytön uusiutuvana energialähteenä; |
| --- | --- |

71.

toteaa, että veden tapauksessa palvelualalla pystyy luomaan valtavasti työpaikkoja ympäristöseikkojen integroimisen kautta, ja se pystyy edistämään innovointia alojen välisen teknologian siirron ja koko vesihuoltopalvelualaan sovelletun tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin avulla; pyytää siksi ottamaan erityisesti huomioon vesivarojen kestävän käytön uusiutuvana energialähteenä;

| 72. | kannustaa komissiota laatimaan unionin lainsäädäntökehyksen, joka liittyy käsiteltyjen jätevesien uudelleenkäyttöön, erityisesti herkkien toimintojen ja alueiden suojelemiseksi; kehottaa komissiota myös edistämään kokemusten jakamista eri jäsenvaltioiden terveysvirastojen välillä; |
| --- | --- |

72.

kannustaa komissiota laatimaan unionin lainsäädäntökehyksen, joka liittyy käsiteltyjen jätevesien uudelleenkäyttöön, erityisesti herkkien toimintojen ja alueiden suojelemiseksi; kehottaa komissiota myös edistämään kokemusten jakamista eri jäsenvaltioiden terveysvirastojen välillä;

| 73. | vaatii komissiota varmistamaan vesipuitedirektiivin mahdollisen tarkistamisen yhteydessä, että veden kohtuuhintaisuuteen liittyvien ongelmien määrällisestä arvioinnista tulee pakollinen osa jäsenvaltioiden vesipuitedirektiivin täytäntöönpanoa koskevaa raportointia; |
| --- | --- |

73.

vaatii komissiota varmistamaan vesipuitedirektiivin mahdollisen tarkistamisen yhteydessä, että veden kohtuuhintaisuuteen liittyvien ongelmien määrällisestä arvioinnista tulee pakollinen osa jäsenvaltioiden vesipuitedirektiivin täytäntöönpanoa koskevaa raportointia;

| 74. | pyytää komissiota kartoittamaan Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) mahdollisuutta valvoa veden kohtuuhintaisuuteen liittyviä ongelmia 28 jäsenvaltiossa ja raportoida niistä; |
| --- | --- |

74.

pyytää komissiota kartoittamaan Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) mahdollisuutta valvoa veden kohtuuhintaisuuteen liittyviä ongelmia 28 jäsenvaltiossa ja raportoida niistä;

| 75. | korostaa, että järkevä vesihuolto on muodostumassa sekä ekologisesti että ympäristöä ajatellen ensisijaiseksi tavoitteeksi tulevina vuosikymmeninä, sillä sitä tarvitaan energia- ja maataloustarpeisiin sekä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen turvaamiseen. |
| --- | --- |

75.

korostaa, että järkevä vesihuolto on muodostumassa sekä ekologisesti että ympäristöä ajatellen ensisijaiseksi tavoitteeksi tulevina vuosikymmeninä, sillä sitä tarvitaan energia- ja maataloustarpeisiin sekä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen turvaamiseen.

Saastumisen aiheuttamien kustannusten sisällyttäminen hintoihin

| 76. | muistuttaa, että EU:n kansalaiset kantavat vesilaskujen kautta veden puhdistus- ja käsittelykustannukset, ja korostaa, että rahoituksellisesti on tehokkaampaa ja suotavampaa toteuttaa toimia, joilla yhdistetään tehokkaasti ja sovitetaan toisiinsa vesiresurssien suojelutavoitteet ja toisaalta kustannussäästöt sellaisten menettelyjen avulla, joilla saastumista valvotaan sen lähteellä; huomauttaa, että kuten Euroopan ympäristökeskuksen vuoden 2015 raportissa ympäristön tilasta todetaan, yli 40 prosenttia joista ja rannikkovesistä on pilaantunut maatalouden aiheuttaman hajanaisen pilaantumisen vuoksi ja että 20–25 prosenttia on pilaantunut teollisten rakenteiden, viemärijärjestelmien ja jäteveden hallintaverkkojen kaltaisten pistekuormituslähteiden aiheuttaman saastumisen vuoksi; pitää tärkeinä vesialan puitedirektiivin ja juomavesidirektiivin tehokasta täytäntöönpanoa, niiden täytäntöönpanon koordinoinnin parantamista, entistä johdonmukaisempaa lainsäädännön laatimista sekä entistä aktiivisempia toimia vesivarojen säästämisessä samoin kuin vedenkäytön tehostamista kaikilla aloilla (teollisuus, kotitaloudet, maatalous, jakeluverkot); muistuttaa, että luontoalueiden, kuten makean veden ekosysteemien kestävä suojelu on myös avain kehitykseen sekä ratkaisevaa juomavesihuollon varmistamisen kannalta ja se vähentää kansalaisille ja toimijoille aiheutuvia kustannuksia; |
| --- | --- |

76.

muistuttaa, että EU:n kansalaiset kantavat vesilaskujen kautta veden puhdistus- ja käsittelykustannukset, ja korostaa, että rahoituksellisesti on tehokkaampaa ja suotavampaa toteuttaa toimia, joilla yhdistetään tehokkaasti ja sovitetaan toisiinsa vesiresurssien suojelutavoitteet ja toisaalta kustannussäästöt sellaisten menettelyjen avulla, joilla saastumista valvotaan sen lähteellä; huomauttaa, että kuten Euroopan ympäristökeskuksen vuoden 2015 raportissa ympäristön tilasta todetaan, yli 40 prosenttia joista ja rannikkovesistä on pilaantunut maatalouden aiheuttaman hajanaisen pilaantumisen vuoksi ja että 20–25 prosenttia on pilaantunut teollisten rakenteiden, viemärijärjestelmien ja jäteveden hallintaverkkojen kaltaisten pistekuormituslähteiden aiheuttaman saastumisen vuoksi; pitää tärkeinä vesialan puitedirektiivin ja juomavesidirektiivin tehokasta täytäntöönpanoa, niiden täytäntöönpanon koordinoinnin parantamista, entistä johdonmukaisempaa lainsäädännön laatimista sekä entistä aktiivisempia toimia vesivarojen säästämisessä samoin kuin vedenkäytön tehostamista kaikilla aloilla (teollisuus, kotitaloudet, maatalous, jakeluverkot); muistuttaa, että luontoalueiden, kuten makean veden ekosysteemien kestävä suojelu on myös avain kehitykseen sekä ratkaisevaa juomavesihuollon varmistamisen kannalta ja se vähentää kansalaisille ja toimijoille aiheutuvia kustannuksia;

Vesialaan liittyvä EU:n ulko- ja kehityspolitiikka

| 77. | korostaa, että EU:n pitäisi sisällyttää vesi- ja jätevesihuoltopalvelujen yleismaailmallinen saanti täysimääräisesti kehityspolitiikkaansa edistämällä eri maiden vesialan toimijoiden ja työntekijöiden välillä julkisen sektorin sisäisiä sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, jotka perustuvat yhteisvastuuseen; kehottaa käyttämään erilaisia välineitä parhaiden käytäntöjen edistämiseen, tietämyksen siirtoon sekä alan kehitys- ja yhteistyöohjelmiin; muistuttaa, että EU:n jäsenvaltioiden kehityspolitiikoissa olisi tunnustettava turvallisen juomaveden ja jätevesihuollon saatavuutta koskevat ihmisoikeusnäkökohdat ja että oikeuksiin perustuva lähestymistapa vaatii oikeudellisten puitteiden tukemista, rahoitusta sekä kansalaisyhteiskunnan äänen vahvistamista, jotta nämä oikeudet voidaan toteuttaa käytännössä; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että EU:n pitäisi sisällyttää vesi- ja jätevesihuoltopalvelujen yleismaailmallinen saanti täysimääräisesti kehityspolitiikkaansa edistämällä eri maiden vesialan toimijoiden ja työntekijöiden välillä julkisen sektorin sisäisiä sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, jotka perustuvat yhteisvastuuseen; kehottaa käyttämään erilaisia välineitä parhaiden käytäntöjen edistämiseen, tietämyksen siirtoon sekä alan kehitys- ja yhteistyöohjelmiin; muistuttaa, että EU:n jäsenvaltioiden kehityspolitiikoissa olisi tunnustettava turvallisen juomaveden ja jätevesihuollon saatavuutta koskevat ihmisoikeusnäkökohdat ja että oikeuksiin perustuva lähestymistapa vaatii oikeudellisten puitteiden tukemista, rahoitusta sekä kansalaisyhteiskunnan äänen vahvistamista, jotta nämä oikeudet voidaan toteuttaa käytännössä;

| 78. | toteaa jälleen, että määrällisesti riittävän ja riittävän korkealaatuisen juomaveden saanti on perusihmisoikeus, ja katsoo, että kansallisilla hallituksilla on velvollisuus varmistaa sen toteutuminen; |
| --- | --- |

78.

toteaa jälleen, että määrällisesti riittävän ja riittävän korkealaatuisen juomaveden saanti on perusihmisoikeus, ja katsoo, että kansallisilla hallituksilla on velvollisuus varmistaa sen toteutuminen;

| 79. | korostaa nykyisen EU:n lainsäädännön ja sen vaatimusten mukaisesti veden ja vesivarojen laadun, puhtauden ja turvallisuuden säännöllisen arvioinnin merkitystä EU:ssa sekä sen rajojen ulkopuolella. |
| --- | --- |

79.

korostaa nykyisen EU:n lainsäädännön ja sen vaatimusten mukaisesti veden ja vesivarojen laadun, puhtauden ja turvallisuuden säännöllisen arvioinnin merkitystä EU:ssa sekä sen rajojen ulkopuolella.

| 80. | korostaa, että turvallisen juomaveden saanti ja sanitaatio on asetettava etusijalle tukia myönnettäessä ja kehitysavun ohjelmoinnissa; kehottaa komissiota varmistamaan riittävän taloudellisen tuen valmiuksien kehittämistoimille vesialalla olemassa olevien kansainvälisten mallien ja aloitteiden pohjalta ja yhteistyössä niiden kanssa; |
| --- | --- |

80.

korostaa, että turvallisen juomaveden saanti ja sanitaatio on asetettava etusijalle tukia myönnettäessä ja kehitysavun ohjelmoinnissa; kehottaa komissiota varmistamaan riittävän taloudellisen tuen valmiuksien kehittämistoimille vesialalla olemassa olevien kansainvälisten mallien ja aloitteiden pohjalta ja yhteistyössä niiden kanssa;

| 81. | vaatii, että kehitysmaiden WASH-ala (vesi, sanitaatio ja hygienia) on asetettava etusijalle sekä virallisessa kehitysavussa että kansallisissa talousarvioissa; muistuttaa, että vesihallinto kuuluu kollektiiviseen vastuuseen; tukee toisaalta avointa suhtautumista eri tukimuotoihin ja toisaalta kehitysyhteistyön tuloksellisuuden periaatteiden tarkkaa noudattamista, kehityspolitiikan johdonmukaisuutta ja keskittymistä köyhyyden poistamiseen ja kehitysvaikutusten maksimointiin; tukee tässä yhteydessä paikallisten yhteisöjen ottamista mukaan kehitysmaahankkeiden toteutukseen sekä paikallisyhteisöjen omistajuuden periaatetta; |
| --- | --- |

81.

vaatii, että kehitysmaiden WASH-ala (vesi, sanitaatio ja hygienia) on asetettava etusijalle sekä virallisessa kehitysavussa että kansallisissa talousarvioissa; muistuttaa, että vesihallinto kuuluu kollektiiviseen vastuuseen; tukee toisaalta avointa suhtautumista eri tukimuotoihin ja toisaalta kehitysyhteistyön tuloksellisuuden periaatteiden tarkkaa noudattamista, kehityspolitiikan johdonmukaisuutta ja keskittymistä köyhyyden poistamiseen ja kehitysvaikutusten maksimointiin; tukee tässä yhteydessä paikallisten yhteisöjen ottamista mukaan kehitysmaahankkeiden toteutukseen sekä paikallisyhteisöjen omistajuuden periaatetta;

| 82. | korostaa, että vaikka puhtaan juomaveden saantia koskevat vuosituhannen kehitystavoitteet ollaankin saavuttamassa, paremmat vedenjakelupalvelut puuttuvat 748 miljoonalta ihmiseltä koko maailmassa, ja on arvioitu, että vähintään 1,8 miljardia ihmistä joutuu juomaan ulosteiden saastuttamaa vettä ja jätevesihuoltoa koskevan tavoitteen saavuttaminen on hyvin kaukana; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että vaikka puhtaan juomaveden saantia koskevat vuosituhannen kehitystavoitteet ollaankin saavuttamassa, paremmat vedenjakelupalvelut puuttuvat 748 miljoonalta ihmiseltä koko maailmassa, ja on arvioitu, että vähintään 1,8 miljardia ihmistä joutuu juomaan ulosteiden saastuttamaa vettä ja jätevesihuoltoa koskevan tavoitteen saavuttaminen on hyvin kaukana;

| 83. | muistuttaa, että pohjaveden kestävä hallinnointi on välttämätöntä köyhyyden vähentämiseksi ja vaurauden jakamiseksi, koska pohjavesi voi tarjota entistä paremman juomavesilähteen miljoonille köyhille kaupungeissa ja maaseudulla; |
| --- | --- |

83.

muistuttaa, että pohjaveden kestävä hallinnointi on välttämätöntä köyhyyden vähentämiseksi ja vaurauden jakamiseksi, koska pohjavesi voi tarjota entistä paremman juomavesilähteen miljoonille köyhille kaupungeissa ja maaseudulla;

| 84. | kehottaa komissiota sisällyttämään veden osaksi muutossuunnitelmaa yhdessä kestävän maatalouden kanssa; |
| --- | --- |

84.

kehottaa komissiota sisällyttämään veden osaksi muutossuunnitelmaa yhdessä kestävän maatalouden kanssa;

| 85. | katsoo, että vesialan on oltava keskeisellä sijalla valmisteltaessa toimia, jotka liittyvät vuonna 2015 järjestettävään kahteen kansainväliseen merkittävään tapahtumaan eli vuoden 2015 jälkeistä toimintasuunnitelmaa käsittelevään huippukokoukseen ja ilmastosopimuksen osapuolten konferenssiin (COP 21); tukee tässä yhteydessä vahvasti sitä, että vettä ja sanitaatiota koskevat kunnianhimoiset ja laajat tavoitteet, kuten kestävän kehityksen tavoite 6 veden sekä sanitaation saatavuudesta kaikille vuoteen 2030 mennessä ja niiden kestävästä hallinnasta, hyväksytään syyskuussa 2015; muistuttaa, että köyhyyden poistaminen vuoden 2015 jälkeisen prosessin myötä on mahdollista vain, jos varmistetaan, että kaikilla on kaikkialla käytettävissään puhdasta vettä, perussanitaatio ja hygienia; korostaa, että kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kehitysrahoituksen ja uusien rahoituslähteiden lisäämistä huomattavasti nykyisestä sekä kehittyneissä maissa että kehitysmaissa; kehottaa luomaan globaalin valvontamekanismin, jotta voidaan seurata, millä tavoin puhtaan juomaveden yleismaailmallinen saanti, vesiresurssien kestävä käyttö ja kehitys sekä oikeudenmukaisen, osallistavan ja vastuullisen vesihallinnon tehostaminen toteutuvat kaikissa maissa; kehottaa komissiota varmistamaan, että apua käytetään tehokkaasti ja että se suunnataan paremmin WASH-alalle YK:ssa laadittavaa vuoden 2015 jälkeisestä kehityssuunnitelmaa ajatellen; |
| --- | --- |

85.

katsoo, että vesialan on oltava keskeisellä sijalla valmisteltaessa toimia, jotka liittyvät vuonna 2015 järjestettävään kahteen kansainväliseen merkittävään tapahtumaan eli vuoden 2015 jälkeistä toimintasuunnitelmaa käsittelevään huippukokoukseen ja ilmastosopimuksen osapuolten konferenssiin (COP 21); tukee tässä yhteydessä vahvasti sitä, että vettä ja sanitaatiota koskevat kunnianhimoiset ja laajat tavoitteet, kuten kestävän kehityksen tavoite 6 veden sekä sanitaation saatavuudesta kaikille vuoteen 2030 mennessä ja niiden kestävästä hallinnasta, hyväksytään syyskuussa 2015; muistuttaa, että köyhyyden poistaminen vuoden 2015 jälkeisen prosessin myötä on mahdollista vain, jos varmistetaan, että kaikilla on kaikkialla käytettävissään puhdasta vettä, perussanitaatio ja hygienia; korostaa, että kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kehitysrahoituksen ja uusien rahoituslähteiden lisäämistä huomattavasti nykyisestä sekä kehittyneissä maissa että kehitysmaissa; kehottaa luomaan globaalin valvontamekanismin, jotta voidaan seurata, millä tavoin puhtaan juomaveden yleismaailmallinen saanti, vesiresurssien kestävä käyttö ja kehitys sekä oikeudenmukaisen, osallistavan ja vastuullisen vesihallinnon tehostaminen toteutuvat kaikissa maissa; kehottaa komissiota varmistamaan, että apua käytetään tehokkaasti ja että se suunnataan paremmin WASH-alalle YK:ssa laadittavaa vuoden 2015 jälkeisestä kehityssuunnitelmaa ajatellen;

| 86. | korostaa ilmastonmuutoksesta johtuvaa veden niukkuuden riskiä; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään vesivarojen strategisen hallinnon ja pitkän aikavälin mukauttamissuunnitelmat ilmastonmuutosta käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien kokouksen (COP21) aiheisiin, jotta ilmastonmuutoksen kestävä lähestymistapa veteen voitaisiin sisällyttää tulevaan ilmastosopimukseen; korostaa, että ilmastonmuutoksen kestävä infrastruktuuri on avain kehitykseen ja köyhyyden vähentämiseen; muistuttaa, että ilman jatkuvia ponnisteluja ilmastonmuutoksen seurauksien hillitsemiseksi sekä vesivarojen hallinnon parantamiseksi, edistys köyhyyden vähentämistä koskevien tavoitteiden ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa sekä kestävässä kehityksessä kaikilla taloudellisilla, sosiaalisilla ja ympäristön tasoilla voi vaarantua; |
| --- | --- |

86.

korostaa ilmastonmuutoksesta johtuvaa veden niukkuuden riskiä; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään vesivarojen strategisen hallinnon ja pitkän aikavälin mukauttamissuunnitelmat ilmastonmuutosta käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien kokouksen (COP21) aiheisiin, jotta ilmastonmuutoksen kestävä lähestymistapa veteen voitaisiin sisällyttää tulevaan ilmastosopimukseen; korostaa, että ilmastonmuutoksen kestävä infrastruktuuri on avain kehitykseen ja köyhyyden vähentämiseen; muistuttaa, että ilman jatkuvia ponnisteluja ilmastonmuutoksen seurauksien hillitsemiseksi sekä vesivarojen hallinnon parantamiseksi, edistys köyhyyden vähentämistä koskevien tavoitteiden ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa sekä kestävässä kehityksessä kaikilla taloudellisilla, sosiaalisilla ja ympäristön tasoilla voi vaarantua;

| 87. | ilmaisee huolensa siitä, että veden ja sanitaation puute kehitysmaissa voi vaikuttaa kohtuuttomasti tyttöihin ja naisiin erityisesti kouluiässä, jossa poissaolot ja koulupudokasaste ovat yhteydessä puhtaiden, turvallisten ja saatavilla olevien saniteettitilojen puutteeseen; |
| --- | --- |

87.

ilmaisee huolensa siitä, että veden ja sanitaation puute kehitysmaissa voi vaikuttaa kohtuuttomasti tyttöihin ja naisiin erityisesti kouluiässä, jossa poissaolot ja koulupudokasaste ovat yhteydessä puhtaiden, turvallisten ja saatavilla olevien saniteettitilojen puutteeseen;

| 88. | vaatii EU:ta ja jäsenvaltioita kohdentamaan varojaan tavalla, joka noudattaa YK:n juomaveden ja jätevesihuollon saatavuudesta vastaavan erityisraportoijan suositusta, erityisesti kysymyksessä, joka koskee pienten infrastruktuurien suosimista sekä lisävarojen myöntämistä toimintaan ja ylläpitoon, valmiuksien rakentamiseen ja tiedon jakamiseen; |
| --- | --- |

88.

vaatii EU:ta ja jäsenvaltioita kohdentamaan varojaan tavalla, joka noudattaa YK:n juomaveden ja jätevesihuollon saatavuudesta vastaavan erityisraportoijan suositusta, erityisesti kysymyksessä, joka koskee pienten infrastruktuurien suosimista sekä lisävarojen myöntämistä toimintaan ja ylläpitoon, valmiuksien rakentamiseen ja tiedon jakamiseen;

| 89. | panee huolestuneena merkille, että YK:n juomaveden ja jätevesihuollon saatavuudesta vastaavan erityisraportoijan mukaan slummeissa asuvat ihmiset maksavat sääntelemättömistä ja heikkolaatuisista palveluista yleensä enemmän kuin virallisilla asuinalueilla asuvat; kehottaa kehitysmaita asettamaan etusijalle varojen myöntämisen palveluille, jotka on tarkoitettu heikommassa asemassa oleville ja eristyksissä eläville ihmisille; |
| --- | --- |

89.

panee huolestuneena merkille, että YK:n juomaveden ja jätevesihuollon saatavuudesta vastaavan erityisraportoijan mukaan slummeissa asuvat ihmiset maksavat sääntelemättömistä ja heikkolaatuisista palveluista yleensä enemmän kuin virallisilla asuinalueilla asuvat; kehottaa kehitysmaita asettamaan etusijalle varojen myöntämisen palveluille, jotka on tarkoitettu heikommassa asemassa oleville ja eristyksissä eläville ihmisille;

| 90. | muistuttaa Maailman terveysjärjestön todenneen, että ilman viimeisimpien vedenpuhdistus- ja säilytysteknologioiden käyttöä optimaalinen vesimäärä on lähtökohtaisesti 100–200 litraa päivässä henkeä kohti, mutta huomauttaa samalla, että perustarpeiden tyydyttämiseksi ja useimpien terveysongelmien välttämiseksi tarvitaan 50–100 litraa; toteaa, että tunnustettujen ihmisen perusoikeuksien mukaan henkilökohtaisen minimimäärän määrittäminen on välttämätöntä väestöjen perustarpeiden mukaisen veden tarpeen tyydyttämiseksi; |
| --- | --- |

90.

muistuttaa Maailman terveysjärjestön todenneen, että ilman viimeisimpien vedenpuhdistus- ja säilytysteknologioiden käyttöä optimaalinen vesimäärä on lähtökohtaisesti 100–200 litraa päivässä henkeä kohti, mutta huomauttaa samalla, että perustarpeiden tyydyttämiseksi ja useimpien terveysongelmien välttämiseksi tarvitaan 50–100 litraa; toteaa, että tunnustettujen ihmisen perusoikeuksien mukaan henkilökohtaisen minimimäärän määrittäminen on välttämätöntä väestöjen perustarpeiden mukaisen veden tarpeen tyydyttämiseksi;

| 91. | korostaa, että veden saannin olisi oltava kiistaton perusoikeus, jota tuetaan epäsuorasti ja suorasti kansainvälisessä oikeudessa, julistuksissa ja valtioiden käytännön toiminnassa; |
| --- | --- |

91.

korostaa, että veden saannin olisi oltava kiistaton perusoikeus, jota tuetaan epäsuorasti ja suorasti kansainvälisessä oikeudessa, julistuksissa ja valtioiden käytännön toiminnassa;

| 92. | kehottaa hallituksia, kansainvälisiä avustusjärjestöjä, kansalaisjärjestöjä ja paikallisyhteisöjä työskentelemään sen hyväksi, että kaikille ihmisille taataan veden saanti ja että kaikille kuuluu perusoikeus veteen; |
| --- | --- |

92.

kehottaa hallituksia, kansainvälisiä avustusjärjestöjä, kansalaisjärjestöjä ja paikallisyhteisöjä työskentelemään sen hyväksi, että kaikille ihmisille taataan veden saanti ja että kaikille kuuluu perusoikeus veteen;

| 93. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön Maailman terveysjärjestön suositusten mukaisesti hinnoittelupolitiikan, jossa kunnioitetaan ihmisten oikeutta vähimmäismäärään vettä, torjutaan tuhlausta ja jossa säädetään käytetyn veden määrään suhteutetusta progressiivisesta maksusta; |
| --- | --- |

93.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön Maailman terveysjärjestön suositusten mukaisesti hinnoittelupolitiikan, jossa kunnioitetaan ihmisten oikeutta vähimmäismäärään vettä, torjutaan tuhlausta ja jossa säädetään käytetyn veden määrään suhteutetusta progressiivisesta maksusta;

| 94. | kannustaa toteuttamaan toimenpiteitä järkevän vedenkäytön takaamiseksi ja tuhlauksen välttämiseksi; |
| --- | --- |

94.

kannustaa toteuttamaan toimenpiteitä järkevän vedenkäytön takaamiseksi ja tuhlauksen välttämiseksi;

| 95. | kiittää vesialan toimijoita, jotka jo ohjaavat tietyn prosenttiosuuden vuotuisesta liikevaihdostaan vesihuoltoalan kumppanuuksien tukemiseen kehitysmaissa; kehottaa jäsenvaltioita ja unionia luomaan oikeudellisen kehyksen, joka mahdollistaa kyseisten kumppanuuksien solmimisen; |
| --- | --- |

95.

kiittää vesialan toimijoita, jotka jo ohjaavat tietyn prosenttiosuuden vuotuisesta liikevaihdostaan vesihuoltoalan kumppanuuksien tukemiseen kehitysmaissa; kehottaa jäsenvaltioita ja unionia luomaan oikeudellisen kehyksen, joka mahdollistaa kyseisten kumppanuuksien solmimisen;

| 96. | vaatii, että ulkoisella avulla toteutettuja hankkeita valvotaan tehokkaasti; korostaa tarvetta valvoa rahoitusstrategioita ja talousarvioita, jotta varmistetaan, että myönnetyillä varoilla puututaan olemassa oleviin eroihin ja epätasa-arvoon vedensaannissa sekä noudatetaan syrjimättömyyttä sekä tiedonsaantia ja osallistumista koskevia ihmisoikeusperiaatteita; |
| --- | --- |

96.

vaatii, että ulkoisella avulla toteutettuja hankkeita valvotaan tehokkaasti; korostaa tarvetta valvoa rahoitusstrategioita ja talousarvioita, jotta varmistetaan, että myönnetyillä varoilla puututaan olemassa oleviin eroihin ja epätasa-arvoon vedensaannissa sekä noudatetaan syrjimättömyyttä sekä tiedonsaantia ja osallistumista koskevia ihmisoikeusperiaatteita;

| 97. | kehottaa komissiota asettamaan vanhentuvien juomavesiverkkojen uudistamisen Euroopan investointiohjelman painopistealaksi sisällyttämällä mainitut hankkeet unionin hankkeiden joukkoon; painottaa, että näillä hankkeilla on vipuvaikutus työpaikkoihin, joita ei voida siirtää muualle, millä kannustetaan vihreää taloutta unionissa; |
| --- | --- |

97.

kehottaa komissiota asettamaan vanhentuvien juomavesiverkkojen uudistamisen Euroopan investointiohjelman painopistealaksi sisällyttämällä mainitut hankkeet unionin hankkeiden joukkoon; painottaa, että näillä hankkeilla on vipuvaikutus työpaikkoihin, joita ei voida siirtää muualle, millä kannustetaan vihreää taloutta unionissa;

| 98. | kehottaa komissiota edistämään tiedonjakoa, jotta jäsenvaltiot voivat laatia verkkojen tilaa koskevia analyyseja, mikä mahdollistaisi uudistustoimia hukkaanmenon estämiseksi; |
| --- | --- |

98.

kehottaa komissiota edistämään tiedonjakoa, jotta jäsenvaltiot voivat laatia verkkojen tilaa koskevia analyyseja, mikä mahdollistaisi uudistustoimia hukkaanmenon estämiseksi;

| 99. | kannattaa läpinäkyvyyden lisäämistä, jotta parannetaan kuluttajille annettavaa vesialan tiedotusta ja edistetään vesivarojen taloudellisempaa hallintaa; kannustaa tässä tarkoituksessa komissiota jatkamaan toimien toteuttamista jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan jakaa kansallisia kokemuksia vesialan tiedotusjärjestelmien käyttöönotosta; |
| --- | --- |

99.

kannattaa läpinäkyvyyden lisäämistä, jotta parannetaan kuluttajille annettavaa vesialan tiedotusta ja edistetään vesivarojen taloudellisempaa hallintaa; kannustaa tässä tarkoituksessa komissiota jatkamaan toimien toteuttamista jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan jakaa kansallisia kokemuksia vesialan tiedotusjärjestelmien käyttöönotosta;

| 100. | kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa vesi- ja jätevesihuollon alalla toteutetun kansainvälisen yhteistyön rahoitustukijärjestelyjen käyttöä unionissa; |
| --- | --- |

100.

kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa vesi- ja jätevesihuollon alalla toteutetun kansainvälisen yhteistyön rahoitustukijärjestelyjen käyttöä unionissa;

| 101. | korostaa, että vesiresurssien tehokas ja oikeudenmukainen hallinto on riippuvainen paikallisten hallitusten kyvystä tarjota palveluja; kehottaa tästä syystä EU:ta tukemaan voimakkaammin kehitysmaiden vesihallintoa ja -infrastruktuuria samalla, kun puututaan erityisesti haavoittuvan maaseutuväestön tarpeisiin; |
| --- | --- |

101.

korostaa, että vesiresurssien tehokas ja oikeudenmukainen hallinto on riippuvainen paikallisten hallitusten kyvystä tarjota palveluja; kehottaa tästä syystä EU:ta tukemaan voimakkaammin kehitysmaiden vesihallintoa ja -infrastruktuuria samalla, kun puututaan erityisesti haavoittuvan maaseutuväestön tarpeisiin;

| 102. | tukee Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman käynnistämää globaalia vesisolidaarisuusfoorumia, jotta paikallisviranomaiset voidaan kytkeä mukaan vesihaasteita koskevien ratkaisujen etsintään; pitää myös myönteisenä ”yhden prosentin vesi- ja jätevesihuollon solidaarisuusmaksun” periaatetta ja muita jäsenvaltioiden kansalaisten ja viranomaisten aloitteita kehitysyhteistyöprojektien rahoittamiseksi kulutusmaksujen tuotoilla; toteaa, että useat vesilaitokset ovat panneet täytäntöön tällaisia hankkeita; kehottaa jälleen komissiota edistämään yhteisvastuullisuuteen perustuvia järjestelyitä tällä ja muilla aloilla esimerkiksi levittämällä tietoa sekä edistämällä kumppanuksia ja kokemustenvaihtoa esimerkiksi komission ja jäsenvaltioiden potentiaalisen kumppanuuden kautta, jolloin yhteisön lisärahoitusta myönnettäisiin tämän aloitteen kautta täytäntöön pantuihin hankkeisiin; kannustaa erityisesti julkisen sektorin vesilaitoskumppanuuksien edistämiseen kehitysmaissa asumista ja kaupunkien kestävää kehitystä käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien konferenssin (UN Habitat) koordinoiman GWOPA-verkoston (Global Water Operators’ Partnership Alliance) mukaisesti; |
| --- | --- |

102.

tukee Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman käynnistämää globaalia vesisolidaarisuusfoorumia, jotta paikallisviranomaiset voidaan kytkeä mukaan vesihaasteita koskevien ratkaisujen etsintään; pitää myös myönteisenä ”yhden prosentin vesi- ja jätevesihuollon solidaarisuusmaksun” periaatetta ja muita jäsenvaltioiden kansalaisten ja viranomaisten aloitteita kehitysyhteistyöprojektien rahoittamiseksi kulutusmaksujen tuotoilla; toteaa, että useat vesilaitokset ovat panneet täytäntöön tällaisia hankkeita; kehottaa jälleen komissiota edistämään yhteisvastuullisuuteen perustuvia järjestelyitä tällä ja muilla aloilla esimerkiksi levittämällä tietoa sekä edistämällä kumppanuksia ja kokemustenvaihtoa esimerkiksi komission ja jäsenvaltioiden potentiaalisen kumppanuuden kautta, jolloin yhteisön lisärahoitusta myönnettäisiin tämän aloitteen kautta täytäntöön pantuihin hankkeisiin; kannustaa erityisesti julkisen sektorin vesilaitoskumppanuuksien edistämiseen kehitysmaissa asumista ja kaupunkien kestävää kehitystä käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien konferenssin (UN Habitat) koordinoiman GWOPA-verkoston (Global Water Operators’ Partnership Alliance) mukaisesti;

| 103. | kehottaa komissiota käynnistämään uudelleen vesialan välineen, joka on osoittautunut tehokkaaksi vesipalvelujen parantamisessa kehitysmaissa, sillä sen avulla edistetään valmiuksien kehittämistoimia paikallisyhteisöissä; |
| --- | --- |

103.

kehottaa komissiota käynnistämään uudelleen vesialan välineen, joka on osoittautunut tehokkaaksi vesipalvelujen parantamisessa kehitysmaissa, sillä sen avulla edistetään valmiuksien kehittämistoimia paikallisyhteisöissä;

| 104. | on tyytyväinen siihen, että Euroopassa tuetaan laajalti YK:n päätöslauselmaa, jossa tunnustetaan ihmisten yleinen oikeus puhtaaseen veteen ja jätevesihuoltoon; |
| --- | --- |

104.

on tyytyväinen siihen, että Euroopassa tuetaan laajalti YK:n päätöslauselmaa, jossa tunnustetaan ihmisten yleinen oikeus puhtaaseen veteen ja jätevesihuoltoon;

o

o o

| 105. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

105.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32.

(2)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(3)  EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1.

(4)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1.

(5)  EUVL C 12, 15.1.2015, s. 33.

(6)  A/RES/64/292.

(7)  A/RES/68/157.

(8)  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 33.

(9)  EUVL C 349 E, 29.11.2013, s. 9.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0059.

---

Keskiviikko 9. syyskuuta 2015

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/114

---

P8_TA(2015)0299

Kalastuskumppanuussopimus Guinea-Bissaun kanssa: kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

(2017/C 316/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11667/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11667/2012),

| — | ottaa huomioon esityksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (11671/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (11671/2012),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0278/2014),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n vuotta 2011 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n vuotta 2011 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (1),

| — | ottaa huomioon jälkiarviointikertomuksen Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisestä kalastuskumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjasta (Contrat cadre FISH/2006/20, Specific Convention No27, syyskuu 2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jälkiarviointikertomuksen Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisestä kalastuskumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjasta (Contrat cadre FISH/2006/20, Specific Convention No27, syyskuu 2010),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (2) esityksestä neuvoston päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (2) esityksestä neuvoston päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0236/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0236/2015),

| A. | toteaa, että pöytäkirjan yleisenä tavoitteena on lisätä kalastusalan yhteistyötä EU:n ja Guinea-Bissaun välillä molempien osapuolten hyväksi luomalla kumppanuuspuitteet, joilla pyritään kestävään kalastuspolitiikkaan samalla kun hyödynnetään kalavarojen hyödyntämistä vastuullisesti ja kestävästi Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä ja saadaan saatavilla olevista kalavarojen ylijäämistä asianmukainen osuus, joka vastaa EU:n laivastojen intressejä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että pöytäkirjan yleisenä tavoitteena on lisätä kalastusalan yhteistyötä EU:n ja Guinea-Bissaun välillä molempien osapuolten hyväksi luomalla kumppanuuspuitteet, joilla pyritään kestävään kalastuspolitiikkaan samalla kun hyödynnetään kalavarojen hyödyntämistä vastuullisesti ja kestävästi Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä ja saadaan saatavilla olevista kalavarojen ylijäämistä asianmukainen osuus, joka vastaa EU:n laivastojen intressejä;

| B. | katsoo, että EU:n olisi tehtävä kaikki vallassaan oleva varmistaakseen, että kolmansien maiden kanssa tehdyt kestävää kalastusta koskevat sopimukset ovat sekä EU:n että asianomaisten kolmansien maiden ja myös niiden paikallisväestön ja kalastusteollisuuden yhteisten etujen mukaisia; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:n olisi tehtävä kaikki vallassaan oleva varmistaakseen, että kolmansien maiden kanssa tehdyt kestävää kalastusta koskevat sopimukset ovat sekä EU:n että asianomaisten kolmansien maiden ja myös niiden paikallisväestön ja kalastusteollisuuden yhteisten etujen mukaisia;

| C. | ottaa huomioon, että ETY:n ja Guinea-Bissaun ensimmäinen kalastussopimus on vuodelta 1980 ja että siitä lähtien aina 15. kesäkuuta 2012 saakka ETY:n/EU:n jäsenvaltioiden laivastoilla oli kalastusmahdollisuudet kyseisen maan vesillä voimassa olevien sopimusten pöytäkirjojen kautta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että ETY:n ja Guinea-Bissaun ensimmäinen kalastussopimus on vuodelta 1980 ja että siitä lähtien aina 15. kesäkuuta 2012 saakka ETY:n/EU:n jäsenvaltioiden laivastoilla oli kalastusmahdollisuudet kyseisen maan vesillä voimassa olevien sopimusten pöytäkirjojen kautta;

| D. | ottaa huomioon, että tällä pöytäkirjalla EU:n laivastoille myönnetyt kalastusmahdollisuudet ovat seuraavat: 3 700 brt (bruttorekisteritonnia) pakastustroolareille (katkaravut) ja 3 500 brt pakastetroolareille (kalat ja pääjalkaiset), 28 tonnikalan pakastusalusta ja pitkäsiima-alusta sekä 12 vapapyydyksiä käyttäviä tonnikala-alusta; katsoo, että EU:n ja Guinea-Bissaun kalastussopimus on erittäin tärkeä, koska se on yksi harvoista EU:n kalastussopimuksista, jolla sallitaan sekakalastus; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tällä pöytäkirjalla EU:n laivastoille myönnetyt kalastusmahdollisuudet ovat seuraavat: 3 700 brt (bruttorekisteritonnia) pakastustroolareille (katkaravut) ja 3 500 brt pakastetroolareille (kalat ja pääjalkaiset), 28 tonnikalan pakastusalusta ja pitkäsiima-alusta sekä 12 vapapyydyksiä käyttäviä tonnikala-alusta; katsoo, että EU:n ja Guinea-Bissaun kalastussopimus on erittäin tärkeä, koska se on yksi harvoista EU:n kalastussopimuksista, jolla sallitaan sekakalastus;

| E. | katsoo, että tämän sopimuksen nojalla Guinea-Bissaulle siirretyt varat, varsinkin korvaus kalavarojen hyödyntämisestä, on tärkeä osa tämän maan talousarviota; katsoo toisaalta, että aikaisemmin alakohtaisen yhteistyön nojalla tehdyt varainsiirrot keskeytettiin, koska Guinea-Bissaulla oli tiettyjä vaikeuksia hyödyntää apua; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että tämän sopimuksen nojalla Guinea-Bissaulle siirretyt varat, varsinkin korvaus kalavarojen hyödyntämisestä, on tärkeä osa tämän maan talousarviota; katsoo toisaalta, että aikaisemmin alakohtaisen yhteistyön nojalla tehdyt varainsiirrot keskeytettiin, koska Guinea-Bissaulla oli tiettyjä vaikeuksia hyödyntää apua;

| F. | katsoo, että Guinea-Bissaulla on yleensäkin puutteita sosioekonomisessa kehityksessä ja varsinkin kalastusalalla, jonka puutteisiin kuuluvat muun muassa sellaiset tärkeät alueet kuin ammatillinen koulutus, alan rakenne ja naisten roolin tunnustaminen alalla; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Guinea-Bissaulla on yleensäkin puutteita sosioekonomisessa kehityksessä ja varsinkin kalastusalalla, jonka puutteisiin kuuluvat muun muassa sellaiset tärkeät alueet kuin ammatillinen koulutus, alan rakenne ja naisten roolin tunnustaminen alalla;

| G. | katsoo, että tähän mennessä saadut tulokset alakohtaisesta yhteistyöstä eivät ole olleet yleisesti tyydyttäviä; toteaa kuitenkin, että kalastuksen seurannassa, valvonnassa ja tarkkailussa, terveystarkastusvalmiuksissa ja Guinea-Bissaun osallistumisessa alueellisiin kalastuselimiin on edistetty; katsoo, että vielä on parannettavaa sen varmistamisessa, että sopimuksella edistetään paremmin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta alakohtaisessa yhteistyössä ja tuetaan Guinea-Bissaun kalastusalan ja siihen liittyvien alojen ja toimintojen kestävää kehitystä, jotta varmistetaan, että Guinea-Bissaun luonnonvarojen hyödyntämisestä saadusta lisäarvosta jää maalle itselleen suurempi osuus; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että tähän mennessä saadut tulokset alakohtaisesta yhteistyöstä eivät ole olleet yleisesti tyydyttäviä; toteaa kuitenkin, että kalastuksen seurannassa, valvonnassa ja tarkkailussa, terveystarkastusvalmiuksissa ja Guinea-Bissaun osallistumisessa alueellisiin kalastuselimiin on edistetty; katsoo, että vielä on parannettavaa sen varmistamisessa, että sopimuksella edistetään paremmin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta alakohtaisessa yhteistyössä ja tuetaan Guinea-Bissaun kalastusalan ja siihen liittyvien alojen ja toimintojen kestävää kehitystä, jotta varmistetaan, että Guinea-Bissaun luonnonvarojen hyödyntämisestä saadusta lisäarvosta jää maalle itselleen suurempi osuus;

| H. | ottaa huomioon, että teolliset laivanvarustajat jälleenlaivaavat tai purkavat saaliinsa Guinea-Bissaun ulkopuolella (esimerkiksi Dakarissa tai Kanariansaarilla), mikä vaikuttaa siihen, että teollisesta kalastuksesta saatava taloudellinen hyöty on hyvin pientä ja rajoittuu joidenkin työpaikkojen luomiseen (148 paikallista merimiestä aikaisemman pöytäkirjan nojalla); toteaa, että vuonna 2010 Guinea-Bissaussa oli toiminnassa vain yksi kalanjalostuslaitos; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että teolliset laivanvarustajat jälleenlaivaavat tai purkavat saaliinsa Guinea-Bissaun ulkopuolella (esimerkiksi Dakarissa tai Kanariansaarilla), mikä vaikuttaa siihen, että teollisesta kalastuksesta saatava taloudellinen hyöty on hyvin pientä ja rajoittuu joidenkin työpaikkojen luomiseen (148 paikallista merimiestä aikaisemman pöytäkirjan nojalla); toteaa, että vuonna 2010 Guinea-Bissaussa oli toiminnassa vain yksi kalanjalostuslaitos;

| I. | katsoo, että vaikka ala on edistynyt jonkin verran viime aikoina, kalastustuotteiden kauppaa EU:n kanssa on haitannut se, ettei EU:n terveysvaatimuksia ole pystytty noudattamaan; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että vaikka ala on edistynyt jonkin verran viime aikoina, kalastustuotteiden kauppaa EU:n kanssa on haitannut se, ettei EU:n terveysvaatimuksia ole pystytty noudattamaan;

| J. | katsoo, että LIS-kalastus (laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön kalastus) Guinea-Bissaun vesillä on ikivanha ongelma; toteaa, että vuosina 2008 ja 2009 kansalliset viranomaiset havaitsivat 58 sääntöjä rikkovaa alusta, joista 11 kalasti ilman lupaa ja seitsemän kielletyillä alueilla; katsoo, että Guinea-Bissaun havaitusta edistymisestä ja sen kalastustoiminnan valvontaan osoittamista valmiuksista, joihin sisältyvät tarkkailijat ja nopeat partiointiveneet, huolimatta kalastuksen tarkastus- ja valvontajärjestelmässä on porsaanreikiä Guinea-Bissaun vesillä; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että LIS-kalastus (laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön kalastus) Guinea-Bissaun vesillä on ikivanha ongelma; toteaa, että vuosina 2008 ja 2009 kansalliset viranomaiset havaitsivat 58 sääntöjä rikkovaa alusta, joista 11 kalasti ilman lupaa ja seitsemän kielletyillä alueilla; katsoo, että Guinea-Bissaun havaitusta edistymisestä ja sen kalastustoiminnan valvontaan osoittamista valmiuksista, joihin sisältyvät tarkkailijat ja nopeat partiointiveneet, huolimatta kalastuksen tarkastus- ja valvontajärjestelmässä on porsaanreikiä Guinea-Bissaun vesillä;

| K. | pitää aiheellisena olla huolissaan siitä, että ajantasaisen biologisen datan puute (varsinkin EU:n laivastojen lopetettua toimintansa Guinea-Bissaussa vuonna 2012) on johtanut puutteellisiin tietoihin siitä miten sopimus vaikuttaa meriekosysteemeihin, sekä siitä, miten varmistetaan, että pyynti rajoittuu ylimääräisiin kantoihin, joita paikalliset laivastot eivät pysty pyytämään, ja katsoo, että asia olisi korjattava mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

K.

pitää aiheellisena olla huolissaan siitä, että ajantasaisen biologisen datan puute (varsinkin EU:n laivastojen lopetettua toimintansa Guinea-Bissaussa vuonna 2012) on johtanut puutteellisiin tietoihin siitä miten sopimus vaikuttaa meriekosysteemeihin, sekä siitä, miten varmistetaan, että pyynti rajoittuu ylimääräisiin kantoihin, joita paikalliset laivastot eivät pysty pyytämään, ja katsoo, että asia olisi korjattava mahdollisimman pian;

| L. | katsoo, että parlamentille on tiedotettava välittömästi ja täysin kaikissa pöytäkirjaan tai sen uusimiseen liittyvien menettelyjen vaiheissa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että parlamentille on tiedotettava välittömästi ja täysin kaikissa pöytäkirjaan tai sen uusimiseen liittyvien menettelyjen vaiheissa;

| 1. | katsoo, että tällä sopimuksella on suuri merkitys sekä Guinea-Bissaulle että EU:n laivastoille, jotka toimivat kyseisen maan vesillä; katsoo siksi, että tähän mennessä saadut tiedot alakohtaisesta yhteistyöstä eivät ole tyydyttäviä, ja pyytää komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet – perustamalla mekanismeja, joilla lisätään avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja tuensaajien osallistumista varsinkin pienimuotoista kalastusta harjoittavissa yhteisöissä, ja tarvittaessa tarkistamalla ja lisäämällä sopimuksen alakohtaista tukea sekä etsimällä parempia ja erilaisia keinoja lisätä tämän tuen käyttöastetta – jotta käännetään viime vuosikymmenten aikana todettu suuntaus vastakkaiseksi; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että tällä sopimuksella on suuri merkitys sekä Guinea-Bissaulle että EU:n laivastoille, jotka toimivat kyseisen maan vesillä; katsoo siksi, että tähän mennessä saadut tiedot alakohtaisesta yhteistyöstä eivät ole tyydyttäviä, ja pyytää komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet – perustamalla mekanismeja, joilla lisätään avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja tuensaajien osallistumista varsinkin pienimuotoista kalastusta harjoittavissa yhteisöissä, ja tarvittaessa tarkistamalla ja lisäämällä sopimuksen alakohtaista tukea sekä etsimällä parempia ja erilaisia keinoja lisätä tämän tuen käyttöastetta – jotta käännetään viime vuosikymmenten aikana todettu suuntaus vastakkaiseksi;

| 2. | muistuttaa, että sopimuksella olisi edistettävä tehokkaasti Guinea-Bissaun kalastusalan aitoa kestävämpää kehitystä sekä alaan liittyvää teollisuutta ja toimintoja varsinkin pienimuotoisessa kalastuksessa, joka vaikuttaa suuresti elintarviketurvaan ja paikallisiin elinkeinoihin lisäämällä lisäarvoa, joka jää Guinea-Bissauhun maan luonnonvarojen hyödyntämisen ansiosta; panee merkille viime vuosien positiiviset edistysaskeleet, mutta katsoo, että tarvitaan määrätietoisia ja pysyviä toimia, jotta voidaan saada aikaan näkyviä tuloksia; uskoo, että alat, joita tuetaan varsinkin teknisellä tuella, voisivat sisältää institutionaalisten valmiuksien kehittämistä, kalastusalan ammattilaisten koulutusta, kumppanuuksia pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien kanssa ja vahvempaa keskittymistä miesten ja naisten tasa-arvopolitiikkoihin, jotta tunnustetaan naisten rooli (muun muassa kalan jakelussa ja kaupan pitämisessä, varastoinnissa ja ensivaiheen jalostuksessa) ja hyödynnetään sitä; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että sopimuksella olisi edistettävä tehokkaasti Guinea-Bissaun kalastusalan aitoa kestävämpää kehitystä sekä alaan liittyvää teollisuutta ja toimintoja varsinkin pienimuotoisessa kalastuksessa, joka vaikuttaa suuresti elintarviketurvaan ja paikallisiin elinkeinoihin lisäämällä lisäarvoa, joka jää Guinea-Bissauhun maan luonnonvarojen hyödyntämisen ansiosta; panee merkille viime vuosien positiiviset edistysaskeleet, mutta katsoo, että tarvitaan määrätietoisia ja pysyviä toimia, jotta voidaan saada aikaan näkyviä tuloksia; uskoo, että alat, joita tuetaan varsinkin teknisellä tuella, voisivat sisältää institutionaalisten valmiuksien kehittämistä, kalastusalan ammattilaisten koulutusta, kumppanuuksia pienimuotoista kalastusta harjoittavien kalastajien kanssa ja vahvempaa keskittymistä miesten ja naisten tasa-arvopolitiikkoihin, jotta tunnustetaan naisten rooli (muun muassa kalan jakelussa ja kaupan pitämisessä, varastoinnissa ja ensivaiheen jalostuksessa) ja hyödynnetään sitä;

| 3. | katsoo, että pöytäkirjassa säädettyä mahdollisuutta paikallisten kalastajien työllistämiseen EU:n aluksilla olisi hyödynnettävä täysimääräisesti; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että pöytäkirjassa säädettyä mahdollisuutta paikallisten kalastajien työllistämiseen EU:n aluksilla olisi hyödynnettävä täysimääräisesti;

| 4. | katsoo, että olisi tehostettava toimia, joilla estetään laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä muun muassa parantamalla seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja hyödyntämällä laaja-alaisesti satelliitteihin perustuvia alusten seurantajärjestelmiä, lokikirjoja ja tarkastajia sekä panemalla täytäntöön alueellisten kalastusjärjestöjen päätökset; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että olisi tehostettava toimia, joilla estetään laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä muun muassa parantamalla seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja hyödyntämällä laaja-alaisesti satelliitteihin perustuvia alusten seurantajärjestelmiä, lokikirjoja ja tarkastajia sekä panemalla täytäntöön alueellisten kalastusjärjestöjen päätökset;

| 5. | katsoo, että kalastussopimusten nojalla tarjottu alakohtainen tuki on nivellettävä paremmin etenkin Euroopan kehitysrahastosta (EKR) saatavilla olevien kehitystyön välineiden kanssa; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että kalastussopimusten nojalla tarjottu alakohtainen tuki on nivellettävä paremmin etenkin Euroopan kehitysrahastosta (EKR) saatavilla olevien kehitystyön välineiden kanssa;

| 6. | vaatii komissiota toteutetuista toimista huolimatta tukemaan Guinea-Bissaun viranomaisia kalastuksen tarkastus- ja valvontajärjestelmän parantamisessa Guinea-Bissaun vesillä siten, että tehostetaan LIS-kalastuksen torjuntaa; |
| --- | --- |

6.

vaatii komissiota toteutetuista toimista huolimatta tukemaan Guinea-Bissaun viranomaisia kalastuksen tarkastus- ja valvontajärjestelmän parantamisessa Guinea-Bissaun vesillä siten, että tehostetaan LIS-kalastuksen torjuntaa;

| 7. | painottaa, että tähän sopimukseen sisältyy syrjimättömyyslauseke; on tyytyväinen, että Guinea-Bissau on julkistanut neuvottelujen yhteydessä kolmansien maiden kanssa tekemänsä kalastussopimukset ja että niihin voidaan tutustua; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti näiden sopimusten ja kalastustoiminnan kehittymistä Guinea-Bissaun vesillä; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että tähän sopimukseen sisältyy syrjimättömyyslauseke; on tyytyväinen, että Guinea-Bissau on julkistanut neuvottelujen yhteydessä kolmansien maiden kanssa tekemänsä kalastussopimukset ja että niihin voidaan tutustua; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti näiden sopimusten ja kalastustoiminnan kehittymistä Guinea-Bissaun vesillä;

| 8. | pitää toivottavana kaikkia saaliita (kohdesaaliita ja sivusaaliita) koskevien tietojen määrän ja luotettavuuden sekä yleensä kalavarojen suojelun tilan parantamista, jotta sopimuksen vaikutusta meriekosysteemiin voidaan mitata tarkemmin; uskoo, että Guinea-Bissauta olisi autettava kehittämään omia keinojaan näiden tietojen hankkimiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan sopimuksen soveltamista käsittelevien seurantaorganisaatioiden, muun muassa tieteellisen sekakomitean, toiminnan säännöllisyyden ja avoimuuden; |
| --- | --- |

8.

pitää toivottavana kaikkia saaliita (kohdesaaliita ja sivusaaliita) koskevien tietojen määrän ja luotettavuuden sekä yleensä kalavarojen suojelun tilan parantamista, jotta sopimuksen vaikutusta meriekosysteemiin voidaan mitata tarkemmin; uskoo, että Guinea-Bissauta olisi autettava kehittämään omia keinojaan näiden tietojen hankkimiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan sopimuksen soveltamista käsittelevien seurantaorganisaatioiden, muun muassa tieteellisen sekakomitean, toiminnan säännöllisyyden ja avoimuuden;

| 9. | pyytää komissiota toimittamaan parlamentille sopimuksen 9 artiklassa määrätyn sekakomitean kokousten pöytäkirjat ja päätelmät, pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitetun monivuotisen alakohtaisen ohjelman ja asiaankuuluvien vuosittaisten arviointien tulokset sekä uuden pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettujen kokousten pöytäkirjat ja päätelmät; pyytää sitä myös helpottamaan parlamentin edustajien osallistumista sekakomitean kokouksiin tarkkailijoina ja edistämään Guinea-Bissaun osallistumista kalastusyhteisöihin; pyytää lisäksi laatimaan parlamentille ja neuvostolle uuden pöytäkirjan viimeisen voimassaolovuoden aikana ja ennen sen uusimista koskevien neuvotteluiden aloittamista täydellisen kertomuksen pöytäkirjan täytäntöönpanosta rajoittamatta tarpeettomasti mahdollisuutta saada tutustua tähän asiakirjaan; |
| --- | --- |

9.

pyytää komissiota toimittamaan parlamentille sopimuksen 9 artiklassa määrätyn sekakomitean kokousten pöytäkirjat ja päätelmät, pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitetun monivuotisen alakohtaisen ohjelman ja asiaankuuluvien vuosittaisten arviointien tulokset sekä uuden pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettujen kokousten pöytäkirjat ja päätelmät; pyytää sitä myös helpottamaan parlamentin edustajien osallistumista sekakomitean kokouksiin tarkkailijoina ja edistämään Guinea-Bissaun osallistumista kalastusyhteisöihin; pyytää lisäksi laatimaan parlamentille ja neuvostolle uuden pöytäkirjan viimeisen voimassaolovuoden aikana ja ennen sen uusimista koskevien neuvotteluiden aloittamista täydellisen kertomuksen pöytäkirjan täytäntöönpanosta rajoittamatta tarpeettomasti mahdollisuutta saada tutustua tähän asiakirjaan;

| 10. | katsoo, että komission olisi pyrittävä sisällyttämään pöytäkirjan 3 artiklassa säädettyyn monivuotiseen alakohtaiseen ohjelmaan tavoitteita, jotka johtavat paikallisen kalastuksen, erityisesti pienimuotoisen kalastuksen, ja kalanjalostusteollisuuden todelliseen kehitykseen, muun muassa lisäämällä purkamista Guinea-Bissaussa, ja myös muun taloudellisen toiminnan ja kumppanuuksien kehitykseen kalatalousalalla; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että komission olisi pyrittävä sisällyttämään pöytäkirjan 3 artiklassa säädettyyn monivuotiseen alakohtaiseen ohjelmaan tavoitteita, jotka johtavat paikallisen kalastuksen, erityisesti pienimuotoisen kalastuksen, ja kalanjalostusteollisuuden todelliseen kehitykseen, muun muassa lisäämällä purkamista Guinea-Bissaussa, ja myös muun taloudellisen toiminnan ja kumppanuuksien kehitykseen kalatalousalalla;

| 11. | katsoo, että kumppanuussopimuksessa määrätyn sekakomitean olisi varmistettava, että nykyisessä pöytäkirjassa määrättyjen mekanismien luotettavuus on kiistaton, sillä korruptiota saattaa esiintyä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että kumppanuussopimuksessa määrätyn sekakomitean olisi varmistettava, että nykyisessä pöytäkirjassa määrättyjen mekanismien luotettavuus on kiistaton, sillä korruptiota saattaa esiintyä;

| 12. | kehottaa komissiota ja neuvostoa antamaan toimivaltansa rajoissa parlamentille välittömästi kaikki tiedot kaikissa uuteen pöytäkirjaan ja sen uusimiseen liittyvän menettelyn vaiheissa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja neuvostoa antamaan toimivaltansa rajoissa parlamentille välittömästi kaikki tiedot kaikissa uuteen pöytäkirjaan ja sen uusimiseen liittyvän menettelyn vaiheissa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti;

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 72 E, 11.3.2014, s. 21.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0298.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/118

---

P8_TA(2015)0301

Kalastuskumppanuussopimus Kap Verden kanssa: kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

(2017/C 316/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15848/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15848/2014),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyksi Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan väliseksi pöytäkirjaksi (15849/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyksi Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan väliseksi pöytäkirjaksi (15849/2014),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0003/2015),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2014 Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/948/EU (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2014 Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/948/EU (1),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (2) esityksestä neuvoston päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (2) esityksestä neuvoston päätökseksi,

| — | ottaa huomioon aikaisemmasta pöytäkirjasta tehdyn arvion ja analyysin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmasta pöytäkirjasta tehdyn arvion ja analyysin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0200/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0200/2015),

| A. | toteaa, että pöytäkirjan yleisenä tavoitteena on vahvistaa yhteistyötä Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välillä ja luoda kumppanuuspuitteet kestävän kalastuksen politiikan kehittämiselle ja Kap Verden tasavallan kalastusalueen kalavarojen vastuuntuntoiselle hyödyntämiselle kummankin osapuolen edun mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että pöytäkirjan yleisenä tavoitteena on vahvistaa yhteistyötä Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välillä ja luoda kumppanuuspuitteet kestävän kalastuksen politiikan kehittämiselle ja Kap Verden tasavallan kalastusalueen kalavarojen vastuuntuntoiselle hyödyntämiselle kummankin osapuolen edun mukaisesti;

| B. | toteaa, että pöytäkirjassa osapuolet sopivat tiukan seurantamenettelyn täytäntöönpanosta, jotta voidaan varmistaa näiden kalavarojen kestävä hyödyntäminen; toteaa, että tämä menettely perustuu erityisesti neljästi vuodessa tapahtuvaan pyydettyjä haita koskevien tietojen vaihtoon; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että pöytäkirjassa osapuolet sopivat tiukan seurantamenettelyn täytäntöönpanosta, jotta voidaan varmistaa näiden kalavarojen kestävä hyödyntäminen; toteaa, että tämä menettely perustuu erityisesti neljästi vuodessa tapahtuvaan pyydettyjä haita koskevien tietojen vaihtoon;

| C. | toteaa, että molemmat osapuolet sitoutuivat noudattamaan täysimääräisesti Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) kaikkia suosituksia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että molemmat osapuolet sitoutuivat noudattamaan täysimääräisesti Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) kaikkia suosituksia;

| D. | toteaa, että ICCAT ja tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) määritteli hailajit terveeksi kalakannaksi, kuten tämän pöytäkirjan molempien osapuolten tieteellisessä kokouksessa vahvistettiin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että ICCAT ja tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) määritteli hailajit terveeksi kalakannaksi, kuten tämän pöytäkirjan molempien osapuolten tieteellisessä kokouksessa vahvistettiin;

| E. | toteaa, että uusi seurantajärjestelmä, joka on yhdistetty haisaaliiden 30 ja 40 prosentin raja-arvoihin, käynnistää lisätoimia, ja katsoo, että tämä on todella askel oikeaan suuntaan; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että uusi seurantajärjestelmä, joka on yhdistetty haisaaliiden 30 ja 40 prosentin raja-arvoihin, käynnistää lisätoimia, ja katsoo, että tämä on todella askel oikeaan suuntaan;

| F. | toteaa, että alakohtaisen tuen täytäntöönpano on viivästynyt; toteaa, että toteutuksen taso on tyydyttävä, vaikka onkin vaikeaa määritellä Euroopan alakohtaisen tuen vaikutusta verrattuna muihin toimiin, joita muiden kehityskumppanien tukiohjelmien piirissä on pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että alakohtaisen tuen täytäntöönpano on viivästynyt; toteaa, että toteutuksen taso on tyydyttävä, vaikka onkin vaikeaa määritellä Euroopan alakohtaisen tuen vaikutusta verrattuna muihin toimiin, joita muiden kehityskumppanien tukiohjelmien piirissä on pantu täytäntöön;

| G. | katsoo, että on otettava käyttöön interventiologiikkaan perustuva kehys, jolla ohjataan ja standardoidaan pöytäkirjan arviointia entistä paremmin; toteaa, että tämä olisi toteutettava erityisesti alakohtainen tuki huomioon ottaen; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että on otettava käyttöön interventiologiikkaan perustuva kehys, jolla ohjataan ja standardoidaan pöytäkirjan arviointia entistä paremmin; toteaa, että tämä olisi toteutettava erityisesti alakohtainen tuki huomioon ottaen;

| 1. | katsoo, että tämä uusi Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välinen kalastuspöytäkirja, joka hyväksyttiin uuden yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) kestävyyttä parantavien toimenpiteiden mukaisesti, on myönteinen sekä ympäristön kannalta että sosioekonomisesta näkökulmasta katsottuna; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että tämä uusi Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välinen kalastuspöytäkirja, joka hyväksyttiin uuden yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) kestävyyttä parantavien toimenpiteiden mukaisesti, on myönteinen sekä ympäristön kannalta että sosioekonomisesta näkökulmasta katsottuna;

| 2. | pyytää komissiota toimittamaan parlamentille kalastuskumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitetun sekakomitean kokousten pöytäkirjat ja johtopäätökset ja monivuotisen alakohtaisen ohjelman, johon viitataan uuden pöytäkirjan 3 artiklassa; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota toimittamaan parlamentille kalastuskumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitetun sekakomitean kokousten pöytäkirjat ja johtopäätökset ja monivuotisen alakohtaisen ohjelman, johon viitataan uuden pöytäkirjan 3 artiklassa;

| 3. | pyytää komissiota antamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle pöytäkirjan viimeisen voimassaolovuoden aikana ja ennen sen uudistamista koskevien neuvotteluiden aloittamista täydellisen kertomuksen pöytäkirjan täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle pöytäkirjan viimeisen voimassaolovuoden aikana ja ennen sen uudistamista koskevien neuvotteluiden aloittamista täydellisen kertomuksen pöytäkirjan täytäntöönpanosta;

| 4. | korostaa olevansa huolissaan siitä, että edellisen pöytäkirjan viimeisten voimassaolovuosien aikana hailajien saaliit kasvoivat huomattavasti; kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille kaikista sekakomitean toimista, jotka on toteutettu vastauksena kriittiselle tieteeseen perustuvaan tutkimukseen, joka toteutetaan pöytäkirjan liitteen 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti, jotta saadaan takeet siitä, että tätä kalastusta harjoitetaan kestävästi ja vastuullisesti; korostaa, että parlamentille olisi myös ilmoitettava haikannoista saaduista tiedoista; |
| --- | --- |

4.

korostaa olevansa huolissaan siitä, että edellisen pöytäkirjan viimeisten voimassaolovuosien aikana hailajien saaliit kasvoivat huomattavasti; kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille kaikista sekakomitean toimista, jotka on toteutettu vastauksena kriittiselle tieteeseen perustuvaan tutkimukseen, joka toteutetaan pöytäkirjan liitteen 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti, jotta saadaan takeet siitä, että tätä kalastusta harjoitetaan kestävästi ja vastuullisesti; korostaa, että parlamentille olisi myös ilmoitettava haikannoista saaduista tiedoista;

| 5. | kehottaa komissiota ja neuvostoa antamaan toimivaltansa rajoissa parlamentille välittömästi kaikki tiedot kaikissa uuteen pöytäkirjaan ja sen uusimiseen liittyvän menettelyn vaiheissa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota ja neuvostoa antamaan toimivaltansa rajoissa parlamentille välittömästi kaikki tiedot kaikissa uuteen pöytäkirjaan ja sen uusimiseen liittyvän menettelyn vaiheissa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti;

| 6. | pyytää komissiota arvioimaan, ovatko tämän pöytäkirjan määräysten nojalla kalastavat alukset noudattaneet ilmoittamista koskevia asianmukaisia vaatimuksia; |
| --- | --- |

6.

pyytää komissiota arvioimaan, ovatko tämän pöytäkirjan määräysten nojalla kalastavat alukset noudattaneet ilmoittamista koskevia asianmukaisia vaatimuksia;

| 7. | pyytää komissiota tiedottamaan parlamentille vuosittain Kap Verden muista kansainvälisistä sopimuksista, jotta parlamentti voi seurata kaikkea alueen kalastustoimintaa, mukaan luettuna myös Euroopan kalastuspolitiikan vastaisia toimia, kuten hainevien irrottamista; |
| --- | --- |

7.

pyytää komissiota tiedottamaan parlamentille vuosittain Kap Verden muista kansainvälisistä sopimuksista, jotta parlamentti voi seurata kaikkea alueen kalastustoimintaa, mukaan luettuna myös Euroopan kalastuspolitiikan vastaisia toimia, kuten hainevien irrottamista;

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kap Verden tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kap Verden tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 369, 24.12.2014, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0300.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/120

---

P8_TA(2015)0304

Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamista koskeva pöytäkirja (sopimus kaupan helpottamisesta) (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

(2017/C 316/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06040/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06040/2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0077/2015),

| — | ottaa huomioon 21. marraskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelman tilasta ja Maailman kauppajärjestön (WTO) yhdeksännen ministerikokouksen valmisteluista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2013 antamansa päätöslauselman Dohan kehitysohjelman tilasta ja Maailman kauppajärjestön (WTO) yhdeksännen ministerikokouksen valmisteluista (1),

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman alueellisesta yhdentymisestä ja tullitoiminnan nykyaikaistamisesta AKT-valtioiden kestävää kehitystä varten yhteistyössä EU:n kanssa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman alueellisesta yhdentymisestä ja tullitoiminnan nykyaikaistamisesta AKT-valtioiden kestävää kehitystä varten yhteistyössä EU:n kanssa (2),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus vuoden 2015 jälkeen” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus vuoden 2015 jälkeen” (3),

| — | ottaa huomioon Indonesiassa joulukuussa 2013 pidetyn yhdeksännen WTO:n ministerikokouksen tulokset ja siellä tehdyn sopimuksen kaupan helpottamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Indonesiassa joulukuussa 2013 pidetyn yhdeksännen WTO:n ministerikokouksen tulokset ja siellä tehdyn sopimuksen kaupan helpottamisesta (4),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 annetun Maailman kauppajärjestön yleisneuvoston lausunnon (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 annetun Maailman kauppajärjestön yleisneuvoston lausunnon (5),

| — | ottaa huomioon kaupan helpottamista koskevasta sopimuksesta helmikuussa 2014 annetun OECD:n raportin ”The WTO Trade Facilitation Agreement – Potential Impact on Trade Costs”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaupan helpottamista koskevasta sopimuksesta helmikuussa 2014 annetun OECD:n raportin ”The WTO Trade Facilitation Agreement – Potential Impact on Trade Costs”,

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (6) esityksestä neuvoston päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (6) esityksestä neuvoston päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0238/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0238/2015),

| A. | toteaa, että kaupan helpottaminen on ensisijaisesti kansallisten viranomaisten tehtävä, mutta monilla aloilla monenkeskinen yhteistyö voi epäilemättä lisätä hyötyjä ja alentaa kustannuksia; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että kaupan helpottaminen on ensisijaisesti kansallisten viranomaisten tehtävä, mutta monilla aloilla monenkeskinen yhteistyö voi epäilemättä lisätä hyötyjä ja alentaa kustannuksia;

| B. | toteaa, että WTO:n jäsenistä kahden kolmasosan on ratifioitava kaupan helpottamista koskeva sopimus, ennen kuin se voi tulla voimaan; kehottaa tämän vuoksi kaikkia WTO:n jäseniä tekemään parhaansa varmistaakseen sopimuksen voimaantulon mahdollisimman nopeasti ja ennen Nairobissa joulukuussa 2015 järjestettävää kymmenettä ministerikokousta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että WTO:n jäsenistä kahden kolmasosan on ratifioitava kaupan helpottamista koskeva sopimus, ennen kuin se voi tulla voimaan; kehottaa tämän vuoksi kaikkia WTO:n jäseniä tekemään parhaansa varmistaakseen sopimuksen voimaantulon mahdollisimman nopeasti ja ennen Nairobissa joulukuussa 2015 järjestettävää kymmenettä ministerikokousta;

| C. | toteaa, että jotkut suurista kehittyvistä talouksista, kuten Kiina, Brasilia ja Intia, eivät pyydä teknistä tukea; pitää tätä tervetulleena, koska se on osoitus siitä, että käytettävissä oleva tuki menee sitä todella tarvitseville; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että jotkut suurista kehittyvistä talouksista, kuten Kiina, Brasilia ja Intia, eivät pyydä teknistä tukea; pitää tätä tervetulleena, koska se on osoitus siitä, että käytettävissä oleva tuki menee sitä todella tarvitseville;

| D. | ottaa huomioon, että EU työskentelee aktiivisesti varmistaakseen eri toimintapolitiikkojensa (kauppa, yhteistyö, humanitaarinen apu jne.) johdonmukaisuuden; katsoo, että toimintapolitiikkojen olisi oltava monialaisia ja niitä olisi arvioitava vaikutustenarviointien perusteella; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU työskentelee aktiivisesti varmistaakseen eri toimintapolitiikkojensa (kauppa, yhteistyö, humanitaarinen apu jne.) johdonmukaisuuden; katsoo, että toimintapolitiikkojen olisi oltava monialaisia ja niitä olisi arvioitava vaikutustenarviointien perusteella;

| E. | toteaa, että EU on sitoutunut edistämään vapaata, oikeudenmukaista ja avointa kauppaa, joka on tasapainoista ja hyödyttää kaikkia; toteaa, että WTO muodostaa luonnolliset puitteet näiden periaatteiden jatkamiselle ja vahvistamiselle; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että EU on sitoutunut edistämään vapaata, oikeudenmukaista ja avointa kauppaa, joka on tasapainoista ja hyödyttää kaikkia; toteaa, että WTO muodostaa luonnolliset puitteet näiden periaatteiden jatkamiselle ja vahvistamiselle;

| F. | toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat yksi suurimmista avunantajista maailmassa; toteaa, että rahoitusapu kaupan helpottamista koskevan sopimuksen täytäntöönpanolle on toimenpide, joka kuuluu kauppaa tukevan avun aloitteeseen ja jolla ei pitäisi olla vaikutusta monivuotisen rahoituskehyksen osuuteen virallisesta kehitysavusta; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat yksi suurimmista avunantajista maailmassa; toteaa, että rahoitusapu kaupan helpottamista koskevan sopimuksen täytäntöönpanolle on toimenpide, joka kuuluu kauppaa tukevan avun aloitteeseen ja jolla ei pitäisi olla vaikutusta monivuotisen rahoituskehyksen osuuteen virallisesta kehitysavusta;

| 1. | suhtautuu myönteisesti joulukuussa 2013 pidettyyn yhdeksänteen WTO:n ministerikokoukseen, jossa 160 WTO:n jäsentä kävi neuvotteluja kaupan helpottamista koskevasta sopimuksesta; katsoo, että kaupan helpottamista koskeva sopimus on tärkeä virstanpylväs, koska se on ensimmäinen monenkeskinen sopimus, joka on tehty sen jälkeen, kun WTO perustettiin vuonna 1995, ja se luo mallin tullin nykyaikaistamiselle WTO:n 161 jäsenen keskuudessa; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti joulukuussa 2013 pidettyyn yhdeksänteen WTO:n ministerikokoukseen, jossa 160 WTO:n jäsentä kävi neuvotteluja kaupan helpottamista koskevasta sopimuksesta; katsoo, että kaupan helpottamista koskeva sopimus on tärkeä virstanpylväs, koska se on ensimmäinen monenkeskinen sopimus, joka on tehty sen jälkeen, kun WTO perustettiin vuonna 1995, ja se luo mallin tullin nykyaikaistamiselle WTO:n 161 jäsenen keskuudessa;

| 2. | korostaa, että EU kannattaa edelleen, että kaikki WTO:n jäsenet panevat täysimääräisesti ja tarkasti täytäntöön Balin paketin päätökset, mikä mahdollistaisi sen, että huomio voidaan suunnata Dohan kehitysohjelman mukaisten neuvottelujen onnistuneeseen päätökseen saattamiseen; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että EU kannattaa edelleen, että kaikki WTO:n jäsenet panevat täysimääräisesti ja tarkasti täytäntöön Balin paketin päätökset, mikä mahdollistaisi sen, että huomio voidaan suunnata Dohan kehitysohjelman mukaisten neuvottelujen onnistuneeseen päätökseen saattamiseen;

| 3. | panee merkille hyödyt, joita tämän sopimuksen täytäntöönpano tuo kehitysmaille, kun se auttaa luomaan suotuisamman liiketoimintaympäristön erityisesti pk-yrityksille; korostaa erityisesti, että sopimuksen pitäisi vähentää markkinoille pääsyn edellytyksiin liittyvää epävarmuutta ja kaupan kustannuksia 12,5–17,5 prosenttia (esimerkiksi OECD:n tekemien arvioiden mukaan), jos se pannaan täysin täytäntöön, jolloin kuluttajien saatavilla on suurempi ja edullisempi tuotevalikoima ja yritykset saavat mahdollisuuden päästä uusille markkinoille ja parantaa kilpailukykyään lisäämällä tehokkuutta ja vähentämällä tarpeetonta byrokratiaa ja siihen liittyviä kustannuksia; |
| --- | --- |

3.

panee merkille hyödyt, joita tämän sopimuksen täytäntöönpano tuo kehitysmaille, kun se auttaa luomaan suotuisamman liiketoimintaympäristön erityisesti pk-yrityksille; korostaa erityisesti, että sopimuksen pitäisi vähentää markkinoille pääsyn edellytyksiin liittyvää epävarmuutta ja kaupan kustannuksia 12,5–17,5 prosenttia (esimerkiksi OECD:n tekemien arvioiden mukaan), jos se pannaan täysin täytäntöön, jolloin kuluttajien saatavilla on suurempi ja edullisempi tuotevalikoima ja yritykset saavat mahdollisuuden päästä uusille markkinoille ja parantaa kilpailukykyään lisäämällä tehokkuutta ja vähentämällä tarpeetonta byrokratiaa ja siihen liittyviä kustannuksia;

| 4. | korostaa, että varsinkin kehitysmaissa sopimuksen täytäntöönpano johtaa kaupankäyntiin liittyvien menettelyjen yhdenmukaistamiseen ja yksinkertaistamiseen; korostaa, että sopimus voi auttaa kehittämään uusia mahdollisuuksia innovatiivisten teknologioiden ja sähköisten järjestelmien, kuten sähköisten maksujärjestelmien, kansallisten kauppaportaalien sekä yhden luukun järjestelmien, käytön yleistymiseen; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että varsinkin kehitysmaissa sopimuksen täytäntöönpano johtaa kaupankäyntiin liittyvien menettelyjen yhdenmukaistamiseen ja yksinkertaistamiseen; korostaa, että sopimus voi auttaa kehittämään uusia mahdollisuuksia innovatiivisten teknologioiden ja sähköisten järjestelmien, kuten sähköisten maksujärjestelmien, kansallisten kauppaportaalien sekä yhden luukun järjestelmien, käytön yleistymiseen;

| 5. | kehottaa kaikkia WTO:n jäseniä pyrkimään viipymättä löytämään ratkaisun Balin paketin täytäntöönpanoon kaikilta osin, mukaan luettuna kauppaa vääristävien tukien vähentäminen, jotta Dohan kehitysohjelma voidaan saattaa päätökseen ennen kymmenennen ministerikokouksen järjestämistä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kaikkia WTO:n jäseniä pyrkimään viipymättä löytämään ratkaisun Balin paketin täytäntöönpanoon kaikilta osin, mukaan luettuna kauppaa vääristävien tukien vähentäminen, jotta Dohan kehitysohjelma voidaan saattaa päätökseen ennen kymmenennen ministerikokouksen järjestämistä;

| 6. | korostaa tämän sopimuksen merkitystä kehityksen kannalta ottaen huomioon, että sovellettavan erityis- ja erilliskohtelun nojalla kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat voivat päättää, milloin eri määräykset pannaan täytäntöön ja mitkä niistä edellyttävät teknistä tukea; |
| --- | --- |

6.

korostaa tämän sopimuksen merkitystä kehityksen kannalta ottaen huomioon, että sovellettavan erityis- ja erilliskohtelun nojalla kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat voivat päättää, milloin eri määräykset pannaan täytäntöön ja mitkä niistä edellyttävät teknistä tukea;

| 7. | korostaa, että sopimuksen täytäntöönpanoaste ja täytäntöönpanon ajoitus määrittävät sopimuksesta saatavat hyödyt; katsoo, että kaikki allekirjoittajat hyötyvät eniten, jos saavutetaan täydellinen ja kirjaimellinen täytäntöönpano, jossa otetaan huomioon kehitysmaiden painopisteet ja huolenaiheet Dohan kehitysohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että sopimuksen täytäntöönpanoaste ja täytäntöönpanon ajoitus määrittävät sopimuksesta saatavat hyödyt; katsoo, että kaikki allekirjoittajat hyötyvät eniten, jos saavutetaan täydellinen ja kirjaimellinen täytäntöönpano, jossa otetaan huomioon kehitysmaiden painopisteet ja huolenaiheet Dohan kehitysohjelman puitteissa;

| 8. | korostaa, että sopimukseen sisältyy sitovia määräyksiä ja ei-sitovia suuntaviivoja; kehottaa kaikkia WTO:n jäseniä tekemään kaikkensa sekä sitovien määräysten että suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi, jotta kaupan kustannuksia voidaan alentaa mahdollisimman paljon; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että sopimukseen sisältyy sitovia määräyksiä ja ei-sitovia suuntaviivoja; kehottaa kaikkia WTO:n jäseniä tekemään kaikkensa sekä sitovien määräysten että suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi, jotta kaupan kustannuksia voidaan alentaa mahdollisimman paljon;

| 9. | korostaa, että jotkin sopimuksen alaiset, erityisesti avoimuuteen sekä tullimaksujen automaattiseen kirjaukseen ja maksamiseen liittyvät vaatimukset voivat olla tehokas keino torjua korruptiota maiden rajoilla; kehottaa parempaan tulliviranomaisten väliseen yhteistyöhön, ja korostaa, että suurempi avoimuus johtaa parempaan turvallisuuteen ja muodostaa voimakkaan kannusteen kaupankäynnin lisäämiselle sen lisäksi, että sillä taataan tehokkaampi tullivalvonta; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että jotkin sopimuksen alaiset, erityisesti avoimuuteen sekä tullimaksujen automaattiseen kirjaukseen ja maksamiseen liittyvät vaatimukset voivat olla tehokas keino torjua korruptiota maiden rajoilla; kehottaa parempaan tulliviranomaisten väliseen yhteistyöhön, ja korostaa, että suurempi avoimuus johtaa parempaan turvallisuuteen ja muodostaa voimakkaan kannusteen kaupankäynnin lisäämiselle sen lisäksi, että sillä taataan tehokkaampi tullivalvonta;

| 10. | kannattaa täysimääräisesti EU:n aloitetta kohdistaa 400 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana kauppaa helpottavien uudistusten tukemiseen ja sellaisiin hankkeisiin kuin kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden tullijärjestelmien parantamiseen; muistuttaa, että tämä rahoitus, josta suurin osa otetaan alueellisten RIP-ohjelmien alueellisen taloudellisen integraation määrärahoista, on osa paljon laajempaa unionin kauppaa tukevan avun aloitetta (3,5 miljardia euroa unionin tukea vuonna 2013), ja pyytää, että Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille annetaan tältä osin säännöllisesti tietoa; |
| --- | --- |

10.

kannattaa täysimääräisesti EU:n aloitetta kohdistaa 400 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana kauppaa helpottavien uudistusten tukemiseen ja sellaisiin hankkeisiin kuin kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden tullijärjestelmien parantamiseen; muistuttaa, että tämä rahoitus, josta suurin osa otetaan alueellisten RIP-ohjelmien alueellisen taloudellisen integraation määrärahoista, on osa paljon laajempaa unionin kauppaa tukevan avun aloitetta (3,5 miljardia euroa unionin tukea vuonna 2013), ja pyytää, että Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille annetaan tältä osin säännöllisesti tietoa;

| 11. | korostaa kuitenkin, että tämä rahoitus olisi sovitettava huolellisesti yhteen UNCTADin, WTO:n ja Maailmanpankin kaltaisilta muilta kansainvälisiltä avunantajilta tulevan rahoituksen kanssa; korostaa, että olisi vältettävä päällekkäisyyttä ja hakijamaita koskevaa liiallista byrokratiaa, koska se voi toimia pelotteena tukea hakeville; |
| --- | --- |

11.

korostaa kuitenkin, että tämä rahoitus olisi sovitettava huolellisesti yhteen UNCTADin, WTO:n ja Maailmanpankin kaltaisilta muilta kansainvälisiltä avunantajilta tulevan rahoituksen kanssa; korostaa, että olisi vältettävä päällekkäisyyttä ja hakijamaita koskevaa liiallista byrokratiaa, koska se voi toimia pelotteena tukea hakeville;

| 12. | kehottaa myös tekemään tiivistä yhteistyötä Maailman tullijärjestön (WCO) kaltaisten asiantuntijajärjestöjen kanssa, koska ne voivat tarjota arvokasta käytännöllistä ja teknistä asiantuntemusta tapauskohtaisesti, mikä edistäisi tämän alan valmiuksien kehittämistä ja tehostamista; korostaa, että etenkin vähiten kehittyneet maat pystyvät hyödyntämään täysimääräisesti sopimuksella luotavia kauppamahdollisuuksia; |
| --- | --- |

12.

kehottaa myös tekemään tiivistä yhteistyötä Maailman tullijärjestön (WCO) kaltaisten asiantuntijajärjestöjen kanssa, koska ne voivat tarjota arvokasta käytännöllistä ja teknistä asiantuntemusta tapauskohtaisesti, mikä edistäisi tämän alan valmiuksien kehittämistä ja tehostamista; korostaa, että etenkin vähiten kehittyneet maat pystyvät hyödyntämään täysimääräisesti sopimuksella luotavia kauppamahdollisuuksia;

| 13. | korostaa tärkeää roolia, joka voi olla kaikkialla maailmassa sijaitsevilla EU:n edustustoilla, jotka voivat työskennellä kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden kanssa kentällä, ja kehottaa näitä edustustoja osallistumaan mahdollisimman laajalti teknisen tuen antamiseen; |
| --- | --- |

13.

korostaa tärkeää roolia, joka voi olla kaikkialla maailmassa sijaitsevilla EU:n edustustoilla, jotka voivat työskennellä kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden kanssa kentällä, ja kehottaa näitä edustustoja osallistumaan mahdollisimman laajalti teknisen tuen antamiseen;

| 14. | kehottaa komissiota tekemään kaikkensa tukeakseen kehitysmaita ja vähiten kehittyneitä maita niiden sitoumusten täytäntöönpanemisessa siten, että otetaan huomioon sopimuksen mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanon edellyttämä joustavuuden tarve; korostaa, että valmiuksien kehittämiseen tarkoitetun rahoituksen olisi oltava vastaanottajalähtöistä ja perustuttava asianmukaisiin tarpeiden arviointeihin; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota tekemään kaikkensa tukeakseen kehitysmaita ja vähiten kehittyneitä maita niiden sitoumusten täytäntöönpanemisessa siten, että otetaan huomioon sopimuksen mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanon edellyttämä joustavuuden tarve; korostaa, että valmiuksien kehittämiseen tarkoitetun rahoituksen olisi oltava vastaanottajalähtöistä ja perustuttava asianmukaisiin tarpeiden arviointeihin;

| 15. | suosittelee, että kansainväliset järjestöt sekä kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden kumppanit tekevät tiivistä yhteistyötä luokkaan C sisältyvien määräysten täytäntöönpanossa, jotta ne voidaan panna täytäntöön mahdollisimman lyhyen ajan kuluessa; |
| --- | --- |

15.

suosittelee, että kansainväliset järjestöt sekä kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden kumppanit tekevät tiivistä yhteistyötä luokkaan C sisältyvien määräysten täytäntöönpanossa, jotta ne voidaan panna täytäntöön mahdollisimman lyhyen ajan kuluessa;

| 16. | on tietoinen siitä, että kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden rajamenettelyiden välillä on edelleenkin suuria eroja ja että huono infrastruktuuri, tehoton tullihallinto, korruptiotapaukset ja liiallinen byrokratia hidastavat kaupankäyntiä; toteaa, että kaupan helpottamista koskevalla sopimuksella ja kaupan vapauttamisprosessilla pyritään samaan tavoitteeseen eli kaupankäynnin kustannusten vähentämiseen taloudellisen toiminnan edistämiseksi; |
| --- | --- |

16.

on tietoinen siitä, että kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden rajamenettelyiden välillä on edelleenkin suuria eroja ja että huono infrastruktuuri, tehoton tullihallinto, korruptiotapaukset ja liiallinen byrokratia hidastavat kaupankäyntiä; toteaa, että kaupan helpottamista koskevalla sopimuksella ja kaupan vapauttamisprosessilla pyritään samaan tavoitteeseen eli kaupankäynnin kustannusten vähentämiseen taloudellisen toiminnan edistämiseksi;

| 17. | muistuttaa, että monelle kehitysmaalle kaupan helpottaminen on tärkein hyöty Dohan kehitysohjelmassa; pitää myönteisinä kattavia määräyksiä, jotka koskevat kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden erityis- ja erilliskohtelua; ehdottaa, että uutta lähestymistapaa, jossa sitoumusten tekeminen ja niiden aikataulutus sopeutetaan maiden valmiuksiin, pidettäisiin uusien sopimusten lähtökohtana; |
| --- | --- |

17.

muistuttaa, että monelle kehitysmaalle kaupan helpottaminen on tärkein hyöty Dohan kehitysohjelmassa; pitää myönteisinä kattavia määräyksiä, jotka koskevat kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden erityis- ja erilliskohtelua; ehdottaa, että uutta lähestymistapaa, jossa sitoumusten tekeminen ja niiden aikataulutus sopeutetaan maiden valmiuksiin, pidettäisiin uusien sopimusten lähtökohtana;

| 18. | toteaa, että yksityisen sektorin asiantuntemuksella voi olla keskeinen rooli kauppaa helpottavien toimenpiteiden edistämisessä sekä avun ja tuen antamisessa sopimuksen täytäntöönpanolle kehitysmaissa; panee merkille suunnitteilla olevan USAID-aloitteen tähän liittyvän julkisen ja yksityisen sektorin yhteenliittymän perustamiseksi; kehottaa komissiota tukemaan yksityisen sektorin osallistumista ja tutkimaan mahdollisuuksia luoda kumppanuuksia Euroopan teollisuudenalojen kanssa sopimuksen täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että yksityisen sektorin asiantuntemuksella voi olla keskeinen rooli kauppaa helpottavien toimenpiteiden edistämisessä sekä avun ja tuen antamisessa sopimuksen täytäntöönpanolle kehitysmaissa; panee merkille suunnitteilla olevan USAID-aloitteen tähän liittyvän julkisen ja yksityisen sektorin yhteenliittymän perustamiseksi; kehottaa komissiota tukemaan yksityisen sektorin osallistumista ja tutkimaan mahdollisuuksia luoda kumppanuuksia Euroopan teollisuudenalojen kanssa sopimuksen täytäntöönpanemiseksi;

| 19. | toteaa, että kauppaa helpottavien uudistusten täytäntöönpanosta koituu laajempaa hyötyä kehitykselle; panee tässä yhteydessä merkille, että tulli voi olla avainasemassa katastrofiaputarviketoimitusten nopeassa liikkumisessa; korostaa, että humanitaariseen katastrofiapuun olisi sovellettava yksinkertaistettuja tulliselvitysmenettelyjä avun toimittamisen nopeuttamiseksi ja lisäksi ne olisi vapautettava tulleista ja veroista; |
| --- | --- |

19.

toteaa, että kauppaa helpottavien uudistusten täytäntöönpanosta koituu laajempaa hyötyä kehitykselle; panee tässä yhteydessä merkille, että tulli voi olla avainasemassa katastrofiaputarviketoimitusten nopeassa liikkumisessa; korostaa, että humanitaariseen katastrofiapuun olisi sovellettava yksinkertaistettuja tulliselvitysmenettelyjä avun toimittamisen nopeuttamiseksi ja lisäksi ne olisi vapautettava tulleista ja veroista;

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja Maailman kauppajärjestölle. |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja Maailman kauppajärjestölle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0511.

(2)  EUVL C 345, 2.10.2014, s. 28.

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 5. helmikuuta 2015 (COM(2015)0044).

(4)  Balin ministerikokouksen julistus (WT/MIN(13)/DEC), Balin ministerikokouksen päätös kaupan helpottamista koskevasta sopimuksesta (WT/MIN(13)/36 tai WT/L/911, 11. joulukuuta 2013). https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balipackage_e.htm

(5)  Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamista koskeva pöytäkirja WT/L/940 28. marraskuuta 2014.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0303.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/124 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/124

---

P8_TA(2015)0307

EU:n politiikkojen urbaani ulottuvuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 EU:n politiikkojen urbaanista ulottuvuudesta (2014/2213(INI))

(2017/C 316/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen XVIII osaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen XVIII osaston,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa ja investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa ja investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2),

| — | ottaa huomioon erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (3),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan kaupunkien toimintaohjelmasta ja sen tulevaisuudesta koheesiopolitiikassa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan kaupunkien toimintaohjelmasta ja sen tulevaisuudesta koheesiopolitiikassa (4),

| — | ottaa huomioon 21. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan seurannasta – kohti eurooppalaista aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintaohjelmaa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan seurannasta – kohti eurooppalaista aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintaohjelmaa (5),

| — | ottaa huomioon 18. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon politiikkojen kaupunkiulottuvuudesta – kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman keskeiset piirteet (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon politiikkojen kaupunkiulottuvuudesta – kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman keskeiset piirteet (COM(2014)0490),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevasta ohjelmasta (REFIT): Tilanne ja näkymät (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevasta ohjelmasta (REFIT): Tilanne ja näkymät (COM(2014)0368),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Älykkäät kaupungit ja yhteisöt – eurooppalainen innovaatiokumppanuus” (C(2012)4701), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Älykkäät kaupungit ja yhteisöt – eurooppalainen innovaatiokumppanuus” (C(2012)4701),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 1998 annetun komission tiedonannon ”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys” (COM(1998)0605), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 1998 annetun komission tiedonannon ”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys” (COM(1998)0605),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 1997 annetun komission tiedonannon ”Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa” (COM(1997)0197), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 1997 annetun komission tiedonannon ”Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa” (COM(1997)0197),

| — | ottaa huomioon komission heinäkuussa 2014 julkaiseman kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen ”Työpaikkoihin ja kasvuun tehtävät investoinnit sekä kehityksen ja hyvän hallintotavan edistäminen EU:n alueilla ja kaupungeissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission heinäkuussa 2014 julkaiseman kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen ”Työpaikkoihin ja kasvuun tehtävät investoinnit sekä kehityksen ja hyvän hallintotavan edistäminen EU:n alueilla ja kaupungeissa”,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 17.–18. helmikuuta 2014 annetun komission kertomuksen ”Huomispäivän kaupungit: investoinnit Eurooppaan”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 17.–18. helmikuuta 2014 annetun komission kertomuksen ”Huomispäivän kaupungit: investoinnit Eurooppaan”,

| — | ottaa huomioon digitaalista tulevaisuutta käsittelevän vuonna 2014 annetun komission kertomuksen ”Digital Futures – a journey into 2050 visions and policy challenges, cities, villages and communities”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon digitaalista tulevaisuutta käsittelevän vuonna 2014 annetun komission kertomuksen ”Digital Futures – a journey into 2050 visions and policy challenges, cities, villages and communities”,

| — | ottaa huomioon Brysselissä lokakuussa 2011 annetun komission kertomuksen ”Huomisen kaupungit – haasteet, visiot, etenemistavat”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä lokakuussa 2011 annetun komission kertomuksen ”Huomisen kaupungit – haasteet, visiot, etenemistavat”,

| — | ottaa huomioon kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta annetun ministereiden julkilausuman, joka hyväksyttiin alueellisesta koheesiosta ja kaupunkiasioista vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa Riiassa 10. kesäkuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta annetun ministereiden julkilausuman, joka hyväksyttiin alueellisesta koheesiosta ja kaupunkiasioista vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa Riiassa 10. kesäkuuta 2015,

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2014 hyväksytyt neuvoston päätelmät taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevasta kuudennesta selonteosta, jossa käsitellään työpaikkoihin ja kasvuun tehtäviä investointeja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2014 hyväksytyt neuvoston päätelmät taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevasta kuudennesta selonteosta, jossa käsitellään työpaikkoihin ja kasvuun tehtäviä investointeja,

| — | ottaa huomioon koheesiopolitiikasta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Ateenassa 24.–25. huhtikuuta 2014 hyväksytyt puheenjohtajan päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon koheesiopolitiikasta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Ateenassa 24.–25. huhtikuuta 2014 hyväksytyt puheenjohtajan päätelmät,

| — | ottaa huomioon koheesiopolitiikasta, alueellisesta ja kaupunkien kehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Poznanissa 24.–25. marraskuuta 2011 hyväksytyt puheenjohtajavaltion Puolan päätelmät EU:n politiikan alueellisesta ulottuvuudesta ja tulevasta koheesiopolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon koheesiopolitiikasta, alueellisesta ja kaupunkien kehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Poznanissa 24.–25. marraskuuta 2011 hyväksytyt puheenjohtajavaltion Puolan päätelmät EU:n politiikan alueellisesta ulottuvuudesta ja tulevasta koheesiopolitiikasta,

| — | ottaa huomioon EU:n alueellisen agendan 2020, joka hyväksyttiin aluesuunnittelusta ja -kehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Gödöllőssä Unkarissa 19. toukokuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n alueellisen agendan 2020, joka hyväksyttiin aluesuunnittelusta ja -kehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Gödöllőssä Unkarissa 19. toukokuuta 2011,

| — | ottaa huomioon Toledossa 22. kesäkuuta 2010 pidetyssä kaupunkikehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn Toledon julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Toledossa 22. kesäkuuta 2010 pidetyssä kaupunkikehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn Toledon julistuksen,

| — | ottaa huomioon Leipzigissa 24.–25. toukokuuta 2007 pidetyssä kaupunkikehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn Leipzigin peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Leipzigissa 24.–25. toukokuuta 2007 pidetyssä kaupunkikehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn Leipzigin peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon ”Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon ”Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa”,

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2015 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta ”Politiikkojen kaupunkiulottuvuus – kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman keskeiset piirteet” (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2015 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta ”Politiikkojen kaupunkiulottuvuus – kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman keskeiset piirteet” (COM(2014)0490),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0218/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0218/2015),

| A. | ottaa huomioon, että vuonna 2014 puolet maailman väestöstä (6) ja 72 prosenttia Euroopan väestöstä asui kaupunkialueilla (7) ja että vuoteen 2050 mennessä noin 80 prosenttia maailman väestöstä asuu kaupunkialueilla (8); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuonna 2014 puolet maailman väestöstä (6) ja 72 prosenttia Euroopan väestöstä asui kaupunkialueilla (7) ja että vuoteen 2050 mennessä noin 80 prosenttia maailman väestöstä asuu kaupunkialueilla (8);

| B. | ottaa huomioon, että toiminnallisiin kaupunkialueisiin EU:ssa sisältyy ainutlaatuinen monikeskuksinen rakenne, joka on muodostunut suurten, keskisuurten ja pienten kaupunkien ja niiden lähialueiden ympärille, ja näin ollen alueet ulottuvat perinteisten hallintorajojen ulkopuolelle ja käsittävät erilaisia alueita, joita yhdistävät taloudelliset, sosiaaliset sekä ympäristöä ja väestörakennetta koskevat haasteet; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että toiminnallisiin kaupunkialueisiin EU:ssa sisältyy ainutlaatuinen monikeskuksinen rakenne, joka on muodostunut suurten, keskisuurten ja pienten kaupunkien ja niiden lähialueiden ympärille, ja näin ollen alueet ulottuvat perinteisten hallintorajojen ulkopuolelle ja käsittävät erilaisia alueita, joita yhdistävät taloudelliset, sosiaaliset sekä ympäristöä ja väestörakennetta koskevat haasteet;

| C. | ottaa huomioon, että kaupungeilla ja toiminnallisilla kaupunkialueilla, kuten metropolialueilla, on tärkeä rooli osallistavassa demokratiassa ja ne ovat myös EU:n talouden keskeisiä pilareita ja työpaikkojen synnyttäjiä, sillä innovaatiot ja uusi taloudellinen toiminta ovat usein lähtöisin kaupungeista; toteaa, että ne muodostavat tästä syystä keskeisen valtin EU:lle sen suhteissa maailman muihin osiin mutta ne ovat myös tärkeitä paikkoja, joissa on välttämätöntä puuttua kasvun ja työllisyyden esteisiin sekä sosiaaliseen syrjäytymiseen (esimerkiksi heikosti koulutettujen nuorten saaminen työmarkkinoille) esteettömyyden puutteeseen ja ympäristön tilan heikkenemiseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kaupungeilla ja toiminnallisilla kaupunkialueilla, kuten metropolialueilla, on tärkeä rooli osallistavassa demokratiassa ja ne ovat myös EU:n talouden keskeisiä pilareita ja työpaikkojen synnyttäjiä, sillä innovaatiot ja uusi taloudellinen toiminta ovat usein lähtöisin kaupungeista; toteaa, että ne muodostavat tästä syystä keskeisen valtin EU:lle sen suhteissa maailman muihin osiin mutta ne ovat myös tärkeitä paikkoja, joissa on välttämätöntä puuttua kasvun ja työllisyyden esteisiin sekä sosiaaliseen syrjäytymiseen (esimerkiksi heikosti koulutettujen nuorten saaminen työmarkkinoille) esteettömyyden puutteeseen ja ympäristön tilan heikkenemiseen;

| D. | ottaa huomioon, että kaupungit ja toiminnalliset kaupunkialueet kuluttavat suurimman osuuden energiasta ja tuottavat suurimman osan kasvihuonekaasupäästöistä EU:ssa; ottaa huomioon, että toiminnallisilla kaupunkialueilla on tärkeä rooli energiatehokkuuden ja energiariippumattomuuden saavuttamisessa sekä kehitettäessä uusia hankkeita (esimerkiksi uudet taloudellisen toiminnan muodot), joilla edistetään kaupunkiliikkuvuutta sekä kilpailukykyisiä ja ympäristöä säästäviä liikennejärjestelmiä ja siten myös kasvua, työllisyyttä, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, terveyttä ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kaupungit ja toiminnalliset kaupunkialueet kuluttavat suurimman osuuden energiasta ja tuottavat suurimman osan kasvihuonekaasupäästöistä EU:ssa; ottaa huomioon, että toiminnallisilla kaupunkialueilla on tärkeä rooli energiatehokkuuden ja energiariippumattomuuden saavuttamisessa sekä kehitettäessä uusia hankkeita (esimerkiksi uudet taloudellisen toiminnan muodot), joilla edistetään kaupunkiliikkuvuutta sekä kilpailukykyisiä ja ympäristöä säästäviä liikennejärjestelmiä ja siten myös kasvua, työllisyyttä, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, terveyttä ja turvallisuutta;

| E. | ottaa huomioon, että joidenkin kaupunkien väestö vanhenee ja vähenee ja niillä on ongelmia tarjoamiensa palvelujen ja julkisten palvelujen laajuuden vuoksi, ja toisten kaupunkien väestö kasvaa, mikä lisää painetta tarjolla olevia palveluja ja julkisia palveluja kohtaan ja pahentaa muita ongelmia, kuten (nuoriso)työttömyyttä, sosiaalista syrjäytymistä, liikenneruuhkia, kaupunkirakenteen hajautumista ja ilman pilaantumista, jotka pidentävät merkittävästi työmatkoihin kuluvaa aikaa ja heikentävät monien eurooppalaisten elämänlaatua; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että joidenkin kaupunkien väestö vanhenee ja vähenee ja niillä on ongelmia tarjoamiensa palvelujen ja julkisten palvelujen laajuuden vuoksi, ja toisten kaupunkien väestö kasvaa, mikä lisää painetta tarjolla olevia palveluja ja julkisia palveluja kohtaan ja pahentaa muita ongelmia, kuten (nuoriso)työttömyyttä, sosiaalista syrjäytymistä, liikenneruuhkia, kaupunkirakenteen hajautumista ja ilman pilaantumista, jotka pidentävät merkittävästi työmatkoihin kuluvaa aikaa ja heikentävät monien eurooppalaisten elämänlaatua;

| F. | ottaa huomioon, että joitakin taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen, ilmastonmuutokseen, liikenteeseen ja väestörakenteen muutokseen liittyviä kaupunkien kohtaamia tärkeimpiä haasteita voidaan torjua ainoastaan kaupunkien ja niitä ympäröivien alueiden kumppanuuksilla; toteaa, että koska alueiden välinen toiminta on viime vuosina laajentunut erityisesti liikenteen ja viestinnän aloilla tapahtuneen kehityksen seurauksena, on tarpeen kehittää välineitä yhteyksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että joitakin taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen, ilmastonmuutokseen, liikenteeseen ja väestörakenteen muutokseen liittyviä kaupunkien kohtaamia tärkeimpiä haasteita voidaan torjua ainoastaan kaupunkien ja niitä ympäröivien alueiden kumppanuuksilla; toteaa, että koska alueiden välinen toiminta on viime vuosina laajentunut erityisesti liikenteen ja viestinnän aloilla tapahtuneen kehityksen seurauksena, on tarpeen kehittää välineitä yhteyksien parantamiseksi;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin poliittisilla aloitteilla on suora tai välillinen vaikutus kaupunkien ja kaupunkipolitiikan kestävään kehitykseen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin poliittisilla aloitteilla on suora tai välillinen vaikutus kaupunkien ja kaupunkipolitiikan kestävään kehitykseen;

| H. | ottaa huomioon, että noin 70 prosenttia Euroopan unionin politiikasta ja lainsäädännöstä pannaan täytäntöön paikallis- ja aluetasolla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että noin 70 prosenttia Euroopan unionin politiikasta ja lainsäädännöstä pannaan täytäntöön paikallis- ja aluetasolla;

| I. | ottaa huomioon, että EU:ssa olisi varmistettava EU:n poliittisten aloitteiden ja tukiohjelmien nykyistä parempi yhteensopivuus hyödyntämällä kaikilta osin yhteistä strategiakehystä (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 II osaston I luvun 10 artikla) ja parantamalla toimintalinjojen, toimijoiden ja hallintotasojen koordinointia, koska EU:n politiikan alakohtainen lähestymistapa voi johtaa toiminnallisten kaupunkialueiden kannalta haitalliseen politiikkaan ja lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:ssa olisi varmistettava EU:n poliittisten aloitteiden ja tukiohjelmien nykyistä parempi yhteensopivuus hyödyntämällä kaikilta osin yhteistä strategiakehystä (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 II osaston I luvun 10 artikla) ja parantamalla toimintalinjojen, toimijoiden ja hallintotasojen koordinointia, koska EU:n politiikan alakohtainen lähestymistapa voi johtaa toiminnallisten kaupunkialueiden kannalta haitalliseen politiikkaan ja lainsäädäntöön;

| J. | ottaa huomioon, että komissio julkaisi vuonna 1997 tiedonannon kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta (9), mutta eurooppalaisten kaupunkien asemasta EU:n poliittisessa päätöksenteossa käytävä keskustelu on edelleen kesken; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio julkaisi vuonna 1997 tiedonannon kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta (9), mutta eurooppalaisten kaupunkien asemasta EU:n poliittisessa päätöksenteossa käytävä keskustelu on edelleen kesken;

| K. | ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmin tukenut komission ehdotusta kaupunkien toimintaohjelman esittelemisestä tulevan kaupunkipolitiikan kehyksenä Euroopan unionin tasolla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmin tukenut komission ehdotusta kaupunkien toimintaohjelman esittelemisestä tulevan kaupunkipolitiikan kehyksenä Euroopan unionin tasolla;

| L. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen määritelmän mukainen toissijaisuusperiaate sekä monitasoinen hallinto, joka perustuu EU:n, jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten yhteensovitettuihin toimiin, ja kumppanuusperiaate ovat olennaisia osia kaiken EU:n politiikan asianmukaisessa täytäntöönpanossa ja että resurssien käyttöä sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten toimivaltaa olisi vahvistettava tämän mukaisesti; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen määritelmän mukainen toissijaisuusperiaate sekä monitasoinen hallinto, joka perustuu EU:n, jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten yhteensovitettuihin toimiin, ja kumppanuusperiaate ovat olennaisia osia kaiken EU:n politiikan asianmukaisessa täytäntöönpanossa ja että resurssien käyttöä sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten toimivaltaa olisi vahvistettava tämän mukaisesti;

| M. | ottaa huomioon, että Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) koskevassa asetuksessa (asetus (EU) N:o 1301/2013) vahvistetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ESIF) kaupunkiulottuvuutta osoittamalla vähintään viisi prosenttia sen rahoitustuesta kestävän kaupunkikehityksen yhdennettyihin toimiin, siirtämällä hallinnollisia tehtäviä kaupunkien viranomaisille ja erityisesti antamalla näille lisää vastuualueita tehtävissä, jotka koskevat ainakin hankkeiden valintaa, luomalla välineitä, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja (ITI) ja yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineitä, ja myöntämällä erityinen talousarvio innovatiivisille toimille, jotta voidaan kokeilla kestävään kaupunkikehitykseen liittyviä uusia ratkaisuja, sekä perustamalla kaupunkikehityksen verkosto; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) koskevassa asetuksessa (asetus (EU) N:o 1301/2013) vahvistetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ESIF) kaupunkiulottuvuutta osoittamalla vähintään viisi prosenttia sen rahoitustuesta kestävän kaupunkikehityksen yhdennettyihin toimiin, siirtämällä hallinnollisia tehtäviä kaupunkien viranomaisille ja erityisesti antamalla näille lisää vastuualueita tehtävissä, jotka koskevat ainakin hankkeiden valintaa, luomalla välineitä, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja (ITI) ja yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineitä, ja myöntämällä erityinen talousarvio innovatiivisille toimille, jotta voidaan kokeilla kestävään kaupunkikehitykseen liittyviä uusia ratkaisuja, sekä perustamalla kaupunkikehityksen verkosto;

| N. | ottaa huomioon, että yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa (asetus (EU) N:o 1303/2013) sekä eurooppalaisissa käytännesäännöissä säädetty kumppanuusperiaate velvoittaa jäsenvaltioita varmistamaan kaupunkien viranomaisten varhaisen osallistamisen Euroopan unionin poliittiseen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa (asetus (EU) N:o 1303/2013) sekä eurooppalaisissa käytännesäännöissä säädetty kumppanuusperiaate velvoittaa jäsenvaltioita varmistamaan kaupunkien viranomaisten varhaisen osallistamisen Euroopan unionin poliittiseen päätöksentekoon;

EU:n politiikkojen urbaani ulottuvuus

| 1. | katsoo, että EU:n politiikan avulla olisi tuettava kaupunkeja ja toiminnallisia kaupunkialueita ja annettava niille mahdollisuus ilmaista ja hyödyntää täysimääräisesti potentiaaliaan talouskasvun, työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden ja kestävän kehityksen edistäjinä; katsoo tästä syystä, että kaupungit ja toiminnalliset kaupunkialueet olisi liitettävä entistä tiiviimmin eurooppalaisen päätöksenteon koko sykliin; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että EU:n politiikan avulla olisi tuettava kaupunkeja ja toiminnallisia kaupunkialueita ja annettava niille mahdollisuus ilmaista ja hyödyntää täysimääräisesti potentiaaliaan talouskasvun, työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden ja kestävän kehityksen edistäjinä; katsoo tästä syystä, että kaupungit ja toiminnalliset kaupunkialueet olisi liitettävä entistä tiiviimmin eurooppalaisen päätöksenteon koko sykliin;

| 2. | pyytää komissiota ja tarvittaessa jäsenvaltioita tekemään ehdotuksen tavoista ottaa käyttöön ennakkovaroitusjärjestelmä mukauttamalla käytössä olevia välineitä ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevan pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti; toteaa, että järjestelmän avulla valtiotasoa alemmat hallintotasot voivat valvoa, onko toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet otettu huomioon, mikä mahdollistaa valtiotasoa alempien hallintotasojen osallistumisen poliittisiin prosesseihin jo varhaisessa vaiheessa, valistuneiden alueellisten kehittämisstrategioiden laatimisen sekä tulevan lainsäädännön nykyistä tehokkaamman täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota ja tarvittaessa jäsenvaltioita tekemään ehdotuksen tavoista ottaa käyttöön ennakkovaroitusjärjestelmä mukauttamalla käytössä olevia välineitä ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskevan pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti; toteaa, että järjestelmän avulla valtiotasoa alemmat hallintotasot voivat valvoa, onko toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet otettu huomioon, mikä mahdollistaa valtiotasoa alempien hallintotasojen osallistumisen poliittisiin prosesseihin jo varhaisessa vaiheessa, valistuneiden alueellisten kehittämisstrategioiden laatimisen sekä tulevan lainsäädännön nykyistä tehokkaamman täytäntöönpanon;

Kohti yhdennettyä Euroopan kaupunkien toimintaohjelmaa

| 3. | pitää myönteisenä komission aloitetta pyrkiä toteuttamaan kaupunkeja koskeva EU:n toimintaohjelma; kannattaa toimintaohjelman perustamista urbaania ulottuvuutta koskevien unionin toimien johdonmukaisena kehyksenä, jonka avulla pyritään sovittamaan paremmin yhteen paikallisia urbaaneja vastauksia EU:n haasteisiin, yhdistämään paremmin toisiinsa alakohtaisia toimia ja hallinnon tasoja, kohdentamaan EU:n varoja nykyistä paremmin keskeisten paikallisten kaupunkeja koskevien haasteiden ratkaisemiseen ja arvioimaan paremmin alakohtaisten toimien alueellista vaikutusta; katsoo, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman olisi erityisesti edistettävä sellaisten hallintoon liittyvien ratkaisujen kehittämistä, joiden avulla voidaan onnistuneesti vastata kaupunkien ja toiminnallisten kaupunkialueiden kestävän ja taloudellisesti ja sosiaalisesti osallistavan kehityksen haasteisiin ja tavoitteisiin; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä komission aloitetta pyrkiä toteuttamaan kaupunkeja koskeva EU:n toimintaohjelma; kannattaa toimintaohjelman perustamista urbaania ulottuvuutta koskevien unionin toimien johdonmukaisena kehyksenä, jonka avulla pyritään sovittamaan paremmin yhteen paikallisia urbaaneja vastauksia EU:n haasteisiin, yhdistämään paremmin toisiinsa alakohtaisia toimia ja hallinnon tasoja, kohdentamaan EU:n varoja nykyistä paremmin keskeisten paikallisten kaupunkeja koskevien haasteiden ratkaisemiseen ja arvioimaan paremmin alakohtaisten toimien alueellista vaikutusta; katsoo, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman olisi erityisesti edistettävä sellaisten hallintoon liittyvien ratkaisujen kehittämistä, joiden avulla voidaan onnistuneesti vastata kaupunkien ja toiminnallisten kaupunkialueiden kestävän ja taloudellisesti ja sosiaalisesti osallistavan kehityksen haasteisiin ja tavoitteisiin;

| 4. | toteaa, että vaikka EU:lla ei ole nimenomaista kaupunkikehitystä koskevaa toimivaltaa, useat eri EU:n aloitteet vaikuttavat suoraan tai välillisesti kaupunkeihin ja toiminnallisiin kaupunkialueisiin; katsoo siksi, että pitkälle kehitetty ja vakiinnutettu kansallinen ja alueellinen kaupunkipolitiikka on kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman ennakkoehto; katsoo, että toimintaohjelmaan olisi sisällyttävä EU:n kaupunkeja ja toiminnallisia kaupunkialueita koskeva strategia, joka pitkällä aikavälillä kehittyisi EU:n kaupunkipolitiikaksi; korostaa, että kaupunki- ja aluekehityksen olisi perustuttava tasapainoiseen alueelliseen organisointiin siten, että kaupunkirakenne on monikeskuksinen EU:n alueellisen toimintasuunnitelman 2020 mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että vaikka EU:lla ei ole nimenomaista kaupunkikehitystä koskevaa toimivaltaa, useat eri EU:n aloitteet vaikuttavat suoraan tai välillisesti kaupunkeihin ja toiminnallisiin kaupunkialueisiin; katsoo siksi, että pitkälle kehitetty ja vakiinnutettu kansallinen ja alueellinen kaupunkipolitiikka on kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman ennakkoehto; katsoo, että toimintaohjelmaan olisi sisällyttävä EU:n kaupunkeja ja toiminnallisia kaupunkialueita koskeva strategia, joka pitkällä aikavälillä kehittyisi EU:n kaupunkipolitiikaksi; korostaa, että kaupunki- ja aluekehityksen olisi perustuttava tasapainoiseen alueelliseen organisointiin siten, että kaupunkirakenne on monikeskuksinen EU:n alueellisen toimintasuunnitelman 2020 mukaisesti;

| 5. | on vakuuttunut, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman on oltava komission, jäsenvaltioiden, paikallisten viranomaisten ja muiden asianomaisten sidosryhmien yhteinen hanke, jossa ne rationalisoivat, koordinoivat ja panevat täytäntöön EU:n politiikan urbaania ulottuvuutta kaupungeissa ja toiminnallisilla kaupunkialueilla ja niiden kanssa käytännöllisen, yhdennetyn ja koordinoidun, mutta samalla joustavan lähestymistavan avulla ottaen huomioon paikalliset alueelliset erityispiirteet sekä kunnioittaen kunkin jäsenvaltion institutionaalista rakennetta; |
| --- | --- |

5.

on vakuuttunut, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman on oltava komission, jäsenvaltioiden, paikallisten viranomaisten ja muiden asianomaisten sidosryhmien yhteinen hanke, jossa ne rationalisoivat, koordinoivat ja panevat täytäntöön EU:n politiikan urbaania ulottuvuutta kaupungeissa ja toiminnallisilla kaupunkialueilla ja niiden kanssa käytännöllisen, yhdennetyn ja koordinoidun, mutta samalla joustavan lähestymistavan avulla ottaen huomioon paikalliset alueelliset erityispiirteet sekä kunnioittaen kunkin jäsenvaltion institutionaalista rakennetta;

| 6. | katsoo, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman olisi oltava täysin EU:n yleisten tavoitteiden ja strategian, erityisesti Eurooppa 2020 -strategian, ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden mukainen; painottaa, että hallinnollisten rajojen merkitys pienenee yritettäessä vastata alueellisiin ja paikallisiin haasteisiin; katsoo tästä syystä, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman olisi oltava osallistava ja siinä olisi selkeästi otettava huomioon EU:n alueellisten yksikköjen monimuotoisuus sekä rajat ylittävät ja maaseutu- ja kaupunkialueiden väliset yhteydet, mukaanlukien palvelut, joita toiminnalliset kaupunkialueet tarjoavat niitä ympäröiville maaseutualueille; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman olisi oltava täysin EU:n yleisten tavoitteiden ja strategian, erityisesti Eurooppa 2020 -strategian, ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden mukainen; painottaa, että hallinnollisten rajojen merkitys pienenee yritettäessä vastata alueellisiin ja paikallisiin haasteisiin; katsoo tästä syystä, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman olisi oltava osallistava ja siinä olisi selkeästi otettava huomioon EU:n alueellisten yksikköjen monimuotoisuus sekä rajat ylittävät ja maaseutu- ja kaupunkialueiden väliset yhteydet, mukaanlukien palvelut, joita toiminnalliset kaupunkialueet tarjoavat niitä ympäröiville maaseutualueille;

| 7. | kehottaa komissiota laatimaan tiedonannon, jossa esitellään yksityiskohtaisesti kaupunkiasioita koskevaan säännöstöön perustuvan kaupunkien toimintaohjelman ominaisuudet ja eri sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kanssa käydyt laajat kuulemiset; kehottaa komissiota sisällyttämään kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman vuotuiseen työohjelmaansa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota laatimaan tiedonannon, jossa esitellään yksityiskohtaisesti kaupunkiasioita koskevaan säännöstöön perustuvan kaupunkien toimintaohjelman ominaisuudet ja eri sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kanssa käydyt laajat kuulemiset; kehottaa komissiota sisällyttämään kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman vuotuiseen työohjelmaansa;

Alueellista kehitystä koskevan yhdennetyn lähestymistavan sisällyttäminen Euroopan unionin päätöksentekoon ja lainsäädäntöön

| 8. | kehottaa komissiota soveltamaan paikkaan perustuvaa yhdennettyä alueellista lähestymistapaa kaupunkialueille tarkoitettuja uusia poliittisia aloitteita valmistellessaan, jotta varmistettaisiin yhdenmukaisuus ja annettaisiin kaupungeille ja toiminnallisille kaupunkialueille mahdollisuus saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian älykkään kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteet muun muassa panemalla täytäntöön unionin yhdennetty lähestymistapa, jolla tuetaan eurooppalaisten kaupunkien älykkäitä ja kestäviä hankkeita ja pyritään edistämään sosiaalista ja taloudellista kehitystä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota soveltamaan paikkaan perustuvaa yhdennettyä alueellista lähestymistapaa kaupunkialueille tarkoitettuja uusia poliittisia aloitteita valmistellessaan, jotta varmistettaisiin yhdenmukaisuus ja annettaisiin kaupungeille ja toiminnallisille kaupunkialueille mahdollisuus saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian älykkään kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteet muun muassa panemalla täytäntöön unionin yhdennetty lähestymistapa, jolla tuetaan eurooppalaisten kaupunkien älykkäitä ja kestäviä hankkeita ja pyritään edistämään sosiaalista ja taloudellista kehitystä;

| 9. | kehottaa komissiota teettämään alueellisen vaikutustenarvioinnin kaupunkiulottuvuudesta sen varmistamiseksi, että kaikki olennaiset EU:n politiikan aloitteet ovat käytännössä toteutettavissa alue- ja paikallistasolla, ja ottamaan huomioon hajautetuilta hallinnon tasoilta saadun palautteen, kun se tekee vaikutustenarviointeja ja laatii uusia toimia (”alhaalta ylöspäin suuntautuva toimintamalli”), sekä varmistamaan, että kaikissa olennaisissa EU:n alakohtaisissa politiikoissa käsitellään asianmukaisesti haasteita, joita kaupungit ja toiminnalliset kaupunkialueet kohtaavat; kehottaa komissiota keskittymään näissä alueellisissa vaikutustenarvioinneissa seuraaviin seikkoihin: tasapainoinen aluekehitys, alueellinen yhdentyminen, hallintonäkökohdat, sääntely, alueellinen täytäntöönpano sekä johdonmukaisuus muiden politiikanalojen tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota teettämään alueellisen vaikutustenarvioinnin kaupunkiulottuvuudesta sen varmistamiseksi, että kaikki olennaiset EU:n politiikan aloitteet ovat käytännössä toteutettavissa alue- ja paikallistasolla, ja ottamaan huomioon hajautetuilta hallinnon tasoilta saadun palautteen, kun se tekee vaikutustenarviointeja ja laatii uusia toimia (”alhaalta ylöspäin suuntautuva toimintamalli”), sekä varmistamaan, että kaikissa olennaisissa EU:n alakohtaisissa politiikoissa käsitellään asianmukaisesti haasteita, joita kaupungit ja toiminnalliset kaupunkialueet kohtaavat; kehottaa komissiota keskittymään näissä alueellisissa vaikutustenarvioinneissa seuraaviin seikkoihin: tasapainoinen aluekehitys, alueellinen yhdentyminen, hallintonäkökohdat, sääntely, alueellinen täytäntöönpano sekä johdonmukaisuus muiden politiikanalojen tavoitteiden kanssa;

| 10. | kehottaa komissiota systematisoimaan ja analysoimaan kaikki saatavissa olevat tiedot ja jaetut käsitteelliset kehykset (kaupunkiasioita koskevan säännöstö), jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja epäjohdonmukaisuutta ja tarjota selvä määritelmä kaupunkialueiden yhdennetystä kestävästä kehityksestä ja näin tunnistaa tämän alan yhteiset johdonmukaiset ja selkeät EU:n tavoitteet; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota systematisoimaan ja analysoimaan kaikki saatavissa olevat tiedot ja jaetut käsitteelliset kehykset (kaupunkiasioita koskevan säännöstö), jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja epäjohdonmukaisuutta ja tarjota selvä määritelmä kaupunkialueiden yhdennetystä kestävästä kehityksestä ja näin tunnistaa tämän alan yhteiset johdonmukaiset ja selkeät EU:n tavoitteet;

| 11. | on vakaasti sitä mieltä, että riittävän tiedon saatavuus on edellytys sille, että kaupunkialueita voidaan arvioida tarkemmin kuin ainoastaan BKT-indikaattorin pohjalta; katsoo, että Eurostatin olisi annettava ja koottava tarkempia paikallisia tietoja ja että Urban Audit -kaupunkitutkimuksen kaltaisia kyselyjä olisi jatkettava; kehottaa komissiota keskittämään toimiaan sellaisten välineiden kehittämiseen, joilla voidaan mitata kaupunkeja koskevalla yhdennetyllä EU:n toimintaohjelmalla aikaansaatua edistystä ja sen vaikutusta; |
| --- | --- |

11.

on vakaasti sitä mieltä, että riittävän tiedon saatavuus on edellytys sille, että kaupunkialueita voidaan arvioida tarkemmin kuin ainoastaan BKT-indikaattorin pohjalta; katsoo, että Eurostatin olisi annettava ja koottava tarkempia paikallisia tietoja ja että Urban Audit -kaupunkitutkimuksen kaltaisia kyselyjä olisi jatkettava; kehottaa komissiota keskittämään toimiaan sellaisten välineiden kehittämiseen, joilla voidaan mitata kaupunkeja koskevalla yhdennetyllä EU:n toimintaohjelmalla aikaansaatua edistystä ja sen vaikutusta;

| 12. | rohkaisee komissiota vähentämään voimassa olevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvää liiallista byrokratiaa paikallistasolla ja varmistamaan, että kaiken tulevan sääntelyn yhteydessä analysoidaan perinpohjaisesti lainsäädännön täytäntöönpanon seuraukset paikallistasolla; |
| --- | --- |

12.

rohkaisee komissiota vähentämään voimassa olevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvää liiallista byrokratiaa paikallistasolla ja varmistamaan, että kaiken tulevan sääntelyn yhteydessä analysoidaan perinpohjaisesti lainsäädännön täytäntöönpanon seuraukset paikallistasolla;

EU:n politiikan välineiden ja rahoituksen kaupunkiulottuvuus

| 13. | muistuttaa, että EU:n koheesiopolitiikalla ja sen rahoitusvälineillä voidaan tukea paremmin toiminnallisten alueiden monimutkaisia yhdennettyjä aluestrategioita yhteisen strategisen suunnittelun ja yhteisten sääntöjen avulla; rohkaisee jäsenvaltioita kaikilta osin hyödyntämään saatavilla olevia uusia välineitä, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja ja yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineitä sekä uusia joustavia toimenpideohjelmia, jotta voitaisiin onnistuneesti tukea yhdennettyjen kaupunkikehitysstrategioiden täytäntöönpanoa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota laatimaan johdonmukaisia ja tarkoituksenmukaisia indikaattoreita, joilla voidaan nykyistä paremmin arvioida toteutettujen toimien ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettujen aloitteiden urbaania ulottuvuutta; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että EU:n koheesiopolitiikalla ja sen rahoitusvälineillä voidaan tukea paremmin toiminnallisten alueiden monimutkaisia yhdennettyjä aluestrategioita yhteisen strategisen suunnittelun ja yhteisten sääntöjen avulla; rohkaisee jäsenvaltioita kaikilta osin hyödyntämään saatavilla olevia uusia välineitä, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja ja yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineitä sekä uusia joustavia toimenpideohjelmia, jotta voitaisiin onnistuneesti tukea yhdennettyjen kaupunkikehitysstrategioiden täytäntöönpanoa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota laatimaan johdonmukaisia ja tarkoituksenmukaisia indikaattoreita, joilla voidaan nykyistä paremmin arvioida toteutettujen toimien ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettujen aloitteiden urbaania ulottuvuutta;

| 14. | korostaa, että on tarpeen hyödyntää mahdollisimman laajasti makroaluestrategioiden potentiaalia kaupunkeja koskevan yhdennetyn linjauksen menestyksekkäässä täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota sisällyttämään ja integroimaan riittävällä tavalla kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman näkökohtia ja korostamaan kaupunkiulottuvuutta makroalueellisissa strategioissa, jotka edustavat suunnittelun ja monitasoisen hallinnon mallia; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että on tarpeen hyödyntää mahdollisimman laajasti makroaluestrategioiden potentiaalia kaupunkeja koskevan yhdennetyn linjauksen menestyksekkäässä täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota sisällyttämään ja integroimaan riittävällä tavalla kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman näkökohtia ja korostamaan kaupunkiulottuvuutta makroalueellisissa strategioissa, jotka edustavat suunnittelun ja monitasoisen hallinnon mallia;

| 15. | pitää valitettavana, että vaikka uudessa koheesiopolitiikassa on kaupunkeja koskevia oikeudellisesti sitovia seikkoja, erityisesti kun on kyse kaupunkien osallistumisesta ohjelmien suunnitteluun, kaupunkien ja kaupunkialueiden edustajien todellinen osallistuminen politiikan suunnitteluun on vähäistä, ja katsoo, että tilannetta voidaan parantaa osallistamalla nämä tahot poliittiseen prosessiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa kuulemisten, arviointien, vaikutusten arvioinnin sekä parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihdon avulla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan kumppanuusperiaatteen soveltamisen (ottamalla huomioon myös kumppanuutta koskevat eurooppalaiset käytännesäännöt (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklan 3 kohta)) Euroopan unionin rahoittamia ohjelmia ja hankkeita täytäntöönpantaessa ja kiinnittämään erityistä huomiota kaupunkien ja toiminnallisten kaupunkialueiden osallistamiseen ohjelmien valmisteluun, johtamiseen ja hallinnointiin myös rajat ylittävällä tasolla; |
| --- | --- |

15.

pitää valitettavana, että vaikka uudessa koheesiopolitiikassa on kaupunkeja koskevia oikeudellisesti sitovia seikkoja, erityisesti kun on kyse kaupunkien osallistumisesta ohjelmien suunnitteluun, kaupunkien ja kaupunkialueiden edustajien todellinen osallistuminen politiikan suunnitteluun on vähäistä, ja katsoo, että tilannetta voidaan parantaa osallistamalla nämä tahot poliittiseen prosessiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa kuulemisten, arviointien, vaikutusten arvioinnin sekä parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihdon avulla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan kumppanuusperiaatteen soveltamisen (ottamalla huomioon myös kumppanuutta koskevat eurooppalaiset käytännesäännöt (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklan 3 kohta)) Euroopan unionin rahoittamia ohjelmia ja hankkeita täytäntöönpantaessa ja kiinnittämään erityistä huomiota kaupunkien ja toiminnallisten kaupunkialueiden osallistamiseen ohjelmien valmisteluun, johtamiseen ja hallinnointiin myös rajat ylittävällä tasolla;

| 16. | kehottaa kaupunkeja osallistumaan nykyistä tiiviimmin rakenne- ja investointirahastojen ohjelmiin; katsoo, että tästä saatujen kokemusten antia voitaisiin hyödyntää vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan kehittämistä koskevassa tärkeässä toimintapoliittisessa suosituksessa; kehottaa komissiota testaamaan kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman täytäntöönpanoa valituilla aihealueilla, jotka heijastavat kaupunkialueisiin liittyviä haasteita (”kaupunkien kokeiluhankkeet”), varmistamalla erityisesti eri EU:n toimien monialaisen koordinoinnin, poistamalla jäljellä olevia päällekkäisyyksiä ja panemalla täytäntöön monitasoisen hallinnon mallin sekä toteuttamalla alueellisia vaikutustenarviointeja; pyytää komissiota ilmoittamaan säännöllisesti Euroopan parlamentille tässä asiassa saavutetusta edistyksestä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kaupunkeja osallistumaan nykyistä tiiviimmin rakenne- ja investointirahastojen ohjelmiin; katsoo, että tästä saatujen kokemusten antia voitaisiin hyödyntää vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan kehittämistä koskevassa tärkeässä toimintapoliittisessa suosituksessa; kehottaa komissiota testaamaan kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman täytäntöönpanoa valituilla aihealueilla, jotka heijastavat kaupunkialueisiin liittyviä haasteita (”kaupunkien kokeiluhankkeet”), varmistamalla erityisesti eri EU:n toimien monialaisen koordinoinnin, poistamalla jäljellä olevia päällekkäisyyksiä ja panemalla täytäntöön monitasoisen hallinnon mallin sekä toteuttamalla alueellisia vaikutustenarviointeja; pyytää komissiota ilmoittamaan säännöllisesti Euroopan parlamentille tässä asiassa saavutetusta edistyksestä;

| 17. | pyytää koordinoimaan ja yhdentämään paremmin kaikkia EU:n investointitoimia, joiden avulla on mahdollista varmistaa kestävä, yhdennetty ja sosiaalisesti osallistava kaupunkikehitys; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään sääntelykehystä kaikilta osin ja luomaan synergioita Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR), EU:n tukemien ohjelmien (kuten LIFE, Horisontti 2020 ja Älykäs energiahuolto Euroopassa) ja koheesiopolitiikan varojen välille samoin kuin julkisten (eli kansallisten) investointien, yksityisen pääoman ja rahoitusvälineiden välille, jotta sijoitettujen varojen vipuvaikutus kasvaisi mahdollisimman suureksi; korostaa, että on tarpeen varmistaa kaikkien investointitoimien täydentävyys ja parempi synergia sekä välttää kaksinkertaista rahoitusta ja päällekkäisyyksiä; |
| --- | --- |

17.

pyytää koordinoimaan ja yhdentämään paremmin kaikkia EU:n investointitoimia, joiden avulla on mahdollista varmistaa kestävä, yhdennetty ja sosiaalisesti osallistava kaupunkikehitys; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään sääntelykehystä kaikilta osin ja luomaan synergioita Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR), EU:n tukemien ohjelmien (kuten LIFE, Horisontti 2020 ja Älykäs energiahuolto Euroopassa) ja koheesiopolitiikan varojen välille samoin kuin julkisten (eli kansallisten) investointien, yksityisen pääoman ja rahoitusvälineiden välille, jotta sijoitettujen varojen vipuvaikutus kasvaisi mahdollisimman suureksi; korostaa, että on tarpeen varmistaa kaikkien investointitoimien täydentävyys ja parempi synergia sekä välttää kaksinkertaista rahoitusta ja päällekkäisyyksiä;

Monitasoisen hallinnon uusi malli

| 18. | muistuttaa, että tämänhetkiset taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat haasteet ylittävät perinteiset hallinnolliset rajat, ja on yhä yleisempää, että hallintorakenteet ja alueelliset rakenteet eivät vastaa toisiaan (mm. kaupunkien ja kaupunkien lähiympäristöjen välinen yhteistyö, kaupunkien ja maaseudun välinen yhteistyö), joten tämä edellyttää uusia joustavan hallinnon muotoja, jotta voitaisiin jatkaa toiminnallisten alueiden yhdennettyä alueellista kehittämistä; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että tämänhetkiset taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat haasteet ylittävät perinteiset hallinnolliset rajat, ja on yhä yleisempää, että hallintorakenteet ja alueelliset rakenteet eivät vastaa toisiaan (mm. kaupunkien ja kaupunkien lähiympäristöjen välinen yhteistyö, kaupunkien ja maaseudun välinen yhteistyö), joten tämä edellyttää uusia joustavan hallinnon muotoja, jotta voitaisiin jatkaa toiminnallisten alueiden yhdennettyä alueellista kehittämistä;

| 19. | katsoo, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman pitäisi perustua uuteen monitasoisen hallinnon menetelmään, jossa paikallistaso otetaan entistä tiiviimmin mukaan poliittisen syklin kaikkiin vaiheisiin, jolloin menettelytavat tuodaan lähemmäksi todellisuutta ja jolloin ne vastaavat aiempaa paremmin toiminnallisten kaupunkialueiden jatkuviin muutoksiin; katsoo, että alueiden komitealla olisi oltava oma roolinsa tässä prosessissa alueellisten ja paikallisten yhteisöjen edustajana; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman pitäisi perustua uuteen monitasoisen hallinnon menetelmään, jossa paikallistaso otetaan entistä tiiviimmin mukaan poliittisen syklin kaikkiin vaiheisiin, jolloin menettelytavat tuodaan lähemmäksi todellisuutta ja jolloin ne vastaavat aiempaa paremmin toiminnallisten kaupunkialueiden jatkuviin muutoksiin; katsoo, että alueiden komitealla olisi oltava oma roolinsa tässä prosessissa alueellisten ja paikallisten yhteisöjen edustajana;

| 20. | kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia osioista, jotka voitaisiin sisällyttää monitasoisen hallinnon uuteen malliin, joka perustuu kumppanuuksiin ja aitoon yhteistyöhön, jonka avulla päästään pelkkää sidosryhmien kuulemista pidemmälle ja jossa muodolliset valtiolliset rakenteet yhdistyvät epämuodollisiin joustaviin hallintorakenteisiin, jotka vastaavat digitalisoidun verkkoyhteiskunnan uutta todellisuutta, ja joka on mukautettu olemassa olevien haasteiden kokoon; katsoo, että kyseessä olisi malli, joka parantaa monitasoista niin vertikaalista kuin horisontaalista yhteistyötä, hallitusten ja hallituksista riippumattomien toimijoiden kanssa alueellisella, kansallisella ja Euroopan unionin tasolla ja tuo hallinnon lähemmäksi kansalaisia ja parantaa Euroopan unionin hankkeen demokraattista oikeutusta; suosittaa, että tästä räätälöidystä sui generis -mallista tulisi kaupunkeja koskevan EU:n tulevan toimintaohjelman työmenetelmä sen jälkeen, kun kumppanit ovat sen hyväksyneet ja kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä on kuultu; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia osioista, jotka voitaisiin sisällyttää monitasoisen hallinnon uuteen malliin, joka perustuu kumppanuuksiin ja aitoon yhteistyöhön, jonka avulla päästään pelkkää sidosryhmien kuulemista pidemmälle ja jossa muodolliset valtiolliset rakenteet yhdistyvät epämuodollisiin joustaviin hallintorakenteisiin, jotka vastaavat digitalisoidun verkkoyhteiskunnan uutta todellisuutta, ja joka on mukautettu olemassa olevien haasteiden kokoon; katsoo, että kyseessä olisi malli, joka parantaa monitasoista niin vertikaalista kuin horisontaalista yhteistyötä, hallitusten ja hallituksista riippumattomien toimijoiden kanssa alueellisella, kansallisella ja Euroopan unionin tasolla ja tuo hallinnon lähemmäksi kansalaisia ja parantaa Euroopan unionin hankkeen demokraattista oikeutusta; suosittaa, että tästä räätälöidystä sui generis -mallista tulisi kaupunkeja koskevan EU:n tulevan toimintaohjelman työmenetelmä sen jälkeen, kun kumppanit ovat sen hyväksyneet ja kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä on kuultu;

Tietämyksen hallinta ja tietojen yhteiskäyttö

| 21. | katsoo, että kaupunkiasioita käsittelevät foorumit ja verkostot (kuten URBACT ja kaupunkikehityksen verkosto) sekä muut tiedon jakamista kaupunkien välillä koskevat ohjelmat (kuten Civitas, kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus (Covenant of Mayors), ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeva kaupunginjohtajille suunnattu hanke (Mayors Adapt), älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen aloite, kestävien kaupunkien eurooppalainen viitekehys ja ManagEnergy-ohjelma) ovat tarjonneet erinomaisen mahdollisuuden paikallisten ja alueellisten tekijöiden ottamiseksi mukaan kaupunkikehitykseen ja tietojen jakamiseen toimijoiden kesken; kehottaa komissiota vahvistamaan ja varmistamaan näiden foorumien välistä koordinointia, jotta paikalliset toimijat voisivat paremmin ymmärtää niitä ja osallistua niihin aiempaa tehokkaammin; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että kaupunkiasioita käsittelevät foorumit ja verkostot (kuten URBACT ja kaupunkikehityksen verkosto) sekä muut tiedon jakamista kaupunkien välillä koskevat ohjelmat (kuten Civitas, kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus (Covenant of Mayors), ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeva kaupunginjohtajille suunnattu hanke (Mayors Adapt), älykkäiden kaupunkien ja yhteisöjen aloite, kestävien kaupunkien eurooppalainen viitekehys ja ManagEnergy-ohjelma) ovat tarjonneet erinomaisen mahdollisuuden paikallisten ja alueellisten tekijöiden ottamiseksi mukaan kaupunkikehitykseen ja tietojen jakamiseen toimijoiden kesken; kehottaa komissiota vahvistamaan ja varmistamaan näiden foorumien välistä koordinointia, jotta paikalliset toimijat voisivat paremmin ymmärtää niitä ja osallistua niihin aiempaa tehokkaammin;

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään kaikilta osin tietämyksen jakamista ja valmiuksien kehittämistoimia, joita Euroopan unionin rahoittamat hankkeet ja muut kaupunkien väliset verkostoitumistoimet tarjoavat; rohkaisee komissiota kehittämään mekanismeja, joiden avulla tehostetaan hankkeen tulosten jakamista sen yksiköissä, ja varmistamaan, että tulokset vahvistavat sekä kansallisten että EU:n tason menettelytapojen kehittämistä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään kaikilta osin tietämyksen jakamista ja valmiuksien kehittämistoimia, joita Euroopan unionin rahoittamat hankkeet ja muut kaupunkien väliset verkostoitumistoimet tarjoavat; rohkaisee komissiota kehittämään mekanismeja, joiden avulla tehostetaan hankkeen tulosten jakamista sen yksiköissä, ja varmistamaan, että tulokset vahvistavat sekä kansallisten että EU:n tason menettelytapojen kehittämistä;

| 23. | katsoo, että Urban Audit -tietokanta on saatettava ajan tasalle ja sitä on parannettava, jotta voitaisiin laatia paremmin räätälöityjä menettelytapoja; rohkaisee Eurostatia ja komissiota tuottamaan ja kokoamaan yksityiskohtaisempia tietoja, jotka on kerätty paikoista, joissa politiikkaa on pantu täytäntöön – monissa tapauksissa paikallistasolta; tähdentää, että tietojen keräämisestä – kaupunkien ja niitä ympäröivien alueiden välisten ja toiminnallisten kaupunkialueiden sisäisten suhteiden arvioimiseksi – on myös tullut yhä tärkeämpää, jotta voidaan parantaa näiden monimutkaisten toiminnallisten alueiden ymmärrystä; vaatii siksi komissiota keräämään ja analysoimaan näitä tietoja, joiden avulla näytetään toteen poliittinen kehitys; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että Urban Audit -tietokanta on saatettava ajan tasalle ja sitä on parannettava, jotta voitaisiin laatia paremmin räätälöityjä menettelytapoja; rohkaisee Eurostatia ja komissiota tuottamaan ja kokoamaan yksityiskohtaisempia tietoja, jotka on kerätty paikoista, joissa politiikkaa on pantu täytäntöön – monissa tapauksissa paikallistasolta; tähdentää, että tietojen keräämisestä – kaupunkien ja niitä ympäröivien alueiden välisten ja toiminnallisten kaupunkialueiden sisäisten suhteiden arvioimiseksi – on myös tullut yhä tärkeämpää, jotta voidaan parantaa näiden monimutkaisten toiminnallisten alueiden ymmärrystä; vaatii siksi komissiota keräämään ja analysoimaan näitä tietoja, joiden avulla näytetään toteen poliittinen kehitys;

Kaupunkeja koskevan tulevan EU:n toimintaohjelman täytäntöönpano

| 24. | katsoo, että jotta kaupunkeja koskeva EU:n toimintaohjelma voisi olla tehokas väline, sen olisi oltava yhteinen ja säännöllisesti päivitetty käsitekehys, jossa keskitytään muutamiin haasteisiin Eurooppa 2020 -tavoitteiden (älykäs, osallistava ja kestävä kasvu) laajassa kontekstissa; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että jotta kaupunkeja koskeva EU:n toimintaohjelma voisi olla tehokas väline, sen olisi oltava yhteinen ja säännöllisesti päivitetty käsitekehys, jossa keskitytään muutamiin haasteisiin Eurooppa 2020 -tavoitteiden (älykäs, osallistava ja kestävä kasvu) laajassa kontekstissa;

| 25. | uskoo vahvasti siihen, että haasteissa pitäisi olla seuraavat ominaisuudet: 1) ne ovat jaetun käsitteellisen kehyksen mukaisia; 2) ne ovat suuria kaupunkihaasteita, joilla on merkittävä vaikutus jäsenvaltioiden kaupunkeihin ja toiminnallisiin kaupunkialueisiin; 3) jäsenvaltiot eivät voi ratkaista niitä yksipuolisesti; 4) Euroopan unionin lähestymistapa tarjoaa selvän lisäarvon; pyytää komissiota aloittamaan tällaisten haasteiden kartoittamisen sekä määrittelemään jäljellä olevat pullonkaulat, toimien epäjohdonmukaisuudet sekä valmiuksien ja tietämyksen puutteet tiiviissä yhteistyössä kaikkien olennaisten, erityisesti paikallisten sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

25.

uskoo vahvasti siihen, että haasteissa pitäisi olla seuraavat ominaisuudet: 1) ne ovat jaetun käsitteellisen kehyksen mukaisia; 2) ne ovat suuria kaupunkihaasteita, joilla on merkittävä vaikutus jäsenvaltioiden kaupunkeihin ja toiminnallisiin kaupunkialueisiin; 3) jäsenvaltiot eivät voi ratkaista niitä yksipuolisesti; 4) Euroopan unionin lähestymistapa tarjoaa selvän lisäarvon; pyytää komissiota aloittamaan tällaisten haasteiden kartoittamisen sekä määrittelemään jäljellä olevat pullonkaulat, toimien epäjohdonmukaisuudet sekä valmiuksien ja tietämyksen puutteet tiiviissä yhteistyössä kaikkien olennaisten, erityisesti paikallisten sidosryhmien kanssa;

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla hallinnon tasoilla toteutetaan laajalti toimialat ylittävää koordinointia toimissa, joilla on urbaani ulottuvuus, jotta yhdennetty kaupunkikehitys voitaisiin sisällyttää toimintaan paremmin; kehottaa Euroopan unionin kaupunkipolitiikasta vastaavaa alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastoa ohjaamaan tätä prosessia tiiviissä yhteistyössä kaupunkikehityksestä vastaavan komission yksiköiden välisen ryhmän kanssa ja varmistamaan, että urbaani ulottuvuus otetaan huomioon kaikissa asiaankuuluvissa uusissa aloitteissa; pyytää komission puheenjohtajaa nimittämään komission jäsenten kollegiossa poliittisen johdon, joka antaa strategiset suuntaviivat kaupunkeja koskevalle toimintasuunnitelmalle ja raportoi vuosittain Euroopan parlamentille kaupunkeja koskevasta toimintasuunnitelmasta; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla hallinnon tasoilla toteutetaan laajalti toimialat ylittävää koordinointia toimissa, joilla on urbaani ulottuvuus, jotta yhdennetty kaupunkikehitys voitaisiin sisällyttää toimintaan paremmin; kehottaa Euroopan unionin kaupunkipolitiikasta vastaavaa alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastoa ohjaamaan tätä prosessia tiiviissä yhteistyössä kaupunkikehityksestä vastaavan komission yksiköiden välisen ryhmän kanssa ja varmistamaan, että urbaani ulottuvuus otetaan huomioon kaikissa asiaankuuluvissa uusissa aloitteissa; pyytää komission puheenjohtajaa nimittämään komission jäsenten kollegiossa poliittisen johdon, joka antaa strategiset suuntaviivat kaupunkeja koskevalle toimintasuunnitelmalle ja raportoi vuosittain Euroopan parlamentille kaupunkeja koskevasta toimintasuunnitelmasta;

| 27. | kehottaa komissiota nimittämään erityisen kaupunkiasioista vastaavan EU:n koordinoijan, joka toimii komission jo olemassa olevassa yksikössä tai elimessä, valvomaan ja arvioimaan koordinoinnin käytännön täytäntöönpanoa horisontaalisesti (politiikan kaikki olennaiset osa-alueet mukaan lukien) ja vertikaalisesti (kaikki hallinnon tasot mukaan lukien); katsoo, että kaupunkiasioista vastaavan EU:n koordinoijan olisi kaupunkikehityksestä vastaavan komission yksiköiden välisen ryhmän avustuksella otettava käyttöön komission sisällä kaupunkipolitiikkaa koskeva keskitetty asiointipiste ja varmistettava kaupunkipolitiikkaa koskevien tietojen asianmukainen keruu, hallinnointi ja levittäminen komission yksiköiden sisällä ja niiden välillä sekä sidosryhmien kanssa siten, että voidaan ottaa käyttöön tiedon lisäämistä edistävä järjestelmä, jonka avulla paikallis- ja alueviranomaisia voidaan kaupunkeihin ja toiminnallisiin kaupunkialueisiin vaikuttavissa poliittisissa prosesseissa varoittaa ennakolta ja ottaa ne myös varhaisessa vaiheessa mukaan näihin prosesseihin; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota nimittämään erityisen kaupunkiasioista vastaavan EU:n koordinoijan, joka toimii komission jo olemassa olevassa yksikössä tai elimessä, valvomaan ja arvioimaan koordinoinnin käytännön täytäntöönpanoa horisontaalisesti (politiikan kaikki olennaiset osa-alueet mukaan lukien) ja vertikaalisesti (kaikki hallinnon tasot mukaan lukien); katsoo, että kaupunkiasioista vastaavan EU:n koordinoijan olisi kaupunkikehityksestä vastaavan komission yksiköiden välisen ryhmän avustuksella otettava käyttöön komission sisällä kaupunkipolitiikkaa koskeva keskitetty asiointipiste ja varmistettava kaupunkipolitiikkaa koskevien tietojen asianmukainen keruu, hallinnointi ja levittäminen komission yksiköiden sisällä ja niiden välillä sekä sidosryhmien kanssa siten, että voidaan ottaa käyttöön tiedon lisäämistä edistävä järjestelmä, jonka avulla paikallis- ja alueviranomaisia voidaan kaupunkeihin ja toiminnallisiin kaupunkialueisiin vaikuttavissa poliittisissa prosesseissa varoittaa ennakolta ja ottaa ne myös varhaisessa vaiheessa mukaan näihin prosesseihin;

| 28. | kannustaa komissiota kehittämään käytössä olevien rakenteiden käytön ohella ja esimerkiksi osana ”urbaania kokeiluhanketta” EU:n toimien urbaania ulottuvuutta koskevia yhden pisteen tiedotusjärjestelmiä jäsenvaltioissa (urbaani keskitetty asiointipiste), jotta voidaan antaa kokonaisvaltaista tietoa erityisesti kaupunkien kehittämistä koskevista EU:n eri aloitteista, suuntaviivoista ja rahoitusmahdollisuuksista; |
| --- | --- |

28.

kannustaa komissiota kehittämään käytössä olevien rakenteiden käytön ohella ja esimerkiksi osana ”urbaania kokeiluhanketta” EU:n toimien urbaania ulottuvuutta koskevia yhden pisteen tiedotusjärjestelmiä jäsenvaltioissa (urbaani keskitetty asiointipiste), jotta voidaan antaa kokonaisvaltaista tietoa erityisesti kaupunkien kehittämistä koskevista EU:n eri aloitteista, suuntaviivoista ja rahoitusmahdollisuuksista;

| 29. | kehottaa komissiota järjestämään säännöllisesti kaupunkiasioiden huippukokouksen, jossa hyödynnetään ”Huomispäivän kaupungit” -foorumin antia ja johon kokoontuvat hallinnon kaikkien tasojen ja alueiden sidosryhmät; uskoo, että tällaiset huippukokoukset tarjoavat kaupungeille todellisen mahdollisuuden osallistua rakentavaan vuoropuheluun keskeisten politiikanalojen päätöksentekijöiden kanssa ja että kokoukset auttavat arvioimaan EU:n politiikan vaikutusta kaupunkeihin ja toiminnallisiin kaupunkialueisiin ja sitä, miten ne parhaiten otetaan mukaan tuleviin aloitteisiin; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota järjestämään säännöllisesti kaupunkiasioiden huippukokouksen, jossa hyödynnetään ”Huomispäivän kaupungit” -foorumin antia ja johon kokoontuvat hallinnon kaikkien tasojen ja alueiden sidosryhmät; uskoo, että tällaiset huippukokoukset tarjoavat kaupungeille todellisen mahdollisuuden osallistua rakentavaan vuoropuheluun keskeisten politiikanalojen päätöksentekijöiden kanssa ja että kokoukset auttavat arvioimaan EU:n politiikan vaikutusta kaupunkeihin ja toiminnallisiin kaupunkialueisiin ja sitä, miten ne parhaiten otetaan mukaan tuleviin aloitteisiin;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan kaupungit ja toiminnalliset kaupunkialueet kaikilta osin sitovasti mukaan strategisen politiikan kehittämiseen ja ohjelmiin (kuten kansallisiin uudistusohjelmiin, kumppanuussopimuksiin ja toimenpideohjelmiin); kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kaupunkikehityksen kansallisista ohjelmista saatujen kokemusten vaihtoa, jonka avulla kaupungit voivat saavuttaa Eurooppa 2020 -tavoitteet, järjestämällä säännöllisesti kaupunkikehityksestä vastaavien ministerien epävirallisia kokouksia; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan kaupungit ja toiminnalliset kaupunkialueet kaikilta osin sitovasti mukaan strategisen politiikan kehittämiseen ja ohjelmiin (kuten kansallisiin uudistusohjelmiin, kumppanuussopimuksiin ja toimenpideohjelmiin); kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kaupunkikehityksen kansallisista ohjelmista saatujen kokemusten vaihtoa, jonka avulla kaupungit voivat saavuttaa Eurooppa 2020 -tavoitteet, järjestämällä säännöllisesti kaupunkikehityksestä vastaavien ministerien epävirallisia kokouksia;

Kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman ulkoinen ulottuvuus

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan kokonaisvaltaisesti huomioon Habitat III -toimintasuunnitelman meneillään olevat valmistelut ja varmistamaan, että Euroopan kaupunkien toimintaohjelma on tulevaisuudessa kaikilta osin yhteensopiva ja koordinoitu kaupunkien globaalin toimintasuunnitelman tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille säännöllisesti Euroopan kaupunkien toimintaohjelman ulkoisesta ulottuvuudesta ja katsoo, että kaupunkien toimintaohjelma voisi tarjota Euroopan unionin panoksen kaupunkien uudesta YK:n toimintaohjelmasta käytävään kansainväliseen keskusteluun sekä asumista ja kestävää kaupunkikehitystä koskevaan Habitat III -konferenssiin vuonna 2016; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan kokonaisvaltaisesti huomioon Habitat III -toimintasuunnitelman meneillään olevat valmistelut ja varmistamaan, että Euroopan kaupunkien toimintaohjelma on tulevaisuudessa kaikilta osin yhteensopiva ja koordinoitu kaupunkien globaalin toimintasuunnitelman tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille säännöllisesti Euroopan kaupunkien toimintaohjelman ulkoisesta ulottuvuudesta ja katsoo, että kaupunkien toimintaohjelma voisi tarjota Euroopan unionin panoksen kaupunkien uudesta YK:n toimintaohjelmasta käytävään kansainväliseen keskusteluun sekä asumista ja kestävää kaupunkikehitystä koskevaan Habitat III -konferenssiin vuonna 2016;

| 32. | katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi sitouduttava johdonmukaisesti ja avoimesti paikallis- ja alueviranomaisten kuulemisen ja osallistamisen jälkeen Kansainväliseen standardisoimisjärjestön (ISO) standardeihin, jotka koskevat kestävää kaupunkikehitystä ja joissa noudatetaan kaupunkisuunnittelun ja aluesuunnittelun YK:n yleisiä suuntaviivoja; painottaa, että uusia ISO-standardeja olisi pidettävä kannustavana eikä normatiivisena välineenä; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi sitouduttava johdonmukaisesti ja avoimesti paikallis- ja alueviranomaisten kuulemisen ja osallistamisen jälkeen Kansainväliseen standardisoimisjärjestön (ISO) standardeihin, jotka koskevat kestävää kaupunkikehitystä ja joissa noudatetaan kaupunkisuunnittelun ja aluesuunnittelun YK:n yleisiä suuntaviivoja; painottaa, että uusia ISO-standardeja olisi pidettävä kannustavana eikä normatiivisena välineenä;

o

o o

| 33. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

33.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

(4)  EUVL C 390 E, 18.12.2012, s. 10.

(5)  EUVL C 184 E, 6.8.2009, s. 95.

(6)  Parag Khanna, Beyond City Limits, Foreign Policy, 6. elokuuta 2010.

(7)  Eurostat – kaupunkitilastot, 2014.

(8)  The Vertical Farm, www.verticalfarm.com.

(9)  Komission tiedonanto 6. toukokuuta 1997”Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa” (COM(1997)0197).

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/132 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/132

---

P8_TA(2015)0308

Investoiminen työpaikkoihin ja kasvuun: unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 investoimisesta työpaikkoihin ja kasvuun: unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen (2014/2245(INI))

(2017/C 316/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission 23. heinäkuuta 2014 julkaiseman kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen aiheesta ”Työpaikkoihin ja kasvuun tehtävät investoinnit sekä kehityksen ja hyvän hallintotavan edistäminen EU:n alueilla ja kaupungeissa” (jäljempänä ”kuudes koheesiokertomus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. heinäkuuta 2014 julkaiseman kuudennen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen aiheesta ”Työpaikkoihin ja kasvuun tehtävät investoinnit sekä kehityksen ja hyvän hallintotavan edistäminen EU:n alueilla ja kaupungeissa” (jäljempänä ”kuudes koheesiokertomus”),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 4, 162, 174–178 ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 4, 162, 174–178 ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa ja investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa ja investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3),

| — | ottaa huomioon erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (4),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta yhtymien perustamisen ja toteuttamisen selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1302/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta yhtymien perustamisen ja toteuttamisen selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1302/2013 (5),

| — | ottaa huomioon koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1300/2013 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1300/2013 (6),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (7),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (8),

| — | ottaa huomioon asiakirjan ”Euroopan unionin alueellinen agenda 2020: Tavoitteena entistä osallistavampi, älykkäämpi ja kestävämpi moninaisten alueiden Eurooppa”, joka hyväksyttiin aluesuunnittelusta ja -kehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Gödöllőssä Unkarissa 19. toukokuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiakirjan ”Euroopan unionin alueellinen agenda 2020: Tavoitteena entistä osallistavampi, älykkäämpi ja kestävämpi moninaisten alueiden Eurooppa”, joka hyväksyttiin aluesuunnittelusta ja -kehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Gödöllőssä Unkarissa 19. toukokuuta 2011,

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2013 annetun komission kahdeksannen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen aiheesta ”Talouskriisin alueellinen ja kaupunkeja koskeva ulottuvuus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2013 annetun komission kahdeksannen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen aiheesta ”Talouskriisin alueellinen ja kaupunkeja koskeva ulottuvuus”,

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Älykäs erikoistuminen: huippuosaamisen verkottuminen toimivan koheesiopolitiikan osatekijänä” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Älykäs erikoistuminen: huippuosaamisen verkottuminen toimivan koheesiopolitiikan osatekijänä” (9),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n jäsenvaltioiden valmiudesta käynnistää koheesiopolitiikan uusi ohjelmakausi tehokkaasti ja oikea-aikaisesti (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n jäsenvaltioiden valmiudesta käynnistää koheesiopolitiikan uusi ohjelmakausi tehokkaasti ja oikea-aikaisesti (10),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan komission seitsemännestä ja kahdeksannesta EU:n koheesiopolitiikkaa käsittelevästä kertomuksesta ja strategiakertomuksesta 2013 vuosien 2007–2013 ohjelmien toteuttamisesta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan komission seitsemännestä ja kahdeksannesta EU:n koheesiopolitiikkaa käsittelevästä kertomuksesta ja strategiakertomuksesta 2013 vuosien 2007–2013 ohjelmien toteuttamisesta (11),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman syrjäisimpien alueiden potentiaalin optimoimisesta luomalla synergioita EU:n rakennerahastojen ja EU:n muiden ohjelmien välille (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman syrjäisimpien alueiden potentiaalin optimoimisesta luomalla synergioita EU:n rakennerahastojen ja EU:n muiden ohjelmien välille (12),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman viipeistä vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan käynnistämisessä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman viipeistä vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan käynnistämisessä (13),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Kehys innovatiivisten rahoitusvälineiden seuraavalle sukupolvelle – EU:n oman ja vieraan pääoman mekanismit” (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Kehys innovatiivisten rahoitusvälineiden seuraavalle sukupolvelle – EU:n oman ja vieraan pääoman mekanismit” (COM(2011)0662),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903),

| — | ottaa huomioon 13. tammikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. tammikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen” (COM(2015)0012),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusvälineet pk-yrityksille” (erityiskertomus nro 2/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusvälineet pk-yrityksille” (erityiskertomus nro 2/2012),

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät kuudennesta taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevästä kertomuksesta: investoiminen työpaikkoihin ja kasvuun, annettu yleisten asioiden neuvoston (koheesio) kokouksessa 19. marraskuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät kuudennesta taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevästä kertomuksesta: investoiminen työpaikkoihin ja kasvuun, annettu yleisten asioiden neuvoston (koheesio) kokouksessa 19. marraskuuta 2014,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Kuudes taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Kuudes taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus” (14),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2015 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kuudes taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus: investoiminen työpaikkoihin ja kasvuun” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2015 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kuudes taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus: investoiminen työpaikkoihin ja kasvuun” (15),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”EU:n oikeusalan tulostaulu 2015” (COM(2015)0116), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”EU:n oikeusalan tulostaulu 2015” (COM(2015)0116),

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Lisätalousarvioesitys nro 2 vuoden 2015 yleiseen talousarvioon” (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Lisätalousarvioesitys nro 2 vuoden 2015 yleiseen talousarvioon” (COM(2015)0016),

| — | ottaa huomioon vuosikertomuksen 2013 EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta – Petostentorjunta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosikertomuksen 2013 EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta – Petostentorjunta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0173/2015),

| A. | ottaa huomioon, että EU:n koheesiopolitiikan ratkaiseva asema alueellisten eroavuuksien vähentämisessä, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä jäsenvaltioiden alueiden välillä sekä uusien työpaikkojen luomisen tukemisessa on kiistaton; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka edustaa tärkeintä unionin laajuista reaalitalouden investointipolitiikkaa ja se on vuoteen 2020 ulottuvine yli 350 miljardin euron talousarvioineen erinomainen kasvua ja työpaikkoja edistävä tekijä EU:ssa; ottaa huomioon, että talouskriisin aikana koheesiopolitiikka on osoittautunut keskeiseksi välineeksi investointien tason ylläpitämiseksi useissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että se on joissakin jäsenvaltioissa julkisten investointien pääasiallinen lähde; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikan tulosten konkreettinen ja näkyvä luonne on vahvistettu monin erilaisin arviointimenetelmin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n koheesiopolitiikan ratkaiseva asema alueellisten eroavuuksien vähentämisessä, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä jäsenvaltioiden alueiden välillä sekä uusien työpaikkojen luomisen tukemisessa on kiistaton; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka edustaa tärkeintä unionin laajuista reaalitalouden investointipolitiikkaa ja se on vuoteen 2020 ulottuvine yli 350 miljardin euron talousarvioineen erinomainen kasvua ja työpaikkoja edistävä tekijä EU:ssa; ottaa huomioon, että talouskriisin aikana koheesiopolitiikka on osoittautunut keskeiseksi välineeksi investointien tason ylläpitämiseksi useissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että se on joissakin jäsenvaltioissa julkisten investointien pääasiallinen lähde; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikan tulosten konkreettinen ja näkyvä luonne on vahvistettu monin erilaisin arviointimenetelmin;

| B. | ottaa huomioon, että viimeisimmät luvut vuodelta 2013 osoittavat pitkäaikaistyöttömyyden unionissa olleen historiallisen korkealla tasolla eli 5,1 prosenttia työvoimasta; ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömyydellä on ratkaisevia henkilökohtaisia seurauksia koko elämän ajan ja että se voi muuttua rakenteelliseksi työttömyydeksi, erityisesti syrjäisillä alueilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että viimeisimmät luvut vuodelta 2013 osoittavat pitkäaikaistyöttömyyden unionissa olleen historiallisen korkealla tasolla eli 5,1 prosenttia työvoimasta; ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömyydellä on ratkaisevia henkilökohtaisia seurauksia koko elämän ajan ja että se voi muuttua rakenteelliseksi työttömyydeksi, erityisesti syrjäisillä alueilla;

| C. | ottaa huomioon, että julkiset investoinnit unionissa ovat viime aikoina tosiasiallisesti laskeneet 15 prosenttia ja että monet alueet, erityisesti alueet, joilla on väestökehitykseen liittyviä haasteita, eivät ole onnistuneet myötävaikuttamaan riittävällä tavalla Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja erityisesti sen päätavoitteen eli 75 prosentin työllisyysasteen saavuttamiseen vuoteen 2020 mennessä tai köyhyysasteen laskemista 20 miljoonalla ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että julkiset investoinnit unionissa ovat viime aikoina tosiasiallisesti laskeneet 15 prosenttia ja että monet alueet, erityisesti alueet, joilla on väestökehitykseen liittyviä haasteita, eivät ole onnistuneet myötävaikuttamaan riittävällä tavalla Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja erityisesti sen päätavoitteen eli 75 prosentin työllisyysasteen saavuttamiseen vuoteen 2020 mennessä tai köyhyysasteen laskemista 20 miljoonalla ja koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen;

| D. | ottaa huomioon, että koheesiopolitiikan tavoitteet ovat luonnollisesti kehittyneet ajan myötä, minkä avulla on vastattu unionin uusiin haasteisiin ja ongelmiin, ja että politiikka itsessään liittyy yhä läheisemmin EU:n yleiseen toimintapoliittiseen ohjelmaan; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikan alkuperäistä tehtävää – taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista kaikilla EU:n alueilla ja erityisesti vähiten kehittyneillä ja muita heikommassa asemassa olevilla alueilla – on kuitenkin vahvistettava; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikkaan ei pidä suhtautua pelkkänä välineenä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja muiden EU:n kehitystavoitteiden saavuttamiseksi vaan se olisi nähtävä myös alueita koskevana investointipolitiikkana; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että koheesiopolitiikan tavoitteet ovat luonnollisesti kehittyneet ajan myötä, minkä avulla on vastattu unionin uusiin haasteisiin ja ongelmiin, ja että politiikka itsessään liittyy yhä läheisemmin EU:n yleiseen toimintapoliittiseen ohjelmaan; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikan alkuperäistä tehtävää – taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista kaikilla EU:n alueilla ja erityisesti vähiten kehittyneillä ja muita heikommassa asemassa olevilla alueilla – on kuitenkin vahvistettava; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikkaan ei pidä suhtautua pelkkänä välineenä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja muiden EU:n kehitystavoitteiden saavuttamiseksi vaan se olisi nähtävä myös alueita koskevana investointipolitiikkana;

| E. | ottaa huomioon, että kuudennen koheesiokertomuksen mukaan talouskriisillä on ollut kielteinen vaikutus pitkään jatkuneeseen suuntaukseen, jossa alueelliset erot ovat pienentyneet, ja joistakin myönteisistä piirteistä huolimatta alueiden väliset hyvin moninaiset eroavuudet olivat suuria uuden ohjelmakauden alussa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kuudennen koheesiokertomuksen mukaan talouskriisillä on ollut kielteinen vaikutus pitkään jatkuneeseen suuntaukseen, jossa alueelliset erot ovat pienentyneet, ja joistakin myönteisistä piirteistä huolimatta alueiden väliset hyvin moninaiset eroavuudet olivat suuria uuden ohjelmakauden alussa;

| F. | ottaa huomioon, että keskeisten aihepiirien kautta koheesiopolitiikan resurssit kohdennetaan rajalliseen määrään strategisia tavoitteita, joihin liittyy kasvua, työpaikkojen luomista ja sosiaalista osallistamista edistävää sekä ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevaa potentiaalia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että keskeisten aihepiirien kautta koheesiopolitiikan resurssit kohdennetaan rajalliseen määrään strategisia tavoitteita, joihin liittyy kasvua, työpaikkojen luomista ja sosiaalista osallistamista edistävää sekä ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevaa potentiaalia;

| G. | ottaa huomioon, että suurta kasvua ja alueiden taloudellista lähentymistä voidaan saada aikaan vain hyvän hallinnon avulla, koska kaikkien kumppanien on osallistuttava entistä tehokkaammin päätöksentekoon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla monikerroksista hallintoa koskevan periaatteen mukaisesti ja näihin kuuluvat myös työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että suurta kasvua ja alueiden taloudellista lähentymistä voidaan saada aikaan vain hyvän hallinnon avulla, koska kaikkien kumppanien on osallistuttava entistä tehokkaammin päätöksentekoon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla monikerroksista hallintoa koskevan periaatteen mukaisesti ja näihin kuuluvat myös työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt;

| H. | ottaa huomioon, että kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat ovat strategisia välineitä, joilla yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 14, 16 ja 29 artiklan mukaisesti ohjataan jäsenvaltioiden ja alueiden investointeja, ja että niiden esittämiseen ja hyväksymiseen sovelletaan aikataulua, jonka mukaan kumppanuussopimukset olisi pitänyt hyväksyä viimeistään elokuun lopussa 2014 ja toimenpideohjelmat tammikuun lopussa 2015; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat ovat strategisia välineitä, joilla yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 14, 16 ja 29 artiklan mukaisesti ohjataan jäsenvaltioiden ja alueiden investointeja, ja että niiden esittämiseen ja hyväksymiseen sovelletaan aikataulua, jonka mukaan kumppanuussopimukset olisi pitänyt hyväksyä viimeistään elokuun lopussa 2014 ja toimenpideohjelmat tammikuun lopussa 2015;

| I. | ottaa huomioon, että Unkarin Gödöllőssä vuonna 2011 pidetyssä epävirallisessa neuvoston kokouksessa kehotettiin neuvoston vuosien 2015 ja 2016 puheenjohtajavaltioita arvioimaan ja tarkastelemaan sitä, olisiko EU:n alueellista agendaa 2020 tarkistettava ottaen huomioon sen, miten se toimii käytännössä, ja sen jälkeen johtamaan mahdollista uudelleentarkastelua; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Unkarin Gödöllőssä vuonna 2011 pidetyssä epävirallisessa neuvoston kokouksessa kehotettiin neuvoston vuosien 2015 ja 2016 puheenjohtajavaltioita arvioimaan ja tarkastelemaan sitä, olisiko EU:n alueellista agendaa 2020 tarkistettava ottaen huomioon sen, miten se toimii käytännössä, ja sen jälkeen johtamaan mahdollista uudelleentarkastelua;

| J. | toteaa, että SEUT-sopimuksen 175 artiklan mukaan jäsenvaltiot harjoittavat talouspolitiikkaansa ja sovittavat sitä yhteen siten, että saavutetaan koko unionin sopusointuista kehitystä sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevat tavoitteet, ja katsoo, että myös Euroopan uudella investointiohjelmalla on edistettävä näiden tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että SEUT-sopimuksen 175 artiklan mukaan jäsenvaltiot harjoittavat talouspolitiikkaansa ja sovittavat sitä yhteen siten, että saavutetaan koko unionin sopusointuista kehitystä sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevat tavoitteet, ja katsoo, että myös Euroopan uudella investointiohjelmalla on edistettävä näiden tavoitteiden saavuttamista;

Koheesiopolitiikan saavutukset ja haasteet talous- ja finanssikriisin yhteydessä (ohjelmakausi 2007–2013)

| 1. | painottaa, että koheesiopolitiikka on unionin tärkein väline, jolla pyritään vähentämään Euroopan alueiden välisiä taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroavuuksia edistämällä niiden kilpailukykyä sekä puuttumalla ilmastonmuutokseen ja energiariippuvuuteen samalla kun edistetään myös Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista; painottaa, että yhteisrahoitukseen liittyvistä joidenkin jäsenvaltioiden ja alueiden ongelmista huolimatta koheesiopolitiikan investoinnit ovat lieventäneet merkittävällä tavalla talous- ja finanssikriisin kielteisiä vaikutuksia ja tarjonneet alueille vakautta varmistamalla rahoitusvirran jatkumisen kansallisten ja alueellisten julkisten ja yksityisten investointien vähennyttyä rajusti; painottaa, että koheesiopolitiikan rahoituksen osuus oli 21 prosenttia julkisista investoinneista koko EU:ssa ja 57 prosenttia ns. koheesiomaissa; |
| --- | --- |

1.

painottaa, että koheesiopolitiikka on unionin tärkein väline, jolla pyritään vähentämään Euroopan alueiden välisiä taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroavuuksia edistämällä niiden kilpailukykyä sekä puuttumalla ilmastonmuutokseen ja energiariippuvuuteen samalla kun edistetään myös Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista; painottaa, että yhteisrahoitukseen liittyvistä joidenkin jäsenvaltioiden ja alueiden ongelmista huolimatta koheesiopolitiikan investoinnit ovat lieventäneet merkittävällä tavalla talous- ja finanssikriisin kielteisiä vaikutuksia ja tarjonneet alueille vakautta varmistamalla rahoitusvirran jatkumisen kansallisten ja alueellisten julkisten ja yksityisten investointien vähennyttyä rajusti; painottaa, että koheesiopolitiikan rahoituksen osuus oli 21 prosenttia julkisista investoinneista koko EU:ssa ja 57 prosenttia ns. koheesiomaissa;

| 2. | korostaa, että koheesiopolitiikka on osoittanut, että sillä voidaan reagoida nopeasti joustavin toimenpitein jäsenvaltioiden ja alueiden investointivajeen korjaamiseksi esimerkiksi vähentämällä kansallista yhteisrahoitusta ja lisäämällä ennakkomaksuja sekä ohjaamalla 13 prosenttia kokonaisrahoituksesta (45 miljardia euroa) taloudellisen toiminnan ja työllisyyden tukemiseen välittömin vaikutuksin; pitää näin ollen keskeisen tärkeänä tehdä kattava ja perusteellinen väliarviointi, jonka pohjalta on mahdollista määrittää uudelleen tavoitteet ja yhteisrahoituksen taso, mikäli jäsenvaltioiden tai joidenkin niiden alueiden sosioekonomiset olosuhteet muuttuvat; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että koheesiopolitiikka on osoittanut, että sillä voidaan reagoida nopeasti joustavin toimenpitein jäsenvaltioiden ja alueiden investointivajeen korjaamiseksi esimerkiksi vähentämällä kansallista yhteisrahoitusta ja lisäämällä ennakkomaksuja sekä ohjaamalla 13 prosenttia kokonaisrahoituksesta (45 miljardia euroa) taloudellisen toiminnan ja työllisyyden tukemiseen välittömin vaikutuksin; pitää näin ollen keskeisen tärkeänä tehdä kattava ja perusteellinen väliarviointi, jonka pohjalta on mahdollista määrittää uudelleen tavoitteet ja yhteisrahoituksen taso, mikäli jäsenvaltioiden tai joidenkin niiden alueiden sosioekonomiset olosuhteet muuttuvat;

| 3. | korostaa, että Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen sisältyy unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ja jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun edistämisen tavoite (SEU-sopimuksen 3 artikla); |
| --- | --- |

3.

korostaa, että Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen sisältyy unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ja jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun edistämisen tavoite (SEU-sopimuksen 3 artikla);

| 4. | on tyytyväinen koheesiopolitiikan hiljattain toteutettuun uudistukseen, jolla pyrittiin vastaamaan näihin haasteisiin ja joka perustui johdonmukaiseen strategiakehykseen kaudelle 2014–2020 selkeine tavoitteineen ja kannustimineen kaikille toimenpideohjelmille; kehottaa kaikkia toimijoita, erityisesti keskeisiä viranomaisia, varmistamaan koheesiopolitiikan uuden lainsäädäntökehyksen täytäntöönpanon tehokkuuden ja vaikuttavuuden keskittymällä voimakkaasti parempiin suorituksiin ja tuloksiin; kehottaa kaikkia asianomaisia toimijoita ottamaan käyttöön asianmukaisesti toimivia monitasoisia hallinto- ja koordinointimekanismeja varmistaakseen ohjelmien välisen johdonmukaisuuden ja tukeakseen Eurooppa 2020 -strategiaa ja maakohtaisia suosituksia; |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen koheesiopolitiikan hiljattain toteutettuun uudistukseen, jolla pyrittiin vastaamaan näihin haasteisiin ja joka perustui johdonmukaiseen strategiakehykseen kaudelle 2014–2020 selkeine tavoitteineen ja kannustimineen kaikille toimenpideohjelmille; kehottaa kaikkia toimijoita, erityisesti keskeisiä viranomaisia, varmistamaan koheesiopolitiikan uuden lainsäädäntökehyksen täytäntöönpanon tehokkuuden ja vaikuttavuuden keskittymällä voimakkaasti parempiin suorituksiin ja tuloksiin; kehottaa kaikkia asianomaisia toimijoita ottamaan käyttöön asianmukaisesti toimivia monitasoisia hallinto- ja koordinointimekanismeja varmistaakseen ohjelmien välisen johdonmukaisuuden ja tukeakseen Eurooppa 2020 -strategiaa ja maakohtaisia suosituksia;

| 5. | painottaa, että vakaa finanssipoliittinen ja taloudellinen ympäristö – kuten myös tehokas sääntely-, hallinto- ja toimielinympäristö – ovat ratkaisevia koheesiopolitiikan vaikuttavuuden kannalta, mutta niiden ei pidä vaarantaa sen omien tavoitteiden ja päämäärien saavuttamista; muistuttaa tässä yhteydessä, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 23 artiklan mukainen maksujen keskeyttäminen voi vaarantaa kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten valmiudet suunnitella ja panna täytäntöön tehokkaasti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (ERI-rahastot) kaudella 2014–2020; painottaa, että sekä koheesiopolitiikan että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi politiikkaa on yhdenmukaistettava tiiviisti alakohtaisten politiikkojen kanssa ja EU:n muiden investointisuunnitelmien kanssa on saatava aikaan synergioita; muistuttaa kuitenkin, että kaikessa talouspolitiikassa on SEUT-sopimuksen 175 artiklan mukaisesti pyrittävä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

5.

painottaa, että vakaa finanssipoliittinen ja taloudellinen ympäristö – kuten myös tehokas sääntely-, hallinto- ja toimielinympäristö – ovat ratkaisevia koheesiopolitiikan vaikuttavuuden kannalta, mutta niiden ei pidä vaarantaa sen omien tavoitteiden ja päämäärien saavuttamista; muistuttaa tässä yhteydessä, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 23 artiklan mukainen maksujen keskeyttäminen voi vaarantaa kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten valmiudet suunnitella ja panna täytäntöön tehokkaasti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (ERI-rahastot) kaudella 2014–2020; painottaa, että sekä koheesiopolitiikan että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi politiikkaa on yhdenmukaistettava tiiviisti alakohtaisten politiikkojen kanssa ja EU:n muiden investointisuunnitelmien kanssa on saatava aikaan synergioita; muistuttaa kuitenkin, että kaikessa talouspolitiikassa on SEUT-sopimuksen 175 artiklan mukaisesti pyrittävä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen;

| 6. | painottaa, että hallinnollisten valmiuksien lisääminen jäsenvaltioissa tapahtuvan suunnittelun, täytäntöönpanon ja arvioinnin osalta on ratkaisevan tärkeää, jotta koheesiopolitiikkaa toteutetaan oikea-aikaisesti ja menestyksekkäästi; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että hallinnollisten valmiuksien lisääminen jäsenvaltioissa tapahtuvan suunnittelun, täytäntöönpanon ja arvioinnin osalta on ratkaisevan tärkeää, jotta koheesiopolitiikkaa toteutetaan oikea-aikaisesti ja menestyksekkäästi;

| 7. | painottaa, että vaikka koheesiopolitiikalla onkin lievennetty kriisin vaikutuksia, alueelliset eroavuudet ovat edelleen suuria, ja toteaa, että koheesiopolitiikan tavoitetta taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten eroavuuksien vähentämisestä tarjoamalla erityistä tukea vähemmän kehittyneille alueille ei ole vielä saavutettu kaikkialla; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että vaikka koheesiopolitiikalla onkin lievennetty kriisin vaikutuksia, alueelliset eroavuudet ovat edelleen suuria, ja toteaa, että koheesiopolitiikan tavoitetta taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten eroavuuksien vähentämisestä tarjoamalla erityistä tukea vähemmän kehittyneille alueille ei ole vielä saavutettu kaikkialla;

| 8. | toteaa, että huolimatta kriisistä ja siitä, että paikalliseen talouteen on kohdistunut suurta painetta, paikallis- ja alueviranomaiset ovat joutuneet entiseen tapaan vastaamaan kansalaisten vaatimuksiin entistä laadukkaampien julkisten palvelujen paremmasta saatavuudesta; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että huolimatta kriisistä ja siitä, että paikalliseen talouteen on kohdistunut suurta painetta, paikallis- ja alueviranomaiset ovat joutuneet entiseen tapaan vastaamaan kansalaisten vaatimuksiin entistä laadukkaampien julkisten palvelujen paremmasta saatavuudesta;

| 9. | korostaa EU:n uudelleenteollistamisen merkitystä sen varmistamisessa, että teollisuustuotannon osuus on vähintään 20 prosenttia jäsenvaltioiden BKT:stä vuoteen 2020 mennessä; muistuttaa sen vuoksi, että on tärkeää tukea ja vahvistaa ennakoivasti kilpailukyvyn, kestävyyden ja sääntelyn luotettavuuden periaatteita työpaikkojen ja kasvun edistämiseksi Euroopassa; |
| --- | --- |

9.

korostaa EU:n uudelleenteollistamisen merkitystä sen varmistamisessa, että teollisuustuotannon osuus on vähintään 20 prosenttia jäsenvaltioiden BKT:stä vuoteen 2020 mennessä; muistuttaa sen vuoksi, että on tärkeää tukea ja vahvistaa ennakoivasti kilpailukyvyn, kestävyyden ja sääntelyn luotettavuuden periaatteita työpaikkojen ja kasvun edistämiseksi Euroopassa;

Ongelmat täytäntöönpanossa ja maksuissa

| 10. | on vakavasti huolissaan koheesiopolitiikan uusien ohjelmakausien käynnistämiseen liittyvistä merkittävistä rakenteellisista viivästyksistä, jotka johtuivat toimenpideohjelmien hyväksymisen viivästymisestä myös siksi, että osa toimenpideohjelmista kuului siirtomenettelyn piiriin; huomauttaa, että tämä viivästyminen voi lisätä maksuihin kohdistuvaa painetta, erityisesti vuosina 2017 ja 2018, ja tämän vuoksi kasvattaa huolta maksattamatta olevista maksuista, joita on noin 25 miljardia euroa ohjelmakaudella 2007–2013; panee merkille, että vaikka – kun asiaa tarkastellaan laajassa yhteydessä – koheesiopolitiikassa tilanne on parempi kuin maaseudun kehittämisessä tai kalataloudessa, huolenaihe on edelleen aiheellinen monissa jäsenvaltioissa, sillä suuri määrä ohjelmia on vielä hyväksymättä; painottaa, että tällaiset viivästykset saattavat vaarantaa EU:n talousarvion ja koheesiopolitiikan uskottavuuden, vaikuttavuuden ja kestävyyden sekä vaarantaa kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten valmiudet saattaa päätökseen kauden 2007–2013 täytäntöönpano sekä suunnitella ja panna tehokkaasti täytäntöön ERI-rahastot kaudella 2014–2020; panee tyytyväisenä merkille jäsenvaltioiden ja komission äskettäiset toimet tässä yhteydessä mutta kehottaa komissiota tekemään parhaansa varmistaakseen, että kaikki jäljellä olevat toimenpideohjelmat hyväksytään viipymättä, sillä parlamentti on jo hyväksynyt vuonna 2014 käyttämättömien varojen käytön edellyttämän monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen ja siihen liittyvän lisätalousarvioesityksen; |
| --- | --- |

10.

on vakavasti huolissaan koheesiopolitiikan uusien ohjelmakausien käynnistämiseen liittyvistä merkittävistä rakenteellisista viivästyksistä, jotka johtuivat toimenpideohjelmien hyväksymisen viivästymisestä myös siksi, että osa toimenpideohjelmista kuului siirtomenettelyn piiriin; huomauttaa, että tämä viivästyminen voi lisätä maksuihin kohdistuvaa painetta, erityisesti vuosina 2017 ja 2018, ja tämän vuoksi kasvattaa huolta maksattamatta olevista maksuista, joita on noin 25 miljardia euroa ohjelmakaudella 2007–2013; panee merkille, että vaikka – kun asiaa tarkastellaan laajassa yhteydessä – koheesiopolitiikassa tilanne on parempi kuin maaseudun kehittämisessä tai kalataloudessa, huolenaihe on edelleen aiheellinen monissa jäsenvaltioissa, sillä suuri määrä ohjelmia on vielä hyväksymättä; painottaa, että tällaiset viivästykset saattavat vaarantaa EU:n talousarvion ja koheesiopolitiikan uskottavuuden, vaikuttavuuden ja kestävyyden sekä vaarantaa kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten valmiudet saattaa päätökseen kauden 2007–2013 täytäntöönpano sekä suunnitella ja panna tehokkaasti täytäntöön ERI-rahastot kaudella 2014–2020; panee tyytyväisenä merkille jäsenvaltioiden ja komission äskettäiset toimet tässä yhteydessä mutta kehottaa komissiota tekemään parhaansa varmistaakseen, että kaikki jäljellä olevat toimenpideohjelmat hyväksytään viipymättä, sillä parlamentti on jo hyväksynyt vuonna 2014 käyttämättömien varojen käytön edellyttämän monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen ja siihen liittyvän lisätalousarvioesityksen;

| 11. | muistuttaa, että jatkuva maksattamatta olevien määrien ongelma koskee koheesiopolitiikkaa enemmän kuin mitään muuta EU:n politiikanalaa, ja toteaa, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston vuosien 2007–2013 ohjelmissa oli maksattamatta vuoden 2014 loppuun mennessä 24,8 miljardia euroa, eli 5,6 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013; kannustaa komissiota hyödyntämään kaikkia käytettävissä olevia keinoja näiden maksattamatta olevien määrien kattamiseksi; korostaa, että tilanne vaikeuttaa ensisijaisesti koheesiopolitiikan pienimpien ja heikoimpien edunsaajien, kuten pk-yritysten, kansalaisjärjestöjen ja yhdistysten, asemaa, sillä niiden mahdollisuus maksaa kuluja ennakkoon on rajallinen; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että jatkuva maksattamatta olevien määrien ongelma koskee koheesiopolitiikkaa enemmän kuin mitään muuta EU:n politiikanalaa, ja toteaa, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston vuosien 2007–2013 ohjelmissa oli maksattamatta vuoden 2014 loppuun mennessä 24,8 miljardia euroa, eli 5,6 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013; kannustaa komissiota hyödyntämään kaikkia käytettävissä olevia keinoja näiden maksattamatta olevien määrien kattamiseksi; korostaa, että tilanne vaikeuttaa ensisijaisesti koheesiopolitiikan pienimpien ja heikoimpien edunsaajien, kuten pk-yritysten, kansalaisjärjestöjen ja yhdistysten, asemaa, sillä niiden mahdollisuus maksaa kuluja ennakkoon on rajallinen;

| 12. | pitää myönteisenä, että neuvosto, komissio ja parlamentti ovat päässeet sopimukseen maksattamatta olevien määrien vähentämisestä erityisesti koheesiopolitiikassa vuoden lopussa rakenteelliselle tasolle monivuotisen rahoituskehyksen aikana, kuten vahvistetaan vuoden 2015 talousarviosopimuksen liitteenä olevassa yhteisessä lausumassa, ja panee merkille 23. maaliskuuta 2015 saadun komission asiakirjan ”Elements of a payment plan to bring the EU budget back onto a sustainable track”; muistuttaa komissiota sen sitoumuksesta tehdä ehdotus maksusuunnitelmaksi mahdollisimman pian ja joka tapauksessa ennen vuoden 2016 talousarvioesityksen esittämistä; muistuttaa lisäksi kaikkia toimielimiä niiden sitoumuksesta sopia ja panna täytäntöön tällainen suunnitelma vuodesta 2015 lähtien ja nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointiin mennessä; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä, että neuvosto, komissio ja parlamentti ovat päässeet sopimukseen maksattamatta olevien määrien vähentämisestä erityisesti koheesiopolitiikassa vuoden lopussa rakenteelliselle tasolle monivuotisen rahoituskehyksen aikana, kuten vahvistetaan vuoden 2015 talousarviosopimuksen liitteenä olevassa yhteisessä lausumassa, ja panee merkille 23. maaliskuuta 2015 saadun komission asiakirjan ”Elements of a payment plan to bring the EU budget back onto a sustainable track”; muistuttaa komissiota sen sitoumuksesta tehdä ehdotus maksusuunnitelmaksi mahdollisimman pian ja joka tapauksessa ennen vuoden 2016 talousarvioesityksen esittämistä; muistuttaa lisäksi kaikkia toimielimiä niiden sitoumuksesta sopia ja panna täytäntöön tällainen suunnitelma vuodesta 2015 lähtien ja nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointiin mennessä;

| 13. | korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä koskevalla tarkistusehdotuksella (16), jonka mukaisesti 11,2 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja siirretään otsakkeen 1b välisumman osalta monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 19 artiklan 2 kohdan nojalla ja 8,5 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja siirretään (17) varainhoitovuodelta 2014 varainhoitovuodelle 2015 varainhoitoasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla, vältetään tarve peruuttaa nämä otsakkeen 1b määrärahat, mutta toteaa, että siinä ei käsitellä ohjelmatyön viipeitä koskevaa perusongelmaa eikä puututa siihen, että jatkuvasti viivästynyt täytäntöönpano ja järjestelmällisesti viivästyneet maksut voivat aiheuttaa merkittäviä ongelmia lopullisille edunsaajille; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä koskevalla tarkistusehdotuksella (16), jonka mukaisesti 11,2 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja siirretään otsakkeen 1b välisumman osalta monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 19 artiklan 2 kohdan nojalla ja 8,5 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja siirretään (17) varainhoitovuodelta 2014 varainhoitovuodelle 2015 varainhoitoasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla, vältetään tarve peruuttaa nämä otsakkeen 1b määrärahat, mutta toteaa, että siinä ei käsitellä ohjelmatyön viipeitä koskevaa perusongelmaa eikä puututa siihen, että jatkuvasti viivästynyt täytäntöönpano ja järjestelmällisesti viivästyneet maksut voivat aiheuttaa merkittäviä ongelmia lopullisille edunsaajille;

| 14. | painottaa, että edellä mainittu viivästys EU:n talousarvion otsakkeessa 1b on itse asiassa merkittävin koheesiopolitiikan täytäntöönpanon välittömästi vaarantava tekijä niin aiemmilla ohjelmakausilla kuin tulevalla ohjelmakaudella 2014–2020; muistuttaa, että maksattamatta olevilla määrillä on voimakas, toisinaan äärimmäinen vaikutus koheesiopolitiikan toimijoihin paikan päällä; kehottaa tämän vuoksi komissiota laatimaan etenemissuunnitelman ja suunnittelemaan erityisen aikataulun konkreettisille vaiheittaisille toimille, joita tuetaan talousarviovarojen uudelleenkohdentamisella maksattamatta olevien määrien vähentämiseksi ja poistamiseksi lopulta kokonaan; toivoo neuvoston lopulta ymmärtävän tilanteen vakavuuden ja kestämättömyyden sekä olevan valmis aktiivisesti edistämään vakaan ratkaisun löytämistä ongelmaan; on vakuuttunut siitä, että toimien ensimmäisen tavoitteen on oltava, että vuonna 2015 maksattamatta olevat määrät vähenevät kouriintuntuvalla tavalla; |
| --- | --- |

14.

painottaa, että edellä mainittu viivästys EU:n talousarvion otsakkeessa 1b on itse asiassa merkittävin koheesiopolitiikan täytäntöönpanon välittömästi vaarantava tekijä niin aiemmilla ohjelmakausilla kuin tulevalla ohjelmakaudella 2014–2020; muistuttaa, että maksattamatta olevilla määrillä on voimakas, toisinaan äärimmäinen vaikutus koheesiopolitiikan toimijoihin paikan päällä; kehottaa tämän vuoksi komissiota laatimaan etenemissuunnitelman ja suunnittelemaan erityisen aikataulun konkreettisille vaiheittaisille toimille, joita tuetaan talousarviovarojen uudelleenkohdentamisella maksattamatta olevien määrien vähentämiseksi ja poistamiseksi lopulta kokonaan; toivoo neuvoston lopulta ymmärtävän tilanteen vakavuuden ja kestämättömyyden sekä olevan valmis aktiivisesti edistämään vakaan ratkaisun löytämistä ongelmaan; on vakuuttunut siitä, että toimien ensimmäisen tavoitteen on oltava, että vuonna 2015 maksattamatta olevat määrät vähenevät kouriintuntuvalla tavalla;

| 15. | painottaa, että toimenpideohjelmien täytäntöönpano on tärkeää aloittaa heti, kun ne on hyväksytty, jotta maksimoidaan investointien tulokset, vauhditetaan työpaikkojen syntymistä, lisätään tuottavuuden kasvua sekä edistetään unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista, ja katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä kaikkensa nopeuttaakseen toimenpideohjelmien hyväksymistä vaarantamatta niiden laatua; pyytää komissiota – korostaen edelleen tarvetta torjua petoksia – analysoimaan kaikkia mahdollisia tapoja tehostaa sisäisiä menettelyjään vauhdittaakseen toimenpideohjelmien hyväksymiselle laadittuihin kahteen skenaarioon perustuvia menettelyjä, jotta vältetään mahdolliset lisäviipeet täytäntöönpanon käynnistymisessä; |
| --- | --- |

15.

painottaa, että toimenpideohjelmien täytäntöönpano on tärkeää aloittaa heti, kun ne on hyväksytty, jotta maksimoidaan investointien tulokset, vauhditetaan työpaikkojen syntymistä, lisätään tuottavuuden kasvua sekä edistetään unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista, ja katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä kaikkensa nopeuttaakseen toimenpideohjelmien hyväksymistä vaarantamatta niiden laatua; pyytää komissiota – korostaen edelleen tarvetta torjua petoksia – analysoimaan kaikkia mahdollisia tapoja tehostaa sisäisiä menettelyjään vauhdittaakseen toimenpideohjelmien hyväksymiselle laadittuihin kahteen skenaarioon perustuvia menettelyjä, jotta vältetään mahdolliset lisäviipeet täytäntöönpanon käynnistymisessä;

| 16. | kehottaa komissiota edellä esitetyn huomioon ottaen esittelemään parlamentille toimenpiteet, joilla se aikoo helpottaa toimenpideohjelmien mahdollisimman pikaista täytäntöönpanoa erityisesti varojen vapauttamisen välttämiseksi vuonna 2017, sekä ehdotetun aikataulun ja selittämään maksuviivästysten vaikutuksen uusien toimenpideohjelmien täytäntöönpanon käynnistymiseen ja esittämään ratkaisuja vahingon minimoimiseksi mahdollisuuksien mukaan; kehottaa komissiota yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaisten neuvottelujen tuloksia koskevan kertomuksen yhteydessä arvioimaan myös, mitä seurauksia vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan käynnistämisen viivästymisestä voi aiheutua kasvulle ja työpaikoille, ja kehottaa sitä esittämään saatuihin kokemuksiin perustuvia suosituksia; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota edellä esitetyn huomioon ottaen esittelemään parlamentille toimenpiteet, joilla se aikoo helpottaa toimenpideohjelmien mahdollisimman pikaista täytäntöönpanoa erityisesti varojen vapauttamisen välttämiseksi vuonna 2017, sekä ehdotetun aikataulun ja selittämään maksuviivästysten vaikutuksen uusien toimenpideohjelmien täytäntöönpanon käynnistymiseen ja esittämään ratkaisuja vahingon minimoimiseksi mahdollisuuksien mukaan; kehottaa komissiota yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 16 artiklan 3 kohdan mukaisten neuvottelujen tuloksia koskevan kertomuksen yhteydessä arvioimaan myös, mitä seurauksia vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan käynnistämisen viivästymisestä voi aiheutua kasvulle ja työpaikoille, ja kehottaa sitä esittämään saatuihin kokemuksiin perustuvia suosituksia;

| 17. | katsoo, että komission rahoituskehyksen muuttamisesta antamaan ehdotukseen perustuva monivuotinen rahoituskehys 2014–2020, jossa vuonna 2014 käyttämättä jääneet määrärahat siirretään pelkästään vuoteen 2015, lisää tuntuvasti määrärahojen vapauttamisriskiä vuonna 2018 vuonna 2014 hyväksymättä jääneiden ohjelmien osalta, eikä se näin ollen edistä varojen täysipainoista käyttöä eikä EU:n investointien tukemista kasvun ja työllisyyden hyväksi; kehottaa komissiota ehdottamaan hyvissä ajoin tarkoituksenmukaisia lainsäädännöllisiä ja muita toimia tällaisen määrärahojen vapauttamisriskin välttämiseksi laatiessaan yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 53 artiklassa tarkoitettua strategista kertomusta vuodeksi 2017; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että komission rahoituskehyksen muuttamisesta antamaan ehdotukseen perustuva monivuotinen rahoituskehys 2014–2020, jossa vuonna 2014 käyttämättä jääneet määrärahat siirretään pelkästään vuoteen 2015, lisää tuntuvasti määrärahojen vapauttamisriskiä vuonna 2018 vuonna 2014 hyväksymättä jääneiden ohjelmien osalta, eikä se näin ollen edistä varojen täysipainoista käyttöä eikä EU:n investointien tukemista kasvun ja työllisyyden hyväksi; kehottaa komissiota ehdottamaan hyvissä ajoin tarkoituksenmukaisia lainsäädännöllisiä ja muita toimia tällaisen määrärahojen vapauttamisriskin välttämiseksi laatiessaan yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 53 artiklassa tarkoitettua strategista kertomusta vuodeksi 2017;

| 18. | on huolestunut varojen matalasta käyttöasteesta ohjelmakaudella 2007–2013 tietyissä jäsenvaltioissa ja kehottaa puuttumaan sen taustalla oleviin syihin, jotta vältetään samojen ongelmien toistuminen seuraavalla ohjelmakaudella; painottaa, että hallinnolliset valmiudet ovat ratkaisevassa asemassa koheesiopolitiikan tehokkaassa ja vaikuttavassa täytäntöönpanossa; painottaa, että virkamieskunnan epävakaus yhdistettynä heikkoon koordinointiin voi vaarantaa ERI-rahastojen menestyksekkään täytäntöönpanon ja haitata tehokasta politiikkaa yleisesti; |
| --- | --- |

18.

on huolestunut varojen matalasta käyttöasteesta ohjelmakaudella 2007–2013 tietyissä jäsenvaltioissa ja kehottaa puuttumaan sen taustalla oleviin syihin, jotta vältetään samojen ongelmien toistuminen seuraavalla ohjelmakaudella; painottaa, että hallinnolliset valmiudet ovat ratkaisevassa asemassa koheesiopolitiikan tehokkaassa ja vaikuttavassa täytäntöönpanossa; painottaa, että virkamieskunnan epävakaus yhdistettynä heikkoon koordinointiin voi vaarantaa ERI-rahastojen menestyksekkään täytäntöönpanon ja haitata tehokasta politiikkaa yleisesti;

| 19. | ehdottaa, että seuraavan ohjelmakauden valmistelua varten suunnittelua koskevat säännökset voitaisiin esittää erikseen ja ennen talousarvioehdotuksia, jolloin erotettaisiin toisistaan sisältöä ja rahaa koskevat keskustelut ja jätettäisiin riittävästi aikaa ohjelmien perusteelliseen valmisteluun; muistuttaa, että vaikka säännökset ovat erittäin laaja-alaiset, tämä ei tarjoa jäsenvaltioille ja alueille täysiä takeita ja tulkintaeroja voi syntyä; katsoo, että säännöksissä on vielä yksinkertaistamisen varaa; |
| --- | --- |

19.

ehdottaa, että seuraavan ohjelmakauden valmistelua varten suunnittelua koskevat säännökset voitaisiin esittää erikseen ja ennen talousarvioehdotuksia, jolloin erotettaisiin toisistaan sisältöä ja rahaa koskevat keskustelut ja jätettäisiin riittävästi aikaa ohjelmien perusteelliseen valmisteluun; muistuttaa, että vaikka säännökset ovat erittäin laaja-alaiset, tämä ei tarjoa jäsenvaltioille ja alueille täysiä takeita ja tulkintaeroja voi syntyä; katsoo, että säännöksissä on vielä yksinkertaistamisen varaa;

| 20. | kehottaa komissiota arvioimaan huolellisesti tapaukset, joissa sovelletaan rahoitusoikaisuja tai maksujen keskeyttämistä, ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon mahdolliset vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota arvioimaan huolellisesti tapaukset, joissa sovelletaan rahoitusoikaisuja tai maksujen keskeyttämistä, ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon mahdolliset vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen;

Koheesiopolitiikka älykkäiden, kestävien ja osallistavien investointien ytimessä vuosina 2014–2020

| 21. | muistuttaa, että koheesiopolitiikan alkuperäinen tehtävä oli edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja vähentää alueellisia eroavuuksia tarjoamalla erityistä tukea vähiten kehittyneille alueille; painottaa, että luonteensa ja alkuperäisen perussopimuksiin perustuvan muotonsa vuoksi koheesiopolitiikalla edistetään luonnostaan unionin tavoitteita, erityisesti Eurooppa 2020 -strategian älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevia tavoitteita sekä perussopimuksissa esitettyä alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista koskevaa tavoitetta; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että koheesiopolitiikan alkuperäinen tehtävä oli edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja vähentää alueellisia eroavuuksia tarjoamalla erityistä tukea vähiten kehittyneille alueille; painottaa, että luonteensa ja alkuperäisen perussopimuksiin perustuvan muotonsa vuoksi koheesiopolitiikalla edistetään luonnostaan unionin tavoitteita, erityisesti Eurooppa 2020 -strategian älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevia tavoitteita sekä perussopimuksissa esitettyä alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamista koskevaa tavoitetta;

| 22. | on tyytyväinen uuteen Euroopan strategisten investointien rahastoon (ESIR) ja sen mahdolliseen vipuvaikutukseen; painottaa, että ESIR-rahaston päätavoitteena olisi oltava taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistaminen ja että siitä olisi näin ollen oltava hyötyä kaikille EU:n alueille; korostaa, että on varmistettava ESIR-rahaston resurssien täydentävyys ja näin ESIR-rahaston ja ERI-rahastojen välinen täydentävyys ja yhteisvaikutus, ja katsoo, että nämä rahastot on pidettävä taloudellisesti itsenäisinä, ja samoin neuvoo asianomaisia osapuolia hyödyntämään Euroopan talouden elvytyssuunnitelman täytäntöönpanosta vuonna 2008 saatuja kokemuksia erityisesti älykkäiden investointien suhteen; |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen uuteen Euroopan strategisten investointien rahastoon (ESIR) ja sen mahdolliseen vipuvaikutukseen; painottaa, että ESIR-rahaston päätavoitteena olisi oltava taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistaminen ja että siitä olisi näin ollen oltava hyötyä kaikille EU:n alueille; korostaa, että on varmistettava ESIR-rahaston resurssien täydentävyys ja näin ESIR-rahaston ja ERI-rahastojen välinen täydentävyys ja yhteisvaikutus, ja katsoo, että nämä rahastot on pidettävä taloudellisesti itsenäisinä, ja samoin neuvoo asianomaisia osapuolia hyödyntämään Euroopan talouden elvytyssuunnitelman täytäntöönpanosta vuonna 2008 saatuja kokemuksia erityisesti älykkäiden investointien suhteen;

| 23. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan paremmasta koordinoinnista ja johdonmukaisuudesta kaikkien EU:n investointi- ja kehityspolitiikkojen, erityisesti koheesiopolitiikan, yhteydessä samoin kuin ERI-rahastojen, muiden EU:n rahastojen sekä kansallisten ja alueellisten rahoitusvälineiden välillä, jotta voidaan varmistaa täydentävyys ja synergiavaikutusten lisääntyminen, välttää päällekkäisyyksiä ja tukitoimien päällekkäisyyttä sekä varmistaa unionin rahoituksen suuri eurooppalainen lisäarvo; kehottaa komissiota raportoimaan synergiavaikutuksista tulevissa koheesiokertomuksissaan; ehdottaa, että Euroopan uuden investointiohjelman täytäntöönpanossa hyödynnetään yhteisistä JEREMIE-, JESSICA- ja JASMINE-aloitteista saatuja kokemuksia, koska ne auttoivat lisäämään rakennerahastojen hyödyntämistä 1,2 miljardista eurosta vuosina 2000–2006 jopa 8,4 miljardiin euroon vuosina 2007–2012; kehottaa laatimaan yhteistyössä Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa laajan ja perusteellisen analyysin; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan paremmasta koordinoinnista ja johdonmukaisuudesta kaikkien EU:n investointi- ja kehityspolitiikkojen, erityisesti koheesiopolitiikan, yhteydessä samoin kuin ERI-rahastojen, muiden EU:n rahastojen sekä kansallisten ja alueellisten rahoitusvälineiden välillä, jotta voidaan varmistaa täydentävyys ja synergiavaikutusten lisääntyminen, välttää päällekkäisyyksiä ja tukitoimien päällekkäisyyttä sekä varmistaa unionin rahoituksen suuri eurooppalainen lisäarvo; kehottaa komissiota raportoimaan synergiavaikutuksista tulevissa koheesiokertomuksissaan; ehdottaa, että Euroopan uuden investointiohjelman täytäntöönpanossa hyödynnetään yhteisistä JEREMIE-, JESSICA- ja JASMINE-aloitteista saatuja kokemuksia, koska ne auttoivat lisäämään rakennerahastojen hyödyntämistä 1,2 miljardista eurosta vuosina 2000–2006 jopa 8,4 miljardiin euroon vuosina 2007–2012; kehottaa laatimaan yhteistyössä Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa laajan ja perusteellisen analyysin;

| 24. | painottaa, että koheesiopolitiikkaa koskevassa lainsäädännössä säädetään rahoitusvälineiden laajennetusta käytöstä, jotta niiden osuus voidaan kaksinkertaistaa noin 25–30 miljardiin euroon vuosina 2014–2020, kun laajennetaan niiden aihekohtaista soveltamisalaa ja tarjotaan jäsenvaltioille ja alueille enemmän joustovaraa; korostaa rahoitusvälineiden tehtävää täydentävien julkisten ja yksityisten yhteisinvestointien keräämisessä markkinoiden toimintapuutteisiin puuttumiseksi Eurooppa 2020 -strategian ja koheesiopolitiikan ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti; kannattaa erityisesti pk-yrityksille suunnattua riskinjakoaloitetta ja kehottaa komissiota tekemään parhaansa, jotta rahoitusvälineet olisivat helppokäyttöisiä ja houkuttelevia jäsenvaltioiden ja alueiden kannalta, koska näin varmistetaan, että rahoitusvälineisiin maksettavien rahoitusosuuksien kaksinkertaistaminen saavutetaan omien ansioiden perusteella ja että tavoitteen sidosryhmien omavastuullisuus vakiinnutetaan; painottaa tarvetta varmistaa avoimuus, vastuuvelvollisuus ja valvonta, kun rahoitusvälineisiin käytetään EU:n varoja; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että koheesiopolitiikkaa koskevassa lainsäädännössä säädetään rahoitusvälineiden laajennetusta käytöstä, jotta niiden osuus voidaan kaksinkertaistaa noin 25–30 miljardiin euroon vuosina 2014–2020, kun laajennetaan niiden aihekohtaista soveltamisalaa ja tarjotaan jäsenvaltioille ja alueille enemmän joustovaraa; korostaa rahoitusvälineiden tehtävää täydentävien julkisten ja yksityisten yhteisinvestointien keräämisessä markkinoiden toimintapuutteisiin puuttumiseksi Eurooppa 2020 -strategian ja koheesiopolitiikan ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti; kannattaa erityisesti pk-yrityksille suunnattua riskinjakoaloitetta ja kehottaa komissiota tekemään parhaansa, jotta rahoitusvälineet olisivat helppokäyttöisiä ja houkuttelevia jäsenvaltioiden ja alueiden kannalta, koska näin varmistetaan, että rahoitusvälineisiin maksettavien rahoitusosuuksien kaksinkertaistaminen saavutetaan omien ansioiden perusteella ja että tavoitteen sidosryhmien omavastuullisuus vakiinnutetaan; painottaa tarvetta varmistaa avoimuus, vastuuvelvollisuus ja valvonta, kun rahoitusvälineisiin käytetään EU:n varoja;

| 25. | varoittaa kuitenkin, että ESIR-rahasto ei saa vaarantaa koheesiopolitiikan suunnittelun strategista johdonmukaisuutta ja pitkän ajanjakson näkemystä; painottaa, että rakennerahastojen uudelleensuuntaamisella olisi kielteisiä vaikutuksia eikä sitä voida hyväksyä, koska se vaarantaisi rahastojen tehokkuuden sekä alueiden kehityksen; painottaa, että vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 1b hyväksyttyä määrärahojen jakamista jäsenvaltioittain ei voida muuttaa ESIR-rahaston tarkoituksiin; painottaa, että määrärahojen korvaamiseen lainoilla, pääomalla tai takauksilla liittyy kyllä tiettyjä etuja, mutta se on toteutettava varoen ja ottaen huomioon alueelliset eroavuudet sekä alueiden toisistaan poikkeavat käytännöt ja kokemukset rahoitusvälineiden käytössä; korostaa, että eniten investointeja kaipaavilla alueilla hallinnolliset valmiudet ja hyödyntämiskyky ovat usein heikot; |
| --- | --- |

25.

varoittaa kuitenkin, että ESIR-rahasto ei saa vaarantaa koheesiopolitiikan suunnittelun strategista johdonmukaisuutta ja pitkän ajanjakson näkemystä; painottaa, että rakennerahastojen uudelleensuuntaamisella olisi kielteisiä vaikutuksia eikä sitä voida hyväksyä, koska se vaarantaisi rahastojen tehokkuuden sekä alueiden kehityksen; painottaa, että vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 1b hyväksyttyä määrärahojen jakamista jäsenvaltioittain ei voida muuttaa ESIR-rahaston tarkoituksiin; painottaa, että määrärahojen korvaamiseen lainoilla, pääomalla tai takauksilla liittyy kyllä tiettyjä etuja, mutta se on toteutettava varoen ja ottaen huomioon alueelliset eroavuudet sekä alueiden toisistaan poikkeavat käytännöt ja kokemukset rahoitusvälineiden käytössä; korostaa, että eniten investointeja kaipaavilla alueilla hallinnolliset valmiudet ja hyödyntämiskyky ovat usein heikot;

| 26. | varoittaa, että ESIR-rahastosta rahoitettavien hankkeiden valinnassa sallittu jousto voi johtaa siihen, että investointeja kanavoidaan kehittyneempiin jäsenvaltioihin, mikä vaarantaa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden; pyytää komissiota seuraamaan tiiviisti ESIR-rahaston ja ERI-rahastojen välistä suhdetta; |
| --- | --- |

26.

varoittaa, että ESIR-rahastosta rahoitettavien hankkeiden valinnassa sallittu jousto voi johtaa siihen, että investointeja kanavoidaan kehittyneempiin jäsenvaltioihin, mikä vaarantaa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden; pyytää komissiota seuraamaan tiiviisti ESIR-rahaston ja ERI-rahastojen välistä suhdetta;

Koheesiopolitiikan tehokkuus, vaikuttavuus ja tulosperustainen suuntaaminen 2014–2020

| 27. | painottaa kaikkien sellaisten toimenpiteiden merkitystä, joilla pyritään lisäämään koheesiopolitiikan tehokkuutta, yksinkertaisuutta, vaikuttavuutta sekä tulosperustaista suuntaamista, ja toteaa, että tällaisilla toimenpiteillä olisi varmistettava siirtyminen varojen hyödyntämisastetta koskevista kriteereistä siihen, että varat käytetään laadukkaasti ja yhteisrahoitetut toimet tuottavat suurta lisäarvoa; ehdottaa, että tämän osalta esitettäisiin teknisiä mukautuksia kyseisiin ERI-rahastojen sääntöihin; |
| --- | --- |

27.

painottaa kaikkien sellaisten toimenpiteiden merkitystä, joilla pyritään lisäämään koheesiopolitiikan tehokkuutta, yksinkertaisuutta, vaikuttavuutta sekä tulosperustaista suuntaamista, ja toteaa, että tällaisilla toimenpiteillä olisi varmistettava siirtyminen varojen hyödyntämisastetta koskevista kriteereistä siihen, että varat käytetään laadukkaasti ja yhteisrahoitetut toimet tuottavat suurta lisäarvoa; ehdottaa, että tämän osalta esitettäisiin teknisiä mukautuksia kyseisiin ERI-rahastojen sääntöihin;

| 28. | on tyytyväinen aihekohtaiseen keskittymiseen siten, että tuetaan älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tehtäviä investointeja, joiden avulla on tarkoitus luoda kasvua ja työpaikkoja, torjua ilmastonmuutosta ja energiariippuvuutta sekä vähentää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja että kauden 2014–2020 ohjelmissa keskitytään voimakkaammin tuloksiin ja mitattavuuteen, minkä pitäisi lisätä entisestään koheesiopolitiikan tehokkuutta ja vaikuttavuutta; katsoo samalla, että alueille olisi annettava enemmän joustovaraa paikallisten ja alueellisten erityispiirteiden huomioon ottamiseksi, erityisesti vakavan kriisin tilanteessa, jotta voitaisiin vähentää unionin eri alueiden välisiä kehityseroja; toivoo aidosti yhdennettyä ja alueellista lähestymistapaa ohjelmien ja hankkeiden kohdentamiseksi paikallisiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

28.

on tyytyväinen aihekohtaiseen keskittymiseen siten, että tuetaan älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tehtäviä investointeja, joiden avulla on tarkoitus luoda kasvua ja työpaikkoja, torjua ilmastonmuutosta ja energiariippuvuutta sekä vähentää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja että kauden 2014–2020 ohjelmissa keskitytään voimakkaammin tuloksiin ja mitattavuuteen, minkä pitäisi lisätä entisestään koheesiopolitiikan tehokkuutta ja vaikuttavuutta; katsoo samalla, että alueille olisi annettava enemmän joustovaraa paikallisten ja alueellisten erityispiirteiden huomioon ottamiseksi, erityisesti vakavan kriisin tilanteessa, jotta voitaisiin vähentää unionin eri alueiden välisiä kehityseroja; toivoo aidosti yhdennettyä ja alueellista lähestymistapaa ohjelmien ja hankkeiden kohdentamiseksi paikallisiin tarpeisiin;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan johdonmukaisuuden kansallisten uudistusohjelmien ja toimenpideohjelmien välillä, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon maakohtaiset suositukset ja huolehtia talouden ohjausjärjestelmän menettelyjen noudattamisesta ja rajoittaa näin varhaisen uudelleenohjelmoinnin riskiä; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan johdonmukaisuuden kansallisten uudistusohjelmien ja toimenpideohjelmien välillä, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon maakohtaiset suositukset ja huolehtia talouden ohjausjärjestelmän menettelyjen noudattamisesta ja rajoittaa näin varhaisen uudelleenohjelmoinnin riskiä;

| 30. | palauttaa tässä yhteydessä mieleen parlamentin alkuperäisen kannan ja painottaa parlamentin täysimääräistä osallistumista ja valvontavastuuta; pyytää komissiota ja neuvostoa toimittamaan kattavat, avoimet ja oikea-aikaiset tiedot kriteereistä ja koko menettelystä, jotka voivat johtaa ERI-rahastojen maksusitoumusmäärärahojen tai maksumäärärahojen uudelleenohjelmointiin tai keskeyttämiseen yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 23 artiklan 15 kohdan mukaisesti; korostaa, että päätöksen maksusitoumusten tai maksujen keskeyttämisestä olisi oltava viimeinen vaihtoehto, johon turvaudutaan vasta, kun kaikki muut vaihtoehdot on jo hyödynnetty ja kun on arvioitu mahdolliset vaikutukset kasvuun ja työpaikkoihin, koska maksusitoumusten tai maksujen keskeyttämisellä voi olla vakavia seurauksia kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille sekä koheesiopolitiikan tavoitteiden saavuttamiselle kokonaisuudessaan; katsoo, että makrotaloudellisten ehtojen tavoitteena olisi oltava saada aikaan kestävämpi ja tehokkaampi koheesiopolitiikka, ja vastustaa ajatusta, että alueita, paikkakuntia tai kansalaisia voitaisiin rangaista kansallisten hallitusten tekemistä makrotaloudellisista päätöksistä; kiinnittää huomiota merkittävään hallinnolliseen taakkaan, joka voi syntyä varojen uudelleenohjelmoinnin seurauksena; muistuttaa, että asetuksen 49 artiklan 3 kohdan mukaan seurantakomiteaa on kuultava kaikista ohjelmaa koskevista 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti esitetyistä muutosehdotuksista; |
| --- | --- |

30.

palauttaa tässä yhteydessä mieleen parlamentin alkuperäisen kannan ja painottaa parlamentin täysimääräistä osallistumista ja valvontavastuuta; pyytää komissiota ja neuvostoa toimittamaan kattavat, avoimet ja oikea-aikaiset tiedot kriteereistä ja koko menettelystä, jotka voivat johtaa ERI-rahastojen maksusitoumusmäärärahojen tai maksumäärärahojen uudelleenohjelmointiin tai keskeyttämiseen yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 23 artiklan 15 kohdan mukaisesti; korostaa, että päätöksen maksusitoumusten tai maksujen keskeyttämisestä olisi oltava viimeinen vaihtoehto, johon turvaudutaan vasta, kun kaikki muut vaihtoehdot on jo hyödynnetty ja kun on arvioitu mahdolliset vaikutukset kasvuun ja työpaikkoihin, koska maksusitoumusten tai maksujen keskeyttämisellä voi olla vakavia seurauksia kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille sekä koheesiopolitiikan tavoitteiden saavuttamiselle kokonaisuudessaan; katsoo, että makrotaloudellisten ehtojen tavoitteena olisi oltava saada aikaan kestävämpi ja tehokkaampi koheesiopolitiikka, ja vastustaa ajatusta, että alueita, paikkakuntia tai kansalaisia voitaisiin rangaista kansallisten hallitusten tekemistä makrotaloudellisista päätöksistä; kiinnittää huomiota merkittävään hallinnolliseen taakkaan, joka voi syntyä varojen uudelleenohjelmoinnin seurauksena; muistuttaa, että asetuksen 49 artiklan 3 kohdan mukaan seurantakomiteaa on kuultava kaikista ohjelmaa koskevista 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti esitetyistä muutosehdotuksista;

| 31. | painottaa, että merkittävä osa säännönvastaisuuksista johtuu monitahoisista vaatimuksista ja säännöksistä; korostaa, että koheesio-ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien säännönvastaisuuksien määrää voitaisiin vähentää yksinkertaistamalla hallintoa ja menettelyjä, panemalla pikaisesti täytäntöön äskettäin hyväksytyt asiaankuuluvat direktiivit ja vahvistamalla erityisesti vähiten kehittyneiden alueiden hallinnollisia valmiuksia; painottaa, että olisi pyrittävä vähentämään minimiin edunsaajien hallinnollinen rasite, joka johtuu ERI-rahastojen varainkäytön laillisuuteen liittyvistä tarpeellisista tarkastuksista, optimoimaan ja lisäämään hallinto- ja valvontajärjestelmien joustoa ja painottamaan voimakkaammin riskinarviointia ja vastuiden asianmukaista jakautumista viranomaisten kesken ja että samalla olisi vältettävä vaarantamasta vahvempien valvontamenettelyjen käyttöönottoa, jotta torjutaan tehokkaasti säännönvastaisuuksia ja vältetään näin myös rahoitusoikaisuja sekä maksujen keskeyttämistä; on huolestunut rahoitusvälineiden matalasta maksatusasteesta edunsaajille, erityisesti kun otetaan huomioon tavoite lisätä näiden välineiden käyttöä; pyytää tässä yhteydessä jäsenvaltioita, hallintoviranomaisia ja kyseisten rahoitusvälineiden parissa työskenteleviä muita sidosryhmiä hyödyntämään täysimääräisesti rahoitusvälineiden teknisen neuvoa-antavan foorumin (FI-TAP) ja innovatiivisten rahoitusvälineiden käytön uuden neuvoa-antavan foorumin (Fi-Compass) tarjoamaa teknistä tukea; |
| --- | --- |

31.

painottaa, että merkittävä osa säännönvastaisuuksista johtuu monitahoisista vaatimuksista ja säännöksistä; korostaa, että koheesio-ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien säännönvastaisuuksien määrää voitaisiin vähentää yksinkertaistamalla hallintoa ja menettelyjä, panemalla pikaisesti täytäntöön äskettäin hyväksytyt asiaankuuluvat direktiivit ja vahvistamalla erityisesti vähiten kehittyneiden alueiden hallinnollisia valmiuksia; painottaa, että olisi pyrittävä vähentämään minimiin edunsaajien hallinnollinen rasite, joka johtuu ERI-rahastojen varainkäytön laillisuuteen liittyvistä tarpeellisista tarkastuksista, optimoimaan ja lisäämään hallinto- ja valvontajärjestelmien joustoa ja painottamaan voimakkaammin riskinarviointia ja vastuiden asianmukaista jakautumista viranomaisten kesken ja että samalla olisi vältettävä vaarantamasta vahvempien valvontamenettelyjen käyttöönottoa, jotta torjutaan tehokkaasti säännönvastaisuuksia ja vältetään näin myös rahoitusoikaisuja sekä maksujen keskeyttämistä; on huolestunut rahoitusvälineiden matalasta maksatusasteesta edunsaajille, erityisesti kun otetaan huomioon tavoite lisätä näiden välineiden käyttöä; pyytää tässä yhteydessä jäsenvaltioita, hallintoviranomaisia ja kyseisten rahoitusvälineiden parissa työskenteleviä muita sidosryhmiä hyödyntämään täysimääräisesti rahoitusvälineiden teknisen neuvoa-antavan foorumin (FI-TAP) ja innovatiivisten rahoitusvälineiden käytön uuden neuvoa-antavan foorumin (Fi-Compass) tarjoamaa teknistä tukea;

Työllisyys, pk-yritykset, nuoret ja koulutus

| 32. | painottaa, että ERI-rahastot voisivat vaikuttaa merkittävällä tavalla kriisin kielteisten vaikutusten kääntämiseen ja että tämän mahdollistamiseksi olisi edistettävä ja yksinkertaistettava useista rahastoista rahoitettavien ohjelmien tarjoamaa yhdennettyä lähestymistapaa, jossa yhdistyvät rahastojen tehokkaampi koordinointi ja niiden suurempi joustovara, jolloin erityisesti ESR:n ja EAKR:n synergiaetuja voidaan paremmin hyödyntää; painottaa, että ESR:n rahoittamilla investoinneilla ei voida tuottaa optimaalisia tuloksia ilman merkityksellistä infrastruktuuria ja asianmukaisia instituutioita; kiinnittää huomiota siihen, että ERI-rahastoista voidaan tukea tosiasiallisesti sosiaalista osallisuutta, joten niitä olisi hyödynnettävä romanien ja vammaisten henkilöiden kaltaisten heikommassa asemassa olevien ja haavoittuvien ryhmien integroimisessa sekä lasten ja aikuisten laitoshoidosta avohoidon palveluihin siirtymisen tukemisessa; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että ERI-rahastot voisivat vaikuttaa merkittävällä tavalla kriisin kielteisten vaikutusten kääntämiseen ja että tämän mahdollistamiseksi olisi edistettävä ja yksinkertaistettava useista rahastoista rahoitettavien ohjelmien tarjoamaa yhdennettyä lähestymistapaa, jossa yhdistyvät rahastojen tehokkaampi koordinointi ja niiden suurempi joustovara, jolloin erityisesti ESR:n ja EAKR:n synergiaetuja voidaan paremmin hyödyntää; painottaa, että ESR:n rahoittamilla investoinneilla ei voida tuottaa optimaalisia tuloksia ilman merkityksellistä infrastruktuuria ja asianmukaisia instituutioita; kiinnittää huomiota siihen, että ERI-rahastoista voidaan tukea tosiasiallisesti sosiaalista osallisuutta, joten niitä olisi hyödynnettävä romanien ja vammaisten henkilöiden kaltaisten heikommassa asemassa olevien ja haavoittuvien ryhmien integroimisessa sekä lasten ja aikuisten laitoshoidosta avohoidon palveluihin siirtymisen tukemisessa;

| 33. | kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota vähemmistöryhmien tilanteeseen kaikkialla unionissa, koska nämä ovat alttiita kaikille sosiaalisen syrjäytymisen muodoille ja kärsivät siten todennäköisesti muita enemmän myös rakenteellisesta työttömyydestä; katsoo, että suunniteltaessa unionin sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaa toimintapolitiikkaa on otettava huomioon vähemmistöjen integroiminen; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota vähemmistöryhmien tilanteeseen kaikkialla unionissa, koska nämä ovat alttiita kaikille sosiaalisen syrjäytymisen muodoille ja kärsivät siten todennäköisesti muita enemmän myös rakenteellisesta työttömyydestä; katsoo, että suunniteltaessa unionin sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaa toimintapolitiikkaa on otettava huomioon vähemmistöjen integroiminen;

| 34. | painottaa pk-yritysten keskeistä asemaa uusien työpaikkojen luomisessa ja korostaa niiden mahdollisuuksia älykkään kasvun sekä sähköisen ja vähähiilisen talouden edistämisessä; toivoo myönteistä sääntely-ympäristöä, joka kannustaa tällaisten yritysten, erityisesti nuorten perustamien ja maaseutualueilla sijaitsevien yritysten, perustamiseen ja pyörittämiseen; painottaa, että on tärkeää vähentää pk-yrityksiin kohdistuvaa byrokraattista rasitetta ja helpottaa niiden rahoituksen saantia; katsoo, että tarvitaan tukiohjelmia ja koulutusta, joilla edistetään yrittäjyystaitojen kehittämistä; |
| --- | --- |

34.

painottaa pk-yritysten keskeistä asemaa uusien työpaikkojen luomisessa ja korostaa niiden mahdollisuuksia älykkään kasvun sekä sähköisen ja vähähiilisen talouden edistämisessä; toivoo myönteistä sääntely-ympäristöä, joka kannustaa tällaisten yritysten, erityisesti nuorten perustamien ja maaseutualueilla sijaitsevien yritysten, perustamiseen ja pyörittämiseen; painottaa, että on tärkeää vähentää pk-yrityksiin kohdistuvaa byrokraattista rasitetta ja helpottaa niiden rahoituksen saantia; katsoo, että tarvitaan tukiohjelmia ja koulutusta, joilla edistetään yrittäjyystaitojen kehittämistä;

| 35. | korostaa, että pk-yritysten osuus EU:n yrityskentästä on 99 prosenttia ja että niissä on 80 prosenttia unionin työpaikoista; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että pk-yritysten osuus EU:n yrityskentästä on 99 prosenttia ja että niissä on 80 prosenttia unionin työpaikoista;

| 36. | on huolissaan siitä, että komissio on asettanut liian alhaisen ylärajan (viisi miljoonaa euroa) EAKR:n pienimuotoiseen kulttuurimatkailuun ja kestävään matkailuun liittyville infrastruktuureille myönnettävälle tuelle, joka määritetään tukikelpoisten kustannusten sijaan kokonaiskustannuksina, ja painottaa voimakasta myönteistä vaikutusta, joka tällaisilla hankkeilla voi olla aluekehitykseen sosioekonomisten vaikutusten, sosiaalisen osallisuuden ja houkuttelevuuden osalta; |
| --- | --- |

36.

on huolissaan siitä, että komissio on asettanut liian alhaisen ylärajan (viisi miljoonaa euroa) EAKR:n pienimuotoiseen kulttuurimatkailuun ja kestävään matkailuun liittyville infrastruktuureille myönnettävälle tuelle, joka määritetään tukikelpoisten kustannusten sijaan kokonaiskustannuksina, ja painottaa voimakasta myönteistä vaikutusta, joka tällaisilla hankkeilla voi olla aluekehitykseen sosioekonomisten vaikutusten, sosiaalisen osallisuuden ja houkuttelevuuden osalta;

| 37. | on yhtä mieltä komission analyysista, jonka mukaan taloudelliset ja sosiaaliset painopistealat, erityisesti painopisteen asettaminen toisaalta talouskasvuun ja toisaalta sosiaaliseen osallisuuteen, koulutukseen ja kestävään kehitykseen, voisivat olla paremmin tasapainossa tietyissä jäsenvaltioissa, ja katsoo, että olisi käytävä merkityksellistä vuoropuhelua kumppanien ja sidosryhmien kanssa; korostaa, että näiden painopistealojen menestyksekäs toteutus edellyttää selkeää strategiaa, jolla parannetaan jäsenvaltioiden institutionaalisia puitteita hallinnollisten valmiuksien ja oikeudenkäytön laadun osalta; |
| --- | --- |

37.

on yhtä mieltä komission analyysista, jonka mukaan taloudelliset ja sosiaaliset painopistealat, erityisesti painopisteen asettaminen toisaalta talouskasvuun ja toisaalta sosiaaliseen osallisuuteen, koulutukseen ja kestävään kehitykseen, voisivat olla paremmin tasapainossa tietyissä jäsenvaltioissa, ja katsoo, että olisi käytävä merkityksellistä vuoropuhelua kumppanien ja sidosryhmien kanssa; korostaa, että näiden painopistealojen menestyksekäs toteutus edellyttää selkeää strategiaa, jolla parannetaan jäsenvaltioiden institutionaalisia puitteita hallinnollisten valmiuksien ja oikeudenkäytön laadun osalta;

| 38. | korostaa ESR:n merkitystä sekä nuorisotakuuta ja nuorisotyöllisyysaloitetta, joilla on tuettava mahdollisimman monia toteutuskelpoisia työllistämishankkeita esimerkiksi yritysaloitteiden muodossa; |
| --- | --- |

38.

korostaa ESR:n merkitystä sekä nuorisotakuuta ja nuorisotyöllisyysaloitetta, joilla on tuettava mahdollisimman monia toteutuskelpoisia työllistämishankkeita esimerkiksi yritysaloitteiden muodossa;

| 39. | varoittaa, että nuorisotyöttömyyden hälyttävä taso uhkaa johtaa kokonaisen sukupolven menetykseen erityisesti vähiten kehittyneillä alueilla ja alueilla, jotka ovat kärsineet eniten kriisistä ja työttömyydestä; painottaa, että nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisen on oltava ensisijainen tavoite, ja toteaa, että tavoitteen saavuttaminen edellyttää EU:n aktiivista osallistumista ja sitä voidaan edistää merkittävästi ESR:n, EAKR:n, koheesiorahaston ja nuorisotyöllisyysaloitteen yhdennetyllä käytöllä; katsoo, että tämän osalta olisi sovellettava tuloshakuisempaa lähestymistapaa saatavilla olevien resurssien mahdollisimman tehokkaan hyödyntämisen varmistamiseksi, sillä tämä edistäisi työllisyyttä ja kilpailukykyä ja tuottaisi aiempaa enemmän tuloja ja hyödyttäisi koko EU:n taloutta; painottaa tässä yhteydessä nuorisotakuun ratkaisevaa merkitystä siinä, että alle 25-vuotiaita nuoria autetaan löytämään joko laadukas työpaikka tai hankkimaan työpaikan löytämisessä tarvittavaa koulutusta, taitoja ja kokemusta; korostaa, että kaikki resurssit, joita nuorisotakuun ja muiden nuorisotyöllisyysaloitteen piiriin kuuluvien toimien täytäntöönpano edellyttää, on asetettava saataville mahdollisimman pian; katsoo, että olisi käytettävä selkeitä ja ymmärrettäviä vaikutusindikaattoreita, jotta EU:n varojen vaikutus kasvuun ja työllisyyteen voidaan mitata asianmukaisesti; |
| --- | --- |

39.

varoittaa, että nuorisotyöttömyyden hälyttävä taso uhkaa johtaa kokonaisen sukupolven menetykseen erityisesti vähiten kehittyneillä alueilla ja alueilla, jotka ovat kärsineet eniten kriisistä ja työttömyydestä; painottaa, että nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisen on oltava ensisijainen tavoite, ja toteaa, että tavoitteen saavuttaminen edellyttää EU:n aktiivista osallistumista ja sitä voidaan edistää merkittävästi ESR:n, EAKR:n, koheesiorahaston ja nuorisotyöllisyysaloitteen yhdennetyllä käytöllä; katsoo, että tämän osalta olisi sovellettava tuloshakuisempaa lähestymistapaa saatavilla olevien resurssien mahdollisimman tehokkaan hyödyntämisen varmistamiseksi, sillä tämä edistäisi työllisyyttä ja kilpailukykyä ja tuottaisi aiempaa enemmän tuloja ja hyödyttäisi koko EU:n taloutta; painottaa tässä yhteydessä nuorisotakuun ratkaisevaa merkitystä siinä, että alle 25-vuotiaita nuoria autetaan löytämään joko laadukas työpaikka tai hankkimaan työpaikan löytämisessä tarvittavaa koulutusta, taitoja ja kokemusta; korostaa, että kaikki resurssit, joita nuorisotakuun ja muiden nuorisotyöllisyysaloitteen piiriin kuuluvien toimien täytäntöönpano edellyttää, on asetettava saataville mahdollisimman pian; katsoo, että olisi käytettävä selkeitä ja ymmärrettäviä vaikutusindikaattoreita, jotta EU:n varojen vaikutus kasvuun ja työllisyyteen voidaan mitata asianmukaisesti;

| 40. | katsoo, että on jatkettava työtä uusien keinojen löytämiseksi tulosten parantamiseen nuorisotyöllisyyden alalla, kun otetaan huomioon, että tulokset eivät ole olleet hyviä ESR-asetuksen ja nuorisotyöttömyysaloitteen hyväksymisestä huolimatta; korostaa EU:n tekemää poliittista lupausta, jonka mukaan nuorille on tarjottava välittömästi tukea heidän integroimisekseen työmarkkinoille; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että on jatkettava työtä uusien keinojen löytämiseksi tulosten parantamiseen nuorisotyöllisyyden alalla, kun otetaan huomioon, että tulokset eivät ole olleet hyviä ESR-asetuksen ja nuorisotyöttömyysaloitteen hyväksymisestä huolimatta; korostaa EU:n tekemää poliittista lupausta, jonka mukaan nuorille on tarjottava välittömästi tukea heidän integroimisekseen työmarkkinoille;

| 41. | painottaa, että tuotantomallien muutosten ja väestön ikääntymisen vuoksi ESR:n sekä työntekijöiden taitojen mukauttamiseen tehtävien investointien rooli on kasvanut huomattavasti; on vahvasti sitä mieltä, että ESR:n olisi täydennettävä kansallisia lähestymistapoja jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota huolehtimaan siitä, että käytettävissä olevat resurssit käytetään mahdollisimman tehokkaasti ja vaikuttavasti työntekijöiden työllistettävyyden, sosiaalisen osallisuuden ja sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi; painottaa samalla, että ESR:stä rahoitetut koulutusohjelmat olisi räätälöitävä myös yrittäjien ja johtotason henkilöstön tarpeisiin, jotta varmistettaisiin yritysten, erityisesti unionissa eniten työpaikkoja luovien pk-yritysten, kestävä kehitys; |
| --- | --- |

41.

painottaa, että tuotantomallien muutosten ja väestön ikääntymisen vuoksi ESR:n sekä työntekijöiden taitojen mukauttamiseen tehtävien investointien rooli on kasvanut huomattavasti; on vahvasti sitä mieltä, että ESR:n olisi täydennettävä kansallisia lähestymistapoja jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota huolehtimaan siitä, että käytettävissä olevat resurssit käytetään mahdollisimman tehokkaasti ja vaikuttavasti työntekijöiden työllistettävyyden, sosiaalisen osallisuuden ja sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi; painottaa samalla, että ESR:stä rahoitetut koulutusohjelmat olisi räätälöitävä myös yrittäjien ja johtotason henkilöstön tarpeisiin, jotta varmistettaisiin yritysten, erityisesti unionissa eniten työpaikkoja luovien pk-yritysten, kestävä kehitys;

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota edelleen parantamaan ja laajentamaan EURES-verkostoa tehokkaana keinona helpottaa työntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa, erityisesti rajat ylittävää liikkuvuutta, parantamaan heidän tietojaan unionin työmarkkinoista sekä tarjoamaan heille tietoa työmahdollisuuksista ja apua muodollisuuksien hoitamisessa; kannustaa jäsenvaltioita kehittämään ja tukemaan EURES-verkostoja ainakin myöntämällä sen, että erityisesti rajatyöntekijöille aiheutuu taitojen mukauttamista ja ammattipätevyyden tunnustamista koskevia ongelmia; toteaa, että koska näihin verkostoihin kuuluvat julkiset työvoimapalvelut, työmarkkinaosapuolet, paikallis- ja alueviranomaiset sekä muut yksityiset sidosryhmät, niillä edistetään ja tuetaan rajat ylittävää liikkuvuutta; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota edelleen parantamaan ja laajentamaan EURES-verkostoa tehokkaana keinona helpottaa työntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa, erityisesti rajat ylittävää liikkuvuutta, parantamaan heidän tietojaan unionin työmarkkinoista sekä tarjoamaan heille tietoa työmahdollisuuksista ja apua muodollisuuksien hoitamisessa; kannustaa jäsenvaltioita kehittämään ja tukemaan EURES-verkostoja ainakin myöntämällä sen, että erityisesti rajatyöntekijöille aiheutuu taitojen mukauttamista ja ammattipätevyyden tunnustamista koskevia ongelmia; toteaa, että koska näihin verkostoihin kuuluvat julkiset työvoimapalvelut, työmarkkinaosapuolet, paikallis- ja alueviranomaiset sekä muut yksityiset sidosryhmät, niillä edistetään ja tuetaan rajat ylittävää liikkuvuutta;

| 43. | painottaa, että on tarpeen ohjata laadukkaiden työpaikkojen luomista uuden teknologian avulla; katsoo, että komission olisi yhdistettävä työttömyyden vähentäminen digitaalistrategian ja Horisontti 2020 -puiteohjelman välineisiin; |
| --- | --- |

43.

painottaa, että on tarpeen ohjata laadukkaiden työpaikkojen luomista uuden teknologian avulla; katsoo, että komission olisi yhdistettävä työttömyyden vähentäminen digitaalistrategian ja Horisontti 2020 -puiteohjelman välineisiin;

| 44. | toteaa, että koulunsa keskeyttäneiden nuorten määrä on unionissa edelleen erittäin suuri, mikä vaikuttaa nuorten työttömyysasteeseen; painottaa, että ongelma on ratkaistava uudenaikaistamalla koulutusjärjestelmiä ja opetusohjelmia hyödyntäen ESR:n tukea; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että koulunsa keskeyttäneiden nuorten määrä on unionissa edelleen erittäin suuri, mikä vaikuttaa nuorten työttömyysasteeseen; painottaa, että ongelma on ratkaistava uudenaikaistamalla koulutusjärjestelmiä ja opetusohjelmia hyödyntäen ESR:n tukea;

| 45. | korostaa, että ilman oppilaitosten ja työmarkkinaosapuolten tehokasta yhteistyötä on mahdotonta alentaa tutkinnon juuri suorittaneiden nuorten korkeaa työttömyysastetta unionissa; korostaa, että erityisesti opettamalla nuorille työmarkkinoilla tarpeellisia tietoja ja taitoja on nostettu nuorten työllisyysastetta ja kavennettu sosiaalisia eroja; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että ilman oppilaitosten ja työmarkkinaosapuolten tehokasta yhteistyötä on mahdotonta alentaa tutkinnon juuri suorittaneiden nuorten korkeaa työttömyysastetta unionissa; korostaa, että erityisesti opettamalla nuorille työmarkkinoilla tarpeellisia tietoja ja taitoja on nostettu nuorten työllisyysastetta ja kavennettu sosiaalisia eroja;

| 46. | painottaa sukupuoliulottuvuuden merkitystä työpaikkojen luomisessa; kehottaa komissiota osoittamaan riittävästi rahoitusta naisten työttömyyden torjuntaan; katsoo, että naiset voisivat hyötyä teknologisesta edistyksestä, mikä mahdollistaa joustavammat työajat, ja kehottaa komissiota panostamaan tähän seikkaan; |
| --- | --- |

46.

painottaa sukupuoliulottuvuuden merkitystä työpaikkojen luomisessa; kehottaa komissiota osoittamaan riittävästi rahoitusta naisten työttömyyden torjuntaan; katsoo, että naiset voisivat hyötyä teknologisesta edistyksestä, mikä mahdollistaa joustavammat työajat, ja kehottaa komissiota panostamaan tähän seikkaan;

| 47. | vahvistaa, että on luotava pienten lasten hoitopalveluja, jotta voidaan vahvistaa naisten asemaa työmarkkinoilla, ja kehottaa komissiota sen vuoksi tukemaan asiaa koskevia innovatiivisia hankkeita; panee merkille, että investoinnit julkiseen infrastruktuuriin, kuten lastenhoitopalveluihin, lisäävät naisten mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti talouselämään ja työmarkkinoille; |
| --- | --- |

47.

vahvistaa, että on luotava pienten lasten hoitopalveluja, jotta voidaan vahvistaa naisten asemaa työmarkkinoilla, ja kehottaa komissiota sen vuoksi tukemaan asiaa koskevia innovatiivisia hankkeita; panee merkille, että investoinnit julkiseen infrastruktuuriin, kuten lastenhoitopalveluihin, lisäävät naisten mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti talouselämään ja työmarkkinoille;

| 48. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ottamaan huomioon äitiyslomalta palaavien naisten tarpeet, motivoimaan työnantajia palkkaamaan äitiyslomalta palaavia naisia, helpottamaan joustavia työjärjestelyjä ja edistämään lisäkoulutusta (elinikäistä oppimista), jonka avulla nämä naiset voivat palata sujuvasti työuralleen; |
| --- | --- |

48.

kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ottamaan huomioon äitiyslomalta palaavien naisten tarpeet, motivoimaan työnantajia palkkaamaan äitiyslomalta palaavia naisia, helpottamaan joustavia työjärjestelyjä ja edistämään lisäkoulutusta (elinikäistä oppimista), jonka avulla nämä naiset voivat palata sujuvasti työuralleen;

Politiikan hallinto

| 49. | painottaa, että koheesiopolitiikkaa on toteutettava noudattaen asianmukaisesti toimivan monitasoisen hallinnon henkeä yhdistettynä tehokkaisiin rakenteisiin viranomaisten ja yritysten pyyntöihin vastaamiseksi ja että se edellyttää avoimia ja innovatiivisia julkisia hankintoja, ja katsoo, että nämä kaikki ovat ratkaisevia tekijöitä politiikan vaikutuksen vahvistamiseksi; painottaa tässä yhteydessä, että huolimatta EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla tehtyjen päätösten tärkeydestä paikallis- ja alueviranomaisilla on usein ensisijainen hallintovastuu julkisista investoinneista ja että koheesiopolitiikka on tärkeä väline, jonka avulla nämä viranomaiset voivat toteuttaa keskeistä tehtävää EU:ssa; muistuttaa tässä yhteydessä, että on otettava laaja-alaisesti käyttöön yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa ja kumppanuutta koskevissa käytännesäännöissä esitetty kumppanuusperiaate; |
| --- | --- |

49.

painottaa, että koheesiopolitiikkaa on toteutettava noudattaen asianmukaisesti toimivan monitasoisen hallinnon henkeä yhdistettynä tehokkaisiin rakenteisiin viranomaisten ja yritysten pyyntöihin vastaamiseksi ja että se edellyttää avoimia ja innovatiivisia julkisia hankintoja, ja katsoo, että nämä kaikki ovat ratkaisevia tekijöitä politiikan vaikutuksen vahvistamiseksi; painottaa tässä yhteydessä, että huolimatta EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla tehtyjen päätösten tärkeydestä paikallis- ja alueviranomaisilla on usein ensisijainen hallintovastuu julkisista investoinneista ja että koheesiopolitiikka on tärkeä väline, jonka avulla nämä viranomaiset voivat toteuttaa keskeistä tehtävää EU:ssa; muistuttaa tässä yhteydessä, että on otettava laaja-alaisesti käyttöön yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa ja kumppanuutta koskevissa käytännesäännöissä esitetty kumppanuusperiaate;

| 50. | suosittaa, että koheesiopolitiikan resursseja ja osaamista hyödynnetään viranomaisten hallinnollisten valmiuksien edistämiseen merkittävällä tavalla, erityisesti paikallis- ja aluetasolla, jotta parannetaan niiden valmiuksia tarjota laadukkaita palveluja kansalaisille, myös hyödyntämällä entistä enemmän uutta teknologiaa ja pyrkien tehostetumpiin menettelyihin; kehottaa komissiota määrittämään hallinnollisen avun muotoja keskeisten seikkojen, kuten aloitteiden tavoitteiden asettamisen, niiden tulosten arvioinnin asianmukaisten indikaattorien avulla ja seuraavien vaiheiden määrittämisen osalta, jotta autetaan luomaan kaikkialla EU:ssa sellaista hallintokulttuuria, joka perustuu seurantaan ja arviointiin; pitää tärkeänä varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaisille annetaan tukea niiden innovatiivisten rahoitusvälineiden yhteydessä, jotka ovat ratkaisevassa asemassa resurssien ja investointien lisäämiseksi, sekä julkisten hankintojen osalta, joista olisi enenevässä määrin tultava julkishallinnon innovointia ja luovuutta kannustava väline; |
| --- | --- |

50.

suosittaa, että koheesiopolitiikan resursseja ja osaamista hyödynnetään viranomaisten hallinnollisten valmiuksien edistämiseen merkittävällä tavalla, erityisesti paikallis- ja aluetasolla, jotta parannetaan niiden valmiuksia tarjota laadukkaita palveluja kansalaisille, myös hyödyntämällä entistä enemmän uutta teknologiaa ja pyrkien tehostetumpiin menettelyihin; kehottaa komissiota määrittämään hallinnollisen avun muotoja keskeisten seikkojen, kuten aloitteiden tavoitteiden asettamisen, niiden tulosten arvioinnin asianmukaisten indikaattorien avulla ja seuraavien vaiheiden määrittämisen osalta, jotta autetaan luomaan kaikkialla EU:ssa sellaista hallintokulttuuria, joka perustuu seurantaan ja arviointiin; pitää tärkeänä varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaisille annetaan tukea niiden innovatiivisten rahoitusvälineiden yhteydessä, jotka ovat ratkaisevassa asemassa resurssien ja investointien lisäämiseksi, sekä julkisten hankintojen osalta, joista olisi enenevässä määrin tultava julkishallinnon innovointia ja luovuutta kannustava väline;

| 51. | pitää valitettavana, että kuudenteen koheesiokertomukseen ei sisälly perusteellista analyysia saavutuksista, joita saatiin aikaan teknisen avun välineellä JASPERSilla, josta tarjottiin jäsenvaltioille niiden tarvitsemaa teknistä asiantuntemusta laadukkaiden hankkeiden valmistelemiseksi EU:n varoista myönnettävää yhteisrahoitusta varten ajanjaksolla 2007–2013; on tyytyväinen siihen, että vuonna 2013 käynnistettiin JASPERS-verkostoitumisfoorumi valmiuksien kehittämistoimia varten ja että vuonna 2014 perustettiin verkostoitumis- ja valmiuskeskus, joka tarjoaa erityisasiantuntemusta hankkeiden valmisteluun ohjelmakaudelle 2014–2020; on tyytyväinen hallinnollisten valmiuksien kehittämisen osaamiskeskuksen perustamiseen ERI-rahastoja varten, koska sen on määrä edistää kaikkien jäsenvaltioissa ERI-rahastojen hallinnointiin ja täytäntöönpanoon osallistuvien viranomaisten valmiuksien kehittämistä; |
| --- | --- |

51.

pitää valitettavana, että kuudenteen koheesiokertomukseen ei sisälly perusteellista analyysia saavutuksista, joita saatiin aikaan teknisen avun välineellä JASPERSilla, josta tarjottiin jäsenvaltioille niiden tarvitsemaa teknistä asiantuntemusta laadukkaiden hankkeiden valmistelemiseksi EU:n varoista myönnettävää yhteisrahoitusta varten ajanjaksolla 2007–2013; on tyytyväinen siihen, että vuonna 2013 käynnistettiin JASPERS-verkostoitumisfoorumi valmiuksien kehittämistoimia varten ja että vuonna 2014 perustettiin verkostoitumis- ja valmiuskeskus, joka tarjoaa erityisasiantuntemusta hankkeiden valmisteluun ohjelmakaudelle 2014–2020; on tyytyväinen hallinnollisten valmiuksien kehittämisen osaamiskeskuksen perustamiseen ERI-rahastoja varten, koska sen on määrä edistää kaikkien jäsenvaltioissa ERI-rahastojen hallinnointiin ja täytäntöönpanoon osallistuvien viranomaisten valmiuksien kehittämistä;

| 52. | on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää yhä enemmän huomiota hallinnoinnin merkitykseen, ja katsoo, että hyvä hallintotapa ja laadukkaat julkiset palvelut ja korruption poistaminen ovat olennaisia vakaan investointiympäristön aikaansaamiseksi; vaatii kunnianhimoisia ponnisteluja, kun tavoitteena on, että koheesiopolitiikan menot eivät olisi niin alttiita petoksille, ja vaatii petostentorjuntatoimenpiteiden tiukkaa soveltamista; |
| --- | --- |

52.

on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää yhä enemmän huomiota hallinnoinnin merkitykseen, ja katsoo, että hyvä hallintotapa ja laadukkaat julkiset palvelut ja korruption poistaminen ovat olennaisia vakaan investointiympäristön aikaansaamiseksi; vaatii kunnianhimoisia ponnisteluja, kun tavoitteena on, että koheesiopolitiikan menot eivät olisi niin alttiita petoksille, ja vaatii petostentorjuntatoimenpiteiden tiukkaa soveltamista;

| 53. | on vakuuttunut siitä, että kumppanuutta koskevilla käytännesäännöillä vahvistetaan niin muodon kuin sisällön puolesta osallistumista alueilla kaikilla tasoilla ja että ne on pantava täysimääräisesti täytäntöön, koska niillä on ratkaiseva tehtävä koheesiopolitiikan vaikutusten lisäämisessä ja vahvistamisessa; onnittelee niitä jäsenvaltioita ja alueita, jotka ovat onnistuneet osallistamaan kumppaninsa kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien valmisteluun käytännesääntöjen mukaisesti; esittää kuitenkin vakavan huolensa niistä lukuisista tapauksista, joissa kumppanuusperiaatetta on sovellettu heikosti, ja kehottaa komissiota pidättäytymään hyväksymästä ohjelmia, joissa kumppanien osallistuminen ei ole ollut riittävää; painottaa, että on tärkeää levittää esimerkkejä käytännesääntöjen mukaisista kumppanuuden järjestämisen hyvistä käytännöistä; pyytää komissiota lisäksi esittämään parlamentille säännöllisin väliajoin kertomuksen, jossa se arvioi kumppanuusperiaatteen täytäntöönpanon edistymistä; |
| --- | --- |

53.

on vakuuttunut siitä, että kumppanuutta koskevilla käytännesäännöillä vahvistetaan niin muodon kuin sisällön puolesta osallistumista alueilla kaikilla tasoilla ja että ne on pantava täysimääräisesti täytäntöön, koska niillä on ratkaiseva tehtävä koheesiopolitiikan vaikutusten lisäämisessä ja vahvistamisessa; onnittelee niitä jäsenvaltioita ja alueita, jotka ovat onnistuneet osallistamaan kumppaninsa kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien valmisteluun käytännesääntöjen mukaisesti; esittää kuitenkin vakavan huolensa niistä lukuisista tapauksista, joissa kumppanuusperiaatetta on sovellettu heikosti, ja kehottaa komissiota pidättäytymään hyväksymästä ohjelmia, joissa kumppanien osallistuminen ei ole ollut riittävää; painottaa, että on tärkeää levittää esimerkkejä käytännesääntöjen mukaisista kumppanuuden järjestämisen hyvistä käytännöistä; pyytää komissiota lisäksi esittämään parlamentille säännöllisin väliajoin kertomuksen, jossa se arvioi kumppanuusperiaatteen täytäntöönpanon edistymistä;

Alueellinen ulottuvuus

| 54. | panee huolestuneena merkille alueellista lähestymistapaa koskevien viittausten puuttumisen ja erityisesti sen, että kuudennessa koheesiokertomuksessa ei viitata rajatylittävään yhteistyöhön, vaikka se on olennainen väline taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa; toteaa, että kaikkien rajatylittävien ja makroalueellisten näkökohtien sisällyttämisellä olisi ollut rikastava vaikutus esimerkiksi infrastruktuurin, työmarkkinoiden ja liikkuvuuden, ympäristön, myös yhteisen varasuunnitelman, veden ja viemäröinnin, jätehuollon, terveydenhoidon, tutkimuksen ja kehittämisen, matkailun, julkisten palvelujen ja hallinnon osalta, koska kaikkiin näihin aloihin liittyy merkittäviä rajatylittäviä tekijöitä ja potentiaalia; katsoo, että ohjelmakaudella 2014–2020 unionin raja-alueiden ja rajatylittävien alueiden selviytyminen kriisistä paranee huomattavasti, sillä ne kehittyvät älykkäämmiksi, osallistavammiksi ja kestävämmiksi; |
| --- | --- |

54.

panee huolestuneena merkille alueellista lähestymistapaa koskevien viittausten puuttumisen ja erityisesti sen, että kuudennessa koheesiokertomuksessa ei viitata rajatylittävään yhteistyöhön, vaikka se on olennainen väline taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa; toteaa, että kaikkien rajatylittävien ja makroalueellisten näkökohtien sisällyttämisellä olisi ollut rikastava vaikutus esimerkiksi infrastruktuurin, työmarkkinoiden ja liikkuvuuden, ympäristön, myös yhteisen varasuunnitelman, veden ja viemäröinnin, jätehuollon, terveydenhoidon, tutkimuksen ja kehittämisen, matkailun, julkisten palvelujen ja hallinnon osalta, koska kaikkiin näihin aloihin liittyy merkittäviä rajatylittäviä tekijöitä ja potentiaalia; katsoo, että ohjelmakaudella 2014–2020 unionin raja-alueiden ja rajatylittävien alueiden selviytyminen kriisistä paranee huomattavasti, sillä ne kehittyvät älykkäämmiksi, osallistavammiksi ja kestävämmiksi;

| 55. | painottaa, että yhdennetty ja alueellinen lähestymistapa on olennaisen tärkeä erityisesti ympäristö- ja energia-asioissa; |
| --- | --- |

55.

painottaa, että yhdennetty ja alueellinen lähestymistapa on olennaisen tärkeä erityisesti ympäristö- ja energia-asioissa;

| 56. | on tyytyväinen uusien välineiden, kuten yhdennettyjen alueellisten investointien ja yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineiden, käyttöönottoon sidosryhmien koordinoimiseksi ja unionin toimintalinjojen integroimiseksi sekä investointien kohdentamiseksi todellisiin paikallisiin tarpeisiin tasapainoisen aluekehityksen toteuttamiseksi; painottaa, että on tärkeää hyväksyä välineitä politiikan alueellisten vaikutusten arvioimiseksi, jossa päätavoitteena on tarkastella EU:n politiikan alueellista vaikutusta paikallis- ja alueviranomaisiin sekä kiinnittää huomiota tähän vaikutukseen lainsäädäntömenettelyssä ottaen samalla huomioon nykyiset haasteet yhdennettyjen alueellisten lähestymistapojen täytäntöönpanolle, koska EU:n rahastoihin sovellettavissa säännöksissä on edelleen eroja ja koska paikallis- ja alueyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen on hyvin eritasoista eri jäsenvaltioiden ja eri hallintoviranomaisten kesken; toivoo kattavaa yhdennettyä EU:n investointistrategiaa sekä Unkarin puheenjohtajakaudella vuonna 2011 hyväksytyn EU:n alueellisen agendan 2020 vahvistamista; toteaa, että puheenjohtajavaltioiden on määrä arvioida agendaa, johon sisältyy EU:n kaupunkien toimintaohjelma, vuonna 2015; katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä pienten ja keskikokoisten kaupunkialueiden aseman vahvistamiseen; |
| --- | --- |

56.

on tyytyväinen uusien välineiden, kuten yhdennettyjen alueellisten investointien ja yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineiden, käyttöönottoon sidosryhmien koordinoimiseksi ja unionin toimintalinjojen integroimiseksi sekä investointien kohdentamiseksi todellisiin paikallisiin tarpeisiin tasapainoisen aluekehityksen toteuttamiseksi; painottaa, että on tärkeää hyväksyä välineitä politiikan alueellisten vaikutusten arvioimiseksi, jossa päätavoitteena on tarkastella EU:n politiikan alueellista vaikutusta paikallis- ja alueviranomaisiin sekä kiinnittää huomiota tähän vaikutukseen lainsäädäntömenettelyssä ottaen samalla huomioon nykyiset haasteet yhdennettyjen alueellisten lähestymistapojen täytäntöönpanolle, koska EU:n rahastoihin sovellettavissa säännöksissä on edelleen eroja ja koska paikallis- ja alueyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen on hyvin eritasoista eri jäsenvaltioiden ja eri hallintoviranomaisten kesken; toivoo kattavaa yhdennettyä EU:n investointistrategiaa sekä Unkarin puheenjohtajakaudella vuonna 2011 hyväksytyn EU:n alueellisen agendan 2020 vahvistamista; toteaa, että puheenjohtajavaltioiden on määrä arvioida agendaa, johon sisältyy EU:n kaupunkien toimintaohjelma, vuonna 2015; katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä pienten ja keskikokoisten kaupunkialueiden aseman vahvistamiseen;

| 57. | panee huolestuneena merkille, ettei kuudennessa koheesiokertomuksessa viitata siihen, miten EU:n alueellisen agendan 2020 periaatteet ja painopistealat on otettu huomioon koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanossa kaudella 2007–2013; kehottaa ottamaan kaudella 2014–2020 käyttöön asianmukaiset arviointimekanismit koheesiopolitiikan alueellisen ulottuvuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

57.

panee huolestuneena merkille, ettei kuudennessa koheesiokertomuksessa viitata siihen, miten EU:n alueellisen agendan 2020 periaatteet ja painopistealat on otettu huomioon koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanossa kaudella 2007–2013; kehottaa ottamaan kaudella 2014–2020 käyttöön asianmukaiset arviointimekanismit koheesiopolitiikan alueellisen ulottuvuuden arvioimiseksi;

| 58. | hyväksyy kuitenkin sen, että kuudennessa koheesiokertomuksessa tuodaan esiin kaupunkeja koskevia seikkoja, ottaen huomioon kaupunkien merkityksen globaalissa taloudessa ja niiden mahdollisen vaikutuksen kestävään kehitykseen; panee merkille Euroopan alueiden ja kaupunkien sitoutumisen vihreään kasvuun, joka sisältyy kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen; ehdottaa, että kertomuksessa olisi tarkasteltava myös merkittävää kehityskuilua maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä sekä sellaisten metropolialueiden ongelmia, joissa yhdistyvät häiriönsietokyky ja haavoittuvuus; |
| --- | --- |

58.

hyväksyy kuitenkin sen, että kuudennessa koheesiokertomuksessa tuodaan esiin kaupunkeja koskevia seikkoja, ottaen huomioon kaupunkien merkityksen globaalissa taloudessa ja niiden mahdollisen vaikutuksen kestävään kehitykseen; panee merkille Euroopan alueiden ja kaupunkien sitoutumisen vihreään kasvuun, joka sisältyy kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen; ehdottaa, että kertomuksessa olisi tarkasteltava myös merkittävää kehityskuilua maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä sekä sellaisten metropolialueiden ongelmia, joissa yhdistyvät häiriönsietokyky ja haavoittuvuus;

| 59. | pitää valitettavana, että kuudennessa koheesiokertomuksessa ei viitata alueiden monikeskuksiseen kehittymiseen keskeisenä osatekijänä alueellisen yhteenkuuluvuuden ja alueellisen kilpailukyvyn saavuttamisessa EU:n alueellisen agendan 2020 ja Euroopan aluesuunnittelun seurantaverkon (ESPON) vuoden 2013 raportin ”Making Europe Open and Polycentric” mukaisesti; painottaa pienten ja keskikokoisten kaupunkien asemaa ja sitä, että on tärkeää vahvistaa kaupunkikeskusten toiminnallisia yhteyksiä niiden ympäristöön tasapainoisen aluekehityksen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

59.

pitää valitettavana, että kuudennessa koheesiokertomuksessa ei viitata alueiden monikeskuksiseen kehittymiseen keskeisenä osatekijänä alueellisen yhteenkuuluvuuden ja alueellisen kilpailukyvyn saavuttamisessa EU:n alueellisen agendan 2020 ja Euroopan aluesuunnittelun seurantaverkon (ESPON) vuoden 2013 raportin ”Making Europe Open and Polycentric” mukaisesti; painottaa pienten ja keskikokoisten kaupunkien asemaa ja sitä, että on tärkeää vahvistaa kaupunkikeskusten toiminnallisia yhteyksiä niiden ympäristöön tasapainoisen aluekehityksen saavuttamiseksi;

| 60. | vaatii noudattamaan paremmin alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaa SEUT-sopimuksen 174 artiklaa, erityisesti maaseutualueilla, sekä kiinnittämään asianmukaisesti huomiota koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämisen väliseen merkittävään suhteeseen, erityisesti mitä tulee teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten syrjäisimpiin alueisiin, pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin pieni, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin; suosittelee, että tarkastellaan myös muita väestöön liittyviä haasteita, joilla on merkittävä vaikutus alueisiin, kuten väestökatoa, väestön ikääntymistä ja harvaa asutusta; pyytää komissiota kiinnittämään koheesiopolitiikkaa toteuttaessaan erityistä huomiota maantieteellisesti ja väestön kannalta epäsuotuisimmassa asemassa oleviin alueisiin; |
| --- | --- |

60.

vaatii noudattamaan paremmin alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaa SEUT-sopimuksen 174 artiklaa, erityisesti maaseutualueilla, sekä kiinnittämään asianmukaisesti huomiota koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämisen väliseen merkittävään suhteeseen, erityisesti mitä tulee teollisuuden muutosprosessissa oleviin alueisiin sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten syrjäisimpiin alueisiin, pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin pieni, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin; suosittelee, että tarkastellaan myös muita väestöön liittyviä haasteita, joilla on merkittävä vaikutus alueisiin, kuten väestökatoa, väestön ikääntymistä ja harvaa asutusta; pyytää komissiota kiinnittämään koheesiopolitiikkaa toteuttaessaan erityistä huomiota maantieteellisesti ja väestön kannalta epäsuotuisimmassa asemassa oleviin alueisiin;

| 61. | katsoo, että kuudennessa koheesiokertomuksessa ei kiinnitetä riittävästi huomiota Euroopan alueelliseen yhteistyöhön, vaikka se on ollut täysimittainen koheesiopolitiikan tavoite ohjelmakaudesta 2007–2013 alkaen; palauttaa mieleen eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) potentiaalin sekä rajatylittävän hallinnon välineenä että keinona edistää laajasti yhdennettyä aluekehitystä; |
| --- | --- |

61.

katsoo, että kuudennessa koheesiokertomuksessa ei kiinnitetä riittävästi huomiota Euroopan alueelliseen yhteistyöhön, vaikka se on ollut täysimittainen koheesiopolitiikan tavoite ohjelmakaudesta 2007–2013 alkaen; palauttaa mieleen eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) potentiaalin sekä rajatylittävän hallinnon välineenä että keinona edistää laajasti yhdennettyä aluekehitystä;

| 62. | kehottaa tiivistämään koordinointia koheesiopolitiikan, liittymistä valmistelevan tukivälineen ja EU:n naapuruuspolitiikan välillä sekä parantamaan hankkeiden tulosten arviointia ja levittämistä; |
| --- | --- |

62.

kehottaa tiivistämään koordinointia koheesiopolitiikan, liittymistä valmistelevan tukivälineen ja EU:n naapuruuspolitiikan välillä sekä parantamaan hankkeiden tulosten arviointia ja levittämistä;

Koheesiopolitiikka pitkällä aikavälillä

| 63. | palauttaa mieleen, että EU:n koheesiopolitiikkaa koskevaan keskusteluun on saatava uutta vauhtia, kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetyt seikat; toteaa, että Euroopan parlamentin vaalivuosi 2019 tulee olemaan ratkaiseva, sillä vastavalittu parlamentti ja uusi komissio joutuvat ottamaan huomioon Eurooppa 2020 -strategian päättymisen sekä uuden monivuotisen rahoituskehyksen ja niiden on varmistettava koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen asianmukaisilla määrärahoilla ja laadittava koheesiopolitiikkaa koskevaa uutta lainsäädäntöä; katsoo, että koheesiopoliittisessa keskustelussa on otettava huomioon vakavat aikarajoitukset ja nykyisen ohjelmakauden alussa koetut viivästykset; |
| --- | --- |

63.

palauttaa mieleen, että EU:n koheesiopolitiikkaa koskevaan keskusteluun on saatava uutta vauhtia, kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetyt seikat; toteaa, että Euroopan parlamentin vaalivuosi 2019 tulee olemaan ratkaiseva, sillä vastavalittu parlamentti ja uusi komissio joutuvat ottamaan huomioon Eurooppa 2020 -strategian päättymisen sekä uuden monivuotisen rahoituskehyksen ja niiden on varmistettava koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen asianmukaisilla määrärahoilla ja laadittava koheesiopolitiikkaa koskevaa uutta lainsäädäntöä; katsoo, että koheesiopoliittisessa keskustelussa on otettava huomioon vakavat aikarajoitukset ja nykyisen ohjelmakauden alussa koetut viivästykset;

| 64. | painottaa hallinnollisten valmiuksien ratkaisevaa merkitystä; kehottaa päätöksentekijöitä kaikilla hallinnon tasoilla suosimaan kohdennettua teknistä tukea koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa yleensä sekä erityisemmin rahoitusvälineiden laajennetussa, ERI-rahastoihin yhdistetyssä käytössä; |
| --- | --- |

64.

painottaa hallinnollisten valmiuksien ratkaisevaa merkitystä; kehottaa päätöksentekijöitä kaikilla hallinnon tasoilla suosimaan kohdennettua teknistä tukea koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa yleensä sekä erityisemmin rahoitusvälineiden laajennetussa, ERI-rahastoihin yhdistetyssä käytössä;

| 65. | katsoo, että koheesiopolitiikan toimilla on erittäin tärkeä tehtävä sisäisten kilpailukykyerojen ja rakenteellisen epätasapainon vähentämisessä sitä eniten tarvitsevilla alueilla; kehottaa komissiota harkitsemaan ennakkorahoitusta, jolla voitaisiin edistää sitä, että jäsenvaltiot käyttävät varat täysimääräisesti vuosina 2014–2020, samalla kun varmistetaan talousarvioon liittyvää vastuuta koskevan periaatteen noudattaminen; |
| --- | --- |

65.

katsoo, että koheesiopolitiikan toimilla on erittäin tärkeä tehtävä sisäisten kilpailukykyerojen ja rakenteellisen epätasapainon vähentämisessä sitä eniten tarvitsevilla alueilla; kehottaa komissiota harkitsemaan ennakkorahoitusta, jolla voitaisiin edistää sitä, että jäsenvaltiot käyttävät varat täysimääräisesti vuosina 2014–2020, samalla kun varmistetaan talousarvioon liittyvää vastuuta koskevan periaatteen noudattaminen;

| 66. | kehottaa jäsenvaltioita käymään kansallisten parlamenttien kanssa säännöllistä korkean tason poliittista vuoropuhelua ERI-rahastojen tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja oikea-aikaisesta täytäntöönpanosta sekä koheesiopolitiikan panoksesta makrotaloudellisten tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

66.

kehottaa jäsenvaltioita käymään kansallisten parlamenttien kanssa säännöllistä korkean tason poliittista vuoropuhelua ERI-rahastojen tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja oikea-aikaisesta täytäntöönpanosta sekä koheesiopolitiikan panoksesta makrotaloudellisten tavoitteiden saavuttamisessa;

| 67. | pyytää pitämään säännöllisiä neuvoston kokouksia koheesiopolitiikasta vastaavien ministerien kesken, jotta voidaan arvioida tarvetta seurata niitä jatkuvia haasteita, joita EU:n taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen jatkuvasti kohdistuu, ja vastata näihin haasteisiin; |
| --- | --- |

67.

pyytää pitämään säännöllisiä neuvoston kokouksia koheesiopolitiikasta vastaavien ministerien kesken, jotta voidaan arvioida tarvetta seurata niitä jatkuvia haasteita, joita EU:n taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen jatkuvasti kohdistuu, ja vastata näihin haasteisiin;

o

o o

| 68. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

68.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

(5)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 303.

(6)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 281.

(7)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(8)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0002.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0015.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0132.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0133.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0068.

(14)  EUVL C 19, 21.1.2015, s. 9.

(15)  EUVL C 242, 23.7.2015, s. 43.

(16)  Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta (COM(2015)0015, 20.1.2015).

(17)  Komission päätös erikseen esitettävästä määrärahasiirrosta varainhoitovuodelta 2014 varainhoitovuodelle 2015 ja varainhoitovuonna 2015 uudelleen käyttöön otettavista maksusitoumusmäärärahoista (C(2015)0827, 11.2.2015).

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/145

---

P8_TA(2015)0309

Aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 arviointi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 kertomuksesta aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 toteutuksesta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista (2014/2255(INI))

(2017/C 316/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta (2012) 14. syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 940/2011/EU (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta (2012) 14. syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 940/2011/EU (1),

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 25 artiklan ikääntyneiden henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 25 artiklan ikääntyneiden henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon 9.–10. maaliskuuta 2015 pidetyn aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevästä eurooppalaisesta innovaatiohuippukokouksesta annetun komission loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9.–10. maaliskuuta 2015 pidetyn aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevästä eurooppalaisesta innovaatiohuippukokouksesta annetun komission loppuraportin,

| — | ottaa huomioon 23. helmikuuta 2015 annetun komission tausta-asiakirjan ”Growing the Silver Economy in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. helmikuuta 2015 annetun komission tausta-asiakirjan ”Growing the Silver Economy in Europe”,

| — | ottaa huomioon aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 toteutuksesta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista 15. syyskuuta 2014 annetun komission kertomuksen (COM(2014)0562), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 toteutuksesta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista 15. syyskuuta 2014 annetun komission kertomuksen (COM(2014)0562),

| — | ottaa huomioon komission vuoden 2015 ikääntymisraportin: ”Economic and budgetary projections for the 28 EU Member States (2013-2060)” (European Economy 3|2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuoden 2015 ikääntymisraportin: ”Economic and budgetary projections for the 28 EU Member States (2013-2060)” (European Economy 3|2015),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2014 annetun komission kertomuksen ”Yhteinen kertomus rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (’rotusyrjintädirektiivi’) ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (’työsyrjintädirektiivi’) soveltamisesta” (COM(2014)0002), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2014 annetun komission kertomuksen ”Yhteinen kertomus rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (’rotusyrjintädirektiivi’) ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (’työsyrjintädirektiivi’) soveltamisesta” (COM(2014)0002),

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano vuosina 2014–2020” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano vuosina 2014–2020” (COM(2013)0083),

| — | ottaa huomioon komission poliittisen etenemissuunnitelman sosiaalisia investointeja koskevan paketin täytäntöönpanoa varten vuonna 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission poliittisen etenemissuunnitelman sosiaalisia investointeja koskevan paketin täytäntöönpanoa varten vuonna 2014,

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 annetun komission valkoisen kirjan ”Toimintasuunnitelma riittäviä, turvattuja ja kestäviä eläkkeitä varten” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 annetun komission valkoisen kirjan ”Toimintasuunnitelma riittäviä, turvattuja ja kestäviä eläkkeitä varten” (COM(2012)0055),

| — | ottaa huomioon 29. helmikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus: strategisen täytäntöönpanosuunnitelman toteuttaminen etenee” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. helmikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus: strategisen täytäntöönpanosuunnitelman toteuttaminen etenee” (COM(2012)0083),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2012 annetun neuvoston lausuman ”aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta (2012): Tulevat toimet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2012 annetun neuvoston lausuman ”aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta (2012): Tulevat toimet”,

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2014 annetun sosiaalisen suojelun komitean ja komission yhteisen kertomuksen ”Riittävä sosiaalinen suojelu pitkäaikaishoidon tarpeisiin vastaamiseksi ikääntyvässä yhteiskunnassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2014 annetun sosiaalisen suojelun komitean ja komission yhteisen kertomuksen ”Riittävä sosiaalinen suojelu pitkäaikaishoidon tarpeisiin vastaamiseksi ikääntyvässä yhteiskunnassa”,

| — | ottaa huomioon 31. lokakuuta 2014 annetun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) raportin terveydenhuollon palveluiden saatavuudesta kriisiaikoina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. lokakuuta 2014 annetun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) raportin terveydenhuollon palveluiden saatavuudesta kriisiaikoina,

| — | ottaa huomioon ikääntymistä tarkastelevan YK:n työryhmän hiljattain tekemän työn ikääntyneiden oikeuksien suojelua koskevan yleissopimuksen laatimiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ikääntymistä tarkastelevan YK:n työryhmän hiljattain tekemän työn ikääntyneiden oikeuksien suojelua koskevan yleissopimuksen laatimiseksi,

| — | ottaa huomioon Eurofoundin raportin ”Work preferences after 50” (2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin raportin ”Work preferences after 50” (2014),

| — | ottaa huomioon Eurofoundin Focus-asiakirjan ”Sustainable work: Toward better and longer working lives” (joulukuu 2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin Focus-asiakirjan ”Sustainable work: Toward better and longer working lives” (joulukuu 2014),

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2015 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun selvityksen ”Aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalainen teemavuosi (2012)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2015 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun selvityksen ”Aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalainen teemavuosi (2012)”,

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 annetun Ecorys:n loppuraportin ”Arviointi aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 annetun Ecorys:n loppuraportin ”Arviointi aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta”,

| — | ottaa huomioon teemavuoteen liittyvän sidosryhmien foorumin 10. joulukuuta 2012 päivätyn julkaisun ”Etenemissuunnitelma kohti aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaista teemavuotta (2012) ja sen jälkeen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teemavuoteen liittyvän sidosryhmien foorumin 10. joulukuuta 2012 päivätyn julkaisun ”Etenemissuunnitelma kohti aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaista teemavuotta (2012) ja sen jälkeen”,

| — | ottaa huomioon tammikuun 2012 Eurobarometri-erityistutkimuksen 378, jonka otsikkona on ”Aktiivinen ikääntyminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tammikuun 2012 Eurobarometri-erityistutkimuksen 378, jonka otsikkona on ”Aktiivinen ikääntyminen”,

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman kriisin vaikutuksista heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman kriisin vaikutuksista heikossa asemassa olevien ryhmien hoidon saantiin (3),

| — | ottaa huomioon 21. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman toimintasuunnitelmasta riittäviä, turvattuja ja kestäviä eläkkeitä varten (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman toimintasuunnitelmasta riittäviä, turvattuja ja kestäviä eläkkeitä varten (4),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0241/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0241/2015),

| A. | toteaa, että vuonna 2012 toteutetun aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden (EY 2012) tavoitteena oli lisätä tietoisuutta aktiivisen ikääntymisen arvosta, lisätä tiedonvaihtoa, edistää aktiivista ikääntymistä koskevaa toimintapolitiikkaa ja luoda puitteet unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kaikkien julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmien konkreettiselle toiminnalle; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuonna 2012 toteutetun aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden (EY 2012) tavoitteena oli lisätä tietoisuutta aktiivisen ikääntymisen arvosta, lisätä tiedonvaihtoa, edistää aktiivista ikääntymistä koskevaa toimintapolitiikkaa ja luoda puitteet unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kaikkien julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmien konkreettiselle toiminnalle;

| B. | ottaa huomioon, että ennusteiden mukaan EU:n väestön keski-ikä vuonna 2050 on yli 50 vuotta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ennusteiden mukaan EU:n väestön keski-ikä vuonna 2050 on yli 50 vuotta;

| C. | toteaa, että EU kohtaa ennennäkemättömiä väestörakenteeseen liittyviä, sosiaalisia ja rakenteellisia muutoksia, joita on käsiteltävä viipymättä; toteaa, että väestön yleisen vanhenemisen myötä ikääntyneiden ja heidän perheidensä sosiaali-, terveys- ja hoitopalveluihin liittyvät tarpeet kasvavat ja että EU:n julkisten palvelujen laatu ja kestävyys pitkällä aikavälillä riippuvat suurelta osin lähivuosina toteutettavista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EU kohtaa ennennäkemättömiä väestörakenteeseen liittyviä, sosiaalisia ja rakenteellisia muutoksia, joita on käsiteltävä viipymättä; toteaa, että väestön yleisen vanhenemisen myötä ikääntyneiden ja heidän perheidensä sosiaali-, terveys- ja hoitopalveluihin liittyvät tarpeet kasvavat ja että EU:n julkisten palvelujen laatu ja kestävyys pitkällä aikavälillä riippuvat suurelta osin lähivuosina toteutettavista toimenpiteistä;

| D. | katsoo, että keskimääräisen elinajanodotteen kasvu on nähtävä ihmiskunnan saavutuksena ja sosiaalisen edistyksen merkkinä; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että keskimääräisen elinajanodotteen kasvu on nähtävä ihmiskunnan saavutuksena ja sosiaalisen edistyksen merkkinä;

| E. | ottaa huomioon, että vuonna 2006 perustettiin väestönmuutosalueiden eurooppalainen verkosto, jossa on mukana noin 40 eurooppalaista aluetta ja jonka tavoitteena on lisätä tietoisuutta siitä, kuinka suuria haasteita väestön ikääntyminen ja väheneminen aiheuttavat EU:lle sekä sen taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuonna 2006 perustettiin väestönmuutosalueiden eurooppalainen verkosto, jossa on mukana noin 40 eurooppalaista aluetta ja jonka tavoitteena on lisätä tietoisuutta siitä, kuinka suuria haasteita väestön ikääntyminen ja väheneminen aiheuttavat EU:lle sekä sen taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle;

| F. | ottaa huomioon, että EU:ssa keskimääräinen lapsiluku naista kohti on alhaisempi kuin sukupolvien uusiutumisen raja, että talouskriisi on vaikuttanut osaltaan syntyvyyden laskuun ja että elinajanodote saattaa nousta nykyisestä tasosta vielä viisi vuotta vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:ssa keskimääräinen lapsiluku naista kohti on alhaisempi kuin sukupolvien uusiutumisen raja, että talouskriisi on vaikuttanut osaltaan syntyvyyden laskuun ja että elinajanodote saattaa nousta nykyisestä tasosta vielä viisi vuotta vuoteen 2050 mennessä;

| G. | toteaa, että aktiivinen ikääntyminen on yksi 2000-luvun suurista kysymyksistä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että aktiivinen ikääntyminen on yksi 2000-luvun suurista kysymyksistä;

| H. | ottaa huomioon, että väestön ikääntymisen lisäksi yhä useampi eurooppalainen alue kärsii väestörakenteen heikkenemisestä, mikä on seurausta syntyvyyden laskusta, väestön vähenemisestä, korkeasta ikääntymis- ja riippuvuusasteesta sekä työssäkäyvien ihmisten määrän voimakkaasta laskusta; ottaa huomioon, että nämä ilmiöt ovat vakavampia kyseisten alueiden maaseutualueilla, sillä on yleistä, että ihmiset muuttavat maaseudulta suuriin ja keskisuuriin kaupunkeihin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että väestön ikääntymisen lisäksi yhä useampi eurooppalainen alue kärsii väestörakenteen heikkenemisestä, mikä on seurausta syntyvyyden laskusta, väestön vähenemisestä, korkeasta ikääntymis- ja riippuvuusasteesta sekä työssäkäyvien ihmisten määrän voimakkaasta laskusta; ottaa huomioon, että nämä ilmiöt ovat vakavampia kyseisten alueiden maaseutualueilla, sillä on yleistä, että ihmiset muuttavat maaseudulta suuriin ja keskisuuriin kaupunkeihin;

| I. | toteaa, että aktiivinen ikääntyminen ja sukupolvien välinen solidaarisuus ovat keskeisiä Eurooppa 2020 -strategian päämäärien ja tavoitteiden saavuttamiseksi ja kilpailukykyisen, vauraan ja osallistavan Euroopan luomiseksi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että aktiivinen ikääntyminen ja sukupolvien välinen solidaarisuus ovat keskeisiä Eurooppa 2020 -strategian päämäärien ja tavoitteiden saavuttamiseksi ja kilpailukykyisen, vauraan ja osallistavan Euroopan luomiseksi;

| J. | katsoo, että aktiivisen ikääntymisen politiikan onnistuminen liittyy vahvasti EU:n kansalaisten ja työntekijöiden elinkaaren aikana kehitettyjen erilaisten syrjimättömyyttä, sosiaaliturvaa, sosiaalista osallisuutta ja kansanterveyttä koskevien toimintapolitiikkojen tehokkuuteen; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että aktiivisen ikääntymisen politiikan onnistuminen liittyy vahvasti EU:n kansalaisten ja työntekijöiden elinkaaren aikana kehitettyjen erilaisten syrjimättömyyttä, sosiaaliturvaa, sosiaalista osallisuutta ja kansanterveyttä koskevien toimintapolitiikkojen tehokkuuteen;

| K. | toteaa, että Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan käsitteellä ”aktiivinen” tarkoitetaan jatkuvaa osallistumista yhteiskunnalliseen, taloudelliseen, kulttuurilliseen, henkiseen ja kansalaistoimintaan eikä pelkästään kykyä olla fyysisesti aktiivinen tai kuulua työvoimaan; katsoo siksi, että eläkkeellä jäävät ikääntyneet ihmiset ja työkyvyttömyyden tai sairauden vuoksi eläkkeelle joutuneet henkilöt voivat edelleenkin toimia aktiivisesti perheidensä, ikätovereidensa, yhteisöjensä ja maansa asioiden hyväksi; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan käsitteellä ”aktiivinen” tarkoitetaan jatkuvaa osallistumista yhteiskunnalliseen, taloudelliseen, kulttuurilliseen, henkiseen ja kansalaistoimintaan eikä pelkästään kykyä olla fyysisesti aktiivinen tai kuulua työvoimaan; katsoo siksi, että eläkkeellä jäävät ikääntyneet ihmiset ja työkyvyttömyyden tai sairauden vuoksi eläkkeelle joutuneet henkilöt voivat edelleenkin toimia aktiivisesti perheidensä, ikätovereidensa, yhteisöjensä ja maansa asioiden hyväksi;

| L. | toteaa, että tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon eri tekijät, jotka mahdollistavat työn kestävyyden kaikkien ihmisten kannalta heidän elinaikanaan ja koko yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon eri tekijät, jotka mahdollistavat työn kestävyyden kaikkien ihmisten kannalta heidän elinaikanaan ja koko yhteiskunnassa;

| M. | toteaa, että eri työntekijäryhmät työskentelevät erilaisissa työoloissa, mikä johtaa eriarvoiseen työterveyteen; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että eri työntekijäryhmät työskentelevät erilaisissa työoloissa, mikä johtaa eriarvoiseen työterveyteen;

| N. | toteaa, että jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten välillä on valtavia näkyviä eroja aktiivista ikääntymistä ja vanhusten sosiaaliturvaa koskevissa toimintapolitiikoissa, tuki-infrastruktuurissa ja talousarviovaroissa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten välillä on valtavia näkyviä eroja aktiivista ikääntymistä ja vanhusten sosiaaliturvaa koskevissa toimintapolitiikoissa, tuki-infrastruktuurissa ja talousarviovaroissa;

| O. | ottaa huomioon, että aktiivinen ja terveenä ikääntyminen luo uusia sosiaalisia tarpeita ja vaatii investointeja monipuolisiin, sekä jo olemassa oleviin että uusiin, myöhemmin luotaviin julkisiin palveluihin, luonnollisesti juuri ikääntyneiden terveydenhuollon ja hoidon alalla; katsoo, että sen myötä avautuu uusia mahdollisuuksia, jotka liittyvät vapaa- ja lepo-ajan lisääntymiseen ja siitä nauttimiseen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että aktiivinen ja terveenä ikääntyminen luo uusia sosiaalisia tarpeita ja vaatii investointeja monipuolisiin, sekä jo olemassa oleviin että uusiin, myöhemmin luotaviin julkisiin palveluihin, luonnollisesti juuri ikääntyneiden terveydenhuollon ja hoidon alalla; katsoo, että sen myötä avautuu uusia mahdollisuuksia, jotka liittyvät vapaa- ja lepo-ajan lisääntymiseen ja siitä nauttimiseen;

| P. | toteaa, että talous- ja rahoituskriisi on vaikuttanut ikääntyneiden köyhyysasteen nousuun; katsoo, että köyhyys tai köyhtymis- ja syrjäytymisvaarassa oleminen aiheuttaa terveysriskejä ja heikentää myös aktiivisen ikääntymisen mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että talous- ja rahoituskriisi on vaikuttanut ikääntyneiden köyhyysasteen nousuun; katsoo, että köyhyys tai köyhtymis- ja syrjäytymisvaarassa oleminen aiheuttaa terveysriskejä ja heikentää myös aktiivisen ikääntymisen mahdollisuuksia;

| Q. | toteaa, että EU:ssa toimii noin 125 000 ammatillista lisäeläkerahastoa, joilla on noin 2,5 biljoonan euron varat ja jotka edustavat noin 75 miljoonaa Euroopan kansalaista, mikä on 20 prosenttia EU:n työikäisestä väestöstä; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että EU:ssa toimii noin 125 000 ammatillista lisäeläkerahastoa, joilla on noin 2,5 biljoonan euron varat ja jotka edustavat noin 75 miljoonaa Euroopan kansalaista, mikä on 20 prosenttia EU:n työikäisestä väestöstä;

| R. | katsoo, että yksi yhteiskunnan perusperiaatteista on sukupolvien välinen solidaarisuus; katsoo, että keskimääräisen elinajanodotteen jatkuvasti pidentyessä ovat sukupolvien väliset suhteet muuttumassa entistä tärkeämmiksi; katsoo, että talous ja yhteiskunta tarvitsevat kaikkien sukupolvien elämänkokemusta, sitoutumista ja ideoita saavuttaakseen tavoitteensa; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että yksi yhteiskunnan perusperiaatteista on sukupolvien välinen solidaarisuus; katsoo, että keskimääräisen elinajanodotteen jatkuvasti pidentyessä ovat sukupolvien väliset suhteet muuttumassa entistä tärkeämmiksi; katsoo, että talous ja yhteiskunta tarvitsevat kaikkien sukupolvien elämänkokemusta, sitoutumista ja ideoita saavuttaakseen tavoitteensa;

| S. | toteaa, että aktiivinen osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ja liikuntaohjelmiin edistää suuresti todellisen aktiivisen ikääntymisen kulttuurin luomista, mikä puolestaan mahdollistaa sen, että väestö voi mukauttaa taitojaan työmarkkinoiden muuttuviin vaatimuksiin koko elämänsä ajan sekä pysyä terveenä ja aktiivisena ja osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan yleensä; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että aktiivinen osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ja liikuntaohjelmiin edistää suuresti todellisen aktiivisen ikääntymisen kulttuurin luomista, mikä puolestaan mahdollistaa sen, että väestö voi mukauttaa taitojaan työmarkkinoiden muuttuviin vaatimuksiin koko elämänsä ajan sekä pysyä terveenä ja aktiivisena ja osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan yleensä;

| T. | toteaa, että ikääntyneitä naisia on 20 prosenttia EU:n väestöstä ja että heidän prosentuaalinen osuutensa kasvaa edelleen nykyisen väestönkehityssuuntauksen mukaan; toteaa, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa ikääntyneet naiset ovat suuremmassa vaarassa köyhtyä kuin ikääntyneet miehet, keskimäärin 21 prosenttia naisista ja 16 prosenttia miehistä; ottaa huomioon, että sukupuolten eläke-ero EU:ssa on 39 prosenttia; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että ikääntyneitä naisia on 20 prosenttia EU:n väestöstä ja että heidän prosentuaalinen osuutensa kasvaa edelleen nykyisen väestönkehityssuuntauksen mukaan; toteaa, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa ikääntyneet naiset ovat suuremmassa vaarassa köyhtyä kuin ikääntyneet miehet, keskimäärin 21 prosenttia naisista ja 16 prosenttia miehistä; ottaa huomioon, että sukupuolten eläke-ero EU:ssa on 39 prosenttia;

| U. | toteaa, että esteetön teknologia voi tarjota pääsyn työmarkkinoille, mahdollistaa itsenäisen elämän ja osallistumisen yhteiskunnan kaikkiin osa-alueisiin; toteaa kuitenkin, että tällä hetkellä 69 prosenttia niistä henkilöistä, joilla ei ole digitaalisia perustaitoja, on yli 55-vuotiaita; toteaa, että esteettömyyden puute, tieto- ja viestintäteknologian nopea kehitys sekä heikko digitaalinen lukutaito johtavat siihen, että monet ikääntyneet ja vammaiset eivät mahdollisesti pysty hyödyntämään täysimääräisesti tulevia digitaalisia sisämarkkinoita; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että esteetön teknologia voi tarjota pääsyn työmarkkinoille, mahdollistaa itsenäisen elämän ja osallistumisen yhteiskunnan kaikkiin osa-alueisiin; toteaa kuitenkin, että tällä hetkellä 69 prosenttia niistä henkilöistä, joilla ei ole digitaalisia perustaitoja, on yli 55-vuotiaita; toteaa, että esteettömyyden puute, tieto- ja viestintäteknologian nopea kehitys sekä heikko digitaalinen lukutaito johtavat siihen, että monet ikääntyneet ja vammaiset eivät mahdollisesti pysty hyödyntämään täysimääräisesti tulevia digitaalisia sisämarkkinoita;

| 1. | on tietoinen, että teemavuosi 2012 sai aikaan huomattavaa poliittista liikettä, jonka ansiosta aloitettiin keskustelu aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden haasteista Euroopassa; |
| --- | --- |

1.

on tietoinen, että teemavuosi 2012 sai aikaan huomattavaa poliittista liikettä, jonka ansiosta aloitettiin keskustelu aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden haasteista Euroopassa;

| 2. | pitää sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden määritelmänä hyötyjen ja rasitteiden tasapuolista jakautumista sukupolvien kesken; katsoo, että toimiva sukupolvien välinen rinnakkaiselo perustuu solidaarisuuteen ja että siihen on kuuluttava keskinäistä kunnioitusta, vastuuta ja halukkuutta pitää huolta toisista; |
| --- | --- |

2.

pitää sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden määritelmänä hyötyjen ja rasitteiden tasapuolista jakautumista sukupolvien kesken; katsoo, että toimiva sukupolvien välinen rinnakkaiselo perustuu solidaarisuuteen ja että siihen on kuuluttava keskinäistä kunnioitusta, vastuuta ja halukkuutta pitää huolta toisista;

| 3. | panee merkille, että teemavuoden 2012 varsinaiset tavoitteet saavutettiin osittain ja parhaat tulokset saatiin tietoisuutta lisäävissä aloitteissa ja tapahtumissa; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että teemavuoden 2012 varsinaiset tavoitteet saavutettiin osittain ja parhaat tulokset saatiin tietoisuutta lisäävissä aloitteissa ja tapahtumissa;

| 4. | panee merkille ja pitää myönteisenä sitä, että teemavuoden tapahtumat ja aloitteet tekivät selväksi, etteivät ikääntyneet ihmiset ole taakka, vaan he ovat kokemuksensa, saavutuksiensa ja tietämyksensä ansiosta hyödyksi taloudelle ja yhteiskunnalle; |
| --- | --- |

4.

panee merkille ja pitää myönteisenä sitä, että teemavuoden tapahtumat ja aloitteet tekivät selväksi, etteivät ikääntyneet ihmiset ole taakka, vaan he ovat kokemuksensa, saavutuksiensa ja tietämyksensä ansiosta hyödyksi taloudelle ja yhteiskunnalle;

| 5. | huomauttaa, että teemavuonna 2012 onnistuttiin tavoitteessa saada asiaan liittyvät toimijat edistämään aktiivista ikääntymistä ja sukupolvien välistä solidaarisuutta; pitää kuitenkin valitettavana, että julkisen ja yksityisen sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan välistä resurssien, hankkeiden ja ideoiden jakamista edistävien uusien verkostojen solmimista koskeva tavoite toteutui vain harvoin; pitää valitettavana sitä, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen oli vaihtelevaa, eikä yksityisiä yrityksiä tavoitettu huomattavassa määrin; painottaa tarvetta parantaa valmiuksien kehittämistä ikääntyneiden kansalaisten aktiivisen osallistumisen edistämiseksi yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että teemavuonna 2012 onnistuttiin tavoitteessa saada asiaan liittyvät toimijat edistämään aktiivista ikääntymistä ja sukupolvien välistä solidaarisuutta; pitää kuitenkin valitettavana, että julkisen ja yksityisen sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan välistä resurssien, hankkeiden ja ideoiden jakamista edistävien uusien verkostojen solmimista koskeva tavoite toteutui vain harvoin; pitää valitettavana sitä, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen oli vaihtelevaa, eikä yksityisiä yrityksiä tavoitettu huomattavassa määrin; painottaa tarvetta parantaa valmiuksien kehittämistä ikääntyneiden kansalaisten aktiivisen osallistumisen edistämiseksi yhteiskunnassa;

| 6. | pitää myönteisenä sitä, että teemavuosi 2012 auttoi tarkentamaan kansallisia, aktiivista ikääntymistä koskevia poliittisia ohjelmia, edisti hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä, lisäsi aktiivista ikääntymistä koskevia aloitteita ja vahvisti sidosryhmien tietoja ja taitoja; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä sitä, että teemavuosi 2012 auttoi tarkentamaan kansallisia, aktiivista ikääntymistä koskevia poliittisia ohjelmia, edisti hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä, lisäsi aktiivista ikääntymistä koskevia aloitteita ja vahvisti sidosryhmien tietoja ja taitoja;

| 7. | painottaa, että tarvitaan luotettavaa tilastotietoa ikääntyneiden tilanteesta ja väestörakenteen muutoksista, jotta voidaan kehittää paremmin kohdennettuja ja tehokkaampia aktiivisen ikääntymisen strategioita; kehottaa komissiota varmistamaan, että kerätään kattavat ja laadukkaat tiedot ikääntyneiden yhteiskunnallisesta asemasta, terveydentilasta, oikeuksista ja elinoloista; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että tarvitaan luotettavaa tilastotietoa ikääntyneiden tilanteesta ja väestörakenteen muutoksista, jotta voidaan kehittää paremmin kohdennettuja ja tehokkaampia aktiivisen ikääntymisen strategioita; kehottaa komissiota varmistamaan, että kerätään kattavat ja laadukkaat tiedot ikääntyneiden yhteiskunnallisesta asemasta, terveydentilasta, oikeuksista ja elinoloista;

| 8. | pitää erittäin tärkeänä teemavuoden 2012 osana käynnistettyjen aloitteiden seurantaa ja niiden muuttamista vahvaksi poliittiseksi sitoumukseksi, jota seuraa konkreettinen toiminta kaikkien sukupolvien sosiaalisen osallisuuden, aktiivisen osallistumisen ja hyvinvoinnin varmistamiseksi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen; muistuttaa, että ikääntymispolitiikkaa koskeva EU:n lainsäädäntö on pantava täytäntöön tehokkaasti, jotta nuoriin ja ikääntyneisiin kohdistuvaa syrjintää voidaan torjua ja ehkäistä kaikilla elämänaloilla; |
| --- | --- |

8.

pitää erittäin tärkeänä teemavuoden 2012 osana käynnistettyjen aloitteiden seurantaa ja niiden muuttamista vahvaksi poliittiseksi sitoumukseksi, jota seuraa konkreettinen toiminta kaikkien sukupolvien sosiaalisen osallisuuden, aktiivisen osallistumisen ja hyvinvoinnin varmistamiseksi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen; muistuttaa, että ikääntymispolitiikkaa koskeva EU:n lainsäädäntö on pantava täytäntöön tehokkaasti, jotta nuoriin ja ikääntyneisiin kohdistuvaa syrjintää voidaan torjua ja ehkäistä kaikilla elämänaloilla;

| 9. | korostaa tarvetta tehostaa koordinointikolmiota, joka muodostuu päätöksentekotasosta (mukaan lukien EU, kansalliset, alueelliset ja paikalliset tasot), kansalaisyhteiskunnasta ja yksityisestä sektorista, mukaan lukien teollisuuden alat, jotka tarjoavat itsenäistä elämää tukevia innovatiivisia tuotteita ja palveluita; |
| --- | --- |

9.

korostaa tarvetta tehostaa koordinointikolmiota, joka muodostuu päätöksentekotasosta (mukaan lukien EU, kansalliset, alueelliset ja paikalliset tasot), kansalaisyhteiskunnasta ja yksityisestä sektorista, mukaan lukien teollisuuden alat, jotka tarjoavat itsenäistä elämää tukevia innovatiivisia tuotteita ja palveluita;

| 10. | pyytää komissiota laatimaan tutkimuksen väestörakenteen heikkenemisestä, josta kärsivät yhä useammat alueet EU:n jäsenvaltioissa, ja kehottaa antamaan tiedonannon, jossa käsitellään tätä ongelmaa sekä toimenpiteitä, joihin voitaisiin ryhtyä unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä kyseisillä alueilla väestön vähenemistä koskevan haasteen ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

10.

pyytää komissiota laatimaan tutkimuksen väestörakenteen heikkenemisestä, josta kärsivät yhä useammat alueet EU:n jäsenvaltioissa, ja kehottaa antamaan tiedonannon, jossa käsitellään tätä ongelmaa sekä toimenpiteitä, joihin voitaisiin ryhtyä unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä kyseisillä alueilla väestön vähenemistä koskevan haasteen ratkaisemiseksi;

| 11. | korostaa, että väestön ikääntymiseen liittyvät ongelmat vaikuttavat erityisen voimakkaasti epäsuotuisista luonnonolosuhteista tai vakavista väestörakenteeseen liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten esimerkiksi harvaan asuttuihin alueisiin sekä saaristo- ja vuoristoalueisiin, ja että näillä alueilla on vähemmän resursseja ja infrastruktuureja, joilla aktiivista ikääntymistä voitaisiin edistää; pyytää tutkimaan, voitaisiinko elvytyssuunnitelmien avulla ratkaista ikääntymisongelmaa, jota yleensä pahentaa samanaikainen väestökato, josta kärsivät monet kyseisistä alueista ja joka voi vaarantaa niiden elinkelpoisuuden; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että väestön ikääntymiseen liittyvät ongelmat vaikuttavat erityisen voimakkaasti epäsuotuisista luonnonolosuhteista tai vakavista väestörakenteeseen liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten esimerkiksi harvaan asuttuihin alueisiin sekä saaristo- ja vuoristoalueisiin, ja että näillä alueilla on vähemmän resursseja ja infrastruktuureja, joilla aktiivista ikääntymistä voitaisiin edistää; pyytää tutkimaan, voitaisiinko elvytyssuunnitelmien avulla ratkaista ikääntymisongelmaa, jota yleensä pahentaa samanaikainen väestökato, josta kärsivät monet kyseisistä alueista ja joka voi vaarantaa niiden elinkelpoisuuden;

| 12. | pitää valitettavana sitä, että teemavuoden 2012 melko myöhäisestä hyväksymisestä seurasi sopimusten ja täytäntöönpanon viivästymistä, minkä seurauksena joitakin tapahtumia, kuten Seniorforce-päivää, ei voitu toteuttaa täydessä laajuudessaan; panee merkille teemavuodelle 2012 myönnetyt, aiempiin teemavuosiin verrattuna pienemmät määrärahat ja näin myös niukemmat varat teemavuoden 2012 tavoitteiden täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

12.

pitää valitettavana sitä, että teemavuoden 2012 melko myöhäisestä hyväksymisestä seurasi sopimusten ja täytäntöönpanon viivästymistä, minkä seurauksena joitakin tapahtumia, kuten Seniorforce-päivää, ei voitu toteuttaa täydessä laajuudessaan; panee merkille teemavuodelle 2012 myönnetyt, aiempiin teemavuosiin verrattuna pienemmät määrärahat ja näin myös niukemmat varat teemavuoden 2012 tavoitteiden täytäntöön panemiseksi;

| 13. | muistuttaa, että aktiivinen ikääntyminen on myös prosessi, jossa optimoidaan mahdollisuudet terveyteen ja yhteiskunnalliseen osallistumiseen, jotta varmistetaan, että ihmiset voivat ikääntyessään säilyttää hyvän elintason ja elämänlaadun; katsoo, että aktiivista ikääntymistä koskevan toimintapolitiikan olisi lisättävä ihmisten mahdollisuuksia fyysiseen, sosiaaliseen ja henkiseen hyvinvointiin elämänsä aikana ja mahdollistettava parempi sosiaalinen osallisuus ja suurempi yhteiskunnallinen osallistuminen; korostaa, että aktiivinen ikääntyminen tarkoittaa myös parempaa pääsyä terveys-, pitkäaikaishoito- ja sosiaalipalvelujen, jotka ovat talouskriisin aikana joutuneet paineen alaisiksi, sekä elinikäisen oppimisen piiriin, osallistumista yhteiskunnalliseen ja kulttuuritoimintaan, nykyisten sosiaalisten infrastruktuurien kuten vanhainkotien ja vanhusten päivätoimintakeskusten tukemista, ikään perustuvan syrjinnän ja stereotypioiden poistamista, toimia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi sekä tietoisuuden lisäämistä aktiivisen ja terveellisen ikääntymisen merkityksestä; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että aktiivinen ikääntyminen on myös prosessi, jossa optimoidaan mahdollisuudet terveyteen ja yhteiskunnalliseen osallistumiseen, jotta varmistetaan, että ihmiset voivat ikääntyessään säilyttää hyvän elintason ja elämänlaadun; katsoo, että aktiivista ikääntymistä koskevan toimintapolitiikan olisi lisättävä ihmisten mahdollisuuksia fyysiseen, sosiaaliseen ja henkiseen hyvinvointiin elämänsä aikana ja mahdollistettava parempi sosiaalinen osallisuus ja suurempi yhteiskunnallinen osallistuminen; korostaa, että aktiivinen ikääntyminen tarkoittaa myös parempaa pääsyä terveys-, pitkäaikaishoito- ja sosiaalipalvelujen, jotka ovat talouskriisin aikana joutuneet paineen alaisiksi, sekä elinikäisen oppimisen piiriin, osallistumista yhteiskunnalliseen ja kulttuuritoimintaan, nykyisten sosiaalisten infrastruktuurien kuten vanhainkotien ja vanhusten päivätoimintakeskusten tukemista, ikään perustuvan syrjinnän ja stereotypioiden poistamista, toimia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi sekä tietoisuuden lisäämistä aktiivisen ja terveellisen ikääntymisen merkityksestä;

| 14. | suosittelee kaikille jäsenvaltioille, että ne edistäisivät ja tehostaisivat sosiaaliturvajärjestelmiensä välityksellä sellaisia ikääntyville tarkoitettuja laadukkaita julkisia infrastruktuureja (vanhainkoteja, päivätoimintakeskuksia ja kotiapua), joissa ikääntyneet nähdään passiivisten vastaanottajien sijaan aktiivisina toimijoina aloitteissa, joihin he osallistuvat; |
| --- | --- |

14.

suosittelee kaikille jäsenvaltioille, että ne edistäisivät ja tehostaisivat sosiaaliturvajärjestelmiensä välityksellä sellaisia ikääntyville tarkoitettuja laadukkaita julkisia infrastruktuureja (vanhainkoteja, päivätoimintakeskuksia ja kotiapua), joissa ikääntyneet nähdään passiivisten vastaanottajien sijaan aktiivisina toimijoina aloitteissa, joihin he osallistuvat;

| 15. | katsoo, että olisi kehitettävä dementiaa koskeva eurooppalainen strategia, johon olisi sisällyttävä tukitoimenpiteitä potilaiden perheille, tiedotuskampanjoita, tietoisuuden lisäämistä ja jäsenvaltioiden välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että olisi kehitettävä dementiaa koskeva eurooppalainen strategia, johon olisi sisällyttävä tukitoimenpiteitä potilaiden perheille, tiedotuskampanjoita, tietoisuuden lisäämistä ja jäsenvaltioiden välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| 16. | kehottaa komissiota tutkimaan yli 50-vuotiaiden työttömyyden huolestuttavaa ongelmaa sekä alati kohoavaa pitkäaikaistyöttömyyden tasoa ja tutkimaan yhdessä jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten kanssa ikääntyneiden työttömien olosuhteita ja henkilökohtaista tilannetta ja kehittämään tehokkaita välineitä kyseiseen haavoittuvaan ryhmään kuuluvien työntekijöiden pitämiseksi työmarkkinoilla tarjoamalla mahdollisuuksia osallistua elinikäiseen oppimiseen ja ammattitaidon parantamiseen, työssä oppimiseen ja helposti saatavilla oleviin kohtuuhintaisiin koulutusohjelmiin sekä edistämällä sukupolvien välistä koulutusta ja tiedon siirtoa työssä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota tutkimaan yli 50-vuotiaiden työttömyyden huolestuttavaa ongelmaa sekä alati kohoavaa pitkäaikaistyöttömyyden tasoa ja tutkimaan yhdessä jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten kanssa ikääntyneiden työttömien olosuhteita ja henkilökohtaista tilannetta ja kehittämään tehokkaita välineitä kyseiseen haavoittuvaan ryhmään kuuluvien työntekijöiden pitämiseksi työmarkkinoilla tarjoamalla mahdollisuuksia osallistua elinikäiseen oppimiseen ja ammattitaidon parantamiseen, työssä oppimiseen ja helposti saatavilla oleviin kohtuuhintaisiin koulutusohjelmiin sekä edistämällä sukupolvien välistä koulutusta ja tiedon siirtoa työssä;

| 17. | korostaa, että tässä yhteydessä olisi ennen kaikkea harkittava ”sukupolvien välisen mentoroinnin” kaltaisia ohjelmia, joissa edistetään työssä ja koulutuksessa tapahtuvaa vanhempien asiantuntijoiden ja nuoremman sukupolven välistä vuorovaikutusta; katsoo, että eri-ikäisistä koostuvia tiimejä olisi tuettava työprosesseissa ja erityisen hyvät hankkeet olisi palkittava; katsoo, että jäsenvaltiot voisivat luoda yrityksille kannustimia, jotta ne palkkaisivat enemmän ikääntyneitä työntekijöitä ja että periaatteessa ikääntyneitä työntekijöitä ei saisi kohdella huonommin kuin nuorempia ammatti- ja jatkokoulutuksessa; pitää erityisen tärkeänä työpaikkojen mukauttamista ikääntyneiden työntekijöiden tarpeisiin ja lisämahdollisuuksien tarjoamista ikääntyneille, jotta nämä voivat halutessaan tehdä osa-aikaista työtä, sekä työuran pidentämisen helpottamista niille, jotka haluavat työskennellä pitempään ja pystyvät siihen; katsoo, että ikääntyneille pitkäaikaistyöttömille olisi suunniteltava erityisiä eläkejärjestelyjä siten, että sosiaalinen vakaus huomioidaan tasapuolisesti sekä kyseisten ihmisten tarpeiden että sosiaaliturvajärjestelmien kannalta; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että tässä yhteydessä olisi ennen kaikkea harkittava ”sukupolvien välisen mentoroinnin” kaltaisia ohjelmia, joissa edistetään työssä ja koulutuksessa tapahtuvaa vanhempien asiantuntijoiden ja nuoremman sukupolven välistä vuorovaikutusta; katsoo, että eri-ikäisistä koostuvia tiimejä olisi tuettava työprosesseissa ja erityisen hyvät hankkeet olisi palkittava; katsoo, että jäsenvaltiot voisivat luoda yrityksille kannustimia, jotta ne palkkaisivat enemmän ikääntyneitä työntekijöitä ja että periaatteessa ikääntyneitä työntekijöitä ei saisi kohdella huonommin kuin nuorempia ammatti- ja jatkokoulutuksessa; pitää erityisen tärkeänä työpaikkojen mukauttamista ikääntyneiden työntekijöiden tarpeisiin ja lisämahdollisuuksien tarjoamista ikääntyneille, jotta nämä voivat halutessaan tehdä osa-aikaista työtä, sekä työuran pidentämisen helpottamista niille, jotka haluavat työskennellä pitempään ja pystyvät siihen; katsoo, että ikääntyneille pitkäaikaistyöttömille olisi suunniteltava erityisiä eläkejärjestelyjä siten, että sosiaalinen vakaus huomioidaan tasapuolisesti sekä kyseisten ihmisten tarpeiden että sosiaaliturvajärjestelmien kannalta;

| 18. | pitää valitettavana sitä, että ikääntyneet henkilöt edelleenkin kohtaavat ikään perustuvaa syrjintää, stereotypioita ja esteitä; kehottaa siksi jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti ja viipymättä täytäntöön yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevan neuvoston direktiivin 2000/78/EY; toteaa, että ehdotus yhdenvertaista kohtelua koskevaksi horisontaaliseksi direktiiviksi (6) ei ole edennyt neuvostossa vuoden 2008 jälkeen, ja kehottaa jäsenvaltioita löytämään ratkaisun mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

18.

pitää valitettavana sitä, että ikääntyneet henkilöt edelleenkin kohtaavat ikään perustuvaa syrjintää, stereotypioita ja esteitä; kehottaa siksi jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti ja viipymättä täytäntöön yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevan neuvoston direktiivin 2000/78/EY; toteaa, että ehdotus yhdenvertaista kohtelua koskevaksi horisontaaliseksi direktiiviksi (6) ei ole edennyt neuvostossa vuoden 2008 jälkeen, ja kehottaa jäsenvaltioita löytämään ratkaisun mahdollisimman nopeasti;

| 19. | vastustaa kuitenkin voimakkaasti sitä, että aktiivisen ikääntymisen politiikkaa pidettäisiin vain välineenä säilyttää ikääntyneiden työllistettävyys; kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikki tarvittavat arvioinnit ja toimet, joilla siirrytään elinkaarilähestymistapaan, ja uudistamaan tarvittaessa eläkejärjestelmän sekä pyrkimään samalla kaikin tavoin vakiinnuttamaan eläkkeelle jäämistä koskevat säännöt ja ottamaan huomioon yli 50-vuotiaiden tosiasiallisen työttömyysasteen ennen eläkeiän nostamista; uskoo, että eläkeiän yhdistäminen pelkästään elinajanodotteeseen jättää huomiotta työmarkkinasuuntausten merkityksen eikä se siksi saisi olla ainoa väline, jolla pyritään vastaamaan ikääntyvän yhteiskunnan haasteisiin; katsoo sen sijaan, että jäsenvaltioiden olisi työsuhdeturvalainsäädäntönsä ja palkanmuodostusjärjestelmiensä avulla tuettava ikääntyneiden työntekijöiden palkkaamista erityisesti ennen heidän lakisääteistä eläkeikäänsä, koska työttömyydestä seuraisi lisää kielteisiä vaikutuksia heidän eläketuloilleen, ja että jäsenvaltioiden olisi taattava kestävät sosiaaliturvajärjestelmät; |
| --- | --- |

19.

vastustaa kuitenkin voimakkaasti sitä, että aktiivisen ikääntymisen politiikkaa pidettäisiin vain välineenä säilyttää ikääntyneiden työllistettävyys; kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikki tarvittavat arvioinnit ja toimet, joilla siirrytään elinkaarilähestymistapaan, ja uudistamaan tarvittaessa eläkejärjestelmän sekä pyrkimään samalla kaikin tavoin vakiinnuttamaan eläkkeelle jäämistä koskevat säännöt ja ottamaan huomioon yli 50-vuotiaiden tosiasiallisen työttömyysasteen ennen eläkeiän nostamista; uskoo, että eläkeiän yhdistäminen pelkästään elinajanodotteeseen jättää huomiotta työmarkkinasuuntausten merkityksen eikä se siksi saisi olla ainoa väline, jolla pyritään vastaamaan ikääntyvän yhteiskunnan haasteisiin; katsoo sen sijaan, että jäsenvaltioiden olisi työsuhdeturvalainsäädäntönsä ja palkanmuodostusjärjestelmiensä avulla tuettava ikääntyneiden työntekijöiden palkkaamista erityisesti ennen heidän lakisääteistä eläkeikäänsä, koska työttömyydestä seuraisi lisää kielteisiä vaikutuksia heidän eläketuloilleen, ja että jäsenvaltioiden olisi taattava kestävät sosiaaliturvajärjestelmät;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan julkisten eläkejärjestelmien kestävyyden ja takaamaan kaikille yksilölliset ja riittävät eläketulot ja -oikeudet varmistaakseen ihmisarvoisen elämän vanhalla iällä – myös niille, joilla on ollut perusteltuja katkoksia työurallaan, eli pääasiassa naisille; pitää ammatillisten lisäeläkerahastojen riittävää valvontaa ja riippumattomia tarkastuksia erittäin tärkeinä turvattujen ja kestävien eläkkeiden kannalta; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan julkisten eläkejärjestelmien kestävyyden ja takaamaan kaikille yksilölliset ja riittävät eläketulot ja -oikeudet varmistaakseen ihmisarvoisen elämän vanhalla iällä – myös niille, joilla on ollut perusteltuja katkoksia työurallaan, eli pääasiassa naisille; pitää ammatillisten lisäeläkerahastojen riittävää valvontaa ja riippumattomia tarkastuksia erittäin tärkeinä turvattujen ja kestävien eläkkeiden kannalta;

| 21. | korostaa, että ikääntyneille on annettava mahdollisuus olla keskeisessä asemassa perheidensä auttamisessa; kiinnittää huomiota ikääntyneiden tekemään arvokkaaseen vapaaehtoistyöhön; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että ikääntyneille on annettava mahdollisuus olla keskeisessä asemassa perheidensä auttamisessa; kiinnittää huomiota ikääntyneiden tekemään arvokkaaseen vapaaehtoistyöhön;

| 22. | painottaa esteettömän teknologian merkitystä Euroopan ikääntyville yhteiskunnille; kehottaa komissiota kehittämään osallistavan digitaalisten sisämarkkinoiden strategian varmistamalla, että esteettömyys valtavirtaistetaan koko strategiassa ja yhdistetään senioritalouden edistämiseen Euroopassa; |
| --- | --- |

22.

painottaa esteettömän teknologian merkitystä Euroopan ikääntyville yhteiskunnille; kehottaa komissiota kehittämään osallistavan digitaalisten sisämarkkinoiden strategian varmistamalla, että esteettömyys valtavirtaistetaan koko strategiassa ja yhdistetään senioritalouden edistämiseen Euroopassa;

| 23. | pitää myönteisenä sitä, että aktiivisena ja terveenä ikääntyminen on yksi Euroopan sosiaalirahaston investointiprioriteeteista ohjelmakaudella 2014–2020 asetuksen (EU) N:o 1304/2013 mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään myönnettyjä määrärahoja tehokkaasti; muistuttaa, että aktiivista ikääntymistä edistävät hankkeet voivat saada rahoitusta myös muista ohjelmista, joita ovat Euroopan rakenne- ja investointirahasto, Horisontti 2020, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI) sekä terveysalan toimintaohjelma; kehottaa koordinoimaan paremmin EU:n tarjoamia aktiivista ikääntymistä ja sukupolvien välistä solidaarisuutta edistäviä erilaisia ohjelmia ja välineitä; kehottaa perustamaan Horisontti 2020 -ohjelman painopisteitä mukaillen eurooppalaisen tutkimuksen painopisteen ”terveysalan ja aktiivisen ikääntymisen soveltavat tieteenalat”; |
| --- | --- |

23.

pitää myönteisenä sitä, että aktiivisena ja terveenä ikääntyminen on yksi Euroopan sosiaalirahaston investointiprioriteeteista ohjelmakaudella 2014–2020 asetuksen (EU) N:o 1304/2013 mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään myönnettyjä määrärahoja tehokkaasti; muistuttaa, että aktiivista ikääntymistä edistävät hankkeet voivat saada rahoitusta myös muista ohjelmista, joita ovat Euroopan rakenne- ja investointirahasto, Horisontti 2020, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva ohjelma (EaSI) sekä terveysalan toimintaohjelma; kehottaa koordinoimaan paremmin EU:n tarjoamia aktiivista ikääntymistä ja sukupolvien välistä solidaarisuutta edistäviä erilaisia ohjelmia ja välineitä; kehottaa perustamaan Horisontti 2020 -ohjelman painopisteitä mukaillen eurooppalaisen tutkimuksen painopisteen ”terveysalan ja aktiivisen ikääntymisen soveltavat tieteenalat”;

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään Euroopan sosiaalirahaston (ESR), ERI-rahastojen ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan Euroopan unionin ohjelman (EaSI) rahoitusta taloudellisen tuen tarjoamiseen ikääntyneille tarkoitetuille, järjestöjen vetämille oma-apuohjelmille, joissa ihmiset jakavat keskenään energiaansa, tietämystään, kokemuksiaan ja viisauttaan sekä auttavat avun tarpeessa olevia edistäen siten aktiivista ja tervettä ikääntymistä sekä pidempään kestävää itsenäistä elämistä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa jäsenvaltioita käyttämään Euroopan sosiaalirahaston (ESR), ERI-rahastojen ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan Euroopan unionin ohjelman (EaSI) rahoitusta taloudellisen tuen tarjoamiseen ikääntyneille tarkoitetuille, järjestöjen vetämille oma-apuohjelmille, joissa ihmiset jakavat keskenään energiaansa, tietämystään, kokemuksiaan ja viisauttaan sekä auttavat avun tarpeessa olevia edistäen siten aktiivista ja tervettä ikääntymistä sekä pidempään kestävää itsenäistä elämistä;

| 25. | palauttaa mieliin komission vuoden 2010 talousarvion kokonaistarkastelun, jossa ”EU:n lisäarvo” määritettiin yhdeksi keskeiseksi periaatteeksi; painottaa, että periaatteen on oltava kaikkien menojen kulmakivi ja ettei EU:n eikä varsinkaan ESR:n rahoitusta saa käyttää kansallisten lähestymistapojen rahoittamiseen vaan lisätukena jäsenvaltioiden aktiivisen ikääntymisen ohjelmille; |
| --- | --- |

25.

palauttaa mieliin komission vuoden 2010 talousarvion kokonaistarkastelun, jossa ”EU:n lisäarvo” määritettiin yhdeksi keskeiseksi periaatteeksi; painottaa, että periaatteen on oltava kaikkien menojen kulmakivi ja ettei EU:n eikä varsinkaan ESR:n rahoitusta saa käyttää kansallisten lähestymistapojen rahoittamiseen vaan lisätukena jäsenvaltioiden aktiivisen ikääntymisen ohjelmille;

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kohdistamaan rahoitusta paremmin aktiiviseen ikääntymiseen ja tehostamaan varojen käyttöä; pyytää komissiota myös tutkimaan, soveltuisiko uusi eurooppalainen rahoitusväline irtisanottujen keski-ikäisten työntekijöiden työllistämisongelman ratkaisemiseen ja tuoko se siihen lisäarvoa; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kohdistamaan rahoitusta paremmin aktiiviseen ikääntymiseen ja tehostamaan varojen käyttöä; pyytää komissiota myös tutkimaan, soveltuisiko uusi eurooppalainen rahoitusväline irtisanottujen keski-ikäisten työntekijöiden työllistämisongelman ratkaisemiseen ja tuoko se siihen lisäarvoa;

| 27. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään kattavaa ja luotettavaa tietoa, jotta voidaan arvioida ikääntyneitä työntekijöitä koskevan ESR:n rahoituksen tehokkuutta; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään kattavaa ja luotettavaa tietoa, jotta voidaan arvioida ikääntyneitä työntekijöitä koskevan ESR:n rahoituksen tehokkuutta;

| 28. | pyytää komissiota arvioimaan, soveltuisiko uusi eurooppalainen rahoitusväline vähimmäistoimeentulon takaamiseen kaikille köyhyysrajan alapuolella eläville Euroopan kansalaisille; |
| --- | --- |

28.

pyytää komissiota arvioimaan, soveltuisiko uusi eurooppalainen rahoitusväline vähimmäistoimeentulon takaamiseen kaikille köyhyysrajan alapuolella eläville Euroopan kansalaisille;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan ja panemaan täytäntöön julkisia toimintapolitiikkoja ja ohjelmia, joiden avulla parannetaan fyysistä terveyttä ja edistetään myös mielenterveyttä ja sosiaalisia kontakteja; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan ja panemaan täytäntöön julkisia toimintapolitiikkoja ja ohjelmia, joiden avulla parannetaan fyysistä terveyttä ja edistetään myös mielenterveyttä ja sosiaalisia kontakteja;

| 30. | pitää erittäin tärkeänä, että tuetaan ikääntyneiden mahdollisimman pitkään jatkuvaa itsenäistä ja aktiivista elämistä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 25 artiklan mukaisesti kehittämällä ja ylläpitämällä ihmiskeskeisiä ja kysyntään perustuvia julkisia tuki-, avustus- ja hoitopalveluita sekä parantamalla kyseisten palvelujen välistä yhteyttä; kehottaa siksi jäsenvaltioita varmistamaan kohtuuhintaisen, esteettömän ja syrjimättömän terveydenhuollon sekä asettamaan ennaltaehkäisyn etusijalle terveydenhuoltopolitiikassaan; kehottaa siksi komissiota panemaan täytäntöön sosiaalisia investointeja koskevan paketin, pitämään terveenä ikääntymisen sekä pitkäaikaishoidon riittävyyden ja laadun poliittisen asialistan kärjessä, tutkimaan onko terveydenhuolto kohtuuhintaista ikääntyneille, keräämään tietoja jonotusajoista terveydenhuoltojärjestelmissä kaikkialla EU:ssa sekä esittämään suuntaviivoja enimmäisjonotusajoista; pitää olennaisen tärkeänä, että edistetään ihmisten henkilökohtaista ja yksilöllistä vastuuta omasta terveydestään ja tarjotaan huomattavasti enemmän tietoa terveydenhuollosta, lisätään kansallisia motivointikampanjoita ja kannustetaan tekemään terveysosaamiseen liittyvää yhteistyötä, jotta rohkaistaan ikääntyneitä pitämään huolta omasta terveydestään; muistuttaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota innovatiivisiin teknisiin ratkaisuihin ja välineisiin; toteaa, että paikallisia palveluja ja oikeuksia koskevan tiedon tehokas levittäminen on tärkeää tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

30.

pitää erittäin tärkeänä, että tuetaan ikääntyneiden mahdollisimman pitkään jatkuvaa itsenäistä ja aktiivista elämistä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 25 artiklan mukaisesti kehittämällä ja ylläpitämällä ihmiskeskeisiä ja kysyntään perustuvia julkisia tuki-, avustus- ja hoitopalveluita sekä parantamalla kyseisten palvelujen välistä yhteyttä; kehottaa siksi jäsenvaltioita varmistamaan kohtuuhintaisen, esteettömän ja syrjimättömän terveydenhuollon sekä asettamaan ennaltaehkäisyn etusijalle terveydenhuoltopolitiikassaan; kehottaa siksi komissiota panemaan täytäntöön sosiaalisia investointeja koskevan paketin, pitämään terveenä ikääntymisen sekä pitkäaikaishoidon riittävyyden ja laadun poliittisen asialistan kärjessä, tutkimaan onko terveydenhuolto kohtuuhintaista ikääntyneille, keräämään tietoja jonotusajoista terveydenhuoltojärjestelmissä kaikkialla EU:ssa sekä esittämään suuntaviivoja enimmäisjonotusajoista; pitää olennaisen tärkeänä, että edistetään ihmisten henkilökohtaista ja yksilöllistä vastuuta omasta terveydestään ja tarjotaan huomattavasti enemmän tietoa terveydenhuollosta, lisätään kansallisia motivointikampanjoita ja kannustetaan tekemään terveysosaamiseen liittyvää yhteistyötä, jotta rohkaistaan ikääntyneitä pitämään huolta omasta terveydestään; muistuttaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota innovatiivisiin teknisiin ratkaisuihin ja välineisiin; toteaa, että paikallisia palveluja ja oikeuksia koskevan tiedon tehokas levittäminen on tärkeää tavoitteen saavuttamiseksi;

| 31. | kehottaa komissiota toimimaan riittävää sosiaaliturvaa pitkäaikaishoidon tarpeisiin ikääntyvässä yhteiskunnassa koskevan yhteisen raportin päätelmien mukaisesti ja esittämään viipymättä konkreettisia ehdotuksia; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota toimimaan riittävää sosiaaliturvaa pitkäaikaishoidon tarpeisiin ikääntyvässä yhteiskunnassa koskevan yhteisen raportin päätelmien mukaisesti ja esittämään viipymättä konkreettisia ehdotuksia;

| 32. | katsoo, että ikääntyneet olisi sijoitettava ensisijaisesti omaan perhepiiriinsä; kehottaa komissiota tutkimaan perheyritysten ja vastaavan vanhustenhoitoalalla tehtävän työn tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että ikääntyneet olisi sijoitettava ensisijaisesti omaan perhepiiriinsä; kehottaa komissiota tutkimaan perheyritysten ja vastaavan vanhustenhoitoalalla tehtävän työn tarjoamia mahdollisuuksia;

| 33. | toteaa, että entistä tehokkaampi julkinen liikenne on yksi ikääntyneiden tärkeimmistä prioriteeteista ikämyönteisten ympäristön luomiseksi (7) ja se myös tukee itsenäistä elämistä ja peruspalvelujen saatavuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan liikennejärjestelmien esteettömyyttä ja yhteentoimivuutta; |
| --- | --- |

33.

toteaa, että entistä tehokkaampi julkinen liikenne on yksi ikääntyneiden tärkeimmistä prioriteeteista ikämyönteisten ympäristön luomiseksi (7) ja se myös tukee itsenäistä elämistä ja peruspalvelujen saatavuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan liikennejärjestelmien esteettömyyttä ja yhteentoimivuutta;

| 34. | pitää myönteisenä komission tausta-asiakirjaa ”Growing the Silver Economy in Europe”; muistuttaa, että on tarpeen kehittää edelleen ikääntyvän väestön toiveista ja tarpeista huolehtivaa ”senioritaloutta”, joka perustuu niihin talouselämän mahdollisuuksiin, jotka syntyvät väestön ikääntymiseen liittyvistä, julkisista ja yksityisten kuluttajien menoista sekä erityisistä tuotteista, palveluista, innovatiivisista ratkaisuista ja tarpeista, mikä taas luo uusia työpaikkoja ja kasvua ja ottaa huomioon kaikkein haavoittuvimpien sosioekonomisten ryhmien tarpeet; |
| --- | --- |

34.

pitää myönteisenä komission tausta-asiakirjaa ”Growing the Silver Economy in Europe”; muistuttaa, että on tarpeen kehittää edelleen ikääntyvän väestön toiveista ja tarpeista huolehtivaa ”senioritaloutta”, joka perustuu niihin talouselämän mahdollisuuksiin, jotka syntyvät väestön ikääntymiseen liittyvistä, julkisista ja yksityisten kuluttajien menoista sekä erityisistä tuotteista, palveluista, innovatiivisista ratkaisuista ja tarpeista, mikä taas luo uusia työpaikkoja ja kasvua ja ottaa huomioon kaikkein haavoittuvimpien sosioekonomisten ryhmien tarpeet;

| 35. | katsoo, että yksipuolinen työvoiman nuorentaminen ei johda innovaatioiden lisääntymiseen, vaan siten haaskataan kokemusta, tietoa ja osaamista; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että yksipuolinen työvoiman nuorentaminen ei johda innovaatioiden lisääntymiseen, vaan siten haaskataan kokemusta, tietoa ja osaamista;

| 36. | katsoo, että ikääntyneiden ihmisten olisi oltava täysimittainen osa yhteiskuntaa ja että heidän osallistumistaan päivittäiseen ja julkiseen elämään olisi tuettava; katsoo lisäksi, että aktiivista vuoropuhelua sekä kokemusten vaihtoa nuorten ja ikääntyneiden välillä olisi kannustettava; painottaa sukupolvien välisten hankkeiden merkitystä tässä yhteydessä; tukee lisäksi ikääntyneiden oikeutta elää ihmisarvoista ja itsenäistä elämää, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 25 artiklan mukaisesti; katsoo lisäksi, että nuoremman ja vanhemman sukupolven edustajien aktiivinen poliittinen osallistuminen olisi turvattava kaikilla EU:n tasoilla, aina kun on kyse sukupolvien eduista; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että ikääntyneiden ihmisten olisi oltava täysimittainen osa yhteiskuntaa ja että heidän osallistumistaan päivittäiseen ja julkiseen elämään olisi tuettava; katsoo lisäksi, että aktiivista vuoropuhelua sekä kokemusten vaihtoa nuorten ja ikääntyneiden välillä olisi kannustettava; painottaa sukupolvien välisten hankkeiden merkitystä tässä yhteydessä; tukee lisäksi ikääntyneiden oikeutta elää ihmisarvoista ja itsenäistä elämää, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 25 artiklan mukaisesti; katsoo lisäksi, että nuoremman ja vanhemman sukupolven edustajien aktiivinen poliittinen osallistuminen olisi turvattava kaikilla EU:n tasoilla, aina kun on kyse sukupolvien eduista;

| 37. | kiinnittää myös huomiota ikääntyneiden tärkeään sosiaaliseen rooliin, kun he välittävät toisille arvoja ja kokemuksia ja ovat esimerkkinä siitä kuinka yhteisössä toimitaan; |
| --- | --- |

37.

kiinnittää myös huomiota ikääntyneiden tärkeään sosiaaliseen rooliin, kun he välittävät toisille arvoja ja kokemuksia ja ovat esimerkkinä siitä kuinka yhteisössä toimitaan;

| 38. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita omaksumaan ikääntymistä tarkastelevassa YK:n avoimessa työryhmässä myönteisen kannan sen varmistamiseksi, että ikääntyneet kansalaiset voivat täysimääräisesti nauttia ihmisoikeuksistaan; kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä ikääntyneiden oikeuksia käsittelevän YK:n riippumattoman asiantuntijan kanssa ja ikääntyneitä edustavien järjestöjen kanssa EU:ssa; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita omaksumaan ikääntymistä tarkastelevassa YK:n avoimessa työryhmässä myönteisen kannan sen varmistamiseksi, että ikääntyneet kansalaiset voivat täysimääräisesti nauttia ihmisoikeuksistaan; kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä ikääntyneiden oikeuksia käsittelevän YK:n riippumattoman asiantuntijan kanssa ja ikääntyneitä edustavien järjestöjen kanssa EU:ssa;

| 39. | pitää valitettavana, että tilapäistyön ja määräaikaisten työsuhteiden lisääntymisen sekä minimipalkkaisten työsuhteiden ja työttömyyden takia työurat muuttuvat yhä epävakaammiksi ja epävarmemmiksi; |
| --- | --- |

39.

pitää valitettavana, että tilapäistyön ja määräaikaisten työsuhteiden lisääntymisen sekä minimipalkkaisten työsuhteiden ja työttömyyden takia työurat muuttuvat yhä epävakaammiksi ja epävarmemmiksi;

| 40. | pitää myönteisenä EU:n tulevaa väestörakenteen muutosta koskevaa ”Covenant on Demographic Change” -sopimusta, joka on teemavuoden sekä aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tärkein tulos; pyytää komissiota tutkimaan millä talousarvion osa-alueilla voidaan tehdä säästöjä ja tehostaa varainkäyttöä, jotta voidaan myöntää rahoitusta tälle sopimukselle, johon liittyy avoin, laaja ja riippumaton verkosto, joka tuo yhteen paikallisia ja alueellisia sidosryhmiä, jotka ovat sitoutuneet helpottamaan Euroopan väestönrakenteen muutosta edistämällä ikämyönteisiä ympäristöjä läheisessä yhteistyössä Maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa; |
| --- | --- |

40.

pitää myönteisenä EU:n tulevaa väestörakenteen muutosta koskevaa ”Covenant on Demographic Change” -sopimusta, joka on teemavuoden sekä aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tärkein tulos; pyytää komissiota tutkimaan millä talousarvion osa-alueilla voidaan tehdä säästöjä ja tehostaa varainkäyttöä, jotta voidaan myöntää rahoitusta tälle sopimukselle, johon liittyy avoin, laaja ja riippumaton verkosto, joka tuo yhteen paikallisia ja alueellisia sidosryhmiä, jotka ovat sitoutuneet helpottamaan Euroopan väestönrakenteen muutosta edistämällä ikämyönteisiä ympäristöjä läheisessä yhteistyössä Maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa;

| 41. | kehottaa komissiota hyväksymään väestörakenteen muutosta koskevan EU:n strategian EU:n toimien koordinoimiseksi eri aloilla, jotta varmistetaan synergiat ja maksimoidaan niiden myönteiset vaikutukset Euroopan kansalaisiin, talouteen ja uusien työpaikkojen luomiseen sekä suojellaan ikääntyneiden ihmisoikeuksia kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota hyväksymään väestörakenteen muutosta koskevan EU:n strategian EU:n toimien koordinoimiseksi eri aloilla, jotta varmistetaan synergiat ja maksimoidaan niiden myönteiset vaikutukset Euroopan kansalaisiin, talouteen ja uusien työpaikkojen luomiseen sekä suojellaan ikääntyneiden ihmisoikeuksia kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa;

| 42. | katsoo, ettei väestöön liittyviä haasteita ole käsitelty riittävästi unionin tasolla; kehottaa siksi tulevia EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioita palauttamaan aiheen EU:n asialistalle sekä laatimaan voimakkaita poliittisia vastauksia; |
| --- | --- |

42.

katsoo, ettei väestöön liittyviä haasteita ole käsitelty riittävästi unionin tasolla; kehottaa siksi tulevia EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioita palauttamaan aiheen EU:n asialistalle sekä laatimaan voimakkaita poliittisia vastauksia;

| 43. | korostaa, että väestörakenteen muutosta ei saisi pitää perusteena sosiaalietuuksien ja palveluiden vähentämiselle; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että väestörakenteen muutosta ei saisi pitää perusteena sosiaalietuuksien ja palveluiden vähentämiselle;

| 44. | pitää myönteisenä sosiaalisen suojelun komitean ja työllisyyskomitean yhdessä laatimia aktiivista ikääntymistä ja sukupolvien välistä solidaarisuutta koskevia suuntaviivoja; pitää erityisen myönteisenä sosiaalisen suojelun komitean roolia jäsenvaltioiden välisen suoran kokemusten vaihdon helpottamisessa, mukaan lukien pitkäaikaishoitoa ja eläkkeitä koskevat kokemukset; |
| --- | --- |

44.

pitää myönteisenä sosiaalisen suojelun komitean ja työllisyyskomitean yhdessä laatimia aktiivista ikääntymistä ja sukupolvien välistä solidaarisuutta koskevia suuntaviivoja; pitää erityisen myönteisenä sosiaalisen suojelun komitean roolia jäsenvaltioiden välisen suoran kokemusten vaihdon helpottamisessa, mukaan lukien pitkäaikaishoitoa ja eläkkeitä koskevat kokemukset;

| 45. | pitää myönteisenä aktiivisen ikääntymisen indeksiä, jonka tarkoituksena on hyödyntää ikääntyneiden käyttämätöntä potentiaalia, jotta he voisivat osallistua aktiivisemmin työ- ja yhteiskuntaelämään ja elää itsenäisesti, sekä komission ja YK:n Euroopan talouskomission meneillään olevaa yhteistä seurantahanketta; rohkaisee jäsenvaltioita asettamaan aktiivisen ikääntymisen indeksiin perustuvia tavoitteita, jotka voidaan saavuttaa kattavilla aktiivisen ikääntymisen strategioilla, ja seuraamaan tavoitteiden saavuttamisessa edistymistä; |
| --- | --- |

45.

pitää myönteisenä aktiivisen ikääntymisen indeksiä, jonka tarkoituksena on hyödyntää ikääntyneiden käyttämätöntä potentiaalia, jotta he voisivat osallistua aktiivisemmin työ- ja yhteiskuntaelämään ja elää itsenäisesti, sekä komission ja YK:n Euroopan talouskomission meneillään olevaa yhteistä seurantahanketta; rohkaisee jäsenvaltioita asettamaan aktiivisen ikääntymisen indeksiin perustuvia tavoitteita, jotka voidaan saavuttaa kattavilla aktiivisen ikääntymisen strategioilla, ja seuraamaan tavoitteiden saavuttamisessa edistymistä;

| 46. | huomauttaa, että ikämyönteisten ympäristöjen edistäminen on tärkeä väline ikääntyneiden työntekijöiden ja työnhakijoiden tukemisessa sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille tarjoavien, osallistavien yhteiskuntien edistämisessä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ja WHO:n yhteistä hallinnollista hanketta, jonka tavoitteena on soveltaa WHO:n maailmanlaajuista ikäystävällisiä kaupunkeja koskevaa ”Global Age-friendly Cities” -opasta Euroopan tilanteeseen; |
| --- | --- |

46.

huomauttaa, että ikämyönteisten ympäristöjen edistäminen on tärkeä väline ikääntyneiden työntekijöiden ja työnhakijoiden tukemisessa sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille tarjoavien, osallistavien yhteiskuntien edistämisessä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ja WHO:n yhteistä hallinnollista hanketta, jonka tavoitteena on soveltaa WHO:n maailmanlaajuista ikäystävällisiä kaupunkeja koskevaa ”Global Age-friendly Cities” -opasta Euroopan tilanteeseen;

| 47. | katsoo, että ikääntyneiden oikeuksien suojelua koskeva YK:n yleissopimus parantaa ikääntyneiden elämää takaamalla heille yhdenvertaiset mahdollisuudet politiikassa, taloudessa ja terveydenhuollossa sekä kulttuuriset oikeudet ja katsoo, että yleissopimus olisi merkittävä keino saada aikaan ikääntymistä koskeva maailmanlaajuinen asenteiden muutos; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että ikääntyneiden oikeuksien suojelua koskeva YK:n yleissopimus parantaa ikääntyneiden elämää takaamalla heille yhdenvertaiset mahdollisuudet politiikassa, taloudessa ja terveydenhuollossa sekä kulttuuriset oikeudet ja katsoo, että yleissopimus olisi merkittävä keino saada aikaan ikääntymistä koskeva maailmanlaajuinen asenteiden muutos;

| 48. | kehottaa komissiota kehittämään ikääntyneiden ihmisten kaltoinkohtelua koskevan toimintasuunnitelman, arvioimaan WeDo-kumppanuusohjelmassa kehitetyn, pitkäaikaishoitoa koskevan eurooppalaisen laatukehyksen (European Quality Framework for Long-Term Care) tilannetta sekä käsittelemään hoivaa ja tukea tarvitsevien ikääntyneiden oikeuksia koskevia kysymyksiä; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota kehittämään ikääntyneiden ihmisten kaltoinkohtelua koskevan toimintasuunnitelman, arvioimaan WeDo-kumppanuusohjelmassa kehitetyn, pitkäaikaishoitoa koskevan eurooppalaisen laatukehyksen (European Quality Framework for Long-Term Care) tilannetta sekä käsittelemään hoivaa ja tukea tarvitsevien ikääntyneiden oikeuksia koskevia kysymyksiä;

| 49. | pitää valitettavana, että komissio ei vielä ole puuttunut iästä johtuvaan epätasa-arvoon YK:n vammaisyleissopimuksen ja vammaisstrategian täytäntöönpanossa; kehottaa tämän vuoksi komissiota puuttumaan ikääntyneiden vammaisten oikeuksien rikkomiseen ja heidän kohtaamaansa ikäsyrjintään ja lisäämään tietoisuutta asiasta sekä varmistamaan, että vammaisyleissopimuksen soveltamisessa ei sivuuteta ikääntyneitä; |
| --- | --- |

49.

pitää valitettavana, että komissio ei vielä ole puuttunut iästä johtuvaan epätasa-arvoon YK:n vammaisyleissopimuksen ja vammaisstrategian täytäntöönpanossa; kehottaa tämän vuoksi komissiota puuttumaan ikääntyneiden vammaisten oikeuksien rikkomiseen ja heidän kohtaamaansa ikäsyrjintään ja lisäämään tietoisuutta asiasta sekä varmistamaan, että vammaisyleissopimuksen soveltamisessa ei sivuuteta ikääntyneitä;

| 50. | kehottaa komissiota laatimaan pitkään odotetun esteettömyyttä koskevan eurooppalaisen säädöksen sen varmistamiseksi, että liikenne, asuminen sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvat tuotteet ja palvelut, myös ”senioritalouden” tuotteet ja palvelut, ovat ikääntyneiden saatavilla; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota laatimaan pitkään odotetun esteettömyyttä koskevan eurooppalaisen säädöksen sen varmistamiseksi, että liikenne, asuminen sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvat tuotteet ja palvelut, myös ”senioritalouden” tuotteet ja palvelut, ovat ikääntyneiden saatavilla;

| 51. | kehottaa komissiota antamaan maakohtaisia suosituksia, jotka koskevat talousuudistusten riittävyyttä, kestävyyttä ja oikeudenmukaisuutta työllisyyden, eläkkeiden, sosiaalisen osallistamisen ja pitkäaikaishoidon alalla eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa; kehottaa komissiota arvioimaan paremmin talousuudistusten sosiaalisia vaikutuksia erityisesti väestön ikääntymisen kannalta; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota antamaan maakohtaisia suosituksia, jotka koskevat talousuudistusten riittävyyttä, kestävyyttä ja oikeudenmukaisuutta työllisyyden, eläkkeiden, sosiaalisen osallistamisen ja pitkäaikaishoidon alalla eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa; kehottaa komissiota arvioimaan paremmin talousuudistusten sosiaalisia vaikutuksia erityisesti väestön ikääntymisen kannalta;

| 52. | korostaa, että vapaaehtoistoiminta on tärkeää, eikä sitä voida pitää itsestäänselvyytenä ja sen sosiaalinen lisäarvo olisi siksi otettava paremmin huomioon, koska se edistää kulttuurien välistä oppimista ja sukupolvien välistä solidaarisuutta, tukee aktiivista ikääntymistä ja yhteiskunnallista osallistumista kaikissa elämänvaiheissa sekä antaa ikääntyneille mahdollisuuden osoittaa sitoutumistaan yhteiskuntaan, mikä parantaa heidän elämänlaatuaan, hyvinvointiaan ja yleistä terveydentilaansa; rohkaisee kehittämään entistä joustavampia ja osallistavampia vapaaehtoisohjelmiin osallistumista koskevia lähestymistapoja; pitää tässä yhteydessä valitettavana ikääntyneitä vapaaehtoisia tukeneen Grundtvig-ohjelman päättymistä; pitää tärkeänä eurooppalaisia ja kansainvälisiä verkostoja, jotka muodostuvat ikääntyneiden integroitumista edistävistä järjestöistä sekä julkisista ja yksityisistä elimistä; katsoo, että niille olisi annettava erityistä tukea; kehottaa komissiota antamaan arvoa menestyksekkäille EU:n ohjelmille, joissa yhdistettiin kansalaisosallistuminen ja koko EU:n kattava ryhmien välinen vaihto, johon osallistui ikääntyneitä ihmisiä; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että vapaaehtoistoiminta on tärkeää, eikä sitä voida pitää itsestäänselvyytenä ja sen sosiaalinen lisäarvo olisi siksi otettava paremmin huomioon, koska se edistää kulttuurien välistä oppimista ja sukupolvien välistä solidaarisuutta, tukee aktiivista ikääntymistä ja yhteiskunnallista osallistumista kaikissa elämänvaiheissa sekä antaa ikääntyneille mahdollisuuden osoittaa sitoutumistaan yhteiskuntaan, mikä parantaa heidän elämänlaatuaan, hyvinvointiaan ja yleistä terveydentilaansa; rohkaisee kehittämään entistä joustavampia ja osallistavampia vapaaehtoisohjelmiin osallistumista koskevia lähestymistapoja; pitää tässä yhteydessä valitettavana ikääntyneitä vapaaehtoisia tukeneen Grundtvig-ohjelman päättymistä; pitää tärkeänä eurooppalaisia ja kansainvälisiä verkostoja, jotka muodostuvat ikääntyneiden integroitumista edistävistä järjestöistä sekä julkisista ja yksityisistä elimistä; katsoo, että niille olisi annettava erityistä tukea; kehottaa komissiota antamaan arvoa menestyksekkäille EU:n ohjelmille, joissa yhdistettiin kansalaisosallistuminen ja koko EU:n kattava ryhmien välinen vaihto, johon osallistui ikääntyneitä ihmisiä;

| 53. | korostaa, että kaikkia sukupolvia oikeudenmukaisesti kohtelevalla politiikalla on pyrittävä luomaan välineitä, jotka mahdollistavat avoimen ja rehellisen vuoropuhelun sukupolvien välillä, jotta se hyödyttäisi kaikkia osapuolia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita työskentelemään tehokkaasti kyseisten välineiden kehittämiseksi ja solidaarisuuden aikaan saamiseksi; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että kaikkia sukupolvia oikeudenmukaisesti kohtelevalla politiikalla on pyrittävä luomaan välineitä, jotka mahdollistavat avoimen ja rehellisen vuoropuhelun sukupolvien välillä, jotta se hyödyttäisi kaikkia osapuolia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita työskentelemään tehokkaasti kyseisten välineiden kehittämiseksi ja solidaarisuuden aikaan saamiseksi;

| 54. | pitää tärkeänä sosiaalisia yrityksiä, jotka auttavat tuottamaan palveluja ikääntyneille, huolehtivat heidän terveydestään ja tukevat heidän osallistumistaan yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

54.

pitää tärkeänä sosiaalisia yrityksiä, jotka auttavat tuottamaan palveluja ikääntyneille, huolehtivat heidän terveydestään ja tukevat heidän osallistumistaan yhteiskuntaan;

| 55. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

55.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioille.

---

(1)  EUVL L 246, 23.9.2011, s. 5.

(2)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0328.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0204.

(5)  EUVL C 74 E, 13.3.2012, s. 19.

(6)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426).

(7)  Euroopan komissio (2012). Eurobarometri erityistutkimus 378 aktiivisesta ikääntymisestä.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/155 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/155

---

P8_TA(2015)0310

Liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisen kirjan täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 Liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisen kirjan täytäntöönpanosta: tilannekatsaus ja kohti kestävää liikkuvuutta (2015/2005(INI))

(2017/C 316/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (COM(2011)0144),

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan 17. maaliskuuta 2015 järjestämän kuulemistilaisuuden, jossa käsiteltiin liikenteen alan valkoista kirjaa, tilannekatsausta ja etenemistä kohti kestävää liikkuvuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan 17. maaliskuuta 2015 järjestämän kuulemistilaisuuden, jossa käsiteltiin liikenteen alan valkoista kirjaa, tilannekatsausta ja etenemistä kohti kestävää liikkuvuutta,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. huhtikuuta 2015 antaman lausunnon, jossa käsitellään yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskevaa etenemissuunnitelmaa, sen edistymistä ja haasteita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. huhtikuuta 2015 antaman lausunnon, jossa käsitellään yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskevaa etenemissuunnitelmaa, sen edistymistä ja haasteita,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (1),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman kestävästä tulevaisuudesta liikenteelle (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman kestävästä tulevaisuudesta liikenteelle (2),

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman, joka koskee Euroopan kestävää liikkuvuutta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman, joka koskee Euroopan kestävää liikkuvuutta (3),

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2003 antamansa päätöslauselman komission valkoisesta kirjasta ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2003 antamansa päätöslauselman komission valkoisesta kirjasta ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” (4),

| — | ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika”(COM(2001)0370), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika”(COM(2001)0370),

| — | ottaa huomioon tulevan, joulukuussa 2015 Pariisissa järjestettävän ilmastokokouksen (COP21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tulevan, joulukuussa 2015 Pariisissa järjestettävän ilmastokokouksen (COP21),

| — | ottaa huomioon energiaunionipaketin ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia” ja siihen liittyvän tiedonannon (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiaunionipaketin ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia” ja siihen liittyvän tiedonannon (COM(2015)0080),

| — | ottaa huomioon 23. ja 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät vuoteen 2030 ulottuvista ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. ja 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät vuoteen 2030 ulottuvista ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta Euroopalle (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta Euroopalle (COM(2015)0192),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tavoitteena kilpailukykyinen ja resurssitehokas kaupunkiliikenne” (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tavoitteena kilpailukykyinen ja resurssitehokas kaupunkiliikenne” (COM(2013)0913),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan tieliikenneturvallisuudesta 2011–2020 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan tieliikenneturvallisuudesta 2011–2020 (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A8-0246/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A8-0246/2015),

| A. | toteaa, että liikenteen alan valkoisessa kirjassa hahmotellaan kunnianhimoinen ohjelma Euroopan liikennejärjestelmän muuttamista ja aidon yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen luomista varten; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että liikenteen alan valkoisessa kirjassa hahmotellaan kunnianhimoinen ohjelma Euroopan liikennejärjestelmän muuttamista ja aidon yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen luomista varten;

| B. | toteaa, että liikenneala toimii EU:n talouden käyttövoimana, työllistää noin 10 miljoonaa henkilöä ja muodostaa noin 5 prosenttia BKT:stä, joten sen olisi säilytettävä asemansa talouskasvun ja työpaikkojen luomisen tärkeimpänä edistäjänä sekä kilpailukyvyn, kestävän kehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vauhdittajana; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että liikenneala toimii EU:n talouden käyttövoimana, työllistää noin 10 miljoonaa henkilöä ja muodostaa noin 5 prosenttia BKT:stä, joten sen olisi säilytettävä asemansa talouskasvun ja työpaikkojen luomisen tärkeimpänä edistäjänä sekä kilpailukyvyn, kestävän kehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vauhdittajana;

| C. | toteaa, että juuri liikenteen alalla Eurooppa on johtoasemassa sekä valmistuksen että kuljetustoimintojen suhteen ja että on ratkaisevan tärkeää, että Euroopan liikenteen alalla jatketaan kehitystyötä, investointeja ja uudistuksia kestävällä perustalla Euroopan globaalin teknologisen johtoaseman säilyttämiseksi, eurooppalaisten normien ottamiseksi käyttöön kaikkialla maailmassa ja kilpailukykyisen aseman säilyttämiseksi kaikissa liikennemuodoissa, vaikka maailmantaloudessa vaikuttavat yhä enemmän uudet toimijat ja liiketoimintamallit; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että juuri liikenteen alalla Eurooppa on johtoasemassa sekä valmistuksen että kuljetustoimintojen suhteen ja että on ratkaisevan tärkeää, että Euroopan liikenteen alalla jatketaan kehitystyötä, investointeja ja uudistuksia kestävällä perustalla Euroopan globaalin teknologisen johtoaseman säilyttämiseksi, eurooppalaisten normien ottamiseksi käyttöön kaikkialla maailmassa ja kilpailukykyisen aseman säilyttämiseksi kaikissa liikennemuodoissa, vaikka maailmantaloudessa vaikuttavat yhä enemmän uudet toimijat ja liiketoimintamallit;

| D. | toteaa, että yhteiskuntamme tila muuttuu digitalisaation, urbanisaation, globalisaation ja väestörakenteen muuttumisen myötä, joten meidän on muutettava liikennepolitiikan nykyisiä toimintamalleja vastaamaan tulevaisuuden haasteisiin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että yhteiskuntamme tila muuttuu digitalisaation, urbanisaation, globalisaation ja väestörakenteen muuttumisen myötä, joten meidän on muutettava liikennepolitiikan nykyisiä toimintamalleja vastaamaan tulevaisuuden haasteisiin;

| E. | toteaa, että liikenne on oleellisen tärkeää ihmisten, tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle, joka on sisämarkkinoiden perusta, ja että vapaa liikkuvuus on sekä unionin yhdentymistä edistävä merkittävä tekijä että unionin teollisuuden ja kaupan suorituskyvyn kannalta keskeinen tekijä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että liikenne on oleellisen tärkeää ihmisten, tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle, joka on sisämarkkinoiden perusta, ja että vapaa liikkuvuus on sekä unionin yhdentymistä edistävä merkittävä tekijä että unionin teollisuuden ja kaupan suorituskyvyn kannalta keskeinen tekijä;

| F. | toteaa, että liikenne on edelleen lähes täysin riippuvainen fossiilisista polttoaineista ja se on ainoa ala, jonka kasvihuonekaasupäästöt ovat kasvaneet viimeisten 25 vuoden aikana; toteaa, että ilman äskettäistä taloustaantumaa päästöt olisivat saattaneet kasvaa enemmänkin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että liikenne on edelleen lähes täysin riippuvainen fossiilisista polttoaineista ja se on ainoa ala, jonka kasvihuonekaasupäästöt ovat kasvaneet viimeisten 25 vuoden aikana; toteaa, että ilman äskettäistä taloustaantumaa päästöt olisivat saattaneet kasvaa enemmänkin;

| G. | toteaa, että liikennejärjestelmän energiatehokkuutta ja kestävyyttä on parannettava ja sen riippuvuutta öljystä ja fossiilisista energialähteistä on vähennettävä pikaisesti kustannustehokkaalla tavalla järjestelmän kilpailukykyä uhraamatta ja liikkuvuutta vaarantamatta noudattaen valkoisessa kirjassa tältä osin vahvistettuja tavoitteita; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että liikennejärjestelmän energiatehokkuutta ja kestävyyttä on parannettava ja sen riippuvuutta öljystä ja fossiilisista energialähteistä on vähennettävä pikaisesti kustannustehokkaalla tavalla järjestelmän kilpailukykyä uhraamatta ja liikkuvuutta vaarantamatta noudattaen valkoisessa kirjassa tältä osin vahvistettuja tavoitteita;

| H. | toteaa, että kehittyneitä kestäviä biopolttoaineita (erityisesti prosessitähteistä ja jäämistä jätehuollon kautta saatavia biopolttoaineita (6)) ei hyödynnetä vielä tarpeeksi Euroopan liikennejärjestelmän öljyriippuvuuden vähentämiseksi sekä liikennealan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kehittyneitä kestäviä biopolttoaineita (erityisesti prosessitähteistä ja jäämistä jätehuollon kautta saatavia biopolttoaineita (6)) ei hyödynnetä vielä tarpeeksi Euroopan liikennejärjestelmän öljyriippuvuuden vähentämiseksi sekä liikennealan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi;

| I. | katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) aikataulun mukaisessa kehittämisessä yhdistetään tehokkaasti kaikkien EU:n alueiden liikenneverkot, yhdistetään maantieteellisesti syrjäiset alueet EU:n keskustaan ja poistetaan infrastruktuurin kehitystasojen ja ylläpidon erot erityisesti EU:n itäisten ja läntisten alueiden välillä; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) aikataulun mukaisessa kehittämisessä yhdistetään tehokkaasti kaikkien EU:n alueiden liikenneverkot, yhdistetään maantieteellisesti syrjäiset alueet EU:n keskustaan ja poistetaan infrastruktuurin kehitystasojen ja ylläpidon erot erityisesti EU:n itäisten ja läntisten alueiden välillä;

| J. | toteaa, että liikenneinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla on myönteinen vaikutus talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja kauppaan, minkä vuoksi on tarpeen poistaa liikenneinfrastruktuuriin tehtävien yksityisten investointien tiellä olevia esteitä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että liikenneinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla on myönteinen vaikutus talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja kauppaan, minkä vuoksi on tarpeen poistaa liikenneinfrastruktuuriin tehtävien yksityisten investointien tiellä olevia esteitä;

| K. | katsoo, että liikenneinfrastruktuurit edellyttävät yleensä pitkän aikavälin rahoitusta ja että investoinnit ovat hiljattain vähentyneet, mikä johtuu luottamuksen puutteesta lainsäätäjien, hankkeiden vetäjien ja rahoitusalan välillä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että liikenneinfrastruktuurit edellyttävät yleensä pitkän aikavälin rahoitusta ja että investoinnit ovat hiljattain vähentyneet, mikä johtuu luottamuksen puutteesta lainsäätäjien, hankkeiden vetäjien ja rahoitusalan välillä;

| L. | katsoo, että investointeja julkisen liikenteen infrastruktuureihin on laiminlyöty vakavalla tavalla useiden vuosien ajan koko EU:ssa, ja toteaa myös, että jalankulkijoita, ikääntyneitä ja liikuntarajoitteisia varten parannetut yhteydet sisältyvät Euroopan unionin tavoitteisiin ja edellyttävät lisärahoitusta; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että investointeja julkisen liikenteen infrastruktuureihin on laiminlyöty vakavalla tavalla useiden vuosien ajan koko EU:ssa, ja toteaa myös, että jalankulkijoita, ikääntyneitä ja liikuntarajoitteisia varten parannetut yhteydet sisältyvät Euroopan unionin tavoitteisiin ja edellyttävät lisärahoitusta;

| M. | katsoo, että yhtenä valkoisen kirjan päätavoitteista olisi oltava ihmisten ja heidän oikeuksiensa matkustajina asettaminen liikennepolitiikan keskeiseksi tavoitteeksi; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että yhtenä valkoisen kirjan päätavoitteista olisi oltava ihmisten ja heidän oikeuksiensa matkustajina asettaminen liikennepolitiikan keskeiseksi tavoitteeksi;

| N. | katsoo, että innovoinneilla ja älykkäillä liikennejärjestelmillä olisi oltava merkittävä rooli kehitettäessä nykyaikaista, tehokasta, kestävää ja yhteentoimivaa eurooppalaista liikennejärjestelmää, jota kaikki voivat käyttää; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että innovoinneilla ja älykkäillä liikennejärjestelmillä olisi oltava merkittävä rooli kehitettäessä nykyaikaista, tehokasta, kestävää ja yhteentoimivaa eurooppalaista liikennejärjestelmää, jota kaikki voivat käyttää;

| O. | toteaa, että multimodaalisten verkkojen ja eri liikennemuotojen ja palvelujen yhdistämisen mahdolliset hyödyt matkustaja- ja tavaraliikenteen yhteyksien ja tehokkuuden parantamisessa auttavat vähentämään hiilipäästöjä ja muita haitallisia päästöjä; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että multimodaalisten verkkojen ja eri liikennemuotojen ja palvelujen yhdistämisen mahdolliset hyödyt matkustaja- ja tavaraliikenteen yhteyksien ja tehokkuuden parantamisessa auttavat vähentämään hiilipäästöjä ja muita haitallisia päästöjä;

| P. | toteaa, että aitoa yhtenäistä Euroopan liikennealuetta ei saada aikaan, jos jäsenvaltiot eivät pane unionin lainsäädäntöä tehokkaasti täytäntöön ja jos nykyistä sääntelyjärjestelmää ei tarvittaessa yksinkertaisteta siten, että oikeudellinen selkeys ja täytäntöönpanon tehostettu valvonta varmistetaan; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että aitoa yhtenäistä Euroopan liikennealuetta ei saada aikaan, jos jäsenvaltiot eivät pane unionin lainsäädäntöä tehokkaasti täytäntöön ja jos nykyistä sääntelyjärjestelmää ei tarvittaessa yksinkertaisteta siten, että oikeudellinen selkeys ja täytäntöönpanon tehostettu valvonta varmistetaan;

| Q. | toteaa, että on poistettava kaikki jäljellä olevat esteet, tekniset yhteensopimattomuudet ja vaivalloiset hallinnolliset menettelyt, jotka haittaavat täysin integroidun liikennejärjestelmän luomista, sekä torjuttava jäsenvaltioiden käyttöön ottamia uusia toimenpiteitä, jotka muodostavat esteitä tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että on poistettava kaikki jäljellä olevat esteet, tekniset yhteensopimattomuudet ja vaivalloiset hallinnolliset menettelyt, jotka haittaavat täysin integroidun liikennejärjestelmän luomista, sekä torjuttava jäsenvaltioiden käyttöön ottamia uusia toimenpiteitä, jotka muodostavat esteitä tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle;

| R. | toteaa, että markkinoiden avaamista jatkettaessa on huolehdittava myös laadukkaista työpaikoista, kohtuullisista työoloista, palveluiden korkeasta laadusta ja oikeudenmukaisesta kilpailusta kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että markkinoiden avaamista jatkettaessa on huolehdittava myös laadukkaista työpaikoista, kohtuullisista työoloista, palveluiden korkeasta laadusta ja oikeudenmukaisesta kilpailusta kaikissa jäsenvaltioissa;

| S. | ottaa huomioon, että komission viimeisimmän unionin liikenneturvallisuutta käsittelevän raportin (7) mukaan kuolemantapauksien määrä vähentyi yhdellä prosentilla vuonna 2014, mikä on huomattavasti vähemmän kuin kahtena edeltävänä vuotena tapahtunut kahdeksan prosentin vähennys; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että komission viimeisimmän unionin liikenneturvallisuutta käsittelevän raportin (7) mukaan kuolemantapauksien määrä vähentyi yhdellä prosentilla vuonna 2014, mikä on huomattavasti vähemmän kuin kahtena edeltävänä vuotena tapahtunut kahdeksan prosentin vähennys;

Valkoisen kirjan täytäntöönpano ja väliarviointi

| 1. | pitää myönteisenä, että komissio aikoo teettää valkoisen kirjan väliarvioinnin, jossa pyritään tarkastelemaan saavutettua edistystä ja ehdotetaan jatkotoimia kirjassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että tässä vaiheessa on liian aikaista arvioida täysipainoisesti valkoisen kirjan jälkeen hyväksyttyjen toimenpiteiden vaikutuksia, mutta tilannekatsaus on tarpeen, jotta voidaan arvioida, miten liitteessä luetellut 40 aloitetta ja 131 toimenpidettä ovat edenneet; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että komissio aikoo teettää valkoisen kirjan väliarvioinnin, jossa pyritään tarkastelemaan saavutettua edistystä ja ehdotetaan jatkotoimia kirjassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että tässä vaiheessa on liian aikaista arvioida täysipainoisesti valkoisen kirjan jälkeen hyväksyttyjen toimenpiteiden vaikutuksia, mutta tilannekatsaus on tarpeen, jotta voidaan arvioida, miten liitteessä luetellut 40 aloitetta ja 131 toimenpidettä ovat edenneet;

| 2. | kannattaa valkoisessa kirjassa asetettuja tavoitteita ja erityisesti kymmentä tavoitetta, jotka koskevat kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää (vertailuindikaattorit, joilla pyritään vähentämään 60 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä); tähdentää, että väliarvioinnissa olisi vähintään pidettävä ennallaan vuonna 2011 asetetut kunnianhimoiset tavoitteet ja ehdotettava konkreettisia, realistisia ja perusteltuja toimenpiteitä ja aloitteita, joilla lisätään, nopeutetaan ja virtaviivaistetaan toimia kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa komissiota arvioimaan, missä määrin valkoisessa kirjassa luetellut toimet riittävät yleistavoitteiden saavuttamiseen, ja ehdottamaan lisää lainsäädäntötoimia; |
| --- | --- |

2.

kannattaa valkoisessa kirjassa asetettuja tavoitteita ja erityisesti kymmentä tavoitetta, jotka koskevat kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää (vertailuindikaattorit, joilla pyritään vähentämään 60 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä); tähdentää, että väliarvioinnissa olisi vähintään pidettävä ennallaan vuonna 2011 asetetut kunnianhimoiset tavoitteet ja ehdotettava konkreettisia, realistisia ja perusteltuja toimenpiteitä ja aloitteita, joilla lisätään, nopeutetaan ja virtaviivaistetaan toimia kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa komissiota arvioimaan, missä määrin valkoisessa kirjassa luetellut toimet riittävät yleistavoitteiden saavuttamiseen, ja ehdottamaan lisää lainsäädäntötoimia;

| 3. | kehottaa komissiota päivittämään valkoisen kirjan päästötavoitteita Euroopan parlamentin 5. helmikuuta 2014 ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista 2030 antaman päätöslauselman (8) sekä 23. ja 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista 2030 annettujen päätelmien mukaisesti sekä ehdottamaan toimenpiteitä jäsenvaltioiden auttamiseksi saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä sitovan kokonaistavoitteen vähintään 40 prosentin vähennyksestä vuoden 1990 kasvihuonekaasupäästöjen tasoon verrattuna (päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen päästöjen tason on oltava 43 prosenttia ja päästökaupan ulkopuolisten alojen päästöjen 30 prosenttia pienemmät vuoden 2005 tasoon verrattuna); |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota päivittämään valkoisen kirjan päästötavoitteita Euroopan parlamentin 5. helmikuuta 2014 ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista 2030 antaman päätöslauselman (8) sekä 23. ja 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista 2030 annettujen päätelmien mukaisesti sekä ehdottamaan toimenpiteitä jäsenvaltioiden auttamiseksi saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä sitovan kokonaistavoitteen vähintään 40 prosentin vähennyksestä vuoden 1990 kasvihuonekaasupäästöjen tasoon verrattuna (päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen päästöjen tason on oltava 43 prosenttia ja päästökaupan ulkopuolisten alojen päästöjen 30 prosenttia pienemmät vuoden 2005 tasoon verrattuna);

| 4. | korostaa, että vuoden 2030 vähennystavoite liikenteen kasvihuonekaasupäästöille olisi asetettava sellaiselle tasolle, joka mahdollistaa valkoiseen kirjaan sisältyvän pitkän aikavälin tavoitteen, vähintään 60 prosentin vähennystä kasvihuonekaasupäästöihin vuoteen 2050 mennessä, saavuttamisen; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ehdottamaan kattavaa strategiaa liikenteen alan irtautumiseksi hiilestä; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että vuoden 2030 vähennystavoite liikenteen kasvihuonekaasupäästöille olisi asetettava sellaiselle tasolle, joka mahdollistaa valkoiseen kirjaan sisältyvän pitkän aikavälin tavoitteen, vähintään 60 prosentin vähennystä kasvihuonekaasupäästöihin vuoteen 2050 mennessä, saavuttamisen; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ehdottamaan kattavaa strategiaa liikenteen alan irtautumiseksi hiilestä;

Yleiset periaatteet: liikennemuotosiirtymä ja liikennemuotojen yhteistoiminta

| 5. | korostaa, että kestävää liikkuvuutta koskevan unionin politiikan on perustuttava laajaan poliittisten välineiden kirjoon, jotta voidaan siirtyä kustannustehokkaalla tavalla vähiten saastuttaviin ja energiatehokkaimpiin liikennemuotoihin; korostaa, että liikennemuotojen välisen tasapainon muuttaminen ei ole päämäärä sinänsä, mutta se on tarpeen, jotta liikkuvuus ei olisi yhteydessä nykyisen liikennejärjestelmän haittavaikutuksiin, joita ovat ruuhkat, ilman pilaantuminen, melu, onnettomuudet ja ilmastonmuutos; myöntää, että siirtymää liikennemuotojen välillä koskeva politiikka ei ole toistaiseksi tuottanut tyydyttäviä tuloksia; korostaa siksi, että kaikkia liikennemuotoja on kehitettävä ja niistä on tehtävä ympäristöystävällisempiä, turvallisempia ja energiatehokkaampia, jotta liikkuvuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että kestävää liikkuvuutta koskevan unionin politiikan on perustuttava laajaan poliittisten välineiden kirjoon, jotta voidaan siirtyä kustannustehokkaalla tavalla vähiten saastuttaviin ja energiatehokkaimpiin liikennemuotoihin; korostaa, että liikennemuotojen välisen tasapainon muuttaminen ei ole päämäärä sinänsä, mutta se on tarpeen, jotta liikkuvuus ei olisi yhteydessä nykyisen liikennejärjestelmän haittavaikutuksiin, joita ovat ruuhkat, ilman pilaantuminen, melu, onnettomuudet ja ilmastonmuutos; myöntää, että siirtymää liikennemuotojen välillä koskeva politiikka ei ole toistaiseksi tuottanut tyydyttäviä tuloksia; korostaa siksi, että kaikkia liikennemuotoja on kehitettävä ja niistä on tehtävä ympäristöystävällisempiä, turvallisempia ja energiatehokkaampia, jotta liikkuvuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso voidaan saavuttaa;

| 6. | katsoo, että henkilö- ja rahtiliikenteen kehittäminen riippuu pitkälti eri liikennemuotojen tehokkaasta käytöstä ja että sen vuoksi Euroopan liikennepolitiikan olisi perustuttava liikennemuotojen tehokkaaseen yhteistoimintaan, jossa keskitytään mahdollisuuksien mukaan energiatehokkaimpien ja kestävimpien liikennemuotojen käyttöön; katsoo, että tämä johtaa eri liikennemuotojen optimaaliseen uudelleenjakoon, varmistaa liikennemuotojen sisäisen ja keskinäisen yhteentoimivuuden, edistää kestävämpiä liikenne- ja logistiikkaketjuja ja tehostaa liikennevirtojen saumatonta sujuvuutta eri muotojen ja solmukohtien välillä; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että henkilö- ja rahtiliikenteen kehittäminen riippuu pitkälti eri liikennemuotojen tehokkaasta käytöstä ja että sen vuoksi Euroopan liikennepolitiikan olisi perustuttava liikennemuotojen tehokkaaseen yhteistoimintaan, jossa keskitytään mahdollisuuksien mukaan energiatehokkaimpien ja kestävimpien liikennemuotojen käyttöön; katsoo, että tämä johtaa eri liikennemuotojen optimaaliseen uudelleenjakoon, varmistaa liikennemuotojen sisäisen ja keskinäisen yhteentoimivuuden, edistää kestävämpiä liikenne- ja logistiikkaketjuja ja tehostaa liikennevirtojen saumatonta sujuvuutta eri muotojen ja solmukohtien välillä;

Nykyaikainen infrastruktuuri ja älykäs rahoitus

| 7. | kehottaa komissiota antamaan ehdotuksia, joilla huolehditaan ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä hintoihin kaikissa rahti- ja henkilöliikenteen muodoissa soveltamalla yhteisiä, johdonmukaisia ja avoimia unionin menetelmiä ja ottaen huomioon kunkin liikennemuodon erityispiirteet sekä johdonmukaisen selvityksen siitä, missä määrin tietyt ulkoiset kustannukset on jo sisällytetty hintoihin kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi; vaatii konkreettisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan ”käyttäjä maksaa”- ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteiden, mukaan lukien suuntaviivat ja parhaat käytännöt, laajempi soveltaminen sekä eri liikennemuotojen yhdenvertaisten toimintaedellytysten varmistaminen sekä tarvittaessa ympäristön kannalta haitallisten verohelpotusten poistaminen samalla, kun pidetään yllä kaikkien EU:n alueiden kilpailukykyä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota antamaan ehdotuksia, joilla huolehditaan ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä hintoihin kaikissa rahti- ja henkilöliikenteen muodoissa soveltamalla yhteisiä, johdonmukaisia ja avoimia unionin menetelmiä ja ottaen huomioon kunkin liikennemuodon erityispiirteet sekä johdonmukaisen selvityksen siitä, missä määrin tietyt ulkoiset kustannukset on jo sisällytetty hintoihin kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi; vaatii konkreettisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan ”käyttäjä maksaa”- ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteiden, mukaan lukien suuntaviivat ja parhaat käytännöt, laajempi soveltaminen sekä eri liikennemuotojen yhdenvertaisten toimintaedellytysten varmistaminen sekä tarvittaessa ympäristön kannalta haitallisten verohelpotusten poistaminen samalla, kun pidetään yllä kaikkien EU:n alueiden kilpailukykyä;

| 8. | kehottaa komissiota ehdottamaan henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen kansallisten tiemaksujärjestelmien yleistä kehystä, jolla ei saisi syrjiä kolmansien maiden asukkaita ja jonka olisi keskityttävä matkaperustaiseen veloitukseen; pyytää jäsenvaltioita korvamerkitsemään infrastruktuurimaksut turvallisen liikenneinfrastruktuurin rakentamiseksi ja ylläpitämiseksi sekä liikenteeseen liittyvien ympäristöongelmien hillitsemiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota ehdottamaan henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen kansallisten tiemaksujärjestelmien yleistä kehystä, jolla ei saisi syrjiä kolmansien maiden asukkaita ja jonka olisi keskityttävä matkaperustaiseen veloitukseen; pyytää jäsenvaltioita korvamerkitsemään infrastruktuurimaksut turvallisen liikenneinfrastruktuurin rakentamiseksi ja ylläpitämiseksi sekä liikenteeseen liittyvien ympäristöongelmien hillitsemiseksi;

| 9. | korostaa, että Euroopan laajuisen liikenneverkon loppuun saattaminen pysyy edelleen yhtenä edellytyksenä kestävämmän ja tehokkaamman, saumattomamman liikennejärjestelmän käyttöön ottamiselle sekä rahdin ja matkustajien tasaisemmalle jakautumiselle eri liikennemuotojen välillä; korostaa, että tukikelpoisia hankkeita valittaessa on keskityttävä yhdeksään ydinverkkoon ja -käytävään, puuttuvien yhteyksien täydentämiseen, rajatylittäviin osuuksiin, pullonkaulojen poistamiseen, nykyisen infrastruktuurin päivittämiseen, innovatiivisiin liikenneratkaisuihin, yhteentoimivuuteen sekä multimodaaliterminaalien ja kaupunkisolmukohtien kehittämiseen; toteaa, että olisi myös korostettava painokkaammin eurooppalaista lisäarvoa sekä syrjäisten alueiden, saaristoalueiden sekä vuoristoalueiden liitettävyyden mahdollistavan infrastruktuurin kehittämistä, sekä tuettava hankkeita Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yhdistämiseksi naapuri- ja ehdokasvaltioiden infrastruktuuriverkkoihin; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että Euroopan laajuisen liikenneverkon loppuun saattaminen pysyy edelleen yhtenä edellytyksenä kestävämmän ja tehokkaamman, saumattomamman liikennejärjestelmän käyttöön ottamiselle sekä rahdin ja matkustajien tasaisemmalle jakautumiselle eri liikennemuotojen välillä; korostaa, että tukikelpoisia hankkeita valittaessa on keskityttävä yhdeksään ydinverkkoon ja -käytävään, puuttuvien yhteyksien täydentämiseen, rajatylittäviin osuuksiin, pullonkaulojen poistamiseen, nykyisen infrastruktuurin päivittämiseen, innovatiivisiin liikenneratkaisuihin, yhteentoimivuuteen sekä multimodaaliterminaalien ja kaupunkisolmukohtien kehittämiseen; toteaa, että olisi myös korostettava painokkaammin eurooppalaista lisäarvoa sekä syrjäisten alueiden, saaristoalueiden sekä vuoristoalueiden liitettävyyden mahdollistavan infrastruktuurin kehittämistä, sekä tuettava hankkeita Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yhdistämiseksi naapuri- ja ehdokasvaltioiden infrastruktuuriverkkoihin;

| 10. | katsoo, että EU:n rahoituksen on kuvastettava todellisia investointitarpeita TEN-T-ydinverkon loppuun saattamiseksi vuoteen 2030 mennessä ja että Verkkojen Eurooppa -välineellä ja muilla rahoituskeinoilla olisi elvytettävä investointeja liikenneinfrastruktuuriin TEN-T -suuntaviivojen ja Verkkojen Euroopan viitoittamalla tavalla asettamalla etusijalle kestävät liikennemuodot, kuten raideliikenteen, sisävesiliikenteen ja lähimerenkulun; korostaa, että yhteisrahoitettujen hankkeiden olisi vastattava sellaisen infrastruktuurin tarvetta, joka lisää unionin kilpailukykyä sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja jossa ympäristövaikutukset on vähennetty minimiin, jolla on kyky selvitä mahdollisista ilmastonmuutoksen vaikutuksista ja jolla taataan käyttäjien terveys ja turvallisuus; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että EU:n rahoituksen on kuvastettava todellisia investointitarpeita TEN-T-ydinverkon loppuun saattamiseksi vuoteen 2030 mennessä ja että Verkkojen Eurooppa -välineellä ja muilla rahoituskeinoilla olisi elvytettävä investointeja liikenneinfrastruktuuriin TEN-T -suuntaviivojen ja Verkkojen Euroopan viitoittamalla tavalla asettamalla etusijalle kestävät liikennemuodot, kuten raideliikenteen, sisävesiliikenteen ja lähimerenkulun; korostaa, että yhteisrahoitettujen hankkeiden olisi vastattava sellaisen infrastruktuurin tarvetta, joka lisää unionin kilpailukykyä sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja jossa ympäristövaikutukset on vähennetty minimiin, jolla on kyky selvitä mahdollisista ilmastonmuutoksen vaikutuksista ja jolla taataan käyttäjien terveys ja turvallisuus;

| 11. | vaatii lisäämään selvästi Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitusta ja lisäämään EU:n toimivaltaa kansainvälisen liikennesuunnittelun ja infrastruktuurirahoituksen valmistelussa, toteutuksessa ja rahoituksessa; |
| --- | --- |

11.

vaatii lisäämään selvästi Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitusta ja lisäämään EU:n toimivaltaa kansainvälisen liikennesuunnittelun ja infrastruktuurirahoituksen valmistelussa, toteutuksessa ja rahoituksessa;

| 12. | korostaa, että tieinfrastruktuurin laatu, joka vaikuttaa suoraan tieturvallisuuteen, vaihtelee huomattavasti EU:ssa ja että yli 90 prosenttia jäsenvaltioissa tapahtuneista kuolemaan johtaneista tieliikenneonnettomuuksista tapahtuu kaupunki- ja maaseutualueiden teillä; korostaa, että tämän tyyppisen infrastruktuurin tehokasta rahoittamista on edistettävä erilaisilla unionin toimilla ja välineillä, erityisesti koheesiomaissa; tähdentää myös, että nykyistä infrastruktuuria ja myös toissijaista tieverkkoa on pidettävä yllä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että tieinfrastruktuurin laatu, joka vaikuttaa suoraan tieturvallisuuteen, vaihtelee huomattavasti EU:ssa ja että yli 90 prosenttia jäsenvaltioissa tapahtuneista kuolemaan johtaneista tieliikenneonnettomuuksista tapahtuu kaupunki- ja maaseutualueiden teillä; korostaa, että tämän tyyppisen infrastruktuurin tehokasta rahoittamista on edistettävä erilaisilla unionin toimilla ja välineillä, erityisesti koheesiomaissa; tähdentää myös, että nykyistä infrastruktuuria ja myös toissijaista tieverkkoa on pidettävä yllä asianmukaisesti;

| 13. | korostaa, että komission osana Junckerin investointisuunnitelmaa ehdottamassa Euroopan strategisten investointien rahastossa (ESIR) olisi asetettava etusijalle kestävä liikenne ja erittäin tärkeät infrastruktuurihankkeet, joista koituu merkittävää yhteiskunnallista ja taloudellista ja ympäristöä koskevaa arvoa ja panostettava hankkeisiin, joilla edistetään korkeatasoisten työpaikkojen luomista, pitkän aikavälin kasvua, kilpailukykyä, innovointia ja alueellista yhteenkuuluvuutta myös kestävien kaupunkihankkeiden ja raidehankkeiden muodossa unionin liikennepolitiikan tavoitteiden ja lainsäädännön (TEN-T -suuntaviivat, Verkkojen Eurooppa) mukaisesti; toteaa tässä yhteydessä, että uusiin rahoitusmuotoihin, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja käyttöoikeussopimukset, kannattaa kiinnittää enemmän huomiota ja niitä on aiheellista tarkastella lähemmin; korostaa, että ESIR-rahastosta rahoitettavien hankkeiden valintaprosessin olisi oltava avoin, ja julkisen ja yksityisen sektorin asiaankuuluvien sidosryhmien olisi osallistuttava siihen; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että komission osana Junckerin investointisuunnitelmaa ehdottamassa Euroopan strategisten investointien rahastossa (ESIR) olisi asetettava etusijalle kestävä liikenne ja erittäin tärkeät infrastruktuurihankkeet, joista koituu merkittävää yhteiskunnallista ja taloudellista ja ympäristöä koskevaa arvoa ja panostettava hankkeisiin, joilla edistetään korkeatasoisten työpaikkojen luomista, pitkän aikavälin kasvua, kilpailukykyä, innovointia ja alueellista yhteenkuuluvuutta myös kestävien kaupunkihankkeiden ja raidehankkeiden muodossa unionin liikennepolitiikan tavoitteiden ja lainsäädännön (TEN-T -suuntaviivat, Verkkojen Eurooppa) mukaisesti; toteaa tässä yhteydessä, että uusiin rahoitusmuotoihin, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja käyttöoikeussopimukset, kannattaa kiinnittää enemmän huomiota ja niitä on aiheellista tarkastella lähemmin; korostaa, että ESIR-rahastosta rahoitettavien hankkeiden valintaprosessin olisi oltava avoin, ja julkisen ja yksityisen sektorin asiaankuuluvien sidosryhmien olisi osallistuttava siihen;

| 14. | katsoo, että ESIR-rahastoa olisi rahoitettava ensisijaisesti EU:n talousarvion kohdentamattomista varoista ja vain viimeisessä hädässä vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen 1A kohtaan sisältyvien ohjelmien käyttämättömistä varoista; korostaa, että takuurahaston rahoitusta olisi tarkasteltava monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2016, ja eri ohjelmien toteutumista ja täytäntöönpanoastetta koskevan analyysin perusteella olisi löydettävä vaihtoehtoisia rahoitusmalleja, jotta voidaan minimoida mahdollisimman tarkasti 1A kohdasta peräisin olevien varojen uudelleensijoitus jaksolle 2016–2020; korostaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi myös tarkasteltava mahdollisuuksia kompensoida mahdollisimman paljon vuosittaisessa talousarviomenettelyssä sovittujen EU-ohjelmien varojen uudelleenkäyttöä ESIR-rahaston rahoittamiseen ennen monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointia; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että ESIR-rahastoa olisi rahoitettava ensisijaisesti EU:n talousarvion kohdentamattomista varoista ja vain viimeisessä hädässä vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen 1A kohtaan sisältyvien ohjelmien käyttämättömistä varoista; korostaa, että takuurahaston rahoitusta olisi tarkasteltava monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2016, ja eri ohjelmien toteutumista ja täytäntöönpanoastetta koskevan analyysin perusteella olisi löydettävä vaihtoehtoisia rahoitusmalleja, jotta voidaan minimoida mahdollisimman tarkasti 1A kohdasta peräisin olevien varojen uudelleensijoitus jaksolle 2016–2020; korostaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi myös tarkasteltava mahdollisuuksia kompensoida mahdollisimman paljon vuosittaisessa talousarviomenettelyssä sovittujen EU-ohjelmien varojen uudelleenkäyttöä ESIR-rahaston rahoittamiseen ennen monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointia;

| 15. | vahvistaa uudelleen tukevansa innovoivia rahoitusvälineitä, joiden avulla voidaan optimoida julkisia menoja ja helpottaa yksityisten varojen käyttöönottoa, mutta muistuttaa, että monet liikennealan hankkeet eivät tuota riittävästi varoja yksinomaan tällaisten välineiden hyödyntämiseksi ja että niitä on näin ollen tuettava avustuksien muodossa; |
| --- | --- |

15.

vahvistaa uudelleen tukevansa innovoivia rahoitusvälineitä, joiden avulla voidaan optimoida julkisia menoja ja helpottaa yksityisten varojen käyttöönottoa, mutta muistuttaa, että monet liikennealan hankkeet eivät tuota riittävästi varoja yksinomaan tällaisten välineiden hyödyntämiseksi ja että niitä on näin ollen tuettava avustuksien muodossa;

| 16. | painottaa, että on hyödynnettävä ja sovellettava nopeasti älykkäitä liikennejärjestelmiä, jotta ajoneuvoja ja nykyistä infrastruktuuria voidaan käyttää tehokkaammin, kestävämmin ja turvallisemmin ja huolehtia lisäkapasiteetista ilman uuden infrastruktuurin rakentamisen edellyttämää aikaa, kustannuksia ja maankäyttöä; korostaa, että taajuuksien tehokas käyttö ja älykkäiden liikennejärjestelmien välinen yhteentoimivuus on tärkeää, jotta mahdollistetaan liikennevirtojen sujuvuus kaikilla liikennemuodoilla ja kaikissa solmukohdissa; kehottaa toteuttamaan oikea-aikaisesti, ottamaan käyttöön ja hyödyntämään EU:n satelliittinavigointiohjelmia sekä kehittämään konkreettisesti Galileo- ja Egnos-ohjelmien liikennesovelluksia; |
| --- | --- |

16.

painottaa, että on hyödynnettävä ja sovellettava nopeasti älykkäitä liikennejärjestelmiä, jotta ajoneuvoja ja nykyistä infrastruktuuria voidaan käyttää tehokkaammin, kestävämmin ja turvallisemmin ja huolehtia lisäkapasiteetista ilman uuden infrastruktuurin rakentamisen edellyttämää aikaa, kustannuksia ja maankäyttöä; korostaa, että taajuuksien tehokas käyttö ja älykkäiden liikennejärjestelmien välinen yhteentoimivuus on tärkeää, jotta mahdollistetaan liikennevirtojen sujuvuus kaikilla liikennemuodoilla ja kaikissa solmukohdissa; kehottaa toteuttamaan oikea-aikaisesti, ottamaan käyttöön ja hyödyntämään EU:n satelliittinavigointiohjelmia sekä kehittämään konkreettisesti Galileo- ja Egnos-ohjelmien liikennesovelluksia;

Kestävä liikenne ja liikkuvuus kaupungeissa

| 17. | korostaa, että energiatehokkuuden parantamisen olisi oltava yksi unionin liikennepolitiikan tärkeimmistä painopistealoista; toteaa, että on ehdottoman tärkeää parantaa koko liikennejärjestelmän resurssitehokkuutta, jotta tehostetaan olemassa olevan kapasiteetin käyttöä, parannetaan liikennevälineiden käyttöastetta ja varmistetaan, että julkisia varoja kohdistetaan kansallisesti ja unionissa toimenpiteisiin, joiden vaikutus on suurin; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että energiatehokkuuden parantamisen olisi oltava yksi unionin liikennepolitiikan tärkeimmistä painopistealoista; toteaa, että on ehdottoman tärkeää parantaa koko liikennejärjestelmän resurssitehokkuutta, jotta tehostetaan olemassa olevan kapasiteetin käyttöä, parannetaan liikennevälineiden käyttöastetta ja varmistetaan, että julkisia varoja kohdistetaan kansallisesti ja unionissa toimenpiteisiin, joiden vaikutus on suurin;

| 18. | korostaa, että on edistettävä sähköistä liikennettä ja sähköisiä julkisen liikenteen järjestelmiä, otettava sähköntuotannossa käyttöön uusiutuvia energialähteitä ja asetettava etusijalle ensinnäkin sähköisen raideverkon laajentaminen ja raitiovaunujen ja sähköbussien samoin kuin sähköautojen ja -pyörien ja sähkökäyttöisten kaksi-/kolmi-/nelipyöräisten ajoneuvojen, sähköpyörien sekä pienten sähköveneiden edistäminen; tähdentää nykyaikaisten köysiratojen potentiaalia, sillä ne ovat halpoja ja helposti rakennettavia kuljetustapoja, joilla voidaan tehostaa kaupunkien julkisen liikenteen järjestelmien kapasiteettia; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että on edistettävä sähköistä liikennettä ja sähköisiä julkisen liikenteen järjestelmiä, otettava sähköntuotannossa käyttöön uusiutuvia energialähteitä ja asetettava etusijalle ensinnäkin sähköisen raideverkon laajentaminen ja raitiovaunujen ja sähköbussien samoin kuin sähköautojen ja -pyörien ja sähkökäyttöisten kaksi-/kolmi-/nelipyöräisten ajoneuvojen, sähköpyörien sekä pienten sähköveneiden edistäminen; tähdentää nykyaikaisten köysiratojen potentiaalia, sillä ne ovat halpoja ja helposti rakennettavia kuljetustapoja, joilla voidaan tehostaa kaupunkien julkisen liikenteen järjestelmien kapasiteettia;

| 19. | korostaa, että on tärkeää edistää erityisesti sellaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden ja voimanlähteiden käyttöönottoa, joiden kehittämisessä Euroopalla on huomattava teknologinen etulyöntiasema, jotta vähennetään liikenteen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, parannetaan ilmanlaatua ja vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä; pitää valitettavana, että kyseistä tekniikkaa ei ole vielä otettu riittävästi käyttöön varsinkaan joukkoliikenteen alalla; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että on tärkeää edistää erityisesti sellaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden ja voimanlähteiden käyttöönottoa, joiden kehittämisessä Euroopalla on huomattava teknologinen etulyöntiasema, jotta vähennetään liikenteen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, parannetaan ilmanlaatua ja vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä; pitää valitettavana, että kyseistä tekniikkaa ei ole vielä otettu riittävästi käyttöön varsinkaan joukkoliikenteen alalla;

| 20. | toteaa, että valkoisessa kirjassa asetetuissa kymmenessä tavoitteessa ei mainita selvästi, että julkisen liikenteen käyttöä kaupunkialueilla on lisättävä; katsoo, että uudeksi tavoitteeksi olisi asetettava kaupunkialueiden julkisen liikenteen käytön kaksinkertaistaminen vuoteen 2030 mennessä; korostaa, että tähän liittyen olisi huolehdittava järjestelyistä ja infrastruktuurista, jotka helpottavat julkisen liikenteen käyttäjien, kuten iäkkäiden tai vammaisten henkilöiden, tai myös julkista liikennettä työmatkallaan käyttävien pyöräilijöiden turvallista liikkuvuutta ovelta ovelle; korostaa, että tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää asianmukaisia investointeja, erityisesti, jotta varmistetaan julkisen liikenteen infrastruktuurin jatkuva ylläpito ja laajentaminen; kehottaa siksi painokkaasti jäsenvaltioita takaamaan asianmukaisia, pitkän aikavälin ja luotettavia rahoitusmahdollisuuksia julkisen liikenteen infrastruktuurihankkeita varten; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että valkoisessa kirjassa asetetuissa kymmenessä tavoitteessa ei mainita selvästi, että julkisen liikenteen käyttöä kaupunkialueilla on lisättävä; katsoo, että uudeksi tavoitteeksi olisi asetettava kaupunkialueiden julkisen liikenteen käytön kaksinkertaistaminen vuoteen 2030 mennessä; korostaa, että tähän liittyen olisi huolehdittava järjestelyistä ja infrastruktuurista, jotka helpottavat julkisen liikenteen käyttäjien, kuten iäkkäiden tai vammaisten henkilöiden, tai myös julkista liikennettä työmatkallaan käyttävien pyöräilijöiden turvallista liikkuvuutta ovelta ovelle; korostaa, että tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää asianmukaisia investointeja, erityisesti, jotta varmistetaan julkisen liikenteen infrastruktuurin jatkuva ylläpito ja laajentaminen; kehottaa siksi painokkaasti jäsenvaltioita takaamaan asianmukaisia, pitkän aikavälin ja luotettavia rahoitusmahdollisuuksia julkisen liikenteen infrastruktuurihankkeita varten;

| 21. | kehottaa komissiota avustamaan paikallisia, alueellisia ja kansallisia viranomaisia ja sidosryhmiä selvittämään EU:n olemassa olevia ja uusia rahoitusmahdollisuuksia julkiselle liikenteelle ja kehittämään innovatiivisia julkisen ja yksityisen kumppanuuden ohjelmia; kiinnittää huomiota päätelmiin, joita voidaan tehdä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta N:o 1/2014 (”EU:n tukemien julkisten kaupunkiliikennehankkeiden vaikuttavuus”), jossa arvioitiin EU:n rakennerahastojen yhteisrahoittamien kaupunkiliikennehankkeiden toteutusta ja tehokkuutta ja sitä, miten hyvin ne vastaavat käyttäjien tarpeisiin ja saavuttavat käyttöastetta koskevat tavoitteensa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota avustamaan paikallisia, alueellisia ja kansallisia viranomaisia ja sidosryhmiä selvittämään EU:n olemassa olevia ja uusia rahoitusmahdollisuuksia julkiselle liikenteelle ja kehittämään innovatiivisia julkisen ja yksityisen kumppanuuden ohjelmia; kiinnittää huomiota päätelmiin, joita voidaan tehdä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta N:o 1/2014 (”EU:n tukemien julkisten kaupunkiliikennehankkeiden vaikuttavuus”), jossa arvioitiin EU:n rakennerahastojen yhteisrahoittamien kaupunkiliikennehankkeiden toteutusta ja tehokkuutta ja sitä, miten hyvin ne vastaavat käyttäjien tarpeisiin ja saavuttavat käyttöastetta koskevat tavoitteensa;

| 22. | painottaa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien merkitystä välineinä, joiden avulla kaupungit voivat tehostaa liikenneinfrastruktuurin ja palvelujen käyttöä sekä integroida paremmin erilaisia kaupunkialueen liikkumismuotoja kestävällä tavalla, mikä auttaa osaltaan vähentämään hiilidioksidipäästöjä, melua, ilman pilaantumista ja liikenneonnettomuuksia; kehottaa komissiota jatkamaan tukeaan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien kehittämiselle ja edistämiselle; korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoja olisi käytettävä järjestelmällisemmin kaupungeissa, joissa on kehittynyt ja integroitunut paikallisliikennesuunnitelma (esimerkiksi kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelma) ja jotka ovat ryhtyneet asianmukaisen lainsäädännön vaatimusten mukaisiin toimiin; |
| --- | --- |

22.

painottaa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien merkitystä välineinä, joiden avulla kaupungit voivat tehostaa liikenneinfrastruktuurin ja palvelujen käyttöä sekä integroida paremmin erilaisia kaupunkialueen liikkumismuotoja kestävällä tavalla, mikä auttaa osaltaan vähentämään hiilidioksidipäästöjä, melua, ilman pilaantumista ja liikenneonnettomuuksia; kehottaa komissiota jatkamaan tukeaan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien kehittämiselle ja edistämiselle; korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoja olisi käytettävä järjestelmällisemmin kaupungeissa, joissa on kehittynyt ja integroitunut paikallisliikennesuunnitelma (esimerkiksi kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelma) ja jotka ovat ryhtyneet asianmukaisen lainsäädännön vaatimusten mukaisiin toimiin;

| 23. | kehottaa komissiota yhteistyöhön paikallisliikenteen toimijoiden ja viranomaisten kanssa matkustustietojen ja myös vammaisten henkilöiden tarpeita koskevien tietojen tarjoamiseksi käyttäjille erilaisissa tiedotusvälineissä sekä omaksumaan suuremman roolin EU:n laajuisten parhaiden käytäntöjen ja kaupunkien julkisen liikenteen parantamista koskevien olosuhteiden yksilöimisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös huolehtimaan siitä, että kaupunkien liikennejärjestelmillä on velvoite yhdistää kaupunkien keskustat niitä ympäröiviin alueisiin; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota yhteistyöhön paikallisliikenteen toimijoiden ja viranomaisten kanssa matkustustietojen ja myös vammaisten henkilöiden tarpeita koskevien tietojen tarjoamiseksi käyttäjille erilaisissa tiedotusvälineissä sekä omaksumaan suuremman roolin EU:n laajuisten parhaiden käytäntöjen ja kaupunkien julkisen liikenteen parantamista koskevien olosuhteiden yksilöimisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös huolehtimaan siitä, että kaupunkien liikennejärjestelmillä on velvoite yhdistää kaupunkien keskustat niitä ympäröiviin alueisiin;

| 24. | painottaa, että kaupunkialueilla tarvitaan tiettyä joustoa, jotta ne voivat täyttää unionin lainsäädännön mukaiset velvoitteensa noudattaen täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta ja jotta varmistetaan, että liikenneratkaisut mukautetaan niiden erityisoloihin; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että kaupunkialueilla tarvitaan tiettyä joustoa, jotta ne voivat täyttää unionin lainsäädännön mukaiset velvoitteensa noudattaen täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta ja jotta varmistetaan, että liikenneratkaisut mukautetaan niiden erityisoloihin;

| 25. | korostaa, että liikennevälineiden käyttäjien käyttäytyminen on ratkaisevaa kestävämmän liikennejärjestelmän kehittämisen kannalta; vaatii tekemään aloitteita, joilla motivoidaan näitä henkilöitä ja etenkin nuoria käyttämään kestävämpiä liikennemuotoja (kävely, pyöräily, pyörien yhteiskäyttö ja vuokraus, julkinen liikenne, auton yhteiskäyttö, kimppakyydit), joita olisi voitava käyttää turvallisen infrastruktuurin puitteissa; vaatii lisäksi matkasuunnitelmien ja reaaliaikaisten tietojen tarjoamista eri liikennemuotojen intermodaalisesta käytöstä älykkäiden liikennejärjestelmien välityksellä; kehottaa tästä syystä komissiota määrittämään parhaita käytäntöjä koskevia esimerkkejä moninaisten liikennemuotojen yhdistelemisestä tavalla, joka voidaan panna täytäntöön myös muissa kaupunkitaajamissa; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että liikennevälineiden käyttäjien käyttäytyminen on ratkaisevaa kestävämmän liikennejärjestelmän kehittämisen kannalta; vaatii tekemään aloitteita, joilla motivoidaan näitä henkilöitä ja etenkin nuoria käyttämään kestävämpiä liikennemuotoja (kävely, pyöräily, pyörien yhteiskäyttö ja vuokraus, julkinen liikenne, auton yhteiskäyttö, kimppakyydit), joita olisi voitava käyttää turvallisen infrastruktuurin puitteissa; vaatii lisäksi matkasuunnitelmien ja reaaliaikaisten tietojen tarjoamista eri liikennemuotojen intermodaalisesta käytöstä älykkäiden liikennejärjestelmien välityksellä; kehottaa tästä syystä komissiota määrittämään parhaita käytäntöjä koskevia esimerkkejä moninaisten liikennemuotojen yhdistelemisestä tavalla, joka voidaan panna täytäntöön myös muissa kaupunkitaajamissa;

| 26. | korostaa, että tarvitaan parempaa kansallisen ja unionin tason tietoa liikenteen käyttäjien tottumuksista, etenkin kävelystä, pyöräilystä ja sukupuolten mukaan eriteltävistä matkustustottumuksista, joita paikalliset viranomaiset voisivat käyttää laatiessaan kaupunkiliikennettä koskevia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että tarvitaan parempaa kansallisen ja unionin tason tietoa liikenteen käyttäjien tottumuksista, etenkin kävelystä, pyöräilystä ja sukupuolten mukaan eriteltävistä matkustustottumuksista, joita paikalliset viranomaiset voisivat käyttää laatiessaan kaupunkiliikennettä koskevia toimenpiteitä;

| 27. | korostaa, että on tärkeää toteuttaa toimia, jotta edistetään alueellisia suunnitelmia, jotka koskevat pyöräilyreittien suunnittelua ja laajentamista EU:n suuralueilla, jotta lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia ympäristöön liittyviin panoksiin nähden, suodaan kaikille mahdollisuus pyöräillä ja vähennetään melua, ruuhkia ja saastumista kaupunkialueilla; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että on tärkeää toteuttaa toimia, jotta edistetään alueellisia suunnitelmia, jotka koskevat pyöräilyreittien suunnittelua ja laajentamista EU:n suuralueilla, jotta lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia ympäristöön liittyviin panoksiin nähden, suodaan kaikille mahdollisuus pyöräillä ja vähennetään melua, ruuhkia ja saastumista kaupunkialueilla;

| 28. | korostaa, että on tärkeää arvioida uusien liikennemuotojen, joita tukevat jakamistalouden mallit, kuten autojen yhteiskäyttö, myönteisiä vaikutuksia yhteiskuntaan; pitää tärkeänä, että jäsenvaltioiden välillä jaetaan parhaita käytäntöjä, jotta sääntelyä mukautetaan ottamalla huomioon tällaiset saumattoman liikkuvuuden innovaatioalustat; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että on tärkeää arvioida uusien liikennemuotojen, joita tukevat jakamistalouden mallit, kuten autojen yhteiskäyttö, myönteisiä vaikutuksia yhteiskuntaan; pitää tärkeänä, että jäsenvaltioiden välillä jaetaan parhaita käytäntöjä, jotta sääntelyä mukautetaan ottamalla huomioon tällaiset saumattoman liikkuvuuden innovaatioalustat;

| 29. | kehottaa komissiota seuraamaan, miten hyvin eri jäsenvaltioissa toimivat liikenneyritykset, jotka saattavat yhteen kuljettajia ja asiakkaita (ja joista näkyvin esimerkki on Uber-taksipalvelu); kehottaa teettämään arvion tällaisten yritysten toiminnan oikeudellisista, sosiaalisista, taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä vaikutuksista ja ehdottamaan tarvittaessa asianmukaisia toimenpiteitä tai antamaan suosituksia uusien innovatiivisten palvelujen kehittämiseksi Euroopassa ottaen huomioon olemassa olevat taksipalvelut; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota seuraamaan, miten hyvin eri jäsenvaltioissa toimivat liikenneyritykset, jotka saattavat yhteen kuljettajia ja asiakkaita (ja joista näkyvin esimerkki on Uber-taksipalvelu); kehottaa teettämään arvion tällaisten yritysten toiminnan oikeudellisista, sosiaalisista, taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä vaikutuksista ja ehdottamaan tarvittaessa asianmukaisia toimenpiteitä tai antamaan suosituksia uusien innovatiivisten palvelujen kehittämiseksi Euroopassa ottaen huomioon olemassa olevat taksipalvelut;

| 30. | kehottaa komissiota vaatimaan jäsenvaltioita säätämään kuljettajia ja asiakkaita yhteen saattavien liikenneyritysten ja perinteisten taksiyritysten ja kaupunkien välistä liikennettä harjoittavien yritysten välisen oikeudenmukaisen kilpailun edellytyksistä muun muassa verolainsäädännön noudattamisen, turvallisuusmääräysten, julkisen palvelun velvoitteiden ja työntekijöiden sosiaalisten olojen suhteen; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota vaatimaan jäsenvaltioita säätämään kuljettajia ja asiakkaita yhteen saattavien liikenneyritysten ja perinteisten taksiyritysten ja kaupunkien välistä liikennettä harjoittavien yritysten välisen oikeudenmukaisen kilpailun edellytyksistä muun muassa verolainsäädännön noudattamisen, turvallisuusmääräysten, julkisen palvelun velvoitteiden ja työntekijöiden sosiaalisten olojen suhteen;

| 31. | korostaa, että kaksipyöräisillä moottoriajoneuvoilla (moottoripyörät, skootterit ja mopedit) ja nykyisin yhä useammin sähköisillä kaksi- ja kolmipyöräisillä on merkittävä rooli kestävän liikkuvuuden kannalta etenkin kaupunkialueilla, joilla ne edistävät osaltaan ruuhka- ja pysäköintiongelmien ratkaisemista ja tarjoavat vaihtoehdon pienlogistiikan kysymyksissä; edellyttää siksi, että kyseisten ajoneuvojen erityissuunnittelu ja niistä koituvat edut olisi otettava asianmukaisesti huomioon unionin liikennelainsäädännössä ja -ohjeissa; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että kaksipyöräisillä moottoriajoneuvoilla (moottoripyörät, skootterit ja mopedit) ja nykyisin yhä useammin sähköisillä kaksi- ja kolmipyöräisillä on merkittävä rooli kestävän liikkuvuuden kannalta etenkin kaupunkialueilla, joilla ne edistävät osaltaan ruuhka- ja pysäköintiongelmien ratkaisemista ja tarjoavat vaihtoehdon pienlogistiikan kysymyksissä; edellyttää siksi, että kyseisten ajoneuvojen erityissuunnittelu ja niistä koituvat edut olisi otettava asianmukaisesti huomioon unionin liikennelainsäädännössä ja -ohjeissa;

| 32. | kehottaa parantamaan tarjontaketjun optimointia kaupunkialueilla; katsoo, että kaupungeissa liikkuvat tavarankuljetusajoneuvot vaikuttavat suhteettoman paljon ilman pilaantumiseen ja melusaasteeseen, ja niillä on kielteinen vaikutus ruuhkaongelmiin; katsoo, että kaupunkilogistiikassa olisi kannustettava liikenteen optimointiin ja uudentyyppisten toiminta-, tekniikka- ja liiketoimintamallien kustannustehokkaaseen käyttöönottoon; katsoo, että parantamalla liikennemuotojen ja -välineiden valikoimaa voidaan varmistaa, että jokin tietty liikenneratkaisu sopii optimaalisesti yhteen kyseistä toimitusta ja kaupunkia koskevien erityisvaatimuksien kanssa; |
| --- | --- |

32.

kehottaa parantamaan tarjontaketjun optimointia kaupunkialueilla; katsoo, että kaupungeissa liikkuvat tavarankuljetusajoneuvot vaikuttavat suhteettoman paljon ilman pilaantumiseen ja melusaasteeseen, ja niillä on kielteinen vaikutus ruuhkaongelmiin; katsoo, että kaupunkilogistiikassa olisi kannustettava liikenteen optimointiin ja uudentyyppisten toiminta-, tekniikka- ja liiketoimintamallien kustannustehokkaaseen käyttöönottoon; katsoo, että parantamalla liikennemuotojen ja -välineiden valikoimaa voidaan varmistaa, että jokin tietty liikenneratkaisu sopii optimaalisesti yhteen kyseistä toimitusta ja kaupunkia koskevien erityisvaatimuksien kanssa;

| 33. | korostaa sen merkitystä, että logistiikkavarastot sijaitsevat kaupunkien reuna-alueilla, jolloin tavarat voidaan kuljettaa määränpäähän koordinoidusti ja hyödyntäen energiatehokkaimpia liikennemuotoja; |
| --- | --- |

33.

korostaa sen merkitystä, että logistiikkavarastot sijaitsevat kaupunkien reuna-alueilla, jolloin tavarat voidaan kuljettaa määränpäähän koordinoidusti ja hyödyntäen energiatehokkaimpia liikennemuotoja;

Ihmisten asettaminen liikennepolitiikan ytimeen

| 34. | vaatii tieliikenneturvallisuuden saralla, että






  — | asetetaan tavoitteeksi vakavasti loukkaantuneiden määrän vähentäminen 40 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, mitä tuetaan täysipainoisella unionin strategialla; kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan viipymättä kaikki asiaankuuluvat tilastotiedot komissiolle, jotta se voi asettaa kyseisen tavoitteen ja laatia strategian, |
| --- | --- | --- |

34.

vaatii tieliikenneturvallisuuden saralla, että

—

asetetaan tavoitteeksi vakavasti loukkaantuneiden määrän vähentäminen 40 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, mitä tuetaan täysipainoisella unionin strategialla; kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan viipymättä kaikki asiaankuuluvat tilastotiedot komissiolle, jotta se voi asettaa kyseisen tavoitteen ja laatia strategian,

| — | tehostetaan toimia, joiden tavoitteena on vähentää tieliikenteen kuolemia ja loukkaantumisia kiinnittäen erityistä huomiota onnettomuuksien yleisimpiin syihin (ajaminen alkoholin tai huumausaineiden vaikutuksen alaisena, ylinopeus, turvavyön käyttämättä jättäminen jne.), |
| --- | --- |

—

tehostetaan toimia, joiden tavoitteena on vähentää tieliikenteen kuolemia ja loukkaantumisia kiinnittäen erityistä huomiota onnettomuuksien yleisimpiin syihin (ajaminen alkoholin tai huumausaineiden vaikutuksen alaisena, ylinopeus, turvavyön käyttämättä jättäminen jne.),

| — | toteutetaan toimia, jotta saavutetaan vuodeksi 2020 asetettu tieturvallisuustavoite, jonka mukaan kuolonuhrien määrän on jäätävä alle 15 000:n, siten, että otetaan käyttöön ja pannaan täytäntöön kustannustehokkaita tieturvallisuustoimia unionissa ja kansallisesti, |
| --- | --- |

—

toteutetaan toimia, jotta saavutetaan vuodeksi 2020 asetettu tieturvallisuustavoite, jonka mukaan kuolonuhrien määrän on jäätävä alle 15 000:n, siten, että otetaan käyttöön ja pannaan täytäntöön kustannustehokkaita tieturvallisuustoimia unionissa ja kansallisesti,

| — | toteutetaan toimia heikoimmassa asemassa olevien tienkäyttäjien, etenkin kaksipyöräisten ajoneuvojen käyttäjien, kaupunkiympäristössä liikkuvien jalankulkijoiden ja ikääntyneiden kuljettajien onnettomuuksien vähentämiseksi, |
| --- | --- |

—

toteutetaan toimia heikoimmassa asemassa olevien tienkäyttäjien, etenkin kaksipyöräisten ajoneuvojen käyttäjien, kaupunkiympäristössä liikkuvien jalankulkijoiden ja ikääntyneiden kuljettajien onnettomuuksien vähentämiseksi,

| — | toteutetaan tieliikenteen varotoimia tulevan tiepaketin ja komission liikenneturvallisuusohjelman 2011–2020 puitteissa, |
| --- | --- |

—

toteutetaan tieliikenteen varotoimia tulevan tiepaketin ja komission liikenneturvallisuusohjelman 2011–2020 puitteissa,

| — | toteutetaan uudelleentarkastelun myötä toimia, jotta laajennetaan liikenneturvallisuuteen liittyviä liikennerikkomuksia koskevan rajat ylittävän tietojenvaihdon helpottamisesta annetun direktiivin (EU) 2015/413 soveltamisalaa EU:n naapurivaltioihin, |
| --- | --- |

—

toteutetaan uudelleentarkastelun myötä toimia, jotta laajennetaan liikenneturvallisuuteen liittyviä liikennerikkomuksia koskevan rajat ylittävän tietojenvaihdon helpottamisesta annetun direktiivin (EU) 2015/413 soveltamisalaa EU:n naapurivaltioihin,

| — | laajennetaan tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY neljän tärkeimmän toimenpiteen soveltamisalaa koskemaan muita maantieverkon osia, mukaan luettuina kaikki moottoritieosuudet ja maaseudun ja kaupunkien tieosuudet, kun kyseistä direktiiviä tarkistetaan, |
| --- | --- |

—

laajennetaan tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY neljän tärkeimmän toimenpiteen soveltamisalaa koskemaan muita maantieverkon osia, mukaan luettuina kaikki moottoritieosuudet ja maaseudun ja kaupunkien tieosuudet, kun kyseistä direktiiviä tarkistetaan,

| — | toteutetaan etusijalle asetettavia toimintasuunnitelman toimia, jotka on määritelty älykkäistä liikennejärjestelmistä annetussa direktiivissä (2010/40/EU), suojattomat tienkäyttäjät huomioon ottaen, |
| --- | --- |

—

toteutetaan etusijalle asetettavia toimintasuunnitelman toimia, jotka on määritelty älykkäistä liikennejärjestelmistä annetussa direktiivissä (2010/40/EU), suojattomat tienkäyttäjät huomioon ottaen,

| — | tarkastellaan uudelleen ammattikuljettajien koulutusta ja tutkintoja koskevaa direktiiviä sen säännösten selkeyttämiseksi sekä kaikkien ajoneuvonkuljettajien jatkokoulutussuunnitelmien edistämistä ja kehittämistä, |
| --- | --- |

—

tarkastellaan uudelleen ammattikuljettajien koulutusta ja tutkintoja koskevaa direktiiviä sen säännösten selkeyttämiseksi sekä kaikkien ajoneuvonkuljettajien jatkokoulutussuunnitelmien edistämistä ja kehittämistä,

| — | annetaan ehdotus yleisestä turvallisuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 661/2009 ja jalankulkijoiden suojelusta annetun asetuksen (EY) N:o 78/2009 tarkistamisesta vuonna 2016, raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen suoran näkemän tarjoavia laitteita, kolarikestävyyttä ja jalankulkijoiden suojelua koskevien pakollisten määräysten vahvistamiseksi, painopisteenä suojattomat tienkäyttäjät, |
| --- | --- |

—

annetaan ehdotus yleisestä turvallisuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 661/2009 ja jalankulkijoiden suojelusta annetun asetuksen (EY) N:o 78/2009 tarkistamisesta vuonna 2016, raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen suoran näkemän tarjoavia laitteita, kolarikestävyyttä ja jalankulkijoiden suojelua koskevien pakollisten määräysten vahvistamiseksi, painopisteenä suojattomat tienkäyttäjät,

| — | asennetaan yleisemmin uusiin henkilöautoihin ja hyötyajoneuvoihin kuljettajia avustavia turvajärjestelmiä, kuten automaattisia hätäjarrutusjärjestelmiä, etäisyysvaroittimia, kaistavahteja, renkaiden kulumisen ilmaisimia, ohitettavissa olevia älykkäitä nopeudenvalvontajärjestelmiä ja eCall-järjestelmiä, joita täydentävät älykkäät liikennejärjestelmät, |
| --- | --- |

—

asennetaan yleisemmin uusiin henkilöautoihin ja hyötyajoneuvoihin kuljettajia avustavia turvajärjestelmiä, kuten automaattisia hätäjarrutusjärjestelmiä, etäisyysvaroittimia, kaistavahteja, renkaiden kulumisen ilmaisimia, ohitettavissa olevia älykkäitä nopeudenvalvontajärjestelmiä ja eCall-järjestelmiä, joita täydentävät älykkäät liikennejärjestelmät,

| — | tarkistetaan kolmatta ajokorttidirektiiviä, jotta voidaan ottaa käyttöön






  — | uusiin ajoneuvotoimintoihin (kuljettajaa avustaviin järjestelmiin) tutustuttava pakollinen ajoharjoittelu |
| --- | --- | --- |

—

tarkistetaan kolmatta ajokorttidirektiiviä, jotta voidaan ottaa käyttöön

—

uusiin ajoneuvotoimintoihin (kuljettajaa avustaviin järjestelmiin) tutustuttava pakollinen ajoharjoittelu

| — | autokoulun 2. vaihe |
| --- | --- |

—

autokoulun 2. vaihe

| — | elinikäinen liikennekasvatus |
| --- | --- |

—

elinikäinen liikennekasvatus

| — | kuntotesti ajokunnon selvittämistä varten ja |
| --- | --- |

—

kuntotesti ajokunnon selvittämistä varten ja

| — | lääketieteellis-psykologinen tutkimus liikennerikkomuksiin esimerkiksi alkoholin, huumeiden tai aggressioiden takia syyllistyneille. |
| --- | --- |

—

lääketieteellis-psykologinen tutkimus liikennerikkomuksiin esimerkiksi alkoholin, huumeiden tai aggressioiden takia syyllistyneille.

| — | yhdenmukaistetaan veren alkoholipitoisuutta koskeva enimmäisraja EU:n tasolla siten, että se on 0 promillea uusille autoilijoille kahden vuoden ajan ajokortin saamisesta ja ammattiautoilijoille; |
| --- | --- |

—

yhdenmukaistetaan veren alkoholipitoisuutta koskeva enimmäisraja EU:n tasolla siten, että se on 0 promillea uusille autoilijoille kahden vuoden ajan ajokortin saamisesta ja ammattiautoilijoille;

| 35. | korostaa, että vaikka liikenneturvallisuudessa on saavutettu merkittäviä parannuksia viime vuosina, jäsenvaltioiden väliset erot ovat yhä olemassa, ja tarvitaan lisätoimia pitkän aikavälin Vision Zero -tavoitteen saavuttamiseksi; toteaa, että liikenneturvallisuuteen liittyy olennaisesti kaikkien tienkäyttäjien kunnioittaminen ja että perheissä ja kouluissa tapahtuvalla kasvatuksella olisi oltava suurempi rooli tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että vaikka liikenneturvallisuudessa on saavutettu merkittäviä parannuksia viime vuosina, jäsenvaltioiden väliset erot ovat yhä olemassa, ja tarvitaan lisätoimia pitkän aikavälin Vision Zero -tavoitteen saavuttamiseksi; toteaa, että liikenneturvallisuuteen liittyy olennaisesti kaikkien tienkäyttäjien kunnioittaminen ja että perheissä ja kouluissa tapahtuvalla kasvatuksella olisi oltava suurempi rooli tämän tavoitteen saavuttamiseksi;

| 36. | korostaa, että matkustajien oikeuksien lainsäädäntökehystä on täydennettävä toimenpiteillä, joilla pyritään tukkimaan lainsäädännön porsaanreikiä, jotka koskevat useita liikennemuotoja yhdistäviä matkoja ja mahdollistavat liikennemuotojen välisen oikeudenmukaisen kilpailun ja joissa otetaan huomioon eri liikennemuotojen väliset ominaiserot, matkan yksittäisiä osia koskevan oikeudellinen vastuu sekä liikennemuotojen välinen yhteentoimivuus; muistuttaa kehotuksestaan laatia matkustajien oikeuksia koskeva peruskirja, jossa määriteltäisiin kaikkien liikennemuotojen matkustajiin sovellettavat perusoikeudet ottaen huomioon kunkin liikennemuodon ominaispiirteet ja sisältäen erityisen osion useita liikennemuotoja yhdistävistä matkoista, jotta EU:n säännösten näkyvyys lisääntyisi ja täytäntöönpanon valvonta paranisi; edellyttää aloitteita, joilla edistetään EU:n laajuisia intermodaalisia matkatieto-, matkasuunnittelu- ja lipunmyyntipalveluja ja saatetaan ne matkustajien käyttöön; edellyttää toimenpiteitä, joilla parannetaan liikennepalvelujen laatua ja esteettömyyttä iäkkäiden, liikuntarajoitteisten ja vammaisten matkustajien kannalta, ja joilla otetaan paremmin huomioon matkustajien erityistarpeet, kuten polkupyörien kuljetuksen helpottaminen junissa; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että matkustajien oikeuksien lainsäädäntökehystä on täydennettävä toimenpiteillä, joilla pyritään tukkimaan lainsäädännön porsaanreikiä, jotka koskevat useita liikennemuotoja yhdistäviä matkoja ja mahdollistavat liikennemuotojen välisen oikeudenmukaisen kilpailun ja joissa otetaan huomioon eri liikennemuotojen väliset ominaiserot, matkan yksittäisiä osia koskevan oikeudellinen vastuu sekä liikennemuotojen välinen yhteentoimivuus; muistuttaa kehotuksestaan laatia matkustajien oikeuksia koskeva peruskirja, jossa määriteltäisiin kaikkien liikennemuotojen matkustajiin sovellettavat perusoikeudet ottaen huomioon kunkin liikennemuodon ominaispiirteet ja sisältäen erityisen osion useita liikennemuotoja yhdistävistä matkoista, jotta EU:n säännösten näkyvyys lisääntyisi ja täytäntöönpanon valvonta paranisi; edellyttää aloitteita, joilla edistetään EU:n laajuisia intermodaalisia matkatieto-, matkasuunnittelu- ja lipunmyyntipalveluja ja saatetaan ne matkustajien käyttöön; edellyttää toimenpiteitä, joilla parannetaan liikennepalvelujen laatua ja esteettömyyttä iäkkäiden, liikuntarajoitteisten ja vammaisten matkustajien kannalta, ja joilla otetaan paremmin huomioon matkustajien erityistarpeet, kuten polkupyörien kuljetuksen helpottaminen junissa;

| 37. | vaatii kaikkien ihmisten – erityisesti vammaisten ja iäkkäiden ihmisten – yksilöllistä liikkuvuutta koskevan perusoikeuden osalta lisää investointeja vastaavien kuljettajaa avustavien järjestelmien kehittämiseen; |
| --- | --- |

37.

vaatii kaikkien ihmisten – erityisesti vammaisten ja iäkkäiden ihmisten – yksilöllistä liikkuvuutta koskevan perusoikeuden osalta lisää investointeja vastaavien kuljettajaa avustavien järjestelmien kehittämiseen;

| 38. | panee merkille, että ilmaisten tai halpojen laajakaista-, matkapuhelin- ja lähiverkkoyhteyksien ja muiden digitaalisten palvelujen saatavuuden parantaminen julkisen liikenteen palveluissa ja asemilla parantaisi henkilöiden liikkuvuutta; |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että ilmaisten tai halpojen laajakaista-, matkapuhelin- ja lähiverkkoyhteyksien ja muiden digitaalisten palvelujen saatavuuden parantaminen julkisen liikenteen palveluissa ja asemilla parantaisi henkilöiden liikkuvuutta;

| 39. | kehottaa kehittämään EU:n etenemissuunnitelman, jotta multimodaalinen matkustajaliikenteen järjestelmä voidaan ottaa saumattomasti käyttöön; katsoo, että tässä etenemissuunnitelmassa olisi määritettävä nykyiseen TEN-T-verkkoon kuuluvat Euroopan keskeiset multimodaaliset matkustajaliikennekäytävät, yhdistettävä julkisen ja yksityisen sektorin voimavarat, sovitettava olemassa olevia aloitteita ja tiivistettävä EU:n rahoitustukea; |
| --- | --- |

39.

kehottaa kehittämään EU:n etenemissuunnitelman, jotta multimodaalinen matkustajaliikenteen järjestelmä voidaan ottaa saumattomasti käyttöön; katsoo, että tässä etenemissuunnitelmassa olisi määritettävä nykyiseen TEN-T-verkkoon kuuluvat Euroopan keskeiset multimodaaliset matkustajaliikennekäytävät, yhdistettävä julkisen ja yksityisen sektorin voimavarat, sovitettava olemassa olevia aloitteita ja tiivistettävä EU:n rahoitustukea;

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita paneutumaan työn laatuun kaikissa liikennemuodoissa erityisesti koulutuksen, pätevyystodistusten, työolojen ja urakehityksen osalta tavoitteena laatutyöpaikkojen luominen, tarvittavien taitojen kehittäminen ja EU:n liikennealan toimijoiden kilpailukyvyn ja liikkuvuuden vahvistaminen; painottaa, että liikennealan työvoiman vaihtuvuutta ja ikääntymistä koskeva kysymys on ratkaistava samaan aikaan kun alan houkuttelevuutta on parannettava kiireellisesti uusien sukupolvien keskuudessa; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita paneutumaan työn laatuun kaikissa liikennemuodoissa erityisesti koulutuksen, pätevyystodistusten, työolojen ja urakehityksen osalta tavoitteena laatutyöpaikkojen luominen, tarvittavien taitojen kehittäminen ja EU:n liikennealan toimijoiden kilpailukyvyn ja liikkuvuuden vahvistaminen; painottaa, että liikennealan työvoiman vaihtuvuutta ja ikääntymistä koskeva kysymys on ratkaistava samaan aikaan kun alan houkuttelevuutta on parannettava kiireellisesti uusien sukupolvien keskuudessa;

| 41. | korostaa, että liikennealan työntekijöitä on kohdeltava tasavertaisesti ja oikeudenmukaisesti ja heille on taattava hyvät työehdot, työskentelyolosuhteet ja turvallinen työympäristö; kehottaa siksi komissiota ehdottamaan konkreettisia ja välittömiä toimia ja aloitteita, joilla vastataan eri liikennemuotojen sosiaalisiin näkökohtiin siten, että tarkoituksena olisi edistää liikennealan työntekijöiden laadukkaiden työpaikkojen ja työskentelyolosuhteiden edistäminen ja liikennealan toimijoiden vääristymätön kilpailu; kehottaa komissiota tarkkailemaan tiiviisti, miten jäsenvaltiot valvovat EU:n sosiaalilainsäädännön täytäntöönpanoa liikennealalla; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että liikennealan työntekijöitä on kohdeltava tasavertaisesti ja oikeudenmukaisesti ja heille on taattava hyvät työehdot, työskentelyolosuhteet ja turvallinen työympäristö; kehottaa siksi komissiota ehdottamaan konkreettisia ja välittömiä toimia ja aloitteita, joilla vastataan eri liikennemuotojen sosiaalisiin näkökohtiin siten, että tarkoituksena olisi edistää liikennealan työntekijöiden laadukkaiden työpaikkojen ja työskentelyolosuhteiden edistäminen ja liikennealan toimijoiden vääristymätön kilpailu; kehottaa komissiota tarkkailemaan tiiviisti, miten jäsenvaltiot valvovat EU:n sosiaalilainsäädännön täytäntöönpanoa liikennealalla;

| 42. | korostaa, että tarvitaan myös toimia naisten osallistumisen lisäämiseksi liikennealan työmarkkinoilla, mahdollisten esteiden poistamiseksi sekä miesten ja naisten tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi siten, että palkkaukseen ja työuralla etenemiseen liittyviin eroihin puututaan; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että tarvitaan myös toimia naisten osallistumisen lisäämiseksi liikennealan työmarkkinoilla, mahdollisten esteiden poistamiseksi sekä miesten ja naisten tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi siten, että palkkaukseen ja työuralla etenemiseen liittyviin eroihin puututaan;

| 43. | kehottaa komissiota varmistamaan, että ehdotuksia, joissa käsitellään liikennealan kaikkien markkinoiden palvelujen avaamista, täydennetään voimassa olevaa EU:n sosiaalialan lainsäädäntöä asianmukaisella valvonnalla ja tarvittaessa tukitoimilla, jotta vältetään erot eri jäsenvaltioiden sosiaalisten olosuhteiden välillä; korostaa, että liikennemarkkinoiden avaaminen ei saisi johtaa sosiaaliseen polkumyyntiin, palvelujen tason heikkenemiseen, julkisten palvelujen vähenemiseen, tarpeettomiin hallinnollisiin rasitteisiin, epäoikeudenmukaisiin liiketoimintatapoihin tai reilun kilpailun vääristymiseen; sen olisi myös lopetettava sisämarkkinoiden pirstoutuminen ja estettävä monopolien synty tai liikennealan työntekijöiden sosiaaliturvan heikentämisellä kilpaileminen; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota varmistamaan, että ehdotuksia, joissa käsitellään liikennealan kaikkien markkinoiden palvelujen avaamista, täydennetään voimassa olevaa EU:n sosiaalialan lainsäädäntöä asianmukaisella valvonnalla ja tarvittaessa tukitoimilla, jotta vältetään erot eri jäsenvaltioiden sosiaalisten olosuhteiden välillä; korostaa, että liikennemarkkinoiden avaaminen ei saisi johtaa sosiaaliseen polkumyyntiin, palvelujen tason heikkenemiseen, julkisten palvelujen vähenemiseen, tarpeettomiin hallinnollisiin rasitteisiin, epäoikeudenmukaisiin liiketoimintatapoihin tai reilun kilpailun vääristymiseen; sen olisi myös lopetettava sisämarkkinoiden pirstoutuminen ja estettävä monopolien synty tai liikennealan työntekijöiden sosiaaliturvan heikentämisellä kilpaileminen;

Kilpailukykyinen, tehokas, turvallinen, integroitu ja yhteentoimiva liikennejärjestelmä

| 44. | korostaa, että digitalisaatio on elintärkeä keino liikennejärjestelmän tehokkuuden ja tuottavuuden parantamiseksi; korostaa, että digitaalisen tekniikan tarjoamia mahdollisuuksia olisi osattava käyttää paremmin hyödyksi ja edistettävä uusia liikennepalveluja sekä uusia liiketoiminta- ja jakelumalleja kasvun, kilpailukyvyn ja työpaikkojen lisäämiseksi; korostaa myös tarvetta perustaa sääntelykehys eurooppalaisille pilottihankkeille, joilla pyritään ottamaan käyttöön älykästä automatisoitua liikennettä; toteaa tässä yhteydessä, että pk-yrityksillä ja uusyrityksillä on keskeinen rooli liikennealan innovoinnin edistämisessä; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että digitalisaatio on elintärkeä keino liikennejärjestelmän tehokkuuden ja tuottavuuden parantamiseksi; korostaa, että digitaalisen tekniikan tarjoamia mahdollisuuksia olisi osattava käyttää paremmin hyödyksi ja edistettävä uusia liikennepalveluja sekä uusia liiketoiminta- ja jakelumalleja kasvun, kilpailukyvyn ja työpaikkojen lisäämiseksi; korostaa myös tarvetta perustaa sääntelykehys eurooppalaisille pilottihankkeille, joilla pyritään ottamaan käyttöön älykästä automatisoitua liikennettä; toteaa tässä yhteydessä, että pk-yrityksillä ja uusyrityksillä on keskeinen rooli liikennealan innovoinnin edistämisessä;

| 45. | kehottaa komissiota painottamaan valkoisen kirjan uudelleentarkastelussa integrointia koskevaa lähestymistapaa (yhteentoimivuus, yhteenliitettävyys ja intermodaalisuus), myös tietoteknisissä järjestelmissä; kehottaa lisäksi komissiota yhdistämään teknologian saavutukset käyttäytymisen muutokseen, jotta voidaan toteuttaa kunnianhimoinen liikennemuotosiirtymä, ja välttämään liikennettä vihreän logistiikan, asianmukaisten liikkuvuuden hallintavälineiden ja digitalisaation kautta; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota painottamaan valkoisen kirjan uudelleentarkastelussa integrointia koskevaa lähestymistapaa (yhteentoimivuus, yhteenliitettävyys ja intermodaalisuus), myös tietoteknisissä järjestelmissä; kehottaa lisäksi komissiota yhdistämään teknologian saavutukset käyttäytymisen muutokseen, jotta voidaan toteuttaa kunnianhimoinen liikennemuotosiirtymä, ja välttämään liikennettä vihreän logistiikan, asianmukaisten liikkuvuuden hallintavälineiden ja digitalisaation kautta;

| 46. | painottaa, että unionin kestävän liikkuvuuden politiikassa on etsittävä synergioita kaikkien liikennemuotojen, -käytävien ja -verkkojen kesken sekä keskityttävä myös keskeisiin solmukohtiin, edelleenrahtausjärjestelmiin ja satamiin; katsoo, että liikkuvuutta on tarkasteltava pikemminkin järjestelmänä kuin erillisinä liikennemuotoina; |
| --- | --- |

46.

painottaa, että unionin kestävän liikkuvuuden politiikassa on etsittävä synergioita kaikkien liikennemuotojen, -käytävien ja -verkkojen kesken sekä keskityttävä myös keskeisiin solmukohtiin, edelleenrahtausjärjestelmiin ja satamiin; katsoo, että liikkuvuutta on tarkasteltava pikemminkin järjestelmänä kuin erillisinä liikennemuotoina;

| 47. | vaatii, että intermodaaliset lastausyksiköt on standardoitava ja että tällöin on otettava huomioon globaalissa liikenteessä käytettävät lastausyksiköt ja kuljetusajoneuvojen mittasuhteet sekä yhdenmukaiset lastaussäännökset, jotta monia liikennemuotoja hyödyntävät kuljetuspalvelut voidaan optimoida ja turvallisuutta parantaa; |
| --- | --- |

47.

vaatii, että intermodaaliset lastausyksiköt on standardoitava ja että tällöin on otettava huomioon globaalissa liikenteessä käytettävät lastausyksiköt ja kuljetusajoneuvojen mittasuhteet sekä yhdenmukaiset lastaussäännökset, jotta monia liikennemuotoja hyödyntävät kuljetuspalvelut voidaan optimoida ja turvallisuutta parantaa;

| 48. | edellyttää byrokraattisten esteiden purkamista kaikkien liikennemuotojen osalta; vaatii yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan asiakirjoja ja hallinnollisia menettelyjä, myös tullimenettelyjä, joiden tulisi olla käytännöllisiä, tehokkaita ja toimivia kaikkien logistiikkaketjun toimijoiden kannalta; kehottaa komissiota antamaan ehdotuksen, jolla otetaan käyttöön eri liikennemuotoja yhdistelevän tavarankuljetuksen sähköinen järjestelmä (e-Freight), jotta kuljetuksen koko logistiikkaketjussa päästään paperittomaan ja saumattomaan tiedonkulkuun, ottaen huomioon olemassa olevat toimivat työkalut ja synergiat, maailmanlaajuiset kehityssuunnat ja parhaat käytännöt; |
| --- | --- |

48.

edellyttää byrokraattisten esteiden purkamista kaikkien liikennemuotojen osalta; vaatii yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan asiakirjoja ja hallinnollisia menettelyjä, myös tullimenettelyjä, joiden tulisi olla käytännöllisiä, tehokkaita ja toimivia kaikkien logistiikkaketjun toimijoiden kannalta; kehottaa komissiota antamaan ehdotuksen, jolla otetaan käyttöön eri liikennemuotoja yhdistelevän tavarankuljetuksen sähköinen järjestelmä (e-Freight), jotta kuljetuksen koko logistiikkaketjussa päästään paperittomaan ja saumattomaan tiedonkulkuun, ottaen huomioon olemassa olevat toimivat työkalut ja synergiat, maailmanlaajuiset kehityssuunnat ja parhaat käytännöt;

| 49. | kehottaa ottamaan uudeksi tavoitteeksi siirtää 50 prosenttia nykyisistä EU:n sisällä tehtävistä vaarallisten aineiden kuljetuksista kestävämpiin liikennemuotoihin, kuten rautatie- ja sisävesiväylille, vuoteen 2030 mennessä kunnioittaen kaikilta osin direktiivissä 2008/68/EY säädettyjä vaarallisten aineiden sisämaakuljetuksia koskevia turvallisuusmääräyksiä; |
| --- | --- |

49.

kehottaa ottamaan uudeksi tavoitteeksi siirtää 50 prosenttia nykyisistä EU:n sisällä tehtävistä vaarallisten aineiden kuljetuksista kestävämpiin liikennemuotoihin, kuten rautatie- ja sisävesiväylille, vuoteen 2030 mennessä kunnioittaen kaikilta osin direktiivissä 2008/68/EY säädettyjä vaarallisten aineiden sisämaakuljetuksia koskevia turvallisuusmääräyksiä;

| 50. | kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan vaarallisten aineiden intermodaalikuljetuksia koskevia sääntöjä, jotta voidaan varmistaa yhteentoimivuus eri liikennemuotojen välillä; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan vaarallisten aineiden intermodaalikuljetuksia koskevia sääntöjä, jotta voidaan varmistaa yhteentoimivuus eri liikennemuotojen välillä;

| 51. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan mahdollisuuksia käyttää metroa tavaraliikenteessä ja pyöräilyä logistiikassa ja tukemaan niiden hyödyntämistä lupaavana kestävän kuljetusjärjestelmän mallina; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan mahdollisuuksia käyttää metroa tavaraliikenteessä ja pyöräilyä logistiikassa ja tukemaan niiden hyödyntämistä lupaavana kestävän kuljetusjärjestelmän mallina;

| 52. | korostaa liikenteen alan keskeistä roolia matkailun kehittämisessä etenkin niillä unionin alueilla, jotka ovat syrjäisempiä ja nykyisin erittäin vaikeapääsyisiä; |
| --- | --- |

52.

korostaa liikenteen alan keskeistä roolia matkailun kehittämisessä etenkin niillä unionin alueilla, jotka ovat syrjäisempiä ja nykyisin erittäin vaikeapääsyisiä;

| 53. | painottaa, että Euroopan liikenteen solmukohdat yhdistävät Euroopan muuhun maailmaan ja että Euroopan on säilytettävä suorat yhteytensä kaikkialle maailmaan, tarjottava eurooppalaisten lentoliikenteenharjoittajien suoria lentoja liikenteen solmukohdista kaukomaille, säilytettävä työpaikat ja edistettävä kasvua Euroopan ilmailualalla; painottaa, että unionin sisäiset lennot tarjoavat liikkuvuutta sisämarkkinoilla ja niillä on myös tärkeä tehtävä syöttöliikenteen lentoina yhteyksien takaamiseksi Euroopan liikenteen solmukohtiin; katsoo, että unionin politiikalla on varmistettava tehokas ja kilpailukykyinen syöttöverkosto eurooppalaisten liikenteen solmukohtien vahvistamiseksi, jotta voidaan vähentää kuluja maailmanlaajuisesti kilpailukykyiselle tasolle sekä varmistaa reilu kilpailu kolmansien maiden liikenteenharjoittajien kanssa; toteaa, että EU:n jäsenvaltioissa tarvitaan johdonmukaista yhteistä politiikkaa, jotta suoria yhteyksiä Euroopan, Aasian ja Afrikan välillä ei menetetä Persianlahden maiden ja Turkin liikenteen solmukohdille; pyytää tämän vuoksi komissiota panemaan nämä tavoitteet täytäntöön kaikessa unionin ilmailulainsäädännössä ja soveltamaan niitä neuvotteluissa kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

53.

painottaa, että Euroopan liikenteen solmukohdat yhdistävät Euroopan muuhun maailmaan ja että Euroopan on säilytettävä suorat yhteytensä kaikkialle maailmaan, tarjottava eurooppalaisten lentoliikenteenharjoittajien suoria lentoja liikenteen solmukohdista kaukomaille, säilytettävä työpaikat ja edistettävä kasvua Euroopan ilmailualalla; painottaa, että unionin sisäiset lennot tarjoavat liikkuvuutta sisämarkkinoilla ja niillä on myös tärkeä tehtävä syöttöliikenteen lentoina yhteyksien takaamiseksi Euroopan liikenteen solmukohtiin; katsoo, että unionin politiikalla on varmistettava tehokas ja kilpailukykyinen syöttöverkosto eurooppalaisten liikenteen solmukohtien vahvistamiseksi, jotta voidaan vähentää kuluja maailmanlaajuisesti kilpailukykyiselle tasolle sekä varmistaa reilu kilpailu kolmansien maiden liikenteenharjoittajien kanssa; toteaa, että EU:n jäsenvaltioissa tarvitaan johdonmukaista yhteistä politiikkaa, jotta suoria yhteyksiä Euroopan, Aasian ja Afrikan välillä ei menetetä Persianlahden maiden ja Turkin liikenteen solmukohdille; pyytää tämän vuoksi komissiota panemaan nämä tavoitteet täytäntöön kaikessa unionin ilmailulainsäädännössä ja soveltamaan niitä neuvotteluissa kolmansien maiden kanssa;

| 54. | kehottaa tehostamaan tutkimus- ja teknologiaohjelmaa, jolla pyritään edistämään liikennealan innovointia; katsoo, että tämän politiikan rahoituksen on oltava asianmukaista ja että se olisi laadittava yhteistyössä kaikkien merkittävien sidosryhmien kanssa, mukaan luettuna kansalaiset ja käyttäjien edustajat, jotta voidaan ymmärtää alan tarpeet ja jotta käytettävissä olevan EU:n rahoituksen jakamista voidaan parantaa vastaavasti etenkin Horisontti 2020 -ohjelmassa; katsoo, että etusijalle olisi asetettava hankkeet, jotka tuottavat selkeästi EU:n lisäarvoa ja joiden tavoitteena on liikenteen irtautuminen hiilestä ja energiatehokkaiden liikennemuotojen (esimerkiksi kävely ja pyöräily) edistäminen, toimitusketjun tehokkuuden ja avoimuuden parantaminen, liikenteen esteettömyyden lisääminen, liikenneturvallisuuden parantaminen ja liikenteen hallinnan parantaminen sekä hallinnollisen taakan keventäminen; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös liikenteen alan mullistaviin teknologisiin muutoksiin, kuten automaattisesti tai kauko-ohjauksella toimiviin ajoneuvoihin (miehittämättömät ilma-alukset ja ilman kuljettajaa toimivat ajoneuvot); |
| --- | --- |

54.

kehottaa tehostamaan tutkimus- ja teknologiaohjelmaa, jolla pyritään edistämään liikennealan innovointia; katsoo, että tämän politiikan rahoituksen on oltava asianmukaista ja että se olisi laadittava yhteistyössä kaikkien merkittävien sidosryhmien kanssa, mukaan luettuna kansalaiset ja käyttäjien edustajat, jotta voidaan ymmärtää alan tarpeet ja jotta käytettävissä olevan EU:n rahoituksen jakamista voidaan parantaa vastaavasti etenkin Horisontti 2020 -ohjelmassa; katsoo, että etusijalle olisi asetettava hankkeet, jotka tuottavat selkeästi EU:n lisäarvoa ja joiden tavoitteena on liikenteen irtautuminen hiilestä ja energiatehokkaiden liikennemuotojen (esimerkiksi kävely ja pyöräily) edistäminen, toimitusketjun tehokkuuden ja avoimuuden parantaminen, liikenteen esteettömyyden lisääminen, liikenneturvallisuuden parantaminen ja liikenteen hallinnan parantaminen sekä hallinnollisen taakan keventäminen; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös liikenteen alan mullistaviin teknologisiin muutoksiin, kuten automaattisesti tai kauko-ohjauksella toimiviin ajoneuvoihin (miehittämättömät ilma-alukset ja ilman kuljettajaa toimivat ajoneuvot);

| 55. | kehottaa vastaavan tasoisiin tekoihin myös koulutuksessa, jotta kannustettaisiin uusien tutkimusalojen ja koulutusmenetelmien kehittämiseen etenkin ammatillisella ja korkeammilla tasoilla siten, että painopiste olisi älykkään liikkuvuuden tuloksena syntyvissä uusissa taidoissa ja ammateissa; |
| --- | --- |

55.

kehottaa vastaavan tasoisiin tekoihin myös koulutuksessa, jotta kannustettaisiin uusien tutkimusalojen ja koulutusmenetelmien kehittämiseen etenkin ammatillisella ja korkeammilla tasoilla siten, että painopiste olisi älykkään liikkuvuuden tuloksena syntyvissä uusissa taidoissa ja ammateissa;

| 56. | korostaa, että on tuettava tutkimusta, kehittämistä ja innovointia koskevia EU:n puiteohjelmia, joilla pyritään kehittämään puhtaampia polttoaineita ja edistämään teknistä kehitystä esimerkiksi jalostettujen biopolttoaineiden alalla; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että on tuettava tutkimusta, kehittämistä ja innovointia koskevia EU:n puiteohjelmia, joilla pyritään kehittämään puhtaampia polttoaineita ja edistämään teknistä kehitystä esimerkiksi jalostettujen biopolttoaineiden alalla;

| 57. | pyytää tarkastelemaan REFIT-ohjelman ja yhteisön lainsäädännön vaikutustenarvioinnin puitteissa ajokortti- ja turvallisuusvaatimuksia sekä kuljetuksiin liittyvän raportointivelvollisuutta byrokratian keventämiseksi selkeästi; |
| --- | --- |

57.

pyytää tarkastelemaan REFIT-ohjelman ja yhteisön lainsäädännön vaikutustenarvioinnin puitteissa ajokortti- ja turvallisuusvaatimuksia sekä kuljetuksiin liittyvän raportointivelvollisuutta byrokratian keventämiseksi selkeästi;

| 58. | myöntää, että radiotaajuuksien häiriöttömyys on tärkeää, etenkin tieliikenteen ajoneuvojen kuljettajien ajo- ja lepoajan valvonnassa ja älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotossa; kehottaa komissiota laatimaan tarvittaessa asiaankuuluvan sääntelykehyksen; |
| --- | --- |

58.

myöntää, että radiotaajuuksien häiriöttömyys on tärkeää, etenkin tieliikenteen ajoneuvojen kuljettajien ajo- ja lepoajan valvonnassa ja älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotossa; kehottaa komissiota laatimaan tarvittaessa asiaankuuluvan sääntelykehyksen;

Liikenteen globaali ulottuvuus

| 59. | korostaa, että eurooppalaisen liikenteen alueen luominen on merkittävä tavoite, jonka saavuttaminen riippuu pitkälti kauppakumppaneidemme kanssa yhteisesti neuvoteltujen, kaikkia liikennemuotoja ja etenkin lento- ja meriliikennettä koskevien sopimusten kansainvälisestä hyväksymisestä; katsoo, että EU:n olisi omaksuttava entistä rakentavampi rooli vastaavissa kansainvälisissä yhteyksissä; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että eurooppalaisen liikenteen alueen luominen on merkittävä tavoite, jonka saavuttaminen riippuu pitkälti kauppakumppaneidemme kanssa yhteisesti neuvoteltujen, kaikkia liikennemuotoja ja etenkin lento- ja meriliikennettä koskevien sopimusten kansainvälisestä hyväksymisestä; katsoo, että EU:n olisi omaksuttava entistä rakentavampi rooli vastaavissa kansainvälisissä yhteyksissä;

| 60. | katsoo, että unionin on säilytettävä johtava roolinsa, kun liikenteen päästöjä pyritään vähentämään vuoden 2015 Pariisin ilmastokonferenssin (COP 21) yhteydessä, edistämällä liikenteen hiilestä irtautumista ja kestävien liikennemuotojen kehittämistä maailmanlaajuisella tasolla auttaen siten osaltaan saavuttamaan kansainvälisesti sovitun päämäärän ilmaston lämpenemisen pitämisestä alle 2 celsiusasteessa; |
| --- | --- |

60.

katsoo, että unionin on säilytettävä johtava roolinsa, kun liikenteen päästöjä pyritään vähentämään vuoden 2015 Pariisin ilmastokonferenssin (COP 21) yhteydessä, edistämällä liikenteen hiilestä irtautumista ja kestävien liikennemuotojen kehittämistä maailmanlaajuisella tasolla auttaen siten osaltaan saavuttamaan kansainvälisesti sovitun päämäärän ilmaston lämpenemisen pitämisestä alle 2 celsiusasteessa;

| 61. | kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan entistä integroidummin mahdollisuutta soveltaa vastavuoroisuusperiaatetta kaupallisissa suhteissa kolmansien maiden kanssa ja selvittämään liikennettä koskevan EU:n rahoituspolitiikan osalta, onko syytä kasvattaa kolmansien maiden rahoitusosuutta; |
| --- | --- |

61.

kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan entistä integroidummin mahdollisuutta soveltaa vastavuoroisuusperiaatetta kaupallisissa suhteissa kolmansien maiden kanssa ja selvittämään liikennettä koskevan EU:n rahoituspolitiikan osalta, onko syytä kasvattaa kolmansien maiden rahoitusosuutta;

| 62. | korostaa, että jos EU:n liikennejärjestelmän kehittämiseen käytetään ulkomaisia luonnonvaroja (öljy, litium, jalometallit, biopolttoaineet), on kunnioitettava väestön oikeudenmukaisia etuja alueilla, joilla näitä luonnonvaroja kaupataan ja joilta niitä tuodaan; |
| --- | --- |

62.

korostaa, että jos EU:n liikennejärjestelmän kehittämiseen käytetään ulkomaisia luonnonvaroja (öljy, litium, jalometallit, biopolttoaineet), on kunnioitettava väestön oikeudenmukaisia etuja alueilla, joilla näitä luonnonvaroja kaupataan ja joilta niitä tuodaan;

Kaikkien liikennemuotojen yhdistäminen tehokkaamman, kestävämmän, kilpailukykyisemmän ja käyttäjä- ja kansalaisystävällisemmän liikennejärjestelmän aikaan saamiseksi

| 63. | vaatii lentoliikenteen osalta, että






  — | vastataan ilmailualan kilpailukykyyn vaikuttaviin keskeisiin haasteisiin, jotka liittyvät Euroopan ja muun maailman välisten suorien yhteyksien vähenemiseen, lentoasemien rajalliseen kapasiteettiin lentoliikenteen lisääntyessä sekä EU:n ulkopuolisten maiden yhtiöiden tarjoamien lentoliikennepalvelujen laajentuessa, |
| --- | --- | --- |

63.

vaatii lentoliikenteen osalta, että

—

vastataan ilmailualan kilpailukykyyn vaikuttaviin keskeisiin haasteisiin, jotka liittyvät Euroopan ja muun maailman välisten suorien yhteyksien vähenemiseen, lentoasemien rajalliseen kapasiteettiin lentoliikenteen lisääntyessä sekä EU:n ulkopuolisten maiden yhtiöiden tarjoamien lentoliikennepalvelujen laajentuessa,

| — | tarkistetaan asetusta (EY) N:o 868/2004, jotta voidaan taata oikeudenmukainen kilpailu unionin ulkopuolisissa ilmailuyhteyksissä ja tehostaa unionin ilmailuteollisuuden kilpailuasemaa, varmistaa vastavuoroisuus ja poistaa vilpilliset käytänteet, mukaan luettuina markkinoita vääristävät tuet, |
| --- | --- |

—

tarkistetaan asetusta (EY) N:o 868/2004, jotta voidaan taata oikeudenmukainen kilpailu unionin ulkopuolisissa ilmailuyhteyksissä ja tehostaa unionin ilmailuteollisuuden kilpailuasemaa, varmistaa vastavuoroisuus ja poistaa vilpilliset käytänteet, mukaan luettuina markkinoita vääristävät tuet,

| — | käydään Persianlahden maiden ja Turkin kanssa ilmailualan vuoropuhelua, jolla pyritään parantamaan rahoituksen avoimuutta ja takaamaan oikeudenmukainen kilpailu; sisällytetään ilmakuljetussopimuksiin oikeudenmukaista kilpailua koskevia lausekkeita, joissa on yksityiskohtaisia määräyksiä, jotka koskevat tukia, vilpillisiä käytänteitä ja vilpillistä kilpailua sekä tehokkaita vastatoimia, jos kyseisiä määräyksiä ei noudateta, |
| --- | --- |

—

käydään Persianlahden maiden ja Turkin kanssa ilmailualan vuoropuhelua, jolla pyritään parantamaan rahoituksen avoimuutta ja takaamaan oikeudenmukainen kilpailu; sisällytetään ilmakuljetussopimuksiin oikeudenmukaista kilpailua koskevia lausekkeita, joissa on yksityiskohtaisia määräyksiä, jotka koskevat tukia, vilpillisiä käytänteitä ja vilpillistä kilpailua sekä tehokkaita vastatoimia, jos kyseisiä määräyksiä ei noudateta,

| — | nopeutetaan tarvittaessa uusien lentoliikennesopimusten tekemistä EU:n merkittävimpien kauppakumppanien kanssa, joita ovat naapurivaltiot, BRIC-maat, Aseanin jäsenvaltiot ja Meksiko, siten, että lentorahtipalvelujen markkinoille pääsyä koskevia sääntöjä helpotetaan, |
| --- | --- |

—

nopeutetaan tarvittaessa uusien lentoliikennesopimusten tekemistä EU:n merkittävimpien kauppakumppanien kanssa, joita ovat naapurivaltiot, BRIC-maat, Aseanin jäsenvaltiot ja Meksiko, siten, että lentorahtipalvelujen markkinoille pääsyä koskevia sääntöjä helpotetaan,

| — | laaditaan arvio EU:n ja jäsenvaltioiden sääntely- ja veropolitiikasta, jotta voidaan vahvistaa Euroopan ilmailualan kilpailukykyä ja varmistaa oikeudenmukainen kilpailu kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien kanssa; kehotetaan sen vuoksi komissiota tarkastelemaan uudelleen tai kumoamaan kilpailua vääristäviä yksipuolisia EU:n säännöksiä ja vaaditaan jäsenvaltioita toimimaan vastaavasti samankaltaisten kansallisten säännösten kanssa, |
| --- | --- |

—

laaditaan arvio EU:n ja jäsenvaltioiden sääntely- ja veropolitiikasta, jotta voidaan vahvistaa Euroopan ilmailualan kilpailukykyä ja varmistaa oikeudenmukainen kilpailu kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien kanssa; kehotetaan sen vuoksi komissiota tarkastelemaan uudelleen tai kumoamaan kilpailua vääristäviä yksipuolisia EU:n säännöksiä ja vaaditaan jäsenvaltioita toimimaan vastaavasti samankaltaisten kansallisten säännösten kanssa,

| — | saatetaan ilmailun sisämarkkinat valmiiksi poistamalla jäsenvaltioiden käyttöönottamia esteitä tilanteessa, jossa EU:n liikenteenharjoittajat haluavat liikennöidä rekisteröintijäsenvaltiostaan toisen jäsenvaltion kautta kolmanteen maahan, |
| --- | --- |

—

saatetaan ilmailun sisämarkkinat valmiiksi poistamalla jäsenvaltioiden käyttöönottamia esteitä tilanteessa, jossa EU:n liikenteenharjoittajat haluavat liikennöidä rekisteröintijäsenvaltiostaan toisen jäsenvaltion kautta kolmanteen maahan,

| — | parannetaan lentoasemaverkostoa yhtenäisesti ja tehokkaasti, mukaan lukien toisaalta keskeiset lentoasemat (liikenteen solmukohdat) ja toisaalta maakuntien, alueellisten ja paikallisten lentoasemien verkosto, joka on vilkkaasti liikennöity, elinkelpoinen ja tuettu; todetaan lisäksi, että nämä lentoasemat ovat olennaisen tärkeitä kyseisten alueiden ja etenkin syrjäisten ja kaikkein syrjäisimpien alueiden kasvun ja kehityksen kannalta, sillä usein lentoyhteys on ainoa keino päästä näille alueille; laaditaan lainsäädäntökehys alueellisten lentoasemien kehittämistä ja hyödyntämättömän potentiaalin maksimointia sekä ruuhkaisten lentoasemien uutta infrastruktuuria varten, |
| --- | --- |

—

parannetaan lentoasemaverkostoa yhtenäisesti ja tehokkaasti, mukaan lukien toisaalta keskeiset lentoasemat (liikenteen solmukohdat) ja toisaalta maakuntien, alueellisten ja paikallisten lentoasemien verkosto, joka on vilkkaasti liikennöity, elinkelpoinen ja tuettu; todetaan lisäksi, että nämä lentoasemat ovat olennaisen tärkeitä kyseisten alueiden ja etenkin syrjäisten ja kaikkein syrjäisimpien alueiden kasvun ja kehityksen kannalta, sillä usein lentoyhteys on ainoa keino päästä näille alueille; laaditaan lainsäädäntökehys alueellisten lentoasemien kehittämistä ja hyödyntämättömän potentiaalin maksimointia sekä ruuhkaisten lentoasemien uutta infrastruktuuria varten,

| — | hyväksytään EU:n rahoittamia hankkeita, jotka kuuluvat Euroopan laajuisen ydinverkon ensisijaisiin hankkeisiin, |
| --- | --- |

—

hyväksytään EU:n rahoittamia hankkeita, jotka kuuluvat Euroopan laajuisen ydinverkon ensisijaisiin hankkeisiin,

| — | valmistellaan ja hyväksytään ripeästi kattava ilmailupaketti, johon sisältyy siviilikäytössä olevia miehittämättömiä ilma-aluksia koskeva uusi sääntelykehys, jolla varmistetaan turvallisuus, varmuus ja perusoikeudet samalla, kun edistetään taloudellista potentiaalia, jonka siviilikäytössä olevat miehittämättömät ilma-alukset tarjoavat eurooppalaisille yrityksille, erityisesti pk-yrityksille ja startup-yrityksille; tarkastellaan Euroopan lentoturvallisuusvirastoa koskevaa asetusta, jotta selvennetään sen roolia suhteessa kansallisiin viranomaisiin ja vahvistetaan sen toimivaltaa valvoa ilmailun turvallisuutta kaikissa jäsenvaltioissa, myös EU:n syrjäseuduilla, ja edistää EU:n säännöksiä ja normeja kaikkialla maailmassa, |
| --- | --- |

—

valmistellaan ja hyväksytään ripeästi kattava ilmailupaketti, johon sisältyy siviilikäytössä olevia miehittämättömiä ilma-aluksia koskeva uusi sääntelykehys, jolla varmistetaan turvallisuus, varmuus ja perusoikeudet samalla, kun edistetään taloudellista potentiaalia, jonka siviilikäytössä olevat miehittämättömät ilma-alukset tarjoavat eurooppalaisille yrityksille, erityisesti pk-yrityksille ja startup-yrityksille; tarkastellaan Euroopan lentoturvallisuusvirastoa koskevaa asetusta, jotta selvennetään sen roolia suhteessa kansallisiin viranomaisiin ja vahvistetaan sen toimivaltaa valvoa ilmailun turvallisuutta kaikissa jäsenvaltioissa, myös EU:n syrjäseuduilla, ja edistää EU:n säännöksiä ja normeja kaikkialla maailmassa,

| — | toteutetaan jäsenvaltioissa kaikki tarvittavat toimet, jotta yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista voidaan nopeuttaa hyväksymällä SES 2+ -paketti ja jotta toiminnalliset ilmatilalohkot voidaan toteuttaa ja ottaa käyttöön ja tulevaa ilmaliikenteen hallintajärjestelmää (SESAR) voidaan hyödyntää niin, että Euroopan ilmatilaa voidaan sitoa yhteen ja siten vähentää viivästyksiä, parantaa turvallisuusnormeja ja pienentää lentoliikenteen ympäristövaikutusta, |
| --- | --- |

—

toteutetaan jäsenvaltioissa kaikki tarvittavat toimet, jotta yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista voidaan nopeuttaa hyväksymällä SES 2+ -paketti ja jotta toiminnalliset ilmatilalohkot voidaan toteuttaa ja ottaa käyttöön ja tulevaa ilmaliikenteen hallintajärjestelmää (SESAR) voidaan hyödyntää niin, että Euroopan ilmatilaa voidaan sitoa yhteen ja siten vähentää viivästyksiä, parantaa turvallisuusnormeja ja pienentää lentoliikenteen ympäristövaikutusta,

| — | hyväksytään ripeästi neuvoston kanta lentomatkustajien oikeuksia koskevien asetusten (EY) N:o 261/2004 ja (EY) N:o 2027/97 sekä lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevan asetuksen (ETY) N:o 95/93 tarkistamiseen, |
| --- | --- |

—

hyväksytään ripeästi neuvoston kanta lentomatkustajien oikeuksia koskevien asetusten (EY) N:o 261/2004 ja (EY) N:o 2027/97 sekä lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevan asetuksen (ETY) N:o 95/93 tarkistamiseen,

| — | otetaan Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvotteluissa esille myös kysymys sellaisen globaalin markkinaperusteisen mekanismin perustamisesta, jolla reagoidaan kansainvälisen ilmailun päästöihin, |
| --- | --- |

—

otetaan Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvotteluissa esille myös kysymys sellaisen globaalin markkinaperusteisen mekanismin perustamisesta, jolla reagoidaan kansainvälisen ilmailun päästöihin,

| — | otetaan käyttöön kansainvälisiä kestävyyskriteereitä uusiutuvalle lentopetrolille, |
| --- | --- |

—

otetaan käyttöön kansainvälisiä kestävyyskriteereitä uusiutuvalle lentopetrolille,

| — | tuetaan ilmailualan tutkimusta ja kehitystyötä Horisontti 2020- ja Clean Sky -ohjelmilla, jotta voidaan kehittää uutta ja puhtaampaa teknologiaa, joka johtaa vähemmän melua aiheuttaviin ja polttoainetehokkaampiin ilma-aluksiin, edistää miehittämättömien ilma-alusten kaltaisten uusien alustyyppien käyttöönottoa ja luoda kasvua ja työpaikkoja Euroopan ilmailualalle, |
| --- | --- |

—

tuetaan ilmailualan tutkimusta ja kehitystyötä Horisontti 2020- ja Clean Sky -ohjelmilla, jotta voidaan kehittää uutta ja puhtaampaa teknologiaa, joka johtaa vähemmän melua aiheuttaviin ja polttoainetehokkaampiin ilma-aluksiin, edistää miehittämättömien ilma-alusten kaltaisten uusien alustyyppien käyttöönottoa ja luoda kasvua ja työpaikkoja Euroopan ilmailualalle,

| — | komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat kattavan arvioinnin lentoturvallisuutta koskevasta strategiastaan ja siihen liittyvistä toimista, jotta tuetaan asteittaista siirtymistä riskiin perustuvasta lähestymistavasta matkustajien etua koskevaan ajatteluun, |
| --- | --- |

—

komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat kattavan arvioinnin lentoturvallisuutta koskevasta strategiastaan ja siihen liittyvistä toimista, jotta tuetaan asteittaista siirtymistä riskiin perustuvasta lähestymistavasta matkustajien etua koskevaan ajatteluun,

| — | parannetaan koko EU:ssa ilmailun turvallisuutta ilma-alusten valmistuksen, miehistön koulutuksen ja lupa-asioiden, lentotoiminnan, ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen alalla, |
| --- | --- |

—

parannetaan koko EU:ssa ilmailun turvallisuutta ilma-alusten valmistuksen, miehistön koulutuksen ja lupa-asioiden, lentotoiminnan, ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen alalla,

| — | arvioidaan mahdollisesti tarvittavia turvatoimia, jotta voidaan välttää Alpeilla maaliskuussa 2015 tapahtuneen Germanwings-yhtiön lennon 9525 kaltaiset onnettomuudet, |
| --- | --- |

—

arvioidaan mahdollisesti tarvittavia turvatoimia, jotta voidaan välttää Alpeilla maaliskuussa 2015 tapahtuneen Germanwings-yhtiön lennon 9525 kaltaiset onnettomuudet,

| — | komissio esittää ehdotuksen, johon sisältyvillä toimenpiteillä parannetaan turvallisuus- ja sosiaalisia sääntöjä, erityisesti lento- ja lepoaikojen osalta, jotta vältetään väsymystä ja parannetaan matkustamon ilmanlaatua, |
| --- | --- |

—

komissio esittää ehdotuksen, johon sisältyvillä toimenpiteillä parannetaan turvallisuus- ja sosiaalisia sääntöjä, erityisesti lento- ja lepoaikojen osalta, jotta vältetään väsymystä ja parannetaan matkustamon ilmanlaatua,

| — | kehitetään koordinoitu valikoima sääntöjä, joilla säännellään ilmailualan oppilaitoksia ja EU:ssa toimivien lentäjien lentotuntien rekisteröintiä ja varmistetaan työehtojen tehokkaampi valvonta ja arviointi ilmailualalla, |
| --- | --- |

—

kehitetään koordinoitu valikoima sääntöjä, joilla säännellään ilmailualan oppilaitoksia ja EU:ssa toimivien lentäjien lentotuntien rekisteröintiä ja varmistetaan työehtojen tehokkaampi valvonta ja arviointi ilmailualalla,

| — | jäsenvaltiot luovuttavat Eurostatille ilmailuun liittyviä yleisiä tietoja, etenkin lentokoneiden, lentäjien ja lentotuntien lukumäärää koskevia tietoja, jotta voidaan parantaa alan sääntelyä erityisesti ilmailun turvallisuuden osalta, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot luovuttavat Eurostatille ilmailuun liittyviä yleisiä tietoja, etenkin lentokoneiden, lentäjien ja lentotuntien lukumäärää koskevia tietoja, jotta voidaan parantaa alan sääntelyä erityisesti ilmailun turvallisuuden osalta,

| — | käydään ilmailualan työmarkkinaosapuolten kanssa rakentavaa vuoropuhelua, jossa käsitellään sellaisiin uusiin teknologioihin liittyviä uusia haasteita, jotka edellyttävät ilmailualan työpaikkojen mukautumista, |
| --- | --- |

—

käydään ilmailualan työmarkkinaosapuolten kanssa rakentavaa vuoropuhelua, jossa käsitellään sellaisiin uusiin teknologioihin liittyviä uusia haasteita, jotka edellyttävät ilmailualan työpaikkojen mukautumista,

| — | toteutetaan toimia sosiaalisesti ongelmallisten liiketoimintamallien, kuten mukavuuslippujen sekä epätyypillisten työsuhteiden ja ulkoistamisen eri muotojen yleistymistä vastaan, tarkastellaan uudelleen asetusta (EY) N:o 1008/2008, jotta varmistetaan kansallisen sosiaalilainsäädännön ja työehtosopimusten asianmukainen soveltaminen lentoyhtiöissä, joiden toiminnallinen perusta on EU:n alueella; annetaan tarkistettu ”pääasiallisen toimipaikan” määritelmä, jossa edellytetään, että lentoyhtiöt osoittavat harjoittavansa merkittävää ilmailutoimintaa kyseisessä maassa; todetaan, että ESIR-rahaston suositukset edellyttävät huoltoteknikoille vähintään 50 prosentin suoraa työllistymistä, ja se pitäisi ulottaa myös kaikkeen kenttähenkilöstöön, lentäjiin ja matkustamohenkilöstöön; |
| --- | --- |

—

toteutetaan toimia sosiaalisesti ongelmallisten liiketoimintamallien, kuten mukavuuslippujen sekä epätyypillisten työsuhteiden ja ulkoistamisen eri muotojen yleistymistä vastaan, tarkastellaan uudelleen asetusta (EY) N:o 1008/2008, jotta varmistetaan kansallisen sosiaalilainsäädännön ja työehtosopimusten asianmukainen soveltaminen lentoyhtiöissä, joiden toiminnallinen perusta on EU:n alueella; annetaan tarkistettu ”pääasiallisen toimipaikan” määritelmä, jossa edellytetään, että lentoyhtiöt osoittavat harjoittavansa merkittävää ilmailutoimintaa kyseisessä maassa; todetaan, että ESIR-rahaston suositukset edellyttävät huoltoteknikoille vähintään 50 prosentin suoraa työllistymistä, ja se pitäisi ulottaa myös kaikkeen kenttähenkilöstöön, lentäjiin ja matkustamohenkilöstöön;

| 64. | vaatii tieliikenteen osalta, että






  — | toimivassa kansallisessa politiikassa pyritään kehittämään markkinoita sähköajoneuvoille ja vaihtoehtoisille polttoaineille (sähkö, vety, maakaasu (paineistettu maakaasu ja nesteytetty maakaasu), synteettiset ja parafinoifut polttoaineet sekä erityisesti prosessijätteestä ja jäämistä tuotetut kestävät biopolttoaineet, mukaan luettuna melassipohjainen etanoli) ja tarpeellisen tankkaus-/latausinfrastruktuurin nopealle käyttöönotolle; parhaita käytäntöjä vaihdetaan eri jäsenvaltioissa käynnissä olevien hankkeiden välillä vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden ja kaupunkijakelun osalta; laaditaan EU:n toimintasuunnitelma komission tiedonannossa ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia” määritellyn strategian täytäntöön panemiseksi, jotta liikenteen vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttö olisi mahdollisimman laajamittaista ja kaikkialla unionissa edistettäisiin kestävää sähköistä liikkuvuutta, |
| --- | --- | --- |

64.

vaatii tieliikenteen osalta, että

—

toimivassa kansallisessa politiikassa pyritään kehittämään markkinoita sähköajoneuvoille ja vaihtoehtoisille polttoaineille (sähkö, vety, maakaasu (paineistettu maakaasu ja nesteytetty maakaasu), synteettiset ja parafinoifut polttoaineet sekä erityisesti prosessijätteestä ja jäämistä tuotetut kestävät biopolttoaineet, mukaan luettuna melassipohjainen etanoli) ja tarpeellisen tankkaus-/latausinfrastruktuurin nopealle käyttöönotolle; parhaita käytäntöjä vaihdetaan eri jäsenvaltioissa käynnissä olevien hankkeiden välillä vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden ja kaupunkijakelun osalta; laaditaan EU:n toimintasuunnitelma komission tiedonannossa ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia” määritellyn strategian täytäntöön panemiseksi, jotta liikenteen vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttö olisi mahdollisimman laajamittaista ja kaikkialla unionissa edistettäisiin kestävää sähköistä liikkuvuutta,

| — | Euroopan laajuisessa liikenneverkossa lisätään vuoteen 2020 mennessä raskaiden hyötyajoneuvojen turvallisia pysäköintialueita 40 prosentilla vuoden 2010 tasosta ja parannetaan niiden laatu- ja hygieniavaatimuksia, |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuisessa liikenneverkossa lisätään vuoteen 2020 mennessä raskaiden hyötyajoneuvojen turvallisia pysäköintialueita 40 prosentilla vuoden 2010 tasosta ja parannetaan niiden laatu- ja hygieniavaatimuksia,

| — | käynnistetään aloitteita, joilla varmistetaan sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuus, |
| --- | --- |

—

käynnistetään aloitteita, joilla varmistetaan sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuus,

| — | komissiossa arvioidaan eri autojen tiemaksujärjestelmätyyppejä ja sitä, ovatko ne EU:n perussopimusten mukaisia ja noudatetaanko niissä syrjimättömyyttä asuinpaikan perusteella, |
| --- | --- |

—

komissiossa arvioidaan eri autojen tiemaksujärjestelmätyyppejä ja sitä, ovatko ne EU:n perussopimusten mukaisia ja noudatetaanko niissä syrjimättömyyttä asuinpaikan perusteella,

| — | hyväksytään ensisijaisesti EU:n rahoittamia infrastruktuurihankkeita, jotka täydentävät Euroopan laajuisen ydinverkon ensisijaisiin hankkeisiin kuuluvaa maantieverkkoa, |
| --- | --- |

—

hyväksytään ensisijaisesti EU:n rahoittamia infrastruktuurihankkeita, jotka täydentävät Euroopan laajuisen ydinverkon ensisijaisiin hankkeisiin kuuluvaa maantieverkkoa,

| — | EU:n pyöräilyä koskeva etenemissuunnitelma sisällytetään komission vuoden 2016 työohjelmaan, |
| --- | --- |

—

EU:n pyöräilyä koskeva etenemissuunnitelma sisällytetään komission vuoden 2016 työohjelmaan,

| — | annetaan lainsäädäntöehdotus, jolla asetetaan pakolliset rajat uusien henkilöautojen ja pakettiautojen keskimääräisille hiilidioksidipäästöille vuoden 2020 jälkeiselle ajalle ja ylläpidetään päästövähennysten selkeää kehityskaarta, |
| --- | --- |

—

annetaan lainsäädäntöehdotus, jolla asetetaan pakolliset rajat uusien henkilöautojen ja pakettiautojen keskimääräisille hiilidioksidipäästöille vuoden 2020 jälkeiselle ajalle ja ylläpidetään päästövähennysten selkeää kehityskaarta,

| — | saatetaan oikea-aikaisesti valmiiksi simulointiväline, jolla mitataan täsmällisesti, luotettavasti ja kustannustehokkaasti raskaiden hyötyajoneuvojen (kuorma-autot, linja-autot ja turistibussit) polttoaineenkulutusta, ja jonka jälkeen tarvittaessa annetaan lainsäädäntöehdotus, jossa asetetaan pakolliset rajat vastarekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen keskimääräisille hiilidioksidipäästöille, kuten autojen ja pakettiautojen kohdalla on jo tehty; toteutetaan lisätoimenpiteitä tehokkaimpien ajoneuvojen markkinoilla yleistymisen kannustamiseksi ja polttoaineen kulutusta vähentävien parhaiden käytäntöjen edistämiseksi, |
| --- | --- |

—

saatetaan oikea-aikaisesti valmiiksi simulointiväline, jolla mitataan täsmällisesti, luotettavasti ja kustannustehokkaasti raskaiden hyötyajoneuvojen (kuorma-autot, linja-autot ja turistibussit) polttoaineenkulutusta, ja jonka jälkeen tarvittaessa annetaan lainsäädäntöehdotus, jossa asetetaan pakolliset rajat vastarekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen keskimääräisille hiilidioksidipäästöille, kuten autojen ja pakettiautojen kohdalla on jo tehty; toteutetaan lisätoimenpiteitä tehokkaimpien ajoneuvojen markkinoilla yleistymisen kannustamiseksi ja polttoaineen kulutusta vähentävien parhaiden käytäntöjen edistämiseksi,

| — | ryhdytään toimiin raskaiden hyötyajoneuvojen polttoainetehokkuuden lisäämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, mukaan luettuna taloudellisen ajotavan koulutukset, kuljetusten logistiikan parantaminen, parannettu ja älykkäämpi infrastruktuuri ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön yleistyminen, |
| --- | --- |

—

ryhdytään toimiin raskaiden hyötyajoneuvojen polttoainetehokkuuden lisäämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, mukaan luettuna taloudellisen ajotavan koulutukset, kuljetusten logistiikan parantaminen, parannettu ja älykkäämpi infrastruktuuri ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön yleistyminen,

| — | toteutetaan tarkistettu testisykli, jonka hiilidioksidia ja ajoneuvojen päästöjä mittaavat mukaisuusvaatimukset ovat paljon selkeämmät ja ne korvaavat nykyisin käytettävän uuden eurooppalaisen ajosyklin, jolla varmistetaan, että ajoneuvojen päästöt ja polttoaineenkulutus mitataan todellisia ajo-olosuhteita vastaavilla testimenetelmillä, |
| --- | --- |

—

toteutetaan tarkistettu testisykli, jonka hiilidioksidia ja ajoneuvojen päästöjä mittaavat mukaisuusvaatimukset ovat paljon selkeämmät ja ne korvaavat nykyisin käytettävän uuden eurooppalaisen ajosyklin, jolla varmistetaan, että ajoneuvojen päästöt ja polttoaineenkulutus mitataan todellisia ajo-olosuhteita vastaavilla testimenetelmillä,

| — | komissio aloittaa ilman aiheetonta viivytystä suurimpia sallittuja mittoja ja painoja koskevan direktiivin (EU) 2015/719 uudelleentarkastelun, jotta se voi viimeistään vuonna 2020 toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa otetaan huomioon tiettyjen markkinasegmenttien erityispiirteet (kuten erityiset autonkuljetusajoneuvot, joita käytetään valmiiden ajoneuvojen logistiikassa), |
| --- | --- |

—

komissio aloittaa ilman aiheetonta viivytystä suurimpia sallittuja mittoja ja painoja koskevan direktiivin (EU) 2015/719 uudelleentarkastelun, jotta se voi viimeistään vuonna 2020 toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa otetaan huomioon tiettyjen markkinasegmenttien erityispiirteet (kuten erityiset autonkuljetusajoneuvot, joita käytetään valmiiden ajoneuvojen logistiikassa),

| — | sovitaan tieliikenteen liikkuvien työntekijöiden työmarkkinasäännöstöstä, jossa käsitellään myös itsenäisenä ammatinharjoittajana vilpillisesti esiintymisen ongelmaa, ja otetaan paremmin huomioon kansainvälisen tieliikenteen työntekijöiden erityisluonne ja varmistetaan reilu kilpailu, |
| --- | --- |

—

sovitaan tieliikenteen liikkuvien työntekijöiden työmarkkinasäännöstöstä, jossa käsitellään myös itsenäisenä ammatinharjoittajana vilpillisesti esiintymisen ongelmaa, ja otetaan paremmin huomioon kansainvälisen tieliikenteen työntekijöiden erityisluonne ja varmistetaan reilu kilpailu,

| — | valvotaan, arvioidaan ja tarvittaessa selkeytetään tai tarkistetaan maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevia yhteisiä sääntöjä (asetus (EY) N:o 1072/2009), |
| --- | --- |

—

valvotaan, arvioidaan ja tarvittaessa selkeytetään tai tarkistetaan maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevia yhteisiä sääntöjä (asetus (EY) N:o 1072/2009),

| — | ryhdytään toimiin, joilla varmistetaan kansallisten säännösten yhteensopivuus rajat ylittäviä kuljetuksia koskevan EU:n lainsäädännön kanssa, |
| --- | --- |

—

ryhdytään toimiin, joilla varmistetaan kansallisten säännösten yhteensopivuus rajat ylittäviä kuljetuksia koskevan EU:n lainsäädännön kanssa,

| — | harkitaan Euroopan tieliikenneviraston perustamista, jotta varmistetaan EU:n lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano ja edistetään standardointia kaikissa jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

harkitaan Euroopan tieliikenneviraston perustamista, jotta varmistetaan EU:n lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano ja edistetään standardointia kaikissa jäsenvaltioissa,

| — | laaditaan toimia oikeudellisen selkeyden parantamiseksi ja työolosuhteita, sosiaalisia oikeuksia ja hyvinvointioikeuksia, palkkoja ja sosiaalista vastuuta koskevien sääntöjen täytäntöönpanon tehostamiseksi, jotta voidaan taata korkeatasoiset sosiaaliset normit maantieliikennealalla koko EU:ssa; kehotetaan komissiota torjumaan tieliikennealan laittomia käytäntöjä, jotka johtavat vilpilliseen kilpailuun ja edistävät sosiaalista polkumyyntiä; maantiekuljetuksia olisi pidettävä erityisenä alana, koska sen työntekijät ovat erittäin liikkuvia ja kuljettajien on saatava viikoittaiset lepoajat kotona, |
| --- | --- |

—

laaditaan toimia oikeudellisen selkeyden parantamiseksi ja työolosuhteita, sosiaalisia oikeuksia ja hyvinvointioikeuksia, palkkoja ja sosiaalista vastuuta koskevien sääntöjen täytäntöönpanon tehostamiseksi, jotta voidaan taata korkeatasoiset sosiaaliset normit maantieliikennealalla koko EU:ssa; kehotetaan komissiota torjumaan tieliikennealan laittomia käytäntöjä, jotka johtavat vilpilliseen kilpailuun ja edistävät sosiaalista polkumyyntiä; maantiekuljetuksia olisi pidettävä erityisenä alana, koska sen työntekijät ovat erittäin liikkuvia ja kuljettajien on saatava viikoittaiset lepoajat kotona,

| — | EU:n sisämarkkinaperiaatteiden soveltamista tasapainotetaan uudelleen siten, että palvelujen tarjoamisen vapaus erotetaan tehokkaammin sijoittautumisvapaudesta; tavoitteena on, että yrityksen toiminta EU:n jäsenvaltiossa, johon se ei ole sijoittautunut, on selkeästi tilapäistä; |
| --- | --- |

—

EU:n sisämarkkinaperiaatteiden soveltamista tasapainotetaan uudelleen siten, että palvelujen tarjoamisen vapaus erotetaan tehokkaammin sijoittautumisvapaudesta; tavoitteena on, että yrityksen toiminta EU:n jäsenvaltiossa, johon se ei ole sijoittautunut, on selkeästi tilapäistä;

| 65. | vaatii raideliikenteen osalta, että






  — | Euroopan yhtenäinen rautatiealue saatetaan loppuun neljännen rautatiepaketin nopean hyväksymisen muodossa, mikä varmistaa kansallisten matkustajaliikennemarkkinoiden tasapainoisen avautumisen, infrastruktuurista vastaavien toimijoiden riippumattomuuden, julkisen sektorin kilpailulliset hankinnat, rautatieliikenteen turvallisuuden ja yhteentoimivuuden korkeimmalla mahdollisella tasolla sekä riittävät henkilö- ja rahoitusresurssit Euroopan rautatievirastolle, jotta varmistetaan sen täysi toimintakyky ja mahdollisuus suorittaa tehtävänsä ajoneuvojen lupamenettelyn ja turvallisuussertifioinnin hoitamiseen keskittyvänä täyden palvelun keskuksena; todetaan, että neljännellä rautatiepaketilla olisi varmistettava rautatiepalvelujen laadukkuus ja tehokkuus, huolehdittava julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen taloudellisesta tasapainosta ja edistettävä korkeatasoisia työoloja ja alueellista yhteenkuuluvuutta; jäsenvaltioiden olisi saatettava se pikaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava se täytäntöön heti hyväksymisen jälkeen, |
| --- | --- | --- |

65.

vaatii raideliikenteen osalta, että

—

Euroopan yhtenäinen rautatiealue saatetaan loppuun neljännen rautatiepaketin nopean hyväksymisen muodossa, mikä varmistaa kansallisten matkustajaliikennemarkkinoiden tasapainoisen avautumisen, infrastruktuurista vastaavien toimijoiden riippumattomuuden, julkisen sektorin kilpailulliset hankinnat, rautatieliikenteen turvallisuuden ja yhteentoimivuuden korkeimmalla mahdollisella tasolla sekä riittävät henkilö- ja rahoitusresurssit Euroopan rautatievirastolle, jotta varmistetaan sen täysi toimintakyky ja mahdollisuus suorittaa tehtävänsä ajoneuvojen lupamenettelyn ja turvallisuussertifioinnin hoitamiseen keskittyvänä täyden palvelun keskuksena; todetaan, että neljännellä rautatiepaketilla olisi varmistettava rautatiepalvelujen laadukkuus ja tehokkuus, huolehdittava julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen taloudellisesta tasapainosta ja edistettävä korkeatasoisia työoloja ja alueellista yhteenkuuluvuutta; jäsenvaltioiden olisi saatettava se pikaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava se täytäntöön heti hyväksymisen jälkeen,

| — | komission olisi hyväksyttävä rautatiestrategia, jossa ehdotetaan uusia toimia, jotta saavutetaan vuosien 2030 ja 2050 liikennemuotojen siirtymää koskevat tavoitteet, jotka määriteltiin valkoisen kirjan kymmenessä tavoitteessa kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää varten, |
| --- | --- |

—

komission olisi hyväksyttävä rautatiestrategia, jossa ehdotetaan uusia toimia, jotta saavutetaan vuosien 2030 ja 2050 liikennemuotojen siirtymää koskevat tavoitteet, jotka määriteltiin valkoisen kirjan kymmenessä tavoitteessa kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää varten,

| — | huolehditaan vakaasta, riittävästä, avoimesta ja ennakoitavissa olevasta pitkän aikavälin EU-rahoituksesta, johon liittyviä sääntöjä ja menettelyjä yksinkertaistetaan, jotta voidaan parantaa kansallisen ja rajatylittävän raideliikenteen infrastruktuurin laatua ja kapasiteettia asettamalla etusijalle jo olemassa olevan infrastruktuurin ylläpito ja uusiminen sekä antaa rahdin ja matkustajien raideliikenteen toimijoille mahdollisuudet luotettavien, turvallisten, saavutettavien ja kestävien palvelujen tarjoamiseen, |
| --- | --- |

—

huolehditaan vakaasta, riittävästä, avoimesta ja ennakoitavissa olevasta pitkän aikavälin EU-rahoituksesta, johon liittyviä sääntöjä ja menettelyjä yksinkertaistetaan, jotta voidaan parantaa kansallisen ja rajatylittävän raideliikenteen infrastruktuurin laatua ja kapasiteettia asettamalla etusijalle jo olemassa olevan infrastruktuurin ylläpito ja uusiminen sekä antaa rahdin ja matkustajien raideliikenteen toimijoille mahdollisuudet luotettavien, turvallisten, saavutettavien ja kestävien palvelujen tarjoamiseen,

| — | analysoidaan yksityiskohtaisesti syitä, joiden vuoksi eurooppalainen rautatiealue sisältää lukuisia aukkoja jäsenvaltioiden rajoilla; kehottaa komissiota ehdottamaan toimia ja aloitteita, joilla elvytetään mahdollisimman pikaisesti paikallisia, alueellisia ja kansallisia rajojen yli kulkevia junayhteyksiä, jotka purettiin tai hylättiin toisen maailmansodan aikana ja sodanjälkeisellä kaudella, vaikka ne olivat taloudellisesti hyödyllisiä ja käyttökelpoisia yleisölle, sekä kehottaa rakentamaan niitä, jotka on suunniteltu, mutta ei toteutettu, jotta raja-alueiden pullonkauloista ja puutuvista yhteyksistä päästään eroon, elvytetään ja pidetään yllä toissijaisia rautatielinjoja, jotka ovat yhteyksissä kansallisiin ydinverkkoihin ja eurooppalaisiin käytäviin; ehdotetaan aloitteita, joilla löydetään käyttämättöminä oleville verkoille uusia käyttötarkoituksia, kuten rahdin kuljetus tai uusien palvelujen luominen matkailijoille, |
| --- | --- |

—

analysoidaan yksityiskohtaisesti syitä, joiden vuoksi eurooppalainen rautatiealue sisältää lukuisia aukkoja jäsenvaltioiden rajoilla; kehottaa komissiota ehdottamaan toimia ja aloitteita, joilla elvytetään mahdollisimman pikaisesti paikallisia, alueellisia ja kansallisia rajojen yli kulkevia junayhteyksiä, jotka purettiin tai hylättiin toisen maailmansodan aikana ja sodanjälkeisellä kaudella, vaikka ne olivat taloudellisesti hyödyllisiä ja käyttökelpoisia yleisölle, sekä kehottaa rakentamaan niitä, jotka on suunniteltu, mutta ei toteutettu, jotta raja-alueiden pullonkauloista ja puutuvista yhteyksistä päästään eroon, elvytetään ja pidetään yllä toissijaisia rautatielinjoja, jotka ovat yhteyksissä kansallisiin ydinverkkoihin ja eurooppalaisiin käytäviin; ehdotetaan aloitteita, joilla löydetään käyttämättöminä oleville verkoille uusia käyttötarkoituksia, kuten rahdin kuljetus tai uusien palvelujen luominen matkailijoille,

| — | hyväksytään ensisijaisesti EU:n rahoittamia infrastruktuurihankkeita, jotka täydentävät Euroopan laajuiseen ydinverkkoon kuuluvaa raideverkkoa ja Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavia ensisijaisia hankkeita, |
| --- | --- |

—

hyväksytään ensisijaisesti EU:n rahoittamia infrastruktuurihankkeita, jotka täydentävät Euroopan laajuiseen ydinverkkoon kuuluvaa raideverkkoa ja Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavia ensisijaisia hankkeita,

| — | vahvistetaan komission roolia, jotta suunnitteilla olevat eurooppalaiset rautatiekäytävät (TEN-T) toteutetaan tehokkaasti ja nopeasti, koska jäsenvaltiot ovat niitä lykänneet käytävien sosiaalisesta ja taloudellisesta käyttökelpoisuudesta huolimatta, |
| --- | --- |

—

vahvistetaan komission roolia, jotta suunnitteilla olevat eurooppalaiset rautatiekäytävät (TEN-T) toteutetaan tehokkaasti ja nopeasti, koska jäsenvaltiot ovat niitä lykänneet käytävien sosiaalisesta ja taloudellisesta käyttökelpoisuudesta huolimatta,

| — | laaditaan selvitys sosiaalisista, taloudellisista ja ympäristöä hyödyttävistä eduista, joita kansallisen ja kansainvälisen yöllisen rautatieliikenteen sekä rajatylittävän inter-city-liikenteen tukemisen jatkamisesta tai tarvittaessa uudelleenkäynnistämisestä koituisi esimerkiksi julkisen palveluvelvoitteen ja tarjouskilpailumenettelyjen puitteissa, |
| --- | --- |

—

laaditaan selvitys sosiaalisista, taloudellisista ja ympäristöä hyödyttävistä eduista, joita kansallisen ja kansainvälisen yöllisen rautatieliikenteen sekä rajatylittävän inter-city-liikenteen tukemisen jatkamisesta tai tarvittaessa uudelleenkäynnistämisestä koituisi esimerkiksi julkisen palveluvelvoitteen ja tarjouskilpailumenettelyjen puitteissa,

| — | jäsenvaltioissa, komissiossa ja raideliikenteen sidosryhmissä toteutetaan kaikki tarvittavat toimet, jotta Shift2rail-hanke pannaan täytäntöön korkeatasoisia teknologioita sisältävien innovatiivisten raidepalveluratkaisujen käyttöönoton nopeuttamiseksi, rautatieliikenteen houkuttelevuuden parantamiseksi ja Euroopan rautatieliikennealan tilan kohentamiseksi, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioissa, komissiossa ja raideliikenteen sidosryhmissä toteutetaan kaikki tarvittavat toimet, jotta Shift2rail-hanke pannaan täytäntöön korkeatasoisia teknologioita sisältävien innovatiivisten raidepalveluratkaisujen käyttöönoton nopeuttamiseksi, rautatieliikenteen houkuttelevuuden parantamiseksi ja Euroopan rautatieliikennealan tilan kohentamiseksi,

| — | toteutetaan toimia, joilla eurooppalaisesta rautatieverkosta tehdään aidosti yhteentoimiva vähentämällä jäljellä olevia teknisiä esteitä ja edistämällä teknisiä ratkaisuja, joiden avulla junat voivat käyttää eri raideleveyksiä, jotta varmistetaan, etteivät EU:ssa käytettävät erilaiset korkeusrajoitukset aiheuta lisäongelmia, |
| --- | --- |

—

toteutetaan toimia, joilla eurooppalaisesta rautatieverkosta tehdään aidosti yhteentoimiva vähentämällä jäljellä olevia teknisiä esteitä ja edistämällä teknisiä ratkaisuja, joiden avulla junat voivat käyttää eri raideleveyksiä, jotta varmistetaan, etteivät EU:ssa käytettävät erilaiset korkeusrajoitukset aiheuta lisäongelmia,

| — | käytetään ensisijaisesti Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää (ERTMS) kaikkiin Euroopan laajuisen verkon ydinverkkokäytäviin, vastaavat veturilaitteet mukaan luettuna, |
| --- | --- |

—

käytetään ensisijaisesti Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää (ERTMS) kaikkiin Euroopan laajuisen verkon ydinverkkokäytäviin, vastaavat veturilaitteet mukaan luettuna,

| — | pannaan nopeasti täytäntöön asetus (EU) N:o 913/2010 kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta sekä kehitetään tai parannetaan kyseisen verkon koordinoimiseen tarvittavia palvelupisteitä (one-stop shop), |
| --- | --- |

—

pannaan nopeasti täytäntöön asetus (EU) N:o 913/2010 kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta sekä kehitetään tai parannetaan kyseisen verkon koordinoimiseen tarvittavia palvelupisteitä (one-stop shop),

| — | vähennetään rautateiden tavaraliikenteen meluhaittoja tavaravaunuihin tehtävillä jälkiasennuksilla sekä kohdennetulla julkisella rahoituksella tehtävillä rautatieinfrastruktuurin parannuksilla, kehotetaan komissiota laatimaan ehdotus liian äänekkäitä vaunuja koskevasta EU:n laajuisesta kiellosta vuoteen 2020 mennessä, |
| --- | --- |

—

vähennetään rautateiden tavaraliikenteen meluhaittoja tavaravaunuihin tehtävillä jälkiasennuksilla sekä kohdennetulla julkisella rahoituksella tehtävillä rautatieinfrastruktuurin parannuksilla, kehotetaan komissiota laatimaan ehdotus liian äänekkäitä vaunuja koskevasta EU:n laajuisesta kiellosta vuoteen 2020 mennessä,

| — | kehitetään ja toteutetaan integroitu lipunmyyntijärjestelmä kansalliselle ja kansainväliselle rautatieliikenteelle sekä poistetaan rajojen yli matkustavilta junankäyttäjiltä perittävät lisämaksut, |
| --- | --- |

—

kehitetään ja toteutetaan integroitu lipunmyyntijärjestelmä kansalliselle ja kansainväliselle rautatieliikenteelle sekä poistetaan rajojen yli matkustavilta junankäyttäjiltä perittävät lisämaksut,

| — | poistetaan esteet, joilla estetään unionin rautatiealan toimijoita (liikkuvan kaluston, raideinfrastuktuurin ja opastimien valmistajat) tekemästä julkisia hankintoja koskevia tarjouksia unioniin kuulumattomissa maissa; |
| --- | --- |

—

poistetaan esteet, joilla estetään unionin rautatiealan toimijoita (liikkuvan kaluston, raideinfrastuktuurin ja opastimien valmistajat) tekemästä julkisia hankintoja koskevia tarjouksia unioniin kuulumattomissa maissa;

| 66. | vaatii meriliikenteen osalta, että






  — | toteutetaan toimenpiteitä, joilla yksinkertaistetaan unionin satamien välillä liikennöiviä aluksia koskevia muodollisuuksia ja asetetaan etusijalle aidosti esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen (sininen vyöhyke) perustaminen, |
| --- | --- | --- |

66.

vaatii meriliikenteen osalta, että

—

toteutetaan toimenpiteitä, joilla yksinkertaistetaan unionin satamien välillä liikennöiviä aluksia koskevia muodollisuuksia ja asetetaan etusijalle aidosti esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen (sininen vyöhyke) perustaminen,

| — | parannetaan meriliikenne- ja tulliviranomaisten koordinointia kaikilla tasoilla, jotta voidaan yhdenmukaistaa tiedonkulkua ja rajoittaa tarpeetonta hallinnollista rasitusta ja tullimuodollisuuksia, |
| --- | --- |

—

parannetaan meriliikenne- ja tulliviranomaisten koordinointia kaikilla tasoilla, jotta voidaan yhdenmukaistaa tiedonkulkua ja rajoittaa tarpeetonta hallinnollista rasitusta ja tullimuodollisuuksia,

| — | toteutetaan toimenpiteitä, joilla kehitetään merten moottoriteiden potentiaalia osana Euroopan laajuista liikenneverkkoa, |
| --- | --- |

—

toteutetaan toimenpiteitä, joilla kehitetään merten moottoriteiden potentiaalia osana Euroopan laajuista liikenneverkkoa,

| — | ryhdytään lisätoimiin houkuttelevan, turvallisen, kestävän ja laadukkaan merenkulun ylläpitämiseksi ja edelleen kehittämiseksi sekä merenkulkumarkkinoiden avoimuuden ja lastin vapaan kuljetusoikeuden takaamiseksi, |
| --- | --- |

—

ryhdytään lisätoimiin houkuttelevan, turvallisen, kestävän ja laadukkaan merenkulun ylläpitämiseksi ja edelleen kehittämiseksi sekä merenkulkumarkkinoiden avoimuuden ja lastin vapaan kuljetusoikeuden takaamiseksi,

| — | ryhdytään toimiin, joilla tuetaan ja koordinoidaan satamaporttien ja logistiikkajärjestelmien mukauttamista suurempia aluksia varten ja edistetään parempia satamayhteyksiä, erityisesti rautatie- ja sisävesiväylien kanssa, helpotetaan satamainvestointeja ottamalla käyttöön erilaisia EU-rahoituksen lähteitä EU:n satamien kapasiteetin lisäämiseksi, olemassa olevan infrastruktuurin parantamiseksi, multimodaaliterminaalien kehittämiseksi ja älykkäitä liikennejärjestelmiä käyttävien älysatamien sekä älysatamakaupunkien kehittämisen edistämiseksi, toteutetaan toimia merisatamien parantamiseksi erityisesti Välimeren ja Mustanmeren alueella maitse tapahtuvan tavaraliikenteen siirtämiseksi merelle kyseisillä alueilla, |
| --- | --- |

—

ryhdytään toimiin, joilla tuetaan ja koordinoidaan satamaporttien ja logistiikkajärjestelmien mukauttamista suurempia aluksia varten ja edistetään parempia satamayhteyksiä, erityisesti rautatie- ja sisävesiväylien kanssa, helpotetaan satamainvestointeja ottamalla käyttöön erilaisia EU-rahoituksen lähteitä EU:n satamien kapasiteetin lisäämiseksi, olemassa olevan infrastruktuurin parantamiseksi, multimodaaliterminaalien kehittämiseksi ja älykkäitä liikennejärjestelmiä käyttävien älysatamien sekä älysatamakaupunkien kehittämisen edistämiseksi, toteutetaan toimia merisatamien parantamiseksi erityisesti Välimeren ja Mustanmeren alueella maitse tapahtuvan tavaraliikenteen siirtämiseksi merelle kyseisillä alueilla,

| — | varmistetaan, että ydinverkon merisatamista on yhteydet Euroopan laajuisen liikenneverkon rautatie- ja maantieliikenneinfrastruktuuriin ja, jos mahdollista, sisävesiliikenneinfrastruktuuriin vuoteen 2030 mennessä, paitsi jos tällaisten yhteyksien rakentaminen on fyysisten esteiden vuoksi mahdotonta, |
| --- | --- |

—

varmistetaan, että ydinverkon merisatamista on yhteydet Euroopan laajuisen liikenneverkon rautatie- ja maantieliikenneinfrastruktuuriin ja, jos mahdollista, sisävesiliikenneinfrastruktuuriin vuoteen 2030 mennessä, paitsi jos tällaisten yhteyksien rakentaminen on fyysisten esteiden vuoksi mahdotonta,

| — | selkeytetään ja johdonmukaistetaan satamia koskevien valtiontukisääntöjen soveltamista, jotta voidaan luoda käytännöllinen, ennakoitava ja vakaa ympäristö, joka mahdollistaa satamille pitkän aikavälin investointistrategiat, vähentää hallinnollista rasitetta ja supistaa menettelyihin kuluvan ajan minimiinsä, |
| --- | --- |

—

selkeytetään ja johdonmukaistetaan satamia koskevien valtiontukisääntöjen soveltamista, jotta voidaan luoda käytännöllinen, ennakoitava ja vakaa ympäristö, joka mahdollistaa satamille pitkän aikavälin investointistrategiat, vähentää hallinnollista rasitetta ja supistaa menettelyihin kuluvan ajan minimiinsä,

| — | edistetään komission ehdotusta asetukseksi satamapalvelujen markkinoille pääsyn puitteista ja satamien rahoituksen avoimuudesta, jotta satamapalvelujen laatua ja tehokkuutta uudenaikaistetaan ja parannetaan, kilpailua vahvistetaan ja luodaan edellytykset satamainvestointien houkuttelemiseksi, |
| --- | --- |

—

edistetään komission ehdotusta asetukseksi satamapalvelujen markkinoille pääsyn puitteista ja satamien rahoituksen avoimuudesta, jotta satamapalvelujen laatua ja tehokkuutta uudenaikaistetaan ja parannetaan, kilpailua vahvistetaan ja luodaan edellytykset satamainvestointien houkuttelemiseksi,

| — | asetetaan Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) maailmanlaajuinen sitova tavoite, jolla pyritään saavuttamaan valkoisessa kirjassa asetettu tavoite meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ainakin 40 prosentilla vuoteen 2050 mennessä, jota täydennetään EU:n vuotta 2030 koskevalla välitavoitteella; otetaan Kansainvälisen merenkulkujärjestön neuvotteluissa esille myös kysymys päästöjen hinnoittelumekanismin kaltaisen globaalin markkinaperusteisen mekanismin perustamisesta, jolla reagoidaan kansainvälisen meriliikenteen päästöihin; jos kasvihuonekaasupäästöjen maailmanlaajuisesta tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmästä tai maailmanlaajuisista toimenpiteistä meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi päästään kansainvälisellä tasolla yhteisymmärrykseen, komissio tarkastelee asetusta (EU) 2015/757 uudelleen ja ehdottaa siihen tarvittaessa muutoksia varmistaakseen yhdenmukaisuuden kyseisen kansainvälisen yhteisymmärryksen kanssa, |
| --- | --- |

—

asetetaan Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) maailmanlaajuinen sitova tavoite, jolla pyritään saavuttamaan valkoisessa kirjassa asetettu tavoite meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ainakin 40 prosentilla vuoteen 2050 mennessä, jota täydennetään EU:n vuotta 2030 koskevalla välitavoitteella; otetaan Kansainvälisen merenkulkujärjestön neuvotteluissa esille myös kysymys päästöjen hinnoittelumekanismin kaltaisen globaalin markkinaperusteisen mekanismin perustamisesta, jolla reagoidaan kansainvälisen meriliikenteen päästöihin; jos kasvihuonekaasupäästöjen maailmanlaajuisesta tarkkailu-, raportointi- ja todentamisjärjestelmästä tai maailmanlaajuisista toimenpiteistä meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi päästään kansainvälisellä tasolla yhteisymmärrykseen, komissio tarkastelee asetusta (EU) 2015/757 uudelleen ja ehdottaa siihen tarvittaessa muutoksia varmistaakseen yhdenmukaisuuden kyseisen kansainvälisen yhteisymmärryksen kanssa,

| — | harkitaan meripolttoaineiden rikin enimmäisrajojen ulottamista rikin oksidipäästöjen valvonta-alueille ja asiaa koskevien IMO:n sääntöjen ulottamista koko Euroopan meriliikennealueelle, |
| --- | --- |

—

harkitaan meripolttoaineiden rikin enimmäisrajojen ulottamista rikin oksidipäästöjen valvonta-alueille ja asiaa koskevien IMO:n sääntöjen ulottamista koko Euroopan meriliikennealueelle,

| — | edistetään päästöjen vähentämisteknologiaa ja energiatehokkuustoimia rahoituskannustimilla ja kohdennetuilla tukitoimilla siten, että etusijalle asetetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttö ja nopeuden vähentämistä koskevat toimet, joilla on todettu olevan erittäin suuri potentiaali vähentää polttoaineen kulutusta ja kasvihuonekaasupäästöjä, |
| --- | --- |

—

edistetään päästöjen vähentämisteknologiaa ja energiatehokkuustoimia rahoituskannustimilla ja kohdennetuilla tukitoimilla siten, että etusijalle asetetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttö ja nopeuden vähentämistä koskevat toimet, joilla on todettu olevan erittäin suuri potentiaali vähentää polttoaineen kulutusta ja kasvihuonekaasupäästöjä,

| — | toteutetaan toimia, joilla tuetaan vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan infrastruktuurin käyttämistä meri- ja sisämaasatamissa, mukaan luettuna nesteytetyn maakaasun tankkausasemat ja maasähkö, |
| --- | --- |

—

toteutetaan toimia, joilla tuetaan vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan infrastruktuurin käyttämistä meri- ja sisämaasatamissa, mukaan luettuna nesteytetyn maakaasun tankkausasemat ja maasähkö,

| — | annetaan lainsäädäntöehdotus, jossa käsitellään matkustaja-aluksia koskevan turvallisuuslainsäädännön uudistamista; parannetaan ja tarvittaessa arvioidaan uudelleen kolmatta meriliikenteen turvallisuuspakettia, jotta voidaan tehokkaammin estää merellä tapahtuvia onnettomuuksia ja vastata paremmin niiden seurauksista, |
| --- | --- |

—

annetaan lainsäädäntöehdotus, jossa käsitellään matkustaja-aluksia koskevan turvallisuuslainsäädännön uudistamista; parannetaan ja tarvittaessa arvioidaan uudelleen kolmatta meriliikenteen turvallisuuspakettia, jotta voidaan tehokkaammin estää merellä tapahtuvia onnettomuuksia ja vastata paremmin niiden seurauksista,

| — | annetaan lainsäädäntöehdotus, jolla selvennetään merellä kadonneiden konttien kasvavaan ilmiöön liittyvää vastuu- ja korvausjärjestelmää sellaisen järjestelmän pohjalta, joka mahdollistaa konttien omistajien tunnistuksen; |
| --- | --- |

—

annetaan lainsäädäntöehdotus, jolla selvennetään merellä kadonneiden konttien kasvavaan ilmiöön liittyvää vastuu- ja korvausjärjestelmää sellaisen järjestelmän pohjalta, joka mahdollistaa konttien omistajien tunnistuksen;

| 67. | vaatii sisävesiliikenteen osalta, että






  — | luodaan puitteet, joilla voidaan optimoida sisävesiliikenteen sisämarkkinoiden toiminta ja poistaa esteet sisävesiliikenteen käytön lisäämiseltä, |
| --- | --- | --- |

67.

vaatii sisävesiliikenteen osalta, että

—

luodaan puitteet, joilla voidaan optimoida sisävesiliikenteen sisämarkkinoiden toiminta ja poistaa esteet sisävesiliikenteen käytön lisäämiseltä,

| — | pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön Naiades II -toimintaohjelma ja kiinnitetään erityistä huomiota infrastruktuuriin, jokitiedotuspalvelujen käyttöön ja innovointeihin; arvioidaan ohjelmaa vuoteen 2017 mennessä ja tarvittaessa mukautetaan ehdotettuja toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa, että ohjelmassa asetetut tavoitteet saavutetaan, |
| --- | --- |

—

pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön Naiades II -toimintaohjelma ja kiinnitetään erityistä huomiota infrastruktuuriin, jokitiedotuspalvelujen käyttöön ja innovointeihin; arvioidaan ohjelmaa vuoteen 2017 mennessä ja tarvittaessa mukautetaan ehdotettuja toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa, että ohjelmassa asetetut tavoitteet saavutetaan,

| — | hyväksytään EU:n rahoittamia hankkeita, jotka koskevat Euroopan laajuiseen ydinverkkoon kuuluvia sisävesiväyliä, |
| --- | --- |

—

hyväksytään EU:n rahoittamia hankkeita, jotka koskevat Euroopan laajuiseen ydinverkkoon kuuluvia sisävesiväyliä,

| — | ajanmukaistetaan Euroopan laajuisen verkon ydinverkkokäytäviin kuuluvia sisävesiväyliä asianmukaisesti, hoidetaan niitä ympärivuotisesti ja poistetaan niiden ruuhkakohdat vuoteen 2025 mennessä EU:n ympäristölainsäädännön mukaisesti ja palvelutason varmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ajanmukaistetaan Euroopan laajuisen verkon ydinverkkokäytäviin kuuluvia sisävesiväyliä asianmukaisesti, hoidetaan niitä ympärivuotisesti ja poistetaan niiden ruuhkakohdat vuoteen 2025 mennessä EU:n ympäristölainsäädännön mukaisesti ja palvelutason varmistamiseksi,

| — | komission ja jäsenvaltioiden sisävesiliikennettä koskevaa innovointia ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä sekä laivaston teknistä ja ympäristöteknistä mukauttamista edistetään Horisontti 2020- ja Connection Europe Facility -ohjelmien puitteissa, |
| --- | --- |

—

komission ja jäsenvaltioiden sisävesiliikennettä koskevaa innovointia ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä sekä laivaston teknistä ja ympäristöteknistä mukauttamista edistetään Horisontti 2020- ja Connection Europe Facility -ohjelmien puitteissa,

| — | integroidaan sisävesiliikenne multimodaalista liikennettä ja logistiikkaa sekä kestävää kaupunkiliikennettä koskeviin suunnitelmiin ja toimiin sisävesireittien varrella sijaitsevissa eurooppalaisissa kaupungeissa, ja parannetaan sisävesisatamien asemaa kaupunkien tavaranjakelussa, |
| --- | --- |

—

integroidaan sisävesiliikenne multimodaalista liikennettä ja logistiikkaa sekä kestävää kaupunkiliikennettä koskeviin suunnitelmiin ja toimiin sisävesireittien varrella sijaitsevissa eurooppalaisissa kaupungeissa, ja parannetaan sisävesisatamien asemaa kaupunkien tavaranjakelussa,

| — | tarkastellaan nopeasti uudelleen yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) annettua direktiiviä 2005/44/EY ja varmistetaan, että kyseisiä palveluja hyödynnetään täysimääräisesti vuoteen 2020 mennessä ja että ne kytketään muihin älykkäisiin liikennejärjestelmiin, |
| --- | --- |

—

tarkastellaan nopeasti uudelleen yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) annettua direktiiviä 2005/44/EY ja varmistetaan, että kyseisiä palveluja hyödynnetään täysimääräisesti vuoteen 2020 mennessä ja että ne kytketään muihin älykkäisiin liikennejärjestelmiin,

| — | yhdistetään tarvittaessa Reinin ja Tonavan hallinta- ja sääntelyjärjestelmät, jotta voidaan luoda tehokas, multimodaalinen ja kestävä kuljetusjärjestelmä Euroopan tärkeimpiä sisävesiväyliä varten, |
| --- | --- |

—

yhdistetään tarvittaessa Reinin ja Tonavan hallinta- ja sääntelyjärjestelmät, jotta voidaan luoda tehokas, multimodaalinen ja kestävä kuljetusjärjestelmä Euroopan tärkeimpiä sisävesiväyliä varten,

| — | osallistetaan komissio EU:n varojen kohdentamiseen sekä Tonavan aluetta koskevaan strategiaan sisältyvien hankkeiden täytäntöönpanon koordinointiin, |
| --- | --- |

—

osallistetaan komissio EU:n varojen kohdentamiseen sekä Tonavan aluetta koskevaan strategiaan sisältyvien hankkeiden täytäntöönpanon koordinointiin,

| — | annetaan lainsäädäntöehdotus, jossa käsitellään sisävesiluotsien ammattitutkintojen tunnustamista ja nykyaikaistamista ja pohditaan toimia, joilla alalle voitaisiin houkutella enemmän nuoria; |
| --- | --- |

—

annetaan lainsäädäntöehdotus, jossa käsitellään sisävesiluotsien ammattitutkintojen tunnustamista ja nykyaikaistamista ja pohditaan toimia, joilla alalle voitaisiin houkutella enemmän nuoria;

o

o o

| 68. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon tässä päätöslauselmassa annetut ehdotukset sekä valkoisen kirjan väliarvioinnissa että tulevissa liikennealan aloitteissa; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon tässä päätöslauselmassa annetut ehdotukset sekä valkoisen kirjan väliarvioinnissa että tulevissa liikennealan aloitteissa;

| 69. | kehottaa komissiota seuraamaan, miten valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edistyy, ja tekemään viiden vuoden välein selkoa täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

69.

kehottaa komissiota seuraamaan, miten valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edistyy, ja tekemään viiden vuoden välein selkoa täytäntöönpanosta;

| 70. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

70.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 72.

(2)  EUVL C 351 E, 2.12.2011, s. 13.

(3)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 556.

(4)  EUVL C 43 E, 19.2.2004, s. 250.

(5)  EUVL C 56 E, 26.2.2013, s. 54.

(6)  Määritelty jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 4 alakohdassa.

(7)  ”Road safety in the European Union”, Euroopan komissio, maaliskuu 2015.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0094.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/173

---

P8_TA(2015)0311

Naisten tiede- ja yliopistourat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 naisten tiede- ja yliopistourista sekä naisten urakehityksen esteistä (2014/2251(INI))

(2017/C 316/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 10, 19 ja 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 10, 19 ja 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (1),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Vahvistettu sitoumus naisten ja miesten tasa-arvoon – Naisten peruskirja” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Vahvistettu sitoumus naisten ja miesten tasa-arvoon – Naisten peruskirja” (COM(2010)0078),

| — | ottaa huomioon neuvoston 7. maaliskuuta 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 7. maaliskuuta 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalainen tutkimusalue (ERA) – Edistymistä koskeva kertomus” (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalainen tutkimusalue (ERA) – Edistymistä koskeva kertomus” (COM(2014)0575),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 1999 annetun komission tiedonannon ”Naiset ja tiede – Naiset mukaan rikastuttamaan Euroopan tutkimustoimintaa” (COM(1999)0076), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 1999 annetun komission tiedonannon ”Naiset ja tiede – Naiset mukaan rikastuttamaan Euroopan tutkimustoimintaa” (COM(1999)0076),

| — | ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Huippuosaamista ja kasvua edistävä eurooppalaisen tutkimusalueen tiiviimpi kumppanuus” (COM(2012)0392), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Huippuosaamista ja kasvua edistävä eurooppalaisen tutkimusalueen tiiviimpi kumppanuus” (COM(2012)0392),

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2014 julkaistun komission raportin sukupuolten tasa-arvoa koskevista toimista julkisessa tutkimuksessa (”Gender Equality Policies in Public Research”), joka perustuu Helsingin ryhmän (sukupuolijakaumaa tutkimuksen ja innovoinnin alalla käsittelevä komission neuvoa-antava ryhmä) jäsenten tekemään tutkimukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2014 julkaistun komission raportin sukupuolten tasa-arvoa koskevista toimista julkisessa tutkimuksessa (”Gender Equality Policies in Public Research”), joka perustuu Helsingin ryhmän (sukupuolijakaumaa tutkimuksen ja innovoinnin alalla käsittelevä komission neuvoa-antava ryhmä) jäsenten tekemään tutkimukseen,

| — | ottaa huomioon komission vuonna 2013 julkaiseman asiakirjan sukupuolijakaumasta tutkimuksessa ja innovoinnissa ”She Figures 2012 – Gender in Research and Innovation – Statistics and Indicators”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuonna 2013 julkaiseman asiakirjan sukupuolijakaumasta tutkimuksessa ja innovoinnissa ”She Figures 2012 – Gender in Research and Innovation – Statistics and Indicators”,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen edistymistä koskevasta raportista 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen edistymistä koskevasta raportista 2014,

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen etenemissuunnitelmasta 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen etenemissuunnitelmasta 2015–2020,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä Euroopan unionissa vuonna 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä Euroopan unionissa vuonna 2013 (2),

| — | ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Istanbulin sopimuksen 40 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Istanbulin sopimuksen 40 artiklan,

| — | ottaa huomioon 21. marraskuuta 2013 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2013 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) (3),

| — | ottaa huomioon 21. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten osallistumisesta tieteelliseen tutkimukseen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten osallistumisesta tieteelliseen tutkimukseen (4),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2000 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta ”Naiset ja tiede: Naiset mukaan rikastuttamaan Euroopan tutkimustoimintaa” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2000 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta ”Naiset ja tiede: Naiset mukaan rikastuttamaan Euroopan tutkimustoimintaa” (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A8-0235/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A8-0235/2015),

| A. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perusperiaatteista, joka vahvistetaan Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, ja yksi unionin tavoitteista ja tehtävistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perusperiaatteista, joka vahvistetaan Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, ja yksi unionin tavoitteista ja tehtävistä;

| B. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on perusedellytys sille, että naiset ja tytöt voivat täysin nauttia ihmisoikeuksista, ja se on olennaista heidän vaikutusvaltansa lisäämiseksi sekä kestävän ja osallistavan yhteiskunnan aikaansaamiseksi; ottaa huomioon, että henkilöpääoman riittämätön hyödyntäminen vähentää tutkimukseen ja innovointiin suuntautuneelle liike-elämälle sekä kokonaistaloudelliselle kehitykselle mahdollisesti koituvia hyötyjä, minkä lisäksi siitä aiheutuu tuhoisia sosiaalisia seurauksia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on perusedellytys sille, että naiset ja tytöt voivat täysin nauttia ihmisoikeuksista, ja se on olennaista heidän vaikutusvaltansa lisäämiseksi sekä kestävän ja osallistavan yhteiskunnan aikaansaamiseksi; ottaa huomioon, että henkilöpääoman riittämätön hyödyntäminen vähentää tutkimukseen ja innovointiin suuntautuneelle liike-elämälle sekä kokonaistaloudelliselle kehitykselle mahdollisesti koituvia hyötyjä, minkä lisäksi siitä aiheutuu tuhoisia sosiaalisia seurauksia;

| C. | katsoo, että on äärimmäisen tärkeää taata, että naiset ja miehet ovat tasa-arvoisia kumppaneita, että heillä on samat oikeudet ja velvollisuudet sekä samat työmahdollisuudet ja että heidän osallistumistaan yhteiskuntaan arvostetaan ja kunnioitetaan yhtäläisesti; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että on äärimmäisen tärkeää taata, että naiset ja miehet ovat tasa-arvoisia kumppaneita, että heillä on samat oikeudet ja velvollisuudet sekä samat työmahdollisuudet ja että heidän osallistumistaan yhteiskuntaan arvostetaan ja kunnioitetaan yhtäläisesti;

| D. | ottaa huomioon, että käytettävissä olevien tilastojen ja tutkimusten mukaan naiset ovat aliedustettuina useimmilla tieteen ja insinööritieteiden aloilla ja johtotehtävissä sekä hierarkioiden korkeammissa asemissa myös naisenemmistöisillä aloilla, kuten koulutussektorilla; toteaa, että naiset ovat selvästi aliedustettuina luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) koulutuksen alalla ja tehtävissä, sillä vain 24 prosenttia luonnontieteiden ja insinööritieteiden ammattilaisista on naisia; ottaa huomioon, että naisten osuus vaihtelee STEM-erikoisalan mukaan, sillä esimerkiksi kemian alalla on työssä pitämisen ongelma ja insinööritieteiden ja fysiikan aloilla taas rekrytointiongelma; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että käytettävissä olevien tilastojen ja tutkimusten mukaan naiset ovat aliedustettuina useimmilla tieteen ja insinööritieteiden aloilla ja johtotehtävissä sekä hierarkioiden korkeammissa asemissa myös naisenemmistöisillä aloilla, kuten koulutussektorilla; toteaa, että naiset ovat selvästi aliedustettuina luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) koulutuksen alalla ja tehtävissä, sillä vain 24 prosenttia luonnontieteiden ja insinööritieteiden ammattilaisista on naisia; ottaa huomioon, että naisten osuus vaihtelee STEM-erikoisalan mukaan, sillä esimerkiksi kemian alalla on työssä pitämisen ongelma ja insinööritieteiden ja fysiikan aloilla taas rekrytointiongelma;

| E. | ottaa huomioon, että tieteellä on erittäin suuri taloudellinen merkitys Euroopalle ja että tieteen alalla tarvitaan yhä enemmän työvoimaa, jolla on valmiudet muun muassa uraauurtavaan tutkimukseen; toteaa, että tällainen tutkimus on välttämätöntä tuotanto- ja kilpailukyvyn parantamiseksi; katsoo, että riittävä määrä henkilöitä, joilla on STEM-tieteiden osaamista, on keskeinen edellytys unionin kasvu- ja työllisyysstrategian ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamiseksi; ottaa huomioon, että STEM-tieteiden ammattilaisten kysynnän odotetaan kasvavan vuoteen 2025 asti ja uusimpien saatavilla olevien tilastojen mukaan tutkijakunta ikääntyy; katsoo, että STEM-aineiden sekä taidealan ja humanistisen alan aineiden yhdistäminen (STEAM) myönteisellä tavalla tarjoaa valtavia taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurillisia mahdollisuuksia ja että naistutkijat ja -innovoijat ovat hyvässä asemassa kehittämään tätä yhteyttä; toteaa, että naistutkijat ovat etu Euroopan unionille, joka tarvitsee kaikki käytettävissä olevat voimavarat selvitäkseen lopullisesti talous- ja rahoituskriisistä ja vastatakseen yhteiskunnan muutoksiin kokonaisuudessaan; katsoo, että on tarpeen edistää ja helpottaa naisten urakehitystä ja lisätä nuorten, erityisesti naisopiskelijoiden ja -tutkijoiden määrää STEM-aloilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tieteellä on erittäin suuri taloudellinen merkitys Euroopalle ja että tieteen alalla tarvitaan yhä enemmän työvoimaa, jolla on valmiudet muun muassa uraauurtavaan tutkimukseen; toteaa, että tällainen tutkimus on välttämätöntä tuotanto- ja kilpailukyvyn parantamiseksi; katsoo, että riittävä määrä henkilöitä, joilla on STEM-tieteiden osaamista, on keskeinen edellytys unionin kasvu- ja työllisyysstrategian ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamiseksi; ottaa huomioon, että STEM-tieteiden ammattilaisten kysynnän odotetaan kasvavan vuoteen 2025 asti ja uusimpien saatavilla olevien tilastojen mukaan tutkijakunta ikääntyy; katsoo, että STEM-aineiden sekä taidealan ja humanistisen alan aineiden yhdistäminen (STEAM) myönteisellä tavalla tarjoaa valtavia taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurillisia mahdollisuuksia ja että naistutkijat ja -innovoijat ovat hyvässä asemassa kehittämään tätä yhteyttä; toteaa, että naistutkijat ovat etu Euroopan unionille, joka tarvitsee kaikki käytettävissä olevat voimavarat selvitäkseen lopullisesti talous- ja rahoituskriisistä ja vastatakseen yhteiskunnan muutoksiin kokonaisuudessaan; katsoo, että on tarpeen edistää ja helpottaa naisten urakehitystä ja lisätä nuorten, erityisesti naisopiskelijoiden ja -tutkijoiden määrää STEM-aloilla;

| F. | ottaa huomioon, että naistutkijoiden osalta on havaittu jonkin verran myönteistä kehitystä ja heidän osuutensa on kasvanut nopeammin kuin miesten viime vuosina mutta naistutkijoiden määrä on edelleen huomattavasti vähäisempi kuin miesten ja tämä ero on suurin liike-elämässä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että naistutkijoiden osalta on havaittu jonkin verran myönteistä kehitystä ja heidän osuutensa on kasvanut nopeammin kuin miesten viime vuosina mutta naistutkijoiden määrä on edelleen huomattavasti vähäisempi kuin miesten ja tämä ero on suurin liike-elämässä;

| G. | ottaa huomioon, että naisten akateemisille urille on edelleen erittäin tyypillistä selvä vertikaalinen eriytyminen, niin että ainoastaan hyvin pieni osa naisista on korkeimmissa yliopistoviroissa; ottaa huomioon, että vuoden 2012 She Figures -tilaston mukaan ainoastaan 10 prosenttia yliopistojen rehtoreista on naisia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että naisten akateemisille urille on edelleen erittäin tyypillistä selvä vertikaalinen eriytyminen, niin että ainoastaan hyvin pieni osa naisista on korkeimmissa yliopistoviroissa; ottaa huomioon, että vuoden 2012 She Figures -tilaston mukaan ainoastaan 10 prosenttia yliopistojen rehtoreista on naisia;

| H. | ottaa huomioon, että vain harvalla jäsenvaltiolla näyttää olevan sukupuolten tasa-arvoon liittyviä säännöksiä tutkimusta koskevassa lainsäädännössään ja että sukupuolinäkökulman sisällyttämiseen kansallisiin tutkimusohjelmiin kiinnitetään vain vähän huomiota; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vain harvalla jäsenvaltiolla näyttää olevan sukupuolten tasa-arvoon liittyviä säännöksiä tutkimusta koskevassa lainsäädännössään ja että sukupuolinäkökulman sisällyttämiseen kansallisiin tutkimusohjelmiin kiinnitetään vain vähän huomiota;

| I. | toteaa, että naiset törmäävät edelleen ennakkoluuloihin ja stereotypioihin, jotka vaikeuttavat oman yrityksen perustamista; katsoo, että naisten yrittäjyyden lisääntymistä on edistettävä ja tuettava ja kehitettävä toimintaympäristö, jossa naisyrittäjät ja perheyritykset voivat menestyä ja jossa yrittäjyys palkitaan, siten että ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin parhaiden käytäntöjen vaihdon pohjalta ja kiinnitetään erityistä huomiota äiteihin; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että naiset törmäävät edelleen ennakkoluuloihin ja stereotypioihin, jotka vaikeuttavat oman yrityksen perustamista; katsoo, että naisten yrittäjyyden lisääntymistä on edistettävä ja tuettava ja kehitettävä toimintaympäristö, jossa naisyrittäjät ja perheyritykset voivat menestyä ja jossa yrittäjyys palkitaan, siten että ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin parhaiden käytäntöjen vaihdon pohjalta ja kiinnitetään erityistä huomiota äiteihin;

| J. | ottaa huomioon, että tähän tilanteeseen on lukuisia ja monitahoisia syitä, kuten kielteiset stereotypiat ja ennakkoluulot sekä tietoinen ja tiedostamaton syrjintä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että tähän tilanteeseen on lukuisia ja monitahoisia syitä, kuten kielteiset stereotypiat ja ennakkoluulot sekä tietoinen ja tiedostamaton syrjintä;

| K. | ottaa huomioon tilastot, jotka osoittavat johdonmukaisesti, että tytöt etääntyvät STEM-aineista koulussa ja suorittavat poikia epätodennäköisemmin tieteellisen alan tutkinnon yliopistossa; ottaa huomioon, ettei naisten vähäiselle määrälle STEM-aloilla ole yhtä ainutta selitystä vaan sitä selittävät muun muassa opettajien puutteelliset tiedot kouluissa STEM-alojen uramahdollisuuksista, naisroolimallien puute, epävarmojen lyhytaikaisten sopimusten suuri määrä, haastattelupaneeleissa ilmenevä tiedostamaton syrjintä, naisten miehiä pienempi todennäköisyys hakeutua ylempiin virkoihin, naisten taipumus suuntautua opetustehtäviin tutkimuksen ja yliopistomaailman sijaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon tilastot, jotka osoittavat johdonmukaisesti, että tytöt etääntyvät STEM-aineista koulussa ja suorittavat poikia epätodennäköisemmin tieteellisen alan tutkinnon yliopistossa; ottaa huomioon, ettei naisten vähäiselle määrälle STEM-aloilla ole yhtä ainutta selitystä vaan sitä selittävät muun muassa opettajien puutteelliset tiedot kouluissa STEM-alojen uramahdollisuuksista, naisroolimallien puute, epävarmojen lyhytaikaisten sopimusten suuri määrä, haastattelupaneeleissa ilmenevä tiedostamaton syrjintä, naisten miehiä pienempi todennäköisyys hakeutua ylempiin virkoihin, naisten taipumus suuntautua opetustehtäviin tutkimuksen ja yliopistomaailman sijaan;

| L. | ottaa huomioon, että tutkimuksen parissa toimivat naiset joutuvat kaikilla muilla aloilla toimivien naisten tavoin kantamaan suuremman osan vanhemmuuteen tai perheeseen liittyvistä velvoitteista kuin miespuoliset työtoverinsa ja että tämän vuoksi kaikissa ehdotetuissa toimenpiteissä on otettava huomioon naisten mahdollisuus sovittaa onnistuneesti yhteen työ- ja perhe-elämä sekä tämän mahdollisuuden antaminen myös miehille; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että tutkimuksen parissa toimivat naiset joutuvat kaikilla muilla aloilla toimivien naisten tavoin kantamaan suuremman osan vanhemmuuteen tai perheeseen liittyvistä velvoitteista kuin miespuoliset työtoverinsa ja että tämän vuoksi kaikissa ehdotetuissa toimenpiteissä on otettava huomioon naisten mahdollisuus sovittaa onnistuneesti yhteen työ- ja perhe-elämä sekä tämän mahdollisuuden antaminen myös miehille;

| M. | toteaa, että huolimatta kaikista meneillään olevista pyrkimyksistä sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi naisilla ei edelleenkään ole yhtäläisiä mahdollisuuksia tutkijan paikkoihin, rahoitukseen, julkaisemiseen ja akateemisiin palkintoihin ja he kärsivät myös joustamattomista ylennys- ja tunnustamisperusteista sekä rahoituksen tai heitä tukevien toimintatapojen puutteesta, minkä vuoksi nuorten naistutkijoiden tulevaisuudennäkymät ovat erityisen synkät; toteaa, että kaikki nämä tekijät saattavat osaltaan lisätä aivovuotoa ja että tarvittaisiin radikaaleja toimenpiteitä yksinkertaisten sijaan; toteaa lisäksi, että kollektiivinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää ja että sitä olisi harjoitettava ja edistettävä niin yksittäisten ihmisten keskuudessa kuin yhteiskunnan laajuisesti; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että huolimatta kaikista meneillään olevista pyrkimyksistä sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi naisilla ei edelleenkään ole yhtäläisiä mahdollisuuksia tutkijan paikkoihin, rahoitukseen, julkaisemiseen ja akateemisiin palkintoihin ja he kärsivät myös joustamattomista ylennys- ja tunnustamisperusteista sekä rahoituksen tai heitä tukevien toimintatapojen puutteesta, minkä vuoksi nuorten naistutkijoiden tulevaisuudennäkymät ovat erityisen synkät; toteaa, että kaikki nämä tekijät saattavat osaltaan lisätä aivovuotoa ja että tarvittaisiin radikaaleja toimenpiteitä yksinkertaisten sijaan; toteaa lisäksi, että kollektiivinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää ja että sitä olisi harjoitettava ja edistettävä niin yksittäisten ihmisten keskuudessa kuin yhteiskunnan laajuisesti;

| N. | katsoo, että naisten tosiasiallisesti heikkoa asemaa tieteiden alalla yhteiskunnassa – ilman että sille on välttämättä olemassa objektiivisiin kriteereihin pohjautuvia perusteita – sekä sukupuolten välisiä suhteita ja sukupuoleen perustuvia stereotypioita on tarkasteltava ja arvioitava uudelleen; katsoo, että laajentamalla naisten uranäkymiä ja muuttamalla koulutusjärjestelmiä voitaisiin huomattavasti edistää sukupuolten palkkaeron kaventamista esimerkiksi siten, että lisätään naistutkijoiden ja naispuolisten insinöörien määrää; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että naisten tosiasiallisesti heikkoa asemaa tieteiden alalla yhteiskunnassa – ilman että sille on välttämättä olemassa objektiivisiin kriteereihin pohjautuvia perusteita – sekä sukupuolten välisiä suhteita ja sukupuoleen perustuvia stereotypioita on tarkasteltava ja arvioitava uudelleen; katsoo, että laajentamalla naisten uranäkymiä ja muuttamalla koulutusjärjestelmiä voitaisiin huomattavasti edistää sukupuolten palkkaeron kaventamista esimerkiksi siten, että lisätään naistutkijoiden ja naispuolisten insinöörien määrää;

| O. | toteaa, että komissio on jo sitoutunut varmistamaan, että kaikissa sen asiantuntijaryhmissä, paneeleissa ja komiteoissa on 40 prosenttia aliedustettuna olevaa sukupuolta ja tätä periaatetta sovelletaan erityisesti Horisontti 2020 -puiteohjelmassa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että komissio on jo sitoutunut varmistamaan, että kaikissa sen asiantuntijaryhmissä, paneeleissa ja komiteoissa on 40 prosenttia aliedustettuna olevaa sukupuolta ja tätä periaatetta sovelletaan erityisesti Horisontti 2020 -puiteohjelmassa;

| P. | ottaa huomioon, että neuvoston viimeisimmissä päätelmissä inhimillisten voimavarojen vahvistamisesta tieteen ja teknologian alalla eurooppalaisella tutkimusalueella todetaan, että on tärkeää edistää sukupuolten tasa-arvoa tutkimuksessa ja naisten pääsemistä vastuullisiin tehtäviin, ja näin todettiin vuonna 2005, mutta neuvosto ei ole enää sen jälkeen ilmaissut kantaansa asiaan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että neuvoston viimeisimmissä päätelmissä inhimillisten voimavarojen vahvistamisesta tieteen ja teknologian alalla eurooppalaisella tutkimusalueella todetaan, että on tärkeää edistää sukupuolten tasa-arvoa tutkimuksessa ja naisten pääsemistä vastuullisiin tehtäviin, ja näin todettiin vuonna 2005, mutta neuvosto ei ole enää sen jälkeen ilmaissut kantaansa asiaan;

| Q. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen tutkimusalueen etenemissuunnitelmassa 2015–2020 kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kansallista tasa-arvolainsäädäntöä käytännössä sukupuolten välisen epätasa-arvon korjaamiseksi tutkimuslaitoksissa ja päätöksentekoelimissä sekä sukupuolinäkökulman sisällyttämiseksi paremmin tutkimusta ja kehittämistä koskevaan politiikkaan, ohjelmiin ja hankkeisiin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen tutkimusalueen etenemissuunnitelmassa 2015–2020 kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kansallista tasa-arvolainsäädäntöä käytännössä sukupuolten välisen epätasa-arvon korjaamiseksi tutkimuslaitoksissa ja päätöksentekoelimissä sekä sukupuolinäkökulman sisällyttämiseksi paremmin tutkimusta ja kehittämistä koskevaan politiikkaan, ohjelmiin ja hankkeisiin;

| R. | ottaa huomioon, että Istanbulin sopimuksessa sitoudutaan puuttumaan väkivallan perimmäisiin syihin ja edistämään suurempaa tasa-arvoa naisten ja miesten välillä muuttamalla asenteita ja poistamalla stereotypioita niin yksilöiden kuin korkeakoululaitostenkin tasolla sekä yliopistojen ja korkeakoulujen kampuksilla, joilla myös esiintyy sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, jotta naisten ei tarvitse kärsiä väkivallasta ja sen pelosta, joka usein estää heitä osallistumasta täysipainoisesti akateemiseen ja sosiaaliseen elämään; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Istanbulin sopimuksessa sitoudutaan puuttumaan väkivallan perimmäisiin syihin ja edistämään suurempaa tasa-arvoa naisten ja miesten välillä muuttamalla asenteita ja poistamalla stereotypioita niin yksilöiden kuin korkeakoululaitostenkin tasolla sekä yliopistojen ja korkeakoulujen kampuksilla, joilla myös esiintyy sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, jotta naisten ei tarvitse kärsiä väkivallasta ja sen pelosta, joka usein estää heitä osallistumasta täysipainoisesti akateemiseen ja sosiaaliseen elämään;

| S. | toteaa, että Euroopan tasa-arvoinstituutilla voi olla keskeinen rooli sukupuolten palkkaeron kehityksen seurannassa tieteen ja tutkimuksen aloilla, sen syiden analysoinnissa ja lainsäädännön vaikutuksen arvioinnissa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että Euroopan tasa-arvoinstituutilla voi olla keskeinen rooli sukupuolten palkkaeron kehityksen seurannassa tieteen ja tutkimuksen aloilla, sen syiden analysoinnissa ja lainsäädännön vaikutuksen arvioinnissa;

Sukupuolten tasa-arvo akateemisissa viroissa

| 1. | panee merkille, että viime vuosien myönteisistä muutoksista huolimatta tieteessä ja yliopistomaailmassa ei ole vielä saavutettu sukupuolten tasa-arvoa ja että tilanne vaihtelee jäsenvaltiosta, tutkimusalasta ja tutkintotasosta riippuen; huomauttaa, että tiedelaitosten ja yliopistojen ylimmissä akateemisissa viroissa ja johtotehtävissä on häkellyttävän vähän naisia, mikä osoittaa, että ”lasikatto” on olemassa; toteaa, että tällä tarkoitetaan ennakkoluuloihin perustuvia näkymättömiä esteitä, jotka hankaloittavat naisten pääsyä vastuullisiin tehtäviin; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että viime vuosien myönteisistä muutoksista huolimatta tieteessä ja yliopistomaailmassa ei ole vielä saavutettu sukupuolten tasa-arvoa ja että tilanne vaihtelee jäsenvaltiosta, tutkimusalasta ja tutkintotasosta riippuen; huomauttaa, että tiedelaitosten ja yliopistojen ylimmissä akateemisissa viroissa ja johtotehtävissä on häkellyttävän vähän naisia, mikä osoittaa, että ”lasikatto” on olemassa; toteaa, että tällä tarkoitetaan ennakkoluuloihin perustuvia näkymättömiä esteitä, jotka hankaloittavat naisten pääsyä vastuullisiin tehtäviin;

| 2. | pitää valitettavana, että Euroopan unionin ja muiden kehittyneiden talouksien yliopistojen ja koulujen hierarkiassa esiintyy sukupuolten eriytymistä, joka on luonteeltaan sekä horisontaalista että vertikaalista, ja että vaikka EU:n 28 jäsenvaltiossa 59 prosenttia korkeakoulututkinnon suorittaneista on naisia, vain 18 prosenttia yliopiston professoreista on naisia; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että Euroopan unionin ja muiden kehittyneiden talouksien yliopistojen ja koulujen hierarkiassa esiintyy sukupuolten eriytymistä, joka on luonteeltaan sekä horisontaalista että vertikaalista, ja että vaikka EU:n 28 jäsenvaltiossa 59 prosenttia korkeakoulututkinnon suorittaneista on naisia, vain 18 prosenttia yliopiston professoreista on naisia;

| 3. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on yksi unionin perusperiaatteista ja että sitä on kunnioitettava myös tutkimuksen alalla ja yliopistomaailmassa; korostaa, että kaikki naisten suoran ja epäsuoran syrjinnän muodot on lakkautettava; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on yksi unionin perusperiaatteista ja että sitä on kunnioitettava myös tutkimuksen alalla ja yliopistomaailmassa; korostaa, että kaikki naisten suoran ja epäsuoran syrjinnän muodot on lakkautettava;

| 4. | panee merkille, että naisten puute tieteen ja tutkimuksen alalla on johtanut tutkimuksen ja kehittämisen mieslähtöisyyteen erityisesti siinä, että a) ei ole olemassa naispuolisia törmäystestinukkeja b) lääketieteellinen tutkimus kohdistuu tavallisesti miehiin c) säteilyannoslaskelmat perustuvat keski-ikäisen miehen absorptionopeuteen d) useimmissa anatomiankirjoissa kuvat ovat miehen kehosta; |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että naisten puute tieteen ja tutkimuksen alalla on johtanut tutkimuksen ja kehittämisen mieslähtöisyyteen erityisesti siinä, että a) ei ole olemassa naispuolisia törmäystestinukkeja b) lääketieteellinen tutkimus kohdistuu tavallisesti miehiin c) säteilyannoslaskelmat perustuvat keski-ikäisen miehen absorptionopeuteen d) useimmissa anatomiankirjoissa kuvat ovat miehen kehosta;

| 5. | pitää valitettavana, että naisilla ei edelläkään ole yhtäläisiä mahdollisuuksia saada tutkijanvirkoja, rahoitusta ja töitään julkaistuksi ja että tiede- ja yliopistomaailmassa ei ole myöskään puututtu palkkaeroihin huolimatta siitä, että unionissa ja jäsenvaltioissa on lainsäädäntöä yhtäläisestä kohtelusta ja syrjinnän torjunnasta työmarkkinoilla, myös samapalkkaisuutta koskevaa lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana, että naisilla ei edelläkään ole yhtäläisiä mahdollisuuksia saada tutkijanvirkoja, rahoitusta ja töitään julkaistuksi ja että tiede- ja yliopistomaailmassa ei ole myöskään puututtu palkkaeroihin huolimatta siitä, että unionissa ja jäsenvaltioissa on lainsäädäntöä yhtäläisestä kohtelusta ja syrjinnän torjunnasta työmarkkinoilla, myös samapalkkaisuutta koskevaa lainsäädäntöä;

Positiiviset toimenpiteet

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan olemassa olevia säädöksiä, jotta ne voidaan panna asianmukaisesti täytäntöön ja tarvittaessa niitä voidaan tarkistaa naisten ja miesten yhtäläisen kohtelun toteuttamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että syrjimättömyyden periaatetta, joka katsotaan Lissabonin sopimuksessa yhdeksi Euroopan unionin tavoitteista, noudatetaan kaiken tyyppisissä työsopimuksissa ja rahoitusmalleissa ja että laillista oikeutta samaan palkkaan samasta työstä kunnioitetaan kaikissa miehille ja naisille maksettavissa palkkioissa, myös apurahoissa ja stipendeissä, muun muassa varmistamalla palkkojen avoimuus; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan olemassa olevia säädöksiä, jotta ne voidaan panna asianmukaisesti täytäntöön ja tarvittaessa niitä voidaan tarkistaa naisten ja miesten yhtäläisen kohtelun toteuttamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että syrjimättömyyden periaatetta, joka katsotaan Lissabonin sopimuksessa yhdeksi Euroopan unionin tavoitteista, noudatetaan kaiken tyyppisissä työsopimuksissa ja rahoitusmalleissa ja että laillista oikeutta samaan palkkaan samasta työstä kunnioitetaan kaikissa miehille ja naisille maksettavissa palkkioissa, myös apurahoissa ja stipendeissä, muun muassa varmistamalla palkkojen avoimuus;

| 7. | panee merkille, että säädösten täytäntöönpanon lisäksi on poistettava kulttuurisia ja institutionaalisia esteitä, jotka aiheuttavat naisten suoraa tai epäsuoraa syrjintää tiedealalla ja päätöksenteossa, jotta saavutetaan sukupuolten tasa-arvo; katsoo, että nämä syrjinnän muodot, kielteiset ennakkoasenteet ja tietoiset tai tiedostamattomat stereotypiat perustuvat alati toistuviin asenteisiin ja normeihin ja että instituutioiden muuttaminen voi auttaa hävittämään ne; kehottaa komissiota käynnistämään ja tukemaan valistuskampanjoita sekä ohjelmia ja aloitteita, joilla pyritään vähentämään näitä esteitä sekä yliopistomaailmassa että yleisesti yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että säädösten täytäntöönpanon lisäksi on poistettava kulttuurisia ja institutionaalisia esteitä, jotka aiheuttavat naisten suoraa tai epäsuoraa syrjintää tiedealalla ja päätöksenteossa, jotta saavutetaan sukupuolten tasa-arvo; katsoo, että nämä syrjinnän muodot, kielteiset ennakkoasenteet ja tietoiset tai tiedostamattomat stereotypiat perustuvat alati toistuviin asenteisiin ja normeihin ja että instituutioiden muuttaminen voi auttaa hävittämään ne; kehottaa komissiota käynnistämään ja tukemaan valistuskampanjoita sekä ohjelmia ja aloitteita, joilla pyritään vähentämään näitä esteitä sekä yliopistomaailmassa että yleisesti yhteiskunnassa;

| 8. | arvostelee jälleen kerran sitä, että naiset saavat yhä samasta työstä pienempää palkkaa kuin miehet myös tutkimuksen ja tieteen alalla, mikä johtuu naisten riittämättömästä edustuksesta; |
| --- | --- |

8.

arvostelee jälleen kerran sitä, että naiset saavat yhä samasta työstä pienempää palkkaa kuin miehet myös tutkimuksen ja tieteen alalla, mikä johtuu naisten riittämättömästä edustuksesta;

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja edistämään vertaistukiverkkoja sekä parhaiden käytäntöjen vaihtoa Euroopassa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja edistämään vertaistukiverkkoja sekä parhaiden käytäntöjen vaihtoa Euroopassa ja sen ulkopuolella;

| 10. | korostaa, että valistuskampanjat olisi kohdistettava yhtä hyvin miehille kuin naisille, sillä nämä toistavat tietoisesti tai tiedostamatta sukupuolistereotypioita, jotka saavat toisinaan naiset sisäistämään kulttuuriset ja institutionaaliset esteet urakehitykselle tieteen alalla; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että valistuskampanjat olisi kohdistettava yhtä hyvin miehille kuin naisille, sillä nämä toistavat tietoisesti tai tiedostamatta sukupuolistereotypioita, jotka saavat toisinaan naiset sisäistämään kulttuuriset ja institutionaaliset esteet urakehitykselle tieteen alalla;

| 11. | kehottaa komissiota toimimaan olemassa olevien ohjelmien ja aloitteiden pohjalta ja käynnistämään positiivisia kampanjoita, joilla kannustetaan tyttöjä ja naisia akateemisille urille ja tutkimuksen pariin kaikilla tieteen aloilla, erityisesti insinööritieteiden ja teknologian aloilla, joilla viimeaikaisista myönteisistä muutoksista huolimatta naisten osuus on edelleen alle keskiarvon; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota toimimaan olemassa olevien ohjelmien ja aloitteiden pohjalta ja käynnistämään positiivisia kampanjoita, joilla kannustetaan tyttöjä ja naisia akateemisille urille ja tutkimuksen pariin kaikilla tieteen aloilla, erityisesti insinööritieteiden ja teknologian aloilla, joilla viimeaikaisista myönteisistä muutoksista huolimatta naisten osuus on edelleen alle keskiarvon;

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään koulutusohjelmia, joissa kannustetaan synergiaan ja myönteisiin yhteyksiin STEM-aineiden sekä humanistisen alan ja taidealan välillä ja tuodaan esille sukupuolinäkökulmaa, mikä helpottaa naisten roolia näiden yhteyksien luomisessa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään koulutusohjelmia, joissa kannustetaan synergiaan ja myönteisiin yhteyksiin STEM-aineiden sekä humanistisen alan ja taidealan välillä ja tuodaan esille sukupuolinäkökulmaa, mikä helpottaa naisten roolia näiden yhteyksien luomisessa;

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tunnetuksi myönteisiä naispuolisia roolimalleja kaikilla koulutuksen tasoilla, oppivelvollisuuskoulusta aina täydennys- ja korkeakoulutukseen ja jatko-opintoihin, sekä arkioppimisessa ja nuorisotyössä; toteaa, että myönteisten naispuolisten roolimallien tunnetuksi tekeminen kattaa toimet, joilla korostetaan naisten historiallisia ja ajankohtaisia saavutuksia tieteen ja teknologian alalla, yrittäjinä sekä päättävissä asemissa; huomauttaa, että tällaisiin toimiin voi kuulua huomion kiinnittäminen kansainväliseen naistenpäivään ja tiedeviikkoihin sekä jäsenvaltioissa ja kaikkialla maailmassa olemassa olevien parhaiden käytäntöjen hyödyntäminen; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tunnetuksi myönteisiä naispuolisia roolimalleja kaikilla koulutuksen tasoilla, oppivelvollisuuskoulusta aina täydennys- ja korkeakoulutukseen ja jatko-opintoihin, sekä arkioppimisessa ja nuorisotyössä; toteaa, että myönteisten naispuolisten roolimallien tunnetuksi tekeminen kattaa toimet, joilla korostetaan naisten historiallisia ja ajankohtaisia saavutuksia tieteen ja teknologian alalla, yrittäjinä sekä päättävissä asemissa; huomauttaa, että tällaisiin toimiin voi kuulua huomion kiinnittäminen kansainväliseen naistenpäivään ja tiedeviikkoihin sekä jäsenvaltioissa ja kaikkialla maailmassa olemassa olevien parhaiden käytäntöjen hyödyntäminen;

| 14. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja asiaankuuluvia sidosryhmiä tehostamaan aloitteita ja ohjelmia, joilla kannustetaan naisia jatkamaan uriaan tieteessä ja yliopistomaailmassa, kuten valmennus- ja verkostoitumisohjelmia ja ohjelmia, joilla tuetaan erityisesti nuorten naistutkijoiden osallistumista tutkimusohjelmiin ja apurahan hakemista sekä naistutkijoiden henkilökohtaisia uria ja etenemistä korkeimpiin virkoihin; katsoo, että naisia olisi myös kannustettava hakemaan päättäviin asemiin ja että samalla on torjuttava kaikenlaisia esteitä, jotka vaikeuttavat hakemista tai tekevät sen mahdottomaksi; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja asiaankuuluvia sidosryhmiä tehostamaan aloitteita ja ohjelmia, joilla kannustetaan naisia jatkamaan uriaan tieteessä ja yliopistomaailmassa, kuten valmennus- ja verkostoitumisohjelmia ja ohjelmia, joilla tuetaan erityisesti nuorten naistutkijoiden osallistumista tutkimusohjelmiin ja apurahan hakemista sekä naistutkijoiden henkilökohtaisia uria ja etenemistä korkeimpiin virkoihin; katsoo, että naisia olisi myös kannustettava hakemaan päättäviin asemiin ja että samalla on torjuttava kaikenlaisia esteitä, jotka vaikeuttavat hakemista tai tekevät sen mahdottomaksi;

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään sukupuolten tasa-arvoa korkeakoulutuksessa koskevan strategian suunnittelussa erityistä huomiota moniperusteista syrjintää kohtaaviin naisiin, kuten hlbti-naisiin, vammaisiin naisiin, vähemmistö- tai maahanmuuttajataustaisiin naisiin, pakolaisiin ja omaishoitajiin; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään sukupuolten tasa-arvoa korkeakoulutuksessa koskevan strategian suunnittelussa erityistä huomiota moniperusteista syrjintää kohtaaviin naisiin, kuten hlbti-naisiin, vammaisiin naisiin, vähemmistö- tai maahanmuuttajataustaisiin naisiin, pakolaisiin ja omaishoitajiin;

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tehokkaita ja houkuttavia STEM-aineiden kursseja ja opetusmenetelmiä, joilla ylläpidetään tyttöjen kiinnostusta tieteisiin, sekä tunnustamaan opettajien roolin kulttuurin muutoksen edistäjinä ja antamaan heille mahdollisuudet siihen, sillä he voivat saada tyttöjen kiinnostuksen tieteisiin koulussa säilymään; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tehokkaita ja houkuttavia STEM-aineiden kursseja ja opetusmenetelmiä, joilla ylläpidetään tyttöjen kiinnostusta tieteisiin, sekä tunnustamaan opettajien roolin kulttuurin muutoksen edistäjinä ja antamaan heille mahdollisuudet siihen, sillä he voivat saada tyttöjen kiinnostuksen tieteisiin koulussa säilymään;

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään laadukasta ammatinvalinnanohjausta ja koulutukseen hakeutumista kannustettaessa tyttöjä jatkamaan STEM-aineiden opiskelua yliopistossa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään laadukasta ammatinvalinnanohjausta ja koulutukseen hakeutumista kannustettaessa tyttöjä jatkamaan STEM-aineiden opiskelua yliopistossa;

Työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen

| 18. | korostaa, että tarve sovittaa onnistuneesti yhteen työelämä ja perhevelvoitteet on usein huomattava este erityisesti naisten etenemiselle urallaan tiede- ja yliopistomaailmassa ja että se on yksi tärkeimmistä syistä, miksi naiset jättävät uransa; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että tarve sovittaa onnistuneesti yhteen työelämä ja perhevelvoitteet on usein huomattava este erityisesti naisten etenemiselle urallaan tiede- ja yliopistomaailmassa ja että se on yksi tärkeimmistä syistä, miksi naiset jättävät uransa;

| 19. | kehottaa tarjoamaan joustavampia työoloja sekä nais- että miestutkijoille työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi ja kehottaa poistamaan sukupuolten väliset palkkaerot sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; |
| --- | --- |

19.

kehottaa tarjoamaan joustavampia työoloja sekä nais- että miestutkijoille työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi ja kehottaa poistamaan sukupuolten väliset palkkaerot sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi;

| 20. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita, tutkimusta rahoittavia organisaatioita ja muita sidosryhmiä kehittämään ohjelmia, joilla kannustetaan naisia aktiivisesti jatkamaan uriaan äitiys- tai vanhempainvapaan jälkeen, ja rahoittamaan työelämään palaamista koskevia ohjelmia, jotka räätälöidään kunkin laitoksen tarpeisiin ja jotka sisältävät tieteellisen kehityksen mukana pysymiseen tarvittavaa koulutusta; kehottaa myös lisäämään joustoa naisten aikaansaamien tieteellisten tulosten suhteen lapsen syntymän tai adoption jälkeen ja tarjoamaan sopivia lasten päivähoitopalveluja sekä myös kannustamaan ottamaan miehet mukaan perhevelvoitteiden hoitamiseen; katsoo, että näitä toimia olisi sovellettava myös yksittäisten stipendien tuella toimiviin tutkijoihin ja ulkoisesti rahoitettujen hankkeiden henkilöstöön; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita, tutkimusta rahoittavia organisaatioita ja muita sidosryhmiä kehittämään ohjelmia, joilla kannustetaan naisia aktiivisesti jatkamaan uriaan äitiys- tai vanhempainvapaan jälkeen, ja rahoittamaan työelämään palaamista koskevia ohjelmia, jotka räätälöidään kunkin laitoksen tarpeisiin ja jotka sisältävät tieteellisen kehityksen mukana pysymiseen tarvittavaa koulutusta; kehottaa myös lisäämään joustoa naisten aikaansaamien tieteellisten tulosten suhteen lapsen syntymän tai adoption jälkeen ja tarjoamaan sopivia lasten päivähoitopalveluja sekä myös kannustamaan ottamaan miehet mukaan perhevelvoitteiden hoitamiseen; katsoo, että näitä toimia olisi sovellettava myös yksittäisten stipendien tuella toimiviin tutkijoihin ja ulkoisesti rahoitettujen hankkeiden henkilöstöön;

| 21. | kannustaa jäsenvaltioita ja alueita edistämään perheystävällisempien yliopistojen ja tutkimuslaitosten kehittämistä; |
| --- | --- |

21.

kannustaa jäsenvaltioita ja alueita edistämään perheystävällisempien yliopistojen ja tutkimuslaitosten kehittämistä;

| 22. | kehottaa komissiota tuomaan esille riittävän isyysloman ja isyysrahan merkityksen, jotta miehillä on varaa ottaa töistä vapaata lapsen hoitamista varten, ja auttamaan sen käsityksen muuttamisessa, jonka mukaan vanhemmista nainen pitää taukoa urastaan; katsoo, että näin voidaan poistaa suuri este naisten etenemiselle tiede- ja yliopistouralla; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota tuomaan esille riittävän isyysloman ja isyysrahan merkityksen, jotta miehillä on varaa ottaa töistä vapaata lapsen hoitamista varten, ja auttamaan sen käsityksen muuttamisessa, jonka mukaan vanhemmista nainen pitää taukoa urastaan; katsoo, että näin voidaan poistaa suuri este naisten etenemiselle tiede- ja yliopistouralla;

Institutionaaliset muutokset ja hankkeet

| 23. | panee merkille, että sen lisäksi, että tuetaan yksittäisten naisten uria, tarvitaan institutionaalisia muutoksia, jotta päästään eroon sukupuolten tasa-arvon esteistä, erityisesti kun kyseessä ovat vertikaalinen eriytyminen ja naisten osallistuminen päättäviin elimiin; |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että sen lisäksi, että tuetaan yksittäisten naisten uria, tarvitaan institutionaalisia muutoksia, jotta päästään eroon sukupuolten tasa-arvon esteistä, erityisesti kun kyseessä ovat vertikaalinen eriytyminen ja naisten osallistuminen päättäviin elimiin;

| 24. | korostaa, että nämä muutokset edellyttävät institutionaalista tukea ja kannustusta ja että on asetettava uusia normeja, käsiteltävä esiin tulevia kysymyksiä ja seurattava edistymistä, jotta naistutkijat pystyvät hyödyntämään saatavilla olevia tietoja ja antamaan samalla aktiivisen panoksen eurooppalaiselle tutkimusalueelle; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että nämä muutokset edellyttävät institutionaalista tukea ja kannustusta ja että on asetettava uusia normeja, käsiteltävä esiin tulevia kysymyksiä ja seurattava edistymistä, jotta naistutkijat pystyvät hyödyntämään saatavilla olevia tietoja ja antamaan samalla aktiivisen panoksen eurooppalaiselle tutkimusalueelle;

| 25. | kehottaa komissiota tekemään jäsenvaltioille ehdotuksen suosituksesta, joka sisältää yhteiset suuntaviivat institutionaalisille muutoksille, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota tekemään jäsenvaltioille ehdotuksen suosituksesta, joka sisältää yhteiset suuntaviivat institutionaalisille muutoksille, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa;

| 26. | katsoo, että saatavilla olevia tietoja sukupuolijakaumasta ja naistutkijoiden asemasta jäsenvaltioissa olisi systematisoitava, jotta voidaan edistää sukupuolten tasa-arvoa kaikissa julkisissa ja yksityisissä tutkimuslaitoksissa; katsoo, että on päästävä yksimielisyyteen lisätoimista, joilla tuetaan naistutkijoita koskevia hankkeita; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että saatavilla olevia tietoja sukupuolijakaumasta ja naistutkijoiden asemasta jäsenvaltioissa olisi systematisoitava, jotta voidaan edistää sukupuolten tasa-arvoa kaikissa julkisissa ja yksityisissä tutkimuslaitoksissa; katsoo, että on päästävä yksimielisyyteen lisätoimista, joilla tuetaan naistutkijoita koskevia hankkeita;

| 27. | kehottaa komissiota tehostamaan koordinaatiotoimiaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisaloitteissa eurooppalaisella tutkimusalueella ja lisäämään tietoisuutta sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen merkityksestä tiede- ja yliopistomaailmassa sekä järjestämään sitä koskevaa koulutusta; korostaa, että on ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla tuetaan todellista sukupuolten tasa-arvoa urakehityksessä yliopistoissa ja tieteen alalla; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota tehostamaan koordinaatiotoimiaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisaloitteissa eurooppalaisella tutkimusalueella ja lisäämään tietoisuutta sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen merkityksestä tiede- ja yliopistomaailmassa sekä järjestämään sitä koskevaa koulutusta; korostaa, että on ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla tuetaan todellista sukupuolten tasa-arvoa urakehityksessä yliopistoissa ja tieteen alalla;

| 28. | pitää myönteisenä, että komissio rahoittaa tasa-arvosuunnitelmien perustamista 7. puiteohjelmaan ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvista hankkeista; suhtautuu myönteisesti myös komission ja Euroopan tasa-arvoinstituutin yhteisen hankkeeseen sähköisen välineen perustamiseksi tasa-arvosuunnitelmia varten, jotta voidaan tunnistaa parhaat käytännöt ja vaihtaa niitä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; korostaa, että ehdotetuissa parhaissa käytännöissä olisi otettava huomioon yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden riippumattomuus ja niiden erilaiset organisaatiorakenteet eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

28.

pitää myönteisenä, että komissio rahoittaa tasa-arvosuunnitelmien perustamista 7. puiteohjelmaan ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvista hankkeista; suhtautuu myönteisesti myös komission ja Euroopan tasa-arvoinstituutin yhteisen hankkeeseen sähköisen välineen perustamiseksi tasa-arvosuunnitelmia varten, jotta voidaan tunnistaa parhaat käytännöt ja vaihtaa niitä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; korostaa, että ehdotetuissa parhaissa käytännöissä olisi otettava huomioon yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden riippumattomuus ja niiden erilaiset organisaatiorakenteet eri jäsenvaltioissa;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan kumppanuuksiin tutkimusorganisaatioiden ja yliopistojen kanssa, jotta voidaan edistää kulttuurisia ja institutionaalisia muutoksia sukupuolikysymyksissä; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan kumppanuuksiin tutkimusorganisaatioiden ja yliopistojen kanssa, jotta voidaan edistää kulttuurisia ja institutionaalisia muutoksia sukupuolikysymyksissä;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä akateemisten laitosten kanssa tuen ja parempien mahdollisuuksien tarjoamiseksi uralla etenemiseen tärkeimmissä siirtymävaiheissa, kuten siirtymisessä tohtorin tutkinnosta sen jälkeiseen tai luennoitsijan virkaan; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä akateemisten laitosten kanssa tuen ja parempien mahdollisuuksien tarjoamiseksi uralla etenemiseen tärkeimmissä siirtymävaiheissa, kuten siirtymisessä tohtorin tutkinnosta sen jälkeiseen tai luennoitsijan virkaan;

| 31. | korostaa tarvetta sisällyttää tutkimuksen sukupuolinäkökulma ja sukupuolten tasapuolinen osallistuminen kattavasti Horisontti 2020 -ohjelmaan; katsoo, että tämä edellyttää uusia toimenpiteitä sukupuolinäkökulman sisällyttämiseksi seuraavan työohjelman muotoiluun ja toteutukseen; pitää myönteisenä Horisontti 2020 -ohjelman sukupuolijakaumaa käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän perustamista; uskoo vakaasti, että Horisontti 2020 -ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa vain naistutkijoiden täysipainoisen osallistumisen avulla; |
| --- | --- |

31.

korostaa tarvetta sisällyttää tutkimuksen sukupuolinäkökulma ja sukupuolten tasapuolinen osallistuminen kattavasti Horisontti 2020 -ohjelmaan; katsoo, että tämä edellyttää uusia toimenpiteitä sukupuolinäkökulman sisällyttämiseksi seuraavan työohjelman muotoiluun ja toteutukseen; pitää myönteisenä Horisontti 2020 -ohjelman sukupuolijakaumaa käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän perustamista; uskoo vakaasti, että Horisontti 2020 -ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa vain naistutkijoiden täysipainoisen osallistumisen avulla;

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä akateemisten laitosten kanssa, jotta naisia voidaan kannustaa ennakoivasti hakemaan virkoihin ja naisten edustus haastattelupaneeleissa voidaan varmistaa mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

32.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä akateemisten laitosten kanssa, jotta naisia voidaan kannustaa ennakoivasti hakemaan virkoihin ja naisten edustus haastattelupaneeleissa voidaan varmistaa mahdollisuuksien mukaan;

| 33. | uskoo vakaasti, että sukupuoliulottuvuus tuo lisäarvoa tutkimukseen ja tuottoa sijoitukselle; korostaa, että tasa-arvoanalyysi voi edistää innovointia ja monitieteistä yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla; |
| --- | --- |

33.

uskoo vakaasti, että sukupuoliulottuvuus tuo lisäarvoa tutkimukseen ja tuottoa sijoitukselle; korostaa, että tasa-arvoanalyysi voi edistää innovointia ja monitieteistä yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla;

Edistykseen tähtääviä toimia

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan tutkimuslaitoksille ja yliopistoille kannustimia tasa-arvosuunnitelmien käyttöön ottamiseksi ja soveltamiseksi, sisällyttämään kansallisiin tutkimusohjelmiinsa sukupuolinäkökulman, poistamaan oikeudelliset ja muut esteet, jotka haittaavat naistutkijoiden rekrytointia, työssä pysymistä ja uralla etenemistä, sekä panemaan täytäntöön kattavia rakennemuutosstrategioita, jotta päästään eroon nykyisistä sukupuolieroista tutkimuslaitoksissa ja -ohjelmissa; |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan tutkimuslaitoksille ja yliopistoille kannustimia tasa-arvosuunnitelmien käyttöön ottamiseksi ja soveltamiseksi, sisällyttämään kansallisiin tutkimusohjelmiinsa sukupuolinäkökulman, poistamaan oikeudelliset ja muut esteet, jotka haittaavat naistutkijoiden rekrytointia, työssä pysymistä ja uralla etenemistä, sekä panemaan täytäntöön kattavia rakennemuutosstrategioita, jotta päästään eroon nykyisistä sukupuolieroista tutkimuslaitoksissa ja -ohjelmissa;

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan sukupuolten epätasa-arvoa päätöksentekoprosessissa ja tutkijoiden rekrytoinnista ja ylennyksistä vastaavissa elimissä sekä harkitsemaan tasa-arvosuunnitelmien laatimista edellytyksenä julkisen rahoituksen saamiselle tutkimuksen, tieteen ja akateemisen toiminnan alalla erityisesti kannustamalla tutkimus- ja tiedelaitoksia laatimaan raportteja naistutkijoiden integrointia koskevista toimenpiteistään ja varmistamalla avoimet ja selkeät valinta- ja ylennysmenettelyt; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan sukupuolten epätasa-arvoa päätöksentekoprosessissa ja tutkijoiden rekrytoinnista ja ylennyksistä vastaavissa elimissä sekä harkitsemaan tasa-arvosuunnitelmien laatimista edellytyksenä julkisen rahoituksen saamiselle tutkimuksen, tieteen ja akateemisen toiminnan alalla erityisesti kannustamalla tutkimus- ja tiedelaitoksia laatimaan raportteja naistutkijoiden integrointia koskevista toimenpiteistään ja varmistamalla avoimet ja selkeät valinta- ja ylennysmenettelyt;

| 36. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa korkeakoulutuksessa koskevissa strategioissa on käsiteltävä myös sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumista yliopistojen ja korkeakoulujen kampuksilla koskevia strategioita, jotka sisältävät muun muassa tiedotusta, helpottavat oikeuden saatavuutta väkivallasta kärsineille naisille ja ottavat miespuoliset opiskelijat, tutkijat ja työntekijät mukaan väkivallan torjuntaan; |
| --- | --- |

36.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa korkeakoulutuksessa koskevissa strategioissa on käsiteltävä myös sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumista yliopistojen ja korkeakoulujen kampuksilla koskevia strategioita, jotka sisältävät muun muassa tiedotusta, helpottavat oikeuden saatavuutta väkivallasta kärsineille naisille ja ottavat miespuoliset opiskelijat, tutkijat ja työntekijät mukaan väkivallan torjuntaan;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan työnantajia ryhtymään toimiin, joilla torjutaan kaikenlaista naisten työpaikkahäirintää, joka saattaa johtaa uhrien lannistumiseen ja lopulta irtisanoutumiseen; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan työnantajia ryhtymään toimiin, joilla torjutaan kaikenlaista naisten työpaikkahäirintää, joka saattaa johtaa uhrien lannistumiseen ja lopulta irtisanoutumiseen;

| 38. | kannustaa jäsenvaltioita helpottamaan säännöllistä viestintää maan yliopistoista ja tieteistä vastaavan sekä tasa-arvosta vastaavan ministerin välillä, jotta voidaan laatia kansallista politiikkaa, jolla kannustetaan ja tuetaan naisia tiede- ja yliopistomaailmassa; |
| --- | --- |

38.

kannustaa jäsenvaltioita helpottamaan säännöllistä viestintää maan yliopistoista ja tieteistä vastaavan sekä tasa-arvosta vastaavan ministerin välillä, jotta voidaan laatia kansallista politiikkaa, jolla kannustetaan ja tuetaan naisia tiede- ja yliopistomaailmassa;

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tiedotusvälineet ja yksityisen sektorin mukaan sukupuolistereotypioiden hävittämiseen ja vastavuoroisen kunnioituksen edistämiseen; korostaa tiedotusvälineiden roolia sukupuolistereotypioiden ylläpitämisessä tai häivyttämisessä sekä niiden mahdollisuuksia vahvistaa ennakoivasti naisten ja tyttöjen myönteisiä roolimalleja, mitä olisi edistettävä; |
| --- | --- |

39.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tiedotusvälineet ja yksityisen sektorin mukaan sukupuolistereotypioiden hävittämiseen ja vastavuoroisen kunnioituksen edistämiseen; korostaa tiedotusvälineiden roolia sukupuolistereotypioiden ylläpitämisessä tai häivyttämisessä sekä niiden mahdollisuuksia vahvistaa ennakoivasti naisten ja tyttöjen myönteisiä roolimalleja, mitä olisi edistettävä;

| 40. | kehottaa komissiota ja Euroopan tasa-arvoinstituuttia kehittämään edelleen nykyisiä menetelmiä sukupuolen perusteella eriteltyjen tilastojen laatimiseksi kaikesta akateemisesta ja tieteellisestä toiminnasta henkilöresursseja koskevien tilastojen lisäksi sekä kehittämään toimivia indikaattoreita institutionaalisten muutosprosessien mittaamiseksi sekä kansallisella tasolla että kaikkialla eurooppalaisella tutkimusalueella; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota ja Euroopan tasa-arvoinstituuttia kehittämään edelleen nykyisiä menetelmiä sukupuolen perusteella eriteltyjen tilastojen laatimiseksi kaikesta akateemisesta ja tieteellisestä toiminnasta henkilöresursseja koskevien tilastojen lisäksi sekä kehittämään toimivia indikaattoreita institutionaalisten muutosprosessien mittaamiseksi sekä kansallisella tasolla että kaikkialla eurooppalaisella tutkimusalueella;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita, yliopistomaailmaa ja kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä ottamaan käyttöön koulutuksessa ja erityisesti korkea-asteen koulutuksessa erityisohjelmia, joilla tuodaan esiin sukupuolten tasa-arvon merkitys; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita, yliopistomaailmaa ja kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä ottamaan käyttöön koulutuksessa ja erityisesti korkea-asteen koulutuksessa erityisohjelmia, joilla tuodaan esiin sukupuolten tasa-arvon merkitys;

| 42. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan sukupuolten tasa-arvon johdonmukaisesti huomioon kaikissa ohjelmissa ja toimenpiteissä, joilla rahoitetaan tiedettä, yliopistoja ja tutkimusta, ja laatimaan ohjeistusta ja menetelmiä sukupuolinäkökulman näihin aloihin sisällyttämisen seuraamiseen ja arvioimiseen; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan sukupuolten tasa-arvon johdonmukaisesti huomioon kaikissa ohjelmissa ja toimenpiteissä, joilla rahoitetaan tiedettä, yliopistoja ja tutkimusta, ja laatimaan ohjeistusta ja menetelmiä sukupuolinäkökulman näihin aloihin sisällyttämisen seuraamiseen ja arvioimiseen;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tilastollisia menetelmiä, joilla seurataan, mihin yliopistomaailmasta lähtevät naiset päätyvät, jotta akateemisten laitosten ja hallitusten päätöksentekoa voidaan parantaa asiaan liittyvillä aloilla; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tilastollisia menetelmiä, joilla seurataan, mihin yliopistomaailmasta lähtevät naiset päätyvät, jotta akateemisten laitosten ja hallitusten päätöksentekoa voidaan parantaa asiaan liittyvillä aloilla;

| 44. | kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan myönteisen tunnustuksen antamista niille akateemisille laitoksille, jotka ovat ryhtyneet toimiin sukupuolten epätasa-arvon korjaamiseksi; |
| --- | --- |

44.

kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan myönteisen tunnustuksen antamista niille akateemisille laitoksille, jotka ovat ryhtyneet toimiin sukupuolten epätasa-arvon korjaamiseksi;

| 45. | pyytää komissiota sisällyttämään tieteeseen ja tekniikkaan sukupuoliulottuvuuden kannustamalla ottamaan sukupuolen huomioon tutkimuksen kehittämisessä, jotta saadaan lakkautettua syrjinnän hienovaraiset muodot; |
| --- | --- |

45.

pyytää komissiota sisällyttämään tieteeseen ja tekniikkaan sukupuoliulottuvuuden kannustamalla ottamaan sukupuolen huomioon tutkimuksen kehittämisessä, jotta saadaan lakkautettua syrjinnän hienovaraiset muodot;

Osallistuminen

| 46. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan edelleen naispuolisten tutkijoiden verkostoitumista valtioiden, alueiden ja unionin tasolla; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan edelleen naispuolisten tutkijoiden verkostoitumista valtioiden, alueiden ja unionin tasolla;

| 47. | kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan sellaisten mentorointiohjelmien käyttöönottoa, joissa keskitytään kannustamaan naisia hakemaan apurahoja, ylennyksiä ja muita mahdollisuuksia, sekä tukemaan heitä prosessissa; |
| --- | --- |

47.

kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan sellaisten mentorointiohjelmien käyttöönottoa, joissa keskitytään kannustamaan naisia hakemaan apurahoja, ylennyksiä ja muita mahdollisuuksia, sekä tukemaan heitä prosessissa;

| 48. | katsoo, että on tärkeää varmistaa naisten laajempi osallistuminen päätöksentekoon ja taata sukupuolten tasa-arvo arviointilautakunnissa, valintalautakunnissa ja muissa merkityksellisissä elimissä sekä nimitetyissä paneeleissa ja komiteoissa, jotka tekevät palvelukseenottamiseen, rahoitukseen, tutkimusohjelmiin ja julkaisemiseen liittyviä päätöksiä; katsoo, että tutkimuslaitoksia ja yliopistoja olisi kannustettava asettamaan naisten osuutta koskevia tavoitteita näissä elimissä; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan ehdotuksen julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä annetuksi direktiiviksi (6) perustaksi ja ehdottamaan vastaavia säädöksiä naisten ylemmistä viroista yliopisto- ja tiedemaailmassa; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että on tärkeää varmistaa naisten laajempi osallistuminen päätöksentekoon ja taata sukupuolten tasa-arvo arviointilautakunnissa, valintalautakunnissa ja muissa merkityksellisissä elimissä sekä nimitetyissä paneeleissa ja komiteoissa, jotka tekevät palvelukseenottamiseen, rahoitukseen, tutkimusohjelmiin ja julkaisemiseen liittyviä päätöksiä; katsoo, että tutkimuslaitoksia ja yliopistoja olisi kannustettava asettamaan naisten osuutta koskevia tavoitteita näissä elimissä; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan ehdotuksen julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä annetuksi direktiiviksi (6) perustaksi ja ehdottamaan vastaavia säädöksiä naisten ylemmistä viroista yliopisto- ja tiedemaailmassa;

| 49. | pyytää neuvostoa antamaan Luxemburgin puheenjohtajakauden aikana päätelmiä sukupuolten tasa-arvosta tutkimuksessa, jotta voidaan varmistaa naisten aiempaa suurempi edustus ja osallistuminen tutkimuksen päätöksentekoprosesseihin; |
| --- | --- |

49.

pyytää neuvostoa antamaan Luxemburgin puheenjohtajakauden aikana päätelmiä sukupuolten tasa-arvosta tutkimuksessa, jotta voidaan varmistaa naisten aiempaa suurempi edustus ja osallistuminen tutkimuksen päätöksentekoprosesseihin;

| 50. | kehottaa parlamenttia perustamaan ”Naiset ja tiede Euroopassa” -palkinnon, joka myönnettäisiin työnantajille (yrityksille, laitoksille tai viranomaisille), jotka ovat edelläkävijöitä naisten osuuden edistämisessä yliopisto- ja tiedemaailmassa, naisjohtajien tukemisessa ja samapalkkaisuuden takaamisessa; |
| --- | --- |

50.

kehottaa parlamenttia perustamaan ”Naiset ja tiede Euroopassa” -palkinnon, joka myönnettäisiin työnantajille (yrityksille, laitoksille tai viranomaisille), jotka ovat edelläkävijöitä naisten osuuden edistämisessä yliopisto- ja tiedemaailmassa, naisjohtajien tukemisessa ja samapalkkaisuuden takaamisessa;

| 51. | kehottaa komissiota edistämään tiedotuskampanjoiden avulla järjestelyjä ja ohjelmia, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista tieteelliseen tutkimukseen; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota edistämään tiedotuskampanjoiden avulla järjestelyjä ja ohjelmia, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista tieteelliseen tutkimukseen;

o

o o

| 52. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

52.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0050.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0499.

(4)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 40.

(5)  EYVL C 309, 27.10.2000, s. 57.

(6)  COM(2012)0614.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/182

---

P8_TA(2015)0312

Tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen EU:ssa koulutuksen avulla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta EU:ssa koulutuksen avulla (2014/2250(INI))

(2017/C 316/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n erityisistunnoissa Peking + 5 (2005), Peking + 15 (2010) ja Peking + 20 (2015) hyväksytyt asiakirjat, joissa arvioidaan konferenssien tuloksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n erityisistunnoissa Peking + 5 (2005), Peking + 15 (2010) ja Peking + 20 (2015) hyväksytyt asiakirjat, joissa arvioidaan konferenssien tuloksia,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2011 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2011 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (1),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY ja miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY ja miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta 23. syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/73/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta 23. syyskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/73/EY,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä Euroopan unionissa vuonna 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä Euroopan unionissa vuonna 2013 (2),

| — | ottaa huomioon vuonna 2009 laaditun komission koulutuksen ja kulttuurin pääosaston tilaaman riippumattoman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2009 laaditun komission koulutuksen ja kulttuurin pääosaston tilaaman riippumattoman raportin,

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2007 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille CM/Rec(2007)13 sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisesta koulutuksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2007 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille CM/Rec(2007)13 sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisesta koulutuksessa,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston asiakirjan, jossa esitetään kooste hyvistä käytännöistä, joilla edistetään koulutusta ilman sukupuolistereotypioita ja tuodaan esille tapoja toteuttaa toimenpiteet, jotka sisältyvät ministerikomitean suositukseen sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisesta koulutuksessa (tarkistettu 12. maaliskuuta 2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston asiakirjan, jossa esitetään kooste hyvistä käytännöistä, joilla edistetään koulutusta ilman sukupuolistereotypioita ja tuodaan esille tapoja toteuttaa toimenpiteet, jotka sisältyvät ministerikomitean suositukseen sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisesta koulutuksessa (tarkistettu 12. maaliskuuta 2015),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2003 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille Rec(2003)3 naisten ja miesten tasavertaisesta osallistumisesta poliittiseen ja julkiseen päätöksentekoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2003 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille Rec(2003)3 naisten ja miesten tasavertaisesta osallistumisesta poliittiseen ja julkiseen päätöksentekoon,

| — | ottaa huomioon kansainvälisenä naistenpäivänä vuonna 2015 annetun Kansainvälisen työjärjestön (ILO) naisista työelämässä antaman tiedonannon ”Women and the World of Work”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisenä naistenpäivänä vuonna 2015 annetun Kansainvälisen työjärjestön (ILO) naisista työelämässä antaman tiedonannon ”Women and the World of Work”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuonna 2013 julkaiseman tutkimuksen Euroopan unionin lesboista, homoseksuaaleista, biseksuaaleista ja transihmisistä (HLBTI), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuonna 2013 julkaiseman tutkimuksen Euroopan unionin lesboista, homoseksuaaleista, biseksuaaleista ja transihmisistä (HLBTI),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0206/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0206/2015),

| A. | ottaa huomioon, että koulutus on vastuullisen kansalaisuuden perusta, välttämätön edellytys sukupuolten tasa-arvolle ja tyttöjen mahdollisuuksien parantamiselle sekä perusihmisoikeus ja jokaisen lapsen oikeus; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että koulutus on vastuullisen kansalaisuuden perusta, välttämätön edellytys sukupuolten tasa-arvolle ja tyttöjen mahdollisuuksien parantamiselle sekä perusihmisoikeus ja jokaisen lapsen oikeus;

| B. | ottaa huomioon, että tyttöjen ja naisten koulutus on tärkeä eurooppalainen arvo, perusihmisoikeus ja olennainen tekijä naisten ja tyttöjen mahdollisuuksien parantamisessa yhteiskunnassa, kulttuurin alalla ja työelämässä sekä sen varmistamisessa, että tytöt ja naiset voivat nauttia täysimääräisesti sosiaalisista, taloudellisista, kulttuurisista ja poliittisista oikeuksistaan, ja siten myös naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tyttöjen ja naisten koulutus on tärkeä eurooppalainen arvo, perusihmisoikeus ja olennainen tekijä naisten ja tyttöjen mahdollisuuksien parantamisessa yhteiskunnassa, kulttuurin alalla ja työelämässä sekä sen varmistamisessa, että tytöt ja naiset voivat nauttia täysimääräisesti sosiaalisista, taloudellisista, kulttuurisista ja poliittisista oikeuksistaan, ja siten myös naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisessä;

| C. | katsoo, että koulutuksella voidaan muuttaa yhteiskuntaa sekä edistää sosiaalista, taloudellista, poliittista ja sukupuolten välistä tasa-arvoa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että koulutuksella voidaan muuttaa yhteiskuntaa sekä edistää sosiaalista, taloudellista, poliittista ja sukupuolten välistä tasa-arvoa;

| D. | ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston teettämän tutkimuksen, jonka mukaan koulutusjärjestelmän ulkopuolella on maailmassa 30 miljoonaa alakouluikäistä tyttöä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston teettämän tutkimuksen, jonka mukaan koulutusjärjestelmän ulkopuolella on maailmassa 30 miljoonaa alakouluikäistä tyttöä;

| E. | ottaa huomioon, että köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen sekä esikoulu-, koulu- ja koulujen ulkopuolisen toiminnan verkostojen riittämättömyys tai huono saatavuus ovat suurimpia esteitä tyttöjen koulutukseen pääsylle; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen sekä esikoulu-, koulu- ja koulujen ulkopuolisen toiminnan verkostojen riittämättömyys tai huono saatavuus ovat suurimpia esteitä tyttöjen koulutukseen pääsylle;

| F. | ottaa huomioon, että vain valtiot voivat tarjota ilmaista ja kaikkien saatavilla olevaa oppivelvollisuuskoulutusta, mikä on ehdoton edellytys sille, että kummallekin sukupuolelle taataan yhtäläiset mahdollisuudet; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vain valtiot voivat tarjota ilmaista ja kaikkien saatavilla olevaa oppivelvollisuuskoulutusta, mikä on ehdoton edellytys sille, että kummallekin sukupuolelle taataan yhtäläiset mahdollisuudet;

| G. | ottaa huomioon, että koulutusalalla tehtävät talousarvioleikkaukset, jotka johtuvat suurelta osin EU:n ajamasta talouden kiristämispolitiikasta, vaarantavat ilmaisen korkealaatuisen julkisen koulutuksen ja siten lisäävät eriarvoisuutta entisestään; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että koulutusalalla tehtävät talousarvioleikkaukset, jotka johtuvat suurelta osin EU:n ajamasta talouden kiristämispolitiikasta, vaarantavat ilmaisen korkealaatuisen julkisen koulutuksen ja siten lisäävät eriarvoisuutta entisestään;

| H. | katsoo, että kaikilla lapsilla olisi oltava oikeus laadukkaaseen ja ilmaiseen julkiseen koulutukseen ilman minkäänlaista syrjintää ja riippumatta heidän oleskeluoikeudellisesta asemastaan; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kaikilla lapsilla olisi oltava oikeus laadukkaaseen ja ilmaiseen julkiseen koulutukseen ilman minkäänlaista syrjintää ja riippumatta heidän oleskeluoikeudellisesta asemastaan;

| I. | ottaa huomioon, että köyhyys vaikuttaa merkittävästi yhtäläisiin mahdollisuuksiin päästä koulutukseen, mikä johtuu lasten kouluun lähettämisen välittömistä ja välillisistä kustannuksista; ottaa huomioon, että pienituloisille perheille on erityisen vaikeaa antaa nuorille mahdollisuus koulutukseen, varsinkin korkeakoulutukseen, mikä vahvistaa entisestään perinteistä tapaa suosia poikia lasten kouluttamisessa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että köyhyys vaikuttaa merkittävästi yhtäläisiin mahdollisuuksiin päästä koulutukseen, mikä johtuu lasten kouluun lähettämisen välittömistä ja välillisistä kustannuksista; ottaa huomioon, että pienituloisille perheille on erityisen vaikeaa antaa nuorille mahdollisuus koulutukseen, varsinkin korkeakoulutukseen, mikä vahvistaa entisestään perinteistä tapaa suosia poikia lasten kouluttamisessa;

| J. | ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat määräävät naisille ja miehille erilaiset, ennalta määrätyt ja rajatut roolit, joita lukuisat sosiaaliset muuttujat muokkaavat ja joita vanhemmat, koulutus ja tiedotusvälineet levittävät tai uusintavat; ottaa huomioon, että lapsuus- ja nuoruusajan sosiaalistumisvaiheiden aikana yksilöt sisäistävät kyseiset sukupuoliroolit, jotka siten vaikuttavat heidän elämäänsä ja saattavat myös rajoittaa naisten ja miesten henkilökohtaista kehitystä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat määräävät naisille ja miehille erilaiset, ennalta määrätyt ja rajatut roolit, joita lukuisat sosiaaliset muuttujat muokkaavat ja joita vanhemmat, koulutus ja tiedotusvälineet levittävät tai uusintavat; ottaa huomioon, että lapsuus- ja nuoruusajan sosiaalistumisvaiheiden aikana yksilöt sisäistävät kyseiset sukupuoliroolit, jotka siten vaikuttavat heidän elämäänsä ja saattavat myös rajoittaa naisten ja miesten henkilökohtaista kehitystä;

| K. | toteaa, että sukupuolistereotypioiden vaikutus koulutukseen ja oppilaiden koulussa tekemiin päätöksiin voi ohjata heidän valintojaan koko elämän ajan ja siten heijastua merkittävällä tavalla työmarkkinoihin, joilla naiset joutuvat edelleen kohtaamaan sekä horisontaalista että vertikaalista eriytymistä; toteaa, että tämä vaikuttaa siihen, että tiettyjä aloja pidetään edelleen miesten aloina ja niiden palkkataso on siksi korkeampi kuin aloilla, jotka katsotaan naisten aloiksi; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että sukupuolistereotypioiden vaikutus koulutukseen ja oppilaiden koulussa tekemiin päätöksiin voi ohjata heidän valintojaan koko elämän ajan ja siten heijastua merkittävällä tavalla työmarkkinoihin, joilla naiset joutuvat edelleen kohtaamaan sekä horisontaalista että vertikaalista eriytymistä; toteaa, että tämä vaikuttaa siihen, että tiettyjä aloja pidetään edelleen miesten aloina ja niiden palkkataso on siksi korkeampi kuin aloilla, jotka katsotaan naisten aloiksi;

| L. | ottaa huomioon, että sosiaalisella ympäristöllä, perheen asenteilla, ikätovereilla, roolimalleilla ja opettajilla sekä opinto-ohjauksella ja koulutusvalintoihin liittyvällä neuvonnalla on huomattava merkitys oppilaiden koulutusväylän valitsemisessa sekä sukupuolistereotypioiden muuttamisessa; katsoo, että opettajat ovat oleellinen tekijä sukupuolten välisen tasa-arvon, moninaisuuden sekä keskinäisen ymmärryksen ja kunnioituksen edistämisessä, sillä he vaikuttavat yhteiskunnan muuttumiseen mielipiteillään ja opetuskäytännöillään; katsoo lisäksi, että opettajat voivat lisätä vanhempien tietoisuutta sukupuolten tasa-arvosta ja näiden lasten potentiaalista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että sosiaalisella ympäristöllä, perheen asenteilla, ikätovereilla, roolimalleilla ja opettajilla sekä opinto-ohjauksella ja koulutusvalintoihin liittyvällä neuvonnalla on huomattava merkitys oppilaiden koulutusväylän valitsemisessa sekä sukupuolistereotypioiden muuttamisessa; katsoo, että opettajat ovat oleellinen tekijä sukupuolten välisen tasa-arvon, moninaisuuden sekä keskinäisen ymmärryksen ja kunnioituksen edistämisessä, sillä he vaikuttavat yhteiskunnan muuttumiseen mielipiteillään ja opetuskäytännöillään; katsoo lisäksi, että opettajat voivat lisätä vanhempien tietoisuutta sukupuolten tasa-arvosta ja näiden lasten potentiaalista;

| M. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvo on sisällytettävä koulutusjärjestelmän jokaiseen tasoon ja osa-alueeseen, jotta tyttöjen ja poikien sekä naisten ja miesten keskuudessa edistetään oikeudenmukaisuuden ja demokraattisen kansalaisuuden arvoja siten, että sukupuolten välille muodostuu aito kumppanuus sekä julkisen että yksityisen elämän aloilla; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvo on sisällytettävä koulutusjärjestelmän jokaiseen tasoon ja osa-alueeseen, jotta tyttöjen ja poikien sekä naisten ja miesten keskuudessa edistetään oikeudenmukaisuuden ja demokraattisen kansalaisuuden arvoja siten, että sukupuolten välille muodostuu aito kumppanuus sekä julkisen että yksityisen elämän aloilla;

| N. | katsoo, että miesvaltaisilla aloilla, kuten luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden, matematiikan ja yrittäjyyden aloilla, tarvitaan enemmän naispuolisia roolimalleja ja että mentoriverkostot ja vertaisoppiminen ovat tehokas keino tyttöjen voimaannuttamiseksi näillä aloilla; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että miesvaltaisilla aloilla, kuten luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden, matematiikan ja yrittäjyyden aloilla, tarvitaan enemmän naispuolisia roolimalleja ja että mentoriverkostot ja vertaisoppiminen ovat tehokas keino tyttöjen voimaannuttamiseksi näillä aloilla;

| O. | ottaa huomioon, että käytettävissä olevien tietojen mukaan naisille maksetaan pätevyydestä ja kokemuksesta vähemmän kuin miehille ja että he ovat edelleenkin pääasiassa vastuussa perheen ja muiden apua tarvitsevien henkilöiden hoitamisesta, mikä rajoittaa jatkuvasti naisten mahdollisuuksia kokopäiväiseen palkkatyöhön; katsoo, että sukupuolten tasa-arvoon olisi sisällytettävä myös se, että arvostetaan kaikkea naisten tekemää työtä ja koulutetaan poikia ja miehiä töihin, jotka ovat perinteisesti naisvaltaisia; katsoo, että päivähoidon tuen sekä äitiys- ja isyysvapaajärjestelmän parantaminen eri puolilla Eurooppaa edistää naisten työmahdollisuuksia ja taloudellisia vaikutusmahdollisuuksia sekä sukupuolistereotypioiden torjuntaa, mikä parantaa tyttöjen mahdollisuuksia kaikilla koulutuksen tasoilla; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että käytettävissä olevien tietojen mukaan naisille maksetaan pätevyydestä ja kokemuksesta vähemmän kuin miehille ja että he ovat edelleenkin pääasiassa vastuussa perheen ja muiden apua tarvitsevien henkilöiden hoitamisesta, mikä rajoittaa jatkuvasti naisten mahdollisuuksia kokopäiväiseen palkkatyöhön; katsoo, että sukupuolten tasa-arvoon olisi sisällytettävä myös se, että arvostetaan kaikkea naisten tekemää työtä ja koulutetaan poikia ja miehiä töihin, jotka ovat perinteisesti naisvaltaisia; katsoo, että päivähoidon tuen sekä äitiys- ja isyysvapaajärjestelmän parantaminen eri puolilla Eurooppaa edistää naisten työmahdollisuuksia ja taloudellisia vaikutusmahdollisuuksia sekä sukupuolistereotypioiden torjuntaa, mikä parantaa tyttöjen mahdollisuuksia kaikilla koulutuksen tasoilla;

| P. | ottaa huomioon, että vaikka yhä useammilla naisilla onkin keskiasteen tutkinto ja korkeakoulututkinto, sekä naisten koulutusalat että heidän ammatillinen toimintansa liittyvät pääasiassa tehtäviin, joilla pyritään uusintamaan ja jatkamaan perinteisiä sosiaalisia ja taloudellisia rakenteita; katsoo, että on tarpeen lisätä naisten osallistumista sekä ammatilliseen koulutukseen että luonnontieteihin, teknologiaan, insinööritieteihin ja matematiikkaan liittyvillä aloilla; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vaikka yhä useammilla naisilla onkin keskiasteen tutkinto ja korkeakoulututkinto, sekä naisten koulutusalat että heidän ammatillinen toimintansa liittyvät pääasiassa tehtäviin, joilla pyritään uusintamaan ja jatkamaan perinteisiä sosiaalisia ja taloudellisia rakenteita; katsoo, että on tarpeen lisätä naisten osallistumista sekä ammatilliseen koulutukseen että luonnontieteihin, teknologiaan, insinööritieteihin ja matematiikkaan liittyvillä aloilla;

| Q. | katsoo, että koulutusresurssien tasapuolisempi jakaminen parantaisi tyttöjen pääsyä työmarkkinoille ja että naisten ja miesten tasavertainen osallistuminen työmarkkinoille voisi parantaa EU:n talousnäkymiä; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että koulutusresurssien tasapuolisempi jakaminen parantaisi tyttöjen pääsyä työmarkkinoille ja että naisten ja miesten tasavertainen osallistuminen työmarkkinoille voisi parantaa EU:n talousnäkymiä;

| R. | katsoo, että EU:n ja kansallisten viranomaisten olisi kaikin keinoin edistettävä sukupuolten tasa-arvoa oppilaitoksissa ja sukupuolikasvatuksen olisi oltava opetussuunnitelman ja koulutusohjelmien olennainen osa; katsoo, että unionin ja kansallisten viranomaisten on varmistettava, ettei opetusmateriaaleissa ole syrjivää sisältöä; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että EU:n ja kansallisten viranomaisten olisi kaikin keinoin edistettävä sukupuolten tasa-arvoa oppilaitoksissa ja sukupuolikasvatuksen olisi oltava opetussuunnitelman ja koulutusohjelmien olennainen osa; katsoo, että unionin ja kansallisten viranomaisten on varmistettava, ettei opetusmateriaaleissa ole syrjivää sisältöä;

| S. | ottaa huomioon, että virallinen opetussuunnitelma edustaa jokaisen jäsenvaltion kulttuurista ja sosiaalista näkökulmaa ja vaikuttaa tyttöjen ja poikien identiteetin muodostumiseen; toteaa, että epävirallinen opetussuunnitelma täydentää virallista opetussuunnitelmaa, kun taas piilo-opetussuunnitelma on yhteistä kaikille tilannesidonnaisesti määritellyille opetussuunnitelmille; katsoo, että kaikki tämäntyyppiset opetussuunnitelmat ovat tärkeitä tyttöjen ja poikien identiteetin muodostumisen kannalta ja että paikallisviranomaisilla on keskeinen asema arkioppimisessa, koska ne toimivat oppilaitosten läheisyydessä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että virallinen opetussuunnitelma edustaa jokaisen jäsenvaltion kulttuurista ja sosiaalista näkökulmaa ja vaikuttaa tyttöjen ja poikien identiteetin muodostumiseen; toteaa, että epävirallinen opetussuunnitelma täydentää virallista opetussuunnitelmaa, kun taas piilo-opetussuunnitelma on yhteistä kaikille tilannesidonnaisesti määritellyille opetussuunnitelmille; katsoo, että kaikki tämäntyyppiset opetussuunnitelmat ovat tärkeitä tyttöjen ja poikien identiteetin muodostumisen kannalta ja että paikallisviranomaisilla on keskeinen asema arkioppimisessa, koska ne toimivat oppilaitosten läheisyydessä;

| T. | katsoo, että sukupuolten epätasa-arvon torjumiseksi on oleellista, että opetussuunnitelmia, kehitystavoitteita, oppimistuloksia, sisältöjä, strategioita, materiaaleja, arviointeja, kurinpidollisia ohjelmia ja oppituntien suunnittelua seurataan jatkuvasti pedagogisesta näkökulmasta ja että koulutusalan tutkimuslaitokset ja sukupuolten tasa-arvon asiantuntijat valvovat ja arvioivat niitä; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että sukupuolten epätasa-arvon torjumiseksi on oleellista, että opetussuunnitelmia, kehitystavoitteita, oppimistuloksia, sisältöjä, strategioita, materiaaleja, arviointeja, kurinpidollisia ohjelmia ja oppituntien suunnittelua seurataan jatkuvasti pedagogisesta näkökulmasta ja että koulutusalan tutkimuslaitokset ja sukupuolten tasa-arvon asiantuntijat valvovat ja arvioivat niitä;

| U. | katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta on suurin este sukupuolten tasa-arvon toteutumiselle ja että sitä voidaan torjua koulutuksen avulla; ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet Istanbulin yleissopimusta ja että EU on osaltaan vastuussa sukupuolten tasa-arvoa edistävien hankkeiden käynnistämisestä ja rahoituksesta; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että naisiin kohdistuva väkivalta on suurin este sukupuolten tasa-arvon toteutumiselle ja että sitä voidaan torjua koulutuksen avulla; ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet Istanbulin yleissopimusta ja että EU on osaltaan vastuussa sukupuolten tasa-arvoa edistävien hankkeiden käynnistämisestä ja rahoituksesta;

| V. | ottaa huomioon, että koulussa esiintyvä sukupuoleen perustuva väkivalta käsittää lapsiin kohdistuvan seksuaalisen, fyysisen ja/tai psyykkisen väkivallan, joka johtuu sukupuolistereotypioista ja sosiaalisista normeista; katsoo, että koulussa esiintyvä sukupuoleen perustuva väkivalta on suuri este mahdollisuuksien käytölle, osallistumiselle ja tulosten saavuttamiselle; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että koulussa esiintyvä sukupuoleen perustuva väkivalta käsittää lapsiin kohdistuvan seksuaalisen, fyysisen ja/tai psyykkisen väkivallan, joka johtuu sukupuolistereotypioista ja sosiaalisista normeista; katsoo, että koulussa esiintyvä sukupuoleen perustuva väkivalta on suuri este mahdollisuuksien käytölle, osallistumiselle ja tulosten saavuttamiselle;

| W. | ottaa huomioon, että vammaiset ja/tai erityisopetusta tarvitsevat naiset ja tytöt kohtaavat moninkertaista syrjintää; katsoo, että tyttöjen tilannetta voidaan parantaa vain, kun pääsy laadukkaaseen koulutukseen on tasa-arvoista eikä se määrity tai esty kyseisen syrjinnän vuoksi ja osallisuuden periaatetta noudatetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että vammaiset ja/tai erityisopetusta tarvitsevat naiset ja tytöt kohtaavat moninkertaista syrjintää; katsoo, että tyttöjen tilannetta voidaan parantaa vain, kun pääsy laadukkaaseen koulutukseen on tasa-arvoista eikä se määrity tai esty kyseisen syrjinnän vuoksi ja osallisuuden periaatetta noudatetaan täysimääräisesti;

| X. | ottaa huomioon, että erityisopetuksen tarpeen tunnistamisessa on suhteettoman suuria eroja; ottaa huomioon, että poikien erityistarpeet havaitaan yleisesti helpommin, erityisesti jos on kyse jostain ”ei-normatiivisesta” ongelmasta, kuten tarkkaavaisuushäiriöstä (ADS) tai dysleksiasta, joiden tunnistamisessa ammattilaisten tekemillä arvioilla on suurempi merkitys; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että erityisopetuksen tarpeen tunnistamisessa on suhteettoman suuria eroja; ottaa huomioon, että poikien erityistarpeet havaitaan yleisesti helpommin, erityisesti jos on kyse jostain ”ei-normatiivisesta” ongelmasta, kuten tarkkaavaisuushäiriöstä (ADS) tai dysleksiasta, joiden tunnistamisessa ammattilaisten tekemillä arvioilla on suurempi merkitys;

| Y. | ottaa huomioon, että 17 prosenttia maailman aikuisista on luku- ja kirjoitustaidottomia ja heistä kaksi kolmasosaa (493 miljoonaa) on naisia (3); |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että 17 prosenttia maailman aikuisista on luku- ja kirjoitustaidottomia ja heistä kaksi kolmasosaa (493 miljoonaa) on naisia (3);

Yleisiä suosituksia

| 1. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan ja parantamaan toimia, joilla sukupuolten tasa-arvoa sovelletaan koulutusjärjestelmän kaikilla tasoilla ja sisällytetään tasa-arvoasioiden tiedostamisen parantaminen täysimääräisesti opettajankoulutukseen ja myös kaikkien muiden koulujen ammattialojen, kuten koululääkäreiden, kouluterveydenhoitajien, koulupsykologien, sosiaalityöntekijöiden ja pedagogien koulutukseen; kehottaa myös varmistamaan, että koko koulutusjärjestelmään luodaan mekanismeja, jotka tukevat sukupuolten tasa-arvon edistämistä, täytäntöönpanoa, valvomista ja arviointia oppilaitoksissa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan ja parantamaan toimia, joilla sukupuolten tasa-arvoa sovelletaan koulutusjärjestelmän kaikilla tasoilla ja sisällytetään tasa-arvoasioiden tiedostamisen parantaminen täysimääräisesti opettajankoulutukseen ja myös kaikkien muiden koulujen ammattialojen, kuten koululääkäreiden, kouluterveydenhoitajien, koulupsykologien, sosiaalityöntekijöiden ja pedagogien koulutukseen; kehottaa myös varmistamaan, että koko koulutusjärjestelmään luodaan mekanismeja, jotka tukevat sukupuolten tasa-arvon edistämistä, täytäntöönpanoa, valvomista ja arviointia oppilaitoksissa;

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään koulutuksen demokratisoimista ja muita edellytyksiä, jotka ovat tarpeellisia, jotta kouluissa ja muilla opetusmenetelmillä tarjottava koulutus auttaa edistämään sukupuolten tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, torjumaan taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista eriarvoisuutta sekä edistämään henkilökohtaista kehitystä, suvaitsevaisuutta, solidaarisuutta, vastuullisuutta, sosiaalista kehitystä ja demokraattista osallistumista yhteisön elämään; |
| --- | --- |

2.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään koulutuksen demokratisoimista ja muita edellytyksiä, jotka ovat tarpeellisia, jotta kouluissa ja muilla opetusmenetelmillä tarjottava koulutus auttaa edistämään sukupuolten tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, torjumaan taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista eriarvoisuutta sekä edistämään henkilökohtaista kehitystä, suvaitsevaisuutta, solidaarisuutta, vastuullisuutta, sosiaalista kehitystä ja demokraattista osallistumista yhteisön elämään;

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden koulutusjärjestelmien tavoitteisiin sisältyy perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamista sekä miesten ja naisten yhtäläisiä oikeuksia ja mahdollisuuksia koskeva kasvatus; kehottaa niitä myös ottamaan koulutusjärjestelmien laatuperiaatteissa huomioon sellaisten esteiden poistamisen, jotka ovat sukupuolten todellisen tasa-arvon tiellä, ja sukupuolten täydellisen tasa-arvon edistämisen; |
| --- | --- |

3.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden koulutusjärjestelmien tavoitteisiin sisältyy perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamista sekä miesten ja naisten yhtäläisiä oikeuksia ja mahdollisuuksia koskeva kasvatus; kehottaa niitä myös ottamaan koulutusjärjestelmien laatuperiaatteissa huomioon sellaisten esteiden poistamisen, jotka ovat sukupuolten todellisen tasa-arvon tiellä, ja sukupuolten täydellisen tasa-arvon edistämisen;

| 4. | kehottaa edistämään kouluissa kokonaisvaltaista lähestymistapaa viralliseen koulutukseen ja arkioppimiseen sekä tiedostavaa lähestymistapaa ihmisoikeuksien, ihmisarvon, sukupuolten tasa-arvon ja itsetunnon sekä itsevarmuuden kehityksen huomioon ottamiseksi, jotta voidaan rohkaista tyttöjä ja naisia tekemään itsenäisiä ja tietoon perustuvia päätöksiä sekä henkilökohtaisesti että ammatillisesti; katsoo, että sukupuolten tasa-arvoa painottavan koulutuksen on täydennettävä demokraattisia arvoja korostavaa kansalaiskasvatusta; katsoo, että kyseinen koulutus on yhdistettävä oikeuksiin perustuvaan, sukupuolinäkökulman huomioon ottavaan oppimisympäristöön, jossa tytöt ja pojat saavat tietoa oikeuksistaan ja osallistuvat kouluissa ja arkioppimisympäristöissä demokraattisiin prosesseihin, esimerkiksi oman koulunsa demokraattiseen hallintoon; |
| --- | --- |

4.

kehottaa edistämään kouluissa kokonaisvaltaista lähestymistapaa viralliseen koulutukseen ja arkioppimiseen sekä tiedostavaa lähestymistapaa ihmisoikeuksien, ihmisarvon, sukupuolten tasa-arvon ja itsetunnon sekä itsevarmuuden kehityksen huomioon ottamiseksi, jotta voidaan rohkaista tyttöjä ja naisia tekemään itsenäisiä ja tietoon perustuvia päätöksiä sekä henkilökohtaisesti että ammatillisesti; katsoo, että sukupuolten tasa-arvoa painottavan koulutuksen on täydennettävä demokraattisia arvoja korostavaa kansalaiskasvatusta; katsoo, että kyseinen koulutus on yhdistettävä oikeuksiin perustuvaan, sukupuolinäkökulman huomioon ottavaan oppimisympäristöön, jossa tytöt ja pojat saavat tietoa oikeuksistaan ja osallistuvat kouluissa ja arkioppimisympäristöissä demokraattisiin prosesseihin, esimerkiksi oman koulunsa demokraattiseen hallintoon;

| 5. | kehottaa komission ja jäsenvaltioiden koulutuspolitiikasta päättäviä varmistamaan, että sukupuolten tasa-arvoon sitoutuminen on muutakin kuin pelkkiä julistuksia periaatteista ja poliittisista pyrkimyksistä ja että se näkyy siten, että asiaan liittyviä toimia ja resursseja lisätään huomattavasti ja muistetaan koulutuksen ensisijainen merkitys kulttuurin muuttamisessa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komission ja jäsenvaltioiden koulutuspolitiikasta päättäviä varmistamaan, että sukupuolten tasa-arvoon sitoutuminen on muutakin kuin pelkkiä julistuksia periaatteista ja poliittisista pyrkimyksistä ja että se näkyy siten, että asiaan liittyviä toimia ja resursseja lisätään huomattavasti ja muistetaan koulutuksen ensisijainen merkitys kulttuurin muuttamisessa;

| 6. | huomauttaa, että vaikka EU:ssa enemmistö (60 prosenttia) korkeakoulututkinnon suorittaneista on naisia, naisten työllisyysaste ja urakehitys eivät ole niin hyvät kuin ne voisivat olla; korostaa, että osallistavan ja kestävän talouskasvun toteutuminen edellyttää, että kuilu naisten koulutustason ja työmarkkina-aseman välillä saadaan kurottua umpeen vähentämällä erityisesti horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että vaikka EU:ssa enemmistö (60 prosenttia) korkeakoulututkinnon suorittaneista on naisia, naisten työllisyysaste ja urakehitys eivät ole niin hyvät kuin ne voisivat olla; korostaa, että osallistavan ja kestävän talouskasvun toteutuminen edellyttää, että kuilu naisten koulutustason ja työmarkkina-aseman välillä saadaan kurottua umpeen vähentämällä erityisesti horisontaalista ja vertikaalista eriytymistä;

| 7. | korostaa, että koulutus on tärkeä väline, jonka avulla naiset voivat osallistua täysipainoisesti sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen; korostaa, että elinikäiseen oppimiseen liittyvät toimet ovat ratkaisevan tärkeä keino tarjota naisille niitä taitoja, joiden ansiosta he voivat palata työelämään tai parantaa työtään, tulojaan ja työolojaan; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että koulutus on tärkeä väline, jonka avulla naiset voivat osallistua täysipainoisesti sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen; korostaa, että elinikäiseen oppimiseen liittyvät toimet ovat ratkaisevan tärkeä keino tarjota naisille niitä taitoja, joiden ansiosta he voivat palata työelämään tai parantaa työtään, tulojaan ja työolojaan;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään koulutukseen tehtäviä välttämättömiä investointeja, jotta kaikille voidaan tarjota ilmaista ja korkealaatuista julkista koulutusta; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään koulutukseen tehtäviä välttämättömiä investointeja, jotta kaikille voidaan tarjota ilmaista ja korkealaatuista julkista koulutusta;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioiden koulutusviranomaisia varmistamaan naisten ja miesten yhtäläiset oikeudet koulutukseen sisällyttämällä aktiivisesti tasa-arvoisen kohtelun periaate osaksi koulutustavoitteita ja -toimia, jotta seksistinen käyttäytyminen ja siihen liittyvät sosiaaliset stereotypiat eivät johtaisi naisten ja miesten epätasa-arvoon; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioiden koulutusviranomaisia varmistamaan naisten ja miesten yhtäläiset oikeudet koulutukseen sisällyttämällä aktiivisesti tasa-arvoisen kohtelun periaate osaksi koulutustavoitteita ja -toimia, jotta seksistinen käyttäytyminen ja siihen liittyvät sosiaaliset stereotypiat eivät johtaisi naisten ja miesten epätasa-arvoon;

| 10. | pyytää komissiota varmistamaan, että kyseinen suositus osoitetaan niille kansallisille elimille, jotka ovat vastuussa kansallisen, alueellisen ja paikallisen koulutuspolitiikan täytäntöönpanosta, koulujen hallintoelimille sekä alue- ja paikallisviranomaisille; |
| --- | --- |

10.

pyytää komissiota varmistamaan, että kyseinen suositus osoitetaan niille kansallisille elimille, jotka ovat vastuussa kansallisen, alueellisen ja paikallisen koulutuspolitiikan täytäntöönpanosta, koulujen hallintoelimille sekä alue- ja paikallisviranomaisille;

| 11. | korostaa tarvetta edistää sukupuolten tasa-arvoista edustusta niissä johto- ja hallintoelimissä, jotka vastaavat oppilaitosten valvonnasta ja hallinnosta, etenkin koulujen johtajien ja rehtorien viroissa sekä tehtävissä, joissa naiset ovat aliedustettuina, kuten luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aineopettajien keskuudessa, koska näin saadaan roolimalleja tytöille; |
| --- | --- |

11.

korostaa tarvetta edistää sukupuolten tasa-arvoista edustusta niissä johto- ja hallintoelimissä, jotka vastaavat oppilaitosten valvonnasta ja hallinnosta, etenkin koulujen johtajien ja rehtorien viroissa sekä tehtävissä, joissa naiset ovat aliedustettuina, kuten luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aineopettajien keskuudessa, koska näin saadaan roolimalleja tytöille;

| 12. | korostaa, että perheväkivallalle altistuvat useimmin tytöt, joille ei anneta mahdollisuutta käydä koulua; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että perheväkivallalle altistuvat useimmin tytöt, joille ei anneta mahdollisuutta käydä koulua;

| 13. | kehottaa komissiota käynnistämään mahdollisimman pian menettelyn EU:n liittämiseksi Istanbulin sopimukseen; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kyseisen sopimuksen; kehottaa lisäksi EU:ta ja jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä sukupuolten tasa-arvon hyväksi unionin ulkosuhteissa; korostaa, että sukupuolistereotypiat liittyvät tiivisti kiusaamiseen, nettikiusaamiseen ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan ja että niitä on torjuttava varhaisesta iästä lähtien; korostaa, että Istanbulin sopimuksessa kehotetaan kaikkia sen allekirjoittaneita valtioita lisäämään viralliseen opetussuunnitelmaan koulutuksen kaikilla tasoilla opetusaineistoa stereotypioista poikkeavista sukupuolirooleista, keskinäisestä kunnioituksesta, väkivallattomasta riitojenratkaisusta ihmissuhteissa, sukupuoleen perustuvasta väkivallasta sekä oikeudesta henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ja mukauttamaan aineiston oppilaiden kulloisiin valmiuksiin; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota käynnistämään mahdollisimman pian menettelyn EU:n liittämiseksi Istanbulin sopimukseen; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan kyseisen sopimuksen; kehottaa lisäksi EU:ta ja jäsenvaltioita toimimaan yhteistyössä sukupuolten tasa-arvon hyväksi unionin ulkosuhteissa; korostaa, että sukupuolistereotypiat liittyvät tiivisti kiusaamiseen, nettikiusaamiseen ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan ja että niitä on torjuttava varhaisesta iästä lähtien; korostaa, että Istanbulin sopimuksessa kehotetaan kaikkia sen allekirjoittaneita valtioita lisäämään viralliseen opetussuunnitelmaan koulutuksen kaikilla tasoilla opetusaineistoa stereotypioista poikkeavista sukupuolirooleista, keskinäisestä kunnioituksesta, väkivallattomasta riitojenratkaisusta ihmissuhteissa, sukupuoleen perustuvasta väkivallasta sekä oikeudesta henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ja mukauttamaan aineiston oppilaiden kulloisiin valmiuksiin;

| 14. | kannustaa kaikkia jäsenvaltioita investoimaan johdonmukaisesti tiedotus-, valistus- ja opetuskampanjoihin sekä parantamaan tytöille ja pojille tarjottavaa ammatinvalinnanohjausta siten, että puututaan stereotyyppisiin käsityksiin sukupuolirooleista sekä sukupuolistereotypioihin ammatillisessa suuntautumisessa, erityisesti luonnontieteen ja uuden teknologian aloilla; katsoo, että tämä vähentäisi työmarkkinoiden eriytymistä sukupuolen mukaan ja vahvistaisi naisten asemaa ja samalla saataisiin täysi hyöty tyttöjen ja naisten edustamasta inhimillisestä pääomasta EU:ssa ja edistettäisiin keskustelua koulutus- ja uravalinnoista kouluissa ja luokkahuoneissa; |
| --- | --- |

14.

kannustaa kaikkia jäsenvaltioita investoimaan johdonmukaisesti tiedotus-, valistus- ja opetuskampanjoihin sekä parantamaan tytöille ja pojille tarjottavaa ammatinvalinnanohjausta siten, että puututaan stereotyyppisiin käsityksiin sukupuolirooleista sekä sukupuolistereotypioihin ammatillisessa suuntautumisessa, erityisesti luonnontieteen ja uuden teknologian aloilla; katsoo, että tämä vähentäisi työmarkkinoiden eriytymistä sukupuolen mukaan ja vahvistaisi naisten asemaa ja samalla saataisiin täysi hyöty tyttöjen ja naisten edustamasta inhimillisestä pääomasta EU:ssa ja edistettäisiin keskustelua koulutus- ja uravalinnoista kouluissa ja luokkahuoneissa;

| 15. | muistuttaa opetushenkilöstön roolista heidän auttaessaan ja neuvoessaan perheitä lasten koulutusuraan liittyvissä valinnoissa tarkoituksenaan ohjata heidät polulle, joka vastaa heidän taitojaan, lahjojaan ja mieltymyksiään; korostaa, että se vaihe, jolloin koulutusurasta annetaan neuvoja, on ratkaisevan tärkeä ja silloin sukupuolistereotypioilla voi olla vaikutusta ja tämä voi vaikuttaa pysyvästi tyttöjen kykyyn luoda ammattiuraa, joka edistäisi heidän henkilökohtaista kehitystään ja itsenäistymistään; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa opetushenkilöstön roolista heidän auttaessaan ja neuvoessaan perheitä lasten koulutusuraan liittyvissä valinnoissa tarkoituksenaan ohjata heidät polulle, joka vastaa heidän taitojaan, lahjojaan ja mieltymyksiään; korostaa, että se vaihe, jolloin koulutusurasta annetaan neuvoja, on ratkaisevan tärkeä ja silloin sukupuolistereotypioilla voi olla vaikutusta ja tämä voi vaikuttaa pysyvästi tyttöjen kykyyn luoda ammattiuraa, joka edistäisi heidän henkilökohtaista kehitystään ja itsenäistymistään;

| 16. | kehottaa komissiota toteuttamaan jäsenvaltioiden välityksellä erityisiä tytöille tarkoitettuja valistusohjelmia, jotka käsittelevät heidän osallistumistaan korkeakoulutukseen, mahdollisia opintokursseja ja niihin liittyviä, heidän taipumuksiaan vastaavia työmahdollisuuksia, jotta kannustetaan tyttöjä valitsemaan perinteisesti miesvaltaisia aloja sekä tukemaan uuden sukupolven naisten itseluottamusta; korostaa, että arkioppiminen on myös ratkaisevassa asemassa tyttöjen ja nuorten naisten luottamuksen rakentamisessa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota toteuttamaan jäsenvaltioiden välityksellä erityisiä tytöille tarkoitettuja valistusohjelmia, jotka käsittelevät heidän osallistumistaan korkeakoulutukseen, mahdollisia opintokursseja ja niihin liittyviä, heidän taipumuksiaan vastaavia työmahdollisuuksia, jotta kannustetaan tyttöjä valitsemaan perinteisesti miesvaltaisia aloja sekä tukemaan uuden sukupolven naisten itseluottamusta; korostaa, että arkioppiminen on myös ratkaisevassa asemassa tyttöjen ja nuorten naisten luottamuksen rakentamisessa;

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään ERI-rahastoja tukemaan ohjelmia, joissa työskennellään aktiivisesti syrjäytyneisiin yhteisöihin kuuluvien lasten vanhempien kanssa ja kannustetaan merkityksellisiin ja innostaviin harrastuksiin kouluajan ulkopuolella ja koulujen loma-aikoina; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita käyttämään ERI-rahastoja tukemaan ohjelmia, joissa työskennellään aktiivisesti syrjäytyneisiin yhteisöihin kuuluvien lasten vanhempien kanssa ja kannustetaan merkityksellisiin ja innostaviin harrastuksiin kouluajan ulkopuolella ja koulujen loma-aikoina;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan julkisten päiväkotiverkostojen, esiopetusjärjestelmien ja lapsille tarkoitettujen julkisten vapaa-ajan palvelujen edistämistä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan julkisten päiväkotiverkostojen, esiopetusjärjestelmien ja lapsille tarkoitettujen julkisten vapaa-ajan palvelujen edistämistä;

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan vammaisille ja/tai erityisopetusta tarvitseville tarjottavan opetuksen ja ammattikoulutuksen laatua sekä laskemaan heidän korkeaa koulunkäynnin keskeyttämisastettaan ja noudattamaan osallistavan koulutuksen periaatteita korostaen kyseisten oppilaiden aktiivista osallistumista ja parantamaan mahdollisuuksien mukaan heidän integroitumistaan yhteiskuntaan ja yleiseen koulutusjärjestelmään; kehottaa parantamaan välittömästi opettajankoulutusta tämän toteuttamiseksi ja sisällyttämään sukupuolinäkökulman tähän koulutukseen sekä tehostamaan oppimisvaikeuksien tunnistamista, mukaan lukien sukupuolinäkökulman huomioon ottavien erityisten seulontavälineiden ja koulutusohjelmien kehittäminen, jotta kyseisille tytöille ja naisille tarjotaan paremmat työllistymismahdollisuudet ja heidän mahdollisuuksiaan parannetaan moninkertaisen syrjinnän voittamiseksi; |
| --- | --- |

19.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan vammaisille ja/tai erityisopetusta tarvitseville tarjottavan opetuksen ja ammattikoulutuksen laatua sekä laskemaan heidän korkeaa koulunkäynnin keskeyttämisastettaan ja noudattamaan osallistavan koulutuksen periaatteita korostaen kyseisten oppilaiden aktiivista osallistumista ja parantamaan mahdollisuuksien mukaan heidän integroitumistaan yhteiskuntaan ja yleiseen koulutusjärjestelmään; kehottaa parantamaan välittömästi opettajankoulutusta tämän toteuttamiseksi ja sisällyttämään sukupuolinäkökulman tähän koulutukseen sekä tehostamaan oppimisvaikeuksien tunnistamista, mukaan lukien sukupuolinäkökulman huomioon ottavien erityisten seulontavälineiden ja koulutusohjelmien kehittäminen, jotta kyseisille tytöille ja naisille tarjotaan paremmat työllistymismahdollisuudet ja heidän mahdollisuuksiaan parannetaan moninkertaisen syrjinnän voittamiseksi;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tytöille ja pojille yhtäläiset mahdollisuudet koulutukseen riippumatta heidän iästään, sukupuolestaan, sosioekonomisesta asemastaan, kulttuuritaustastaan tai uskonnostaan; korostaa, että tarvitaan unionin, kansallisen ja paikallisen tason laitoksia edistämään erityisohjelmia, jotta kouluihin integroidaan marginalisoituneet yhteisöt yleensä, ja erityisesti kyseisten yhteisöjen tytöt, koska he kohtaavat usein moninkertaista syrjintää, sekä kaikki eurooppalaisen yhteiskunnan vähemmistöt; pitää tärkeänä varmistaa, että tytöt saavat toisen asteen opinnot päätökseen; korostaa, että tarvitaan taloudellisia avustusohjelmia taloudellisesti huonossa asemassa oleville perheille, jotta estetään se, että oppilaat, ja erityisesti tytöt, keskeyttävät koulunkäynnin; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tytöille ja pojille yhtäläiset mahdollisuudet koulutukseen riippumatta heidän iästään, sukupuolestaan, sosioekonomisesta asemastaan, kulttuuritaustastaan tai uskonnostaan; korostaa, että tarvitaan unionin, kansallisen ja paikallisen tason laitoksia edistämään erityisohjelmia, jotta kouluihin integroidaan marginalisoituneet yhteisöt yleensä, ja erityisesti kyseisten yhteisöjen tytöt, koska he kohtaavat usein moninkertaista syrjintää, sekä kaikki eurooppalaisen yhteiskunnan vähemmistöt; pitää tärkeänä varmistaa, että tytöt saavat toisen asteen opinnot päätökseen; korostaa, että tarvitaan taloudellisia avustusohjelmia taloudellisesti huonossa asemassa oleville perheille, jotta estetään se, että oppilaat, ja erityisesti tytöt, keskeyttävät koulunkäynnin;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan tarvittavaa aktiivista tukea, jolla varmistetaan se, että maahanmuuttajanaisille ja heidän perheenjäsenilleen voidaan opettaa vastaanottavan maan kieltä paikallisesti, osana ilmaista julkista koulutuspalvelua; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan tarvittavaa aktiivista tukea, jolla varmistetaan se, että maahanmuuttajanaisille ja heidän perheenjäsenilleen voidaan opettaa vastaanottavan maan kieltä paikallisesti, osana ilmaista julkista koulutuspalvelua;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään erityisohjelmia, joilla varmistetaan romanityttöjen ja nuorten romaninaisten pysyminen perus-, keski- ja korkea-asteen koulutuksessa, sekä ottamaan käyttöön teiniäitejä ja aikaisin koulun keskeyttäneitä tyttöjä koskevia erityistoimia, joilla edistetään etenkin keskeytymätöntä koulutusta ja tarjotaan työssä tapahtuvaa koulutusta; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan nämä toimenpiteet huomioon romanien integraatiota edistävien kansallisten strategioiden koordinoinnissa ja arvioinnissa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään erityisohjelmia, joilla varmistetaan romanityttöjen ja nuorten romaninaisten pysyminen perus-, keski- ja korkea-asteen koulutuksessa, sekä ottamaan käyttöön teiniäitejä ja aikaisin koulun keskeyttäneitä tyttöjä koskevia erityistoimia, joilla edistetään etenkin keskeytymätöntä koulutusta ja tarjotaan työssä tapahtuvaa koulutusta; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan nämä toimenpiteet huomioon romanien integraatiota edistävien kansallisten strategioiden koordinoinnissa ja arvioinnissa;

| 23. | painottaa, että on tärkeää sisällyttää kehitysyhteistyöhankkeisiin toimenpiteitä, jotka tähtäävät tyttöjen ja naisten kouluttamiseen; |
| --- | --- |

23.

painottaa, että on tärkeää sisällyttää kehitysyhteistyöhankkeisiin toimenpiteitä, jotka tähtäävät tyttöjen ja naisten kouluttamiseen;

| 24. | korostaa, että opetussuunnitelmissa ja kaikissa koulutusvaiheissa on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota naisten ja miesten tasa-arvon periaatteeseen; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että opetussuunnitelmissa ja kaikissa koulutusvaiheissa on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota naisten ja miesten tasa-arvon periaatteeseen;

Opetussuunnitelma ja koulutus

| 25. | korostaa, että opetussuunnitelmissa, kehitystavoitteissa ja oppimistuloksissa, sisällössä, koulujen opetusohjelmissa ja oppituntien suunnittelussa on kiinnitettävä asianmukaista huomiota sukupuolten tasa-arvoon sen kaikissa muodoissa; painottaa, että naisten asemaa koulujen eri aineiden opetussuunnitelmissa on arvioitava ja naisten roolia on korostettava opetuksen sisällössä; katsoo, että opetettaessa sukupuolten tasa-arvoa koulutuksessa on käsiteltävä nimenomaisesti tasa-arvon periaatteetta ja siihen on sisällytettävä useita eri osa-alueita, kuten lukutaito, kiusaaminen, väkivalta, vihapuhe, ihmisoikeudet ja kansalaiskasvatus; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että opetussuunnitelmissa, kehitystavoitteissa ja oppimistuloksissa, sisällössä, koulujen opetusohjelmissa ja oppituntien suunnittelussa on kiinnitettävä asianmukaista huomiota sukupuolten tasa-arvoon sen kaikissa muodoissa; painottaa, että naisten asemaa koulujen eri aineiden opetussuunnitelmissa on arvioitava ja naisten roolia on korostettava opetuksen sisällössä; katsoo, että opetettaessa sukupuolten tasa-arvoa koulutuksessa on käsiteltävä nimenomaisesti tasa-arvon periaatteetta ja siihen on sisällytettävä useita eri osa-alueita, kuten lukutaito, kiusaaminen, väkivalta, vihapuhe, ihmisoikeudet ja kansalaiskasvatus;

| 26. | korostaa, että koulutuksen on autettava tyttöjä ja poikia kehittymään tiedostaviksi ja tasapainoisiksi yksilöiksi, jotka kunnioittavat muita ihmisiä ja pystyvät tuntemaan empatiaa ja keskinäistä kunnioitusta, jotta estettäisiin syrjintä, aggressiot ja kiusaaminen; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että koulutuksen on autettava tyttöjä ja poikia kehittymään tiedostaviksi ja tasapainoisiksi yksilöiksi, jotka kunnioittavat muita ihmisiä ja pystyvät tuntemaan empatiaa ja keskinäistä kunnioitusta, jotta estettäisiin syrjintä, aggressiot ja kiusaaminen;

| 27. | korostaa, että koulujen olisi autettava kehittämään kulttuurienvälistä lähestymistapaa koulutuksessa, jotta edistettäisiin avoimuutta, keskinäistä kunnioitusta sekä kulttuurien- ja uskontojenvälistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että koulujen olisi autettava kehittämään kulttuurienvälistä lähestymistapaa koulutuksessa, jotta edistettäisiin avoimuutta, keskinäistä kunnioitusta sekä kulttuurien- ja uskontojenvälistä vuoropuhelua;

| 28. | kannustaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa kattavissa seksuaalisuutta ja ihmissuhteita koskevissa koulutusohjelmissaan, joissa opetetaan tytöille ja pojille suostumukseen, kunnioitukseen ja vastavuoroisuuteen perustuvista ihmissuhteista, ja edistämään tasa-arvoa myös liikunta- ja vapaa-ajan toiminnassa, joissa sukupuolistereotypiat ja sukupuolen perusteella määrittyvät odotukset voivat vaikuttaa tyttöjen ja poikien minäkuvaan, terveyteen, taitojen hankkimiseen, henkiseen kehitykseen, sosiaaliseen integraatioon ja identiteetin rakentumiseen; |
| --- | --- |

28.

kannustaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa kattavissa seksuaalisuutta ja ihmissuhteita koskevissa koulutusohjelmissaan, joissa opetetaan tytöille ja pojille suostumukseen, kunnioitukseen ja vastavuoroisuuteen perustuvista ihmissuhteista, ja edistämään tasa-arvoa myös liikunta- ja vapaa-ajan toiminnassa, joissa sukupuolistereotypiat ja sukupuolen perusteella määrittyvät odotukset voivat vaikuttaa tyttöjen ja poikien minäkuvaan, terveyteen, taitojen hankkimiseen, henkiseen kehitykseen, sosiaaliseen integraatioon ja identiteetin rakentumiseen;

| 29. | katsoo, että ymmärtäväinen, oppilaiden iän huomioiva ja tieteellisesti paikkansa pitävä seksuaali- ja ihmissuhdekasvatus on olennaisen tärkeä väline tyttöjen ja poikien voimaannuttamisessa, jotta he voisivat tehdä tietoisia valintoja ja jotta voitaisiin toteuttaa laajempia kansanterveydellisiä tavoitteita, joita ovat esimerkiksi ei-toivottujen raskauksien vähentäminen, äiti- ja lapsikuolleisuuden vähentäminen, sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ennaltaehkäisy ja hoidon aloittaminen varhaisemmassa vaiheessa sekä terveyserojen vähentäminen; kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan sitä, että kattava, oppilaiden iän huomioiva seksuaali- ja ihmissuhdekasvatus olisi pakollinen osa perus- ja toisen asteen koululaisten opetusohjelmaa; korostaa sen tärkeyttä, että opettajien koulutuksessa korostetaan tyttöjen ja naisten kunnioittamista sekä sukupuolten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että ymmärtäväinen, oppilaiden iän huomioiva ja tieteellisesti paikkansa pitävä seksuaali- ja ihmissuhdekasvatus on olennaisen tärkeä väline tyttöjen ja poikien voimaannuttamisessa, jotta he voisivat tehdä tietoisia valintoja ja jotta voitaisiin toteuttaa laajempia kansanterveydellisiä tavoitteita, joita ovat esimerkiksi ei-toivottujen raskauksien vähentäminen, äiti- ja lapsikuolleisuuden vähentäminen, sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ennaltaehkäisy ja hoidon aloittaminen varhaisemmassa vaiheessa sekä terveyserojen vähentäminen; kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan sitä, että kattava, oppilaiden iän huomioiva seksuaali- ja ihmissuhdekasvatus olisi pakollinen osa perus- ja toisen asteen koululaisten opetusohjelmaa; korostaa sen tärkeyttä, että opettajien koulutuksessa korostetaan tyttöjen ja naisten kunnioittamista sekä sukupuolten tasa-arvoa;

| 30. | kehottaa sisällyttämään seksuaali- ja ihmissuhdekasvatuksen opetussuunnitelmiin, jotta voidaan voimaannuttaa tyttöjä vahvistamalla heidän omaa kehoa koskevaa tietoisuuttaan ja päätösvaltaansa; kehottaa huomioimaan kyseiset periaatteet yhtäläisesti myös kaikissa muissa oppiaineissa; |
| --- | --- |

30.

kehottaa sisällyttämään seksuaali- ja ihmissuhdekasvatuksen opetussuunnitelmiin, jotta voidaan voimaannuttaa tyttöjä vahvistamalla heidän omaa kehoa koskevaa tietoisuuttaan ja päätösvaltaansa; kehottaa huomioimaan kyseiset periaatteet yhtäläisesti myös kaikissa muissa oppiaineissa;

| 31. | kehottaa komissiota torjumaan seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvaa syrjintää oppilaitoksissa; pyytää komissiota tukemaan HLBTI-kysymyksiä koskevan objektiivisen tiedon sisällyttämistä koulujen opetussuunnitelmiin; kehottaa komissiota edistämään vertaisoppimista jäsenvaltioissa homo- ja transfobisen kiusaamisen ja häirinnän torjumiseksi; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota torjumaan seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvaa syrjintää oppilaitoksissa; pyytää komissiota tukemaan HLBTI-kysymyksiä koskevan objektiivisen tiedon sisällyttämistä koulujen opetussuunnitelmiin; kehottaa komissiota edistämään vertaisoppimista jäsenvaltioissa homo- ja transfobisen kiusaamisen ja häirinnän torjumiseksi;

| 32. | kannustaa tyttöjä ja poikia osoittamaan koulussa yhtä suurta mielenkiintoa kaikkia aineita, erityisesti luonnontieteitä ja teknisiä aineita, kohtaan yli sukupuolistereotypioiden ja sitä, että pojat oppivat tekemään töitä, joita pidetään naisten töinä, kuten koti- ja hoitotöitä; kannattaa myös tasavertaista osallistumista ja edustusta yhteisessä päätöksenteossa ja koulujen hallinnossa sekä kaikessa vapaa-ajan toiminnassa; kehottaa osapuolia varmistamaan, että näiden tehokkaiden toimien rahoitus on turvattu; |
| --- | --- |

32.

kannustaa tyttöjä ja poikia osoittamaan koulussa yhtä suurta mielenkiintoa kaikkia aineita, erityisesti luonnontieteitä ja teknisiä aineita, kohtaan yli sukupuolistereotypioiden ja sitä, että pojat oppivat tekemään töitä, joita pidetään naisten töinä, kuten koti- ja hoitotöitä; kannattaa myös tasavertaista osallistumista ja edustusta yhteisessä päätöksenteossa ja koulujen hallinnossa sekä kaikessa vapaa-ajan toiminnassa; kehottaa osapuolia varmistamaan, että näiden tehokkaiden toimien rahoitus on turvattu;

| 33. | toteaa, että tarvitaan toimenpiteitä, joilla kannustetaan erityisesti naisia kulttuurialalla sekä taiteellisen ja henkisen työn tuotannossa ja levityksessä, ja torjutaan naisiin kohdistuvaa laajaa ja rakenteellista syrjintää kyseisillä aloilla, edistetään miesten ja naisten tasapuolista edustusta julkisessa taide- ja kulttuuritoiminnassa sekä tarjotaan taloudellista tukea ja positiivista erityiskohtelua epätasa-arvoisten tilanteiden korjaamiseksi tällä alalla; |
| --- | --- |

33.

toteaa, että tarvitaan toimenpiteitä, joilla kannustetaan erityisesti naisia kulttuurialalla sekä taiteellisen ja henkisen työn tuotannossa ja levityksessä, ja torjutaan naisiin kohdistuvaa laajaa ja rakenteellista syrjintää kyseisillä aloilla, edistetään miesten ja naisten tasapuolista edustusta julkisessa taide- ja kulttuuritoiminnassa sekä tarjotaan taloudellista tukea ja positiivista erityiskohtelua epätasa-arvoisten tilanteiden korjaamiseksi tällä alalla;

| 34. | kehottaa luomaan tytöille ja pojille tasa-arvoisen mahdollisuuden käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa sekä saada sitä koskevaa opetusta esikouluopetuksesta lähtien kiinnittäen erityistä huomiota maaseutualueiden ja marginalisoituneiden yhteisöjen lapsiin ja nuoriin sekä erityistarpeita omaaviin lapsiin ja nuoriin, jotta parannetaan digitaalista lukutaitoa, jaetaan tehokkaita koulutuspoliittisia välineitä, parannetaan opettajankoulutusta ja lisätään siten naisopiskelijoiden ja tutkinnon suorittaneiden naisten määrää luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla; pitää myönteisenä kaikkia aloitteita ja ohjelmia, joiden tarkoituksena on houkutella tyttöjä opiskelemaan kyseisiä aloja ja hakeutumaan vastaavalle tutkijan uralle; |
| --- | --- |

34.

kehottaa luomaan tytöille ja pojille tasa-arvoisen mahdollisuuden käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa sekä saada sitä koskevaa opetusta esikouluopetuksesta lähtien kiinnittäen erityistä huomiota maaseutualueiden ja marginalisoituneiden yhteisöjen lapsiin ja nuoriin sekä erityistarpeita omaaviin lapsiin ja nuoriin, jotta parannetaan digitaalista lukutaitoa, jaetaan tehokkaita koulutuspoliittisia välineitä, parannetaan opettajankoulutusta ja lisätään siten naisopiskelijoiden ja tutkinnon suorittaneiden naisten määrää luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla; pitää myönteisenä kaikkia aloitteita ja ohjelmia, joiden tarkoituksena on houkutella tyttöjä opiskelemaan kyseisiä aloja ja hakeutumaan vastaavalle tutkijan uralle;

| 35. | korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön koulutustoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tunnustaa naisten rooli muun muassa historiassa, tieteessä, politiikassa, kirjallisuudessa, taiteessa ja koulutuksessa sekä antaa sitä koskevaa opetusta; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön koulutustoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tunnustaa naisten rooli muun muassa historiassa, tieteessä, politiikassa, kirjallisuudessa, taiteessa ja koulutuksessa sekä antaa sitä koskevaa opetusta;

| 36. | kehottaa ryhtymään kaikkiin toimiin, joilla varmistetaan, että varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen alalla sekä hoitoalalla tehtyä työtä tehdään tunnetuksi ja pidetään arvokkaana ammattina niin naisille kuin miehillekin; |
| --- | --- |

36.

kehottaa ryhtymään kaikkiin toimiin, joilla varmistetaan, että varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen alalla sekä hoitoalalla tehtyä työtä tehdään tunnetuksi ja pidetään arvokkaana ammattina niin naisille kuin miehillekin;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tai vahvistamaan kansallisia sääntöjä, joilla torjutaan median ja mainonnan välittämästä arvomaailmasta kumpuavien stereotyyppisten sukupuoliroolien negatiivista vaikutusta, joka usein heikentää kouluissa tällä alalla tehtyä työtä; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tai vahvistamaan kansallisia sääntöjä, joilla torjutaan median ja mainonnan välittämästä arvomaailmasta kumpuavien stereotyyppisten sukupuoliroolien negatiivista vaikutusta, joka usein heikentää kouluissa tällä alalla tehtyä työtä;

| 38. | vaatii toteuttamaan täydentäviä toimia, joilla vahvistetaan virallista opetussuunnitelmaa sukupuolten tasa-arvon ja yrittäjyyskoulutuksen kannalta sekä tasa-arvokasvatuksen arkioppimisohjelmien täytäntöönpanoa yhteisöissä paikallishallinnon välityksellä; |
| --- | --- |

38.

vaatii toteuttamaan täydentäviä toimia, joilla vahvistetaan virallista opetussuunnitelmaa sukupuolten tasa-arvon ja yrittäjyyskoulutuksen kannalta sekä tasa-arvokasvatuksen arkioppimisohjelmien täytäntöönpanoa yhteisöissä paikallishallinnon välityksellä;

| 39. | kehottaa antamaan uuden sysäyksen arkioppimisen tunnustamiseksi osaamistodistuksella sekä korkeatasoisen todistuksen antamiseksi ammattikoulutukseen liittyvästä työssäoppimisesta, koska se auttaisi tyttöjä ja naisia löytämään paremman työpaikan sekä pääsemään tai palaamaan työmarkkinoille ja koska samalla varmistettaisiin, että naisia ja miehiä kohdellaan ja heidän pätevyyttään arvostetaan yhtäläisesti; |
| --- | --- |

39.

kehottaa antamaan uuden sysäyksen arkioppimisen tunnustamiseksi osaamistodistuksella sekä korkeatasoisen todistuksen antamiseksi ammattikoulutukseen liittyvästä työssäoppimisesta, koska se auttaisi tyttöjä ja naisia löytämään paremman työpaikan sekä pääsemään tai palaamaan työmarkkinoille ja koska samalla varmistettaisiin, että naisia ja miehiä kohdellaan ja heidän pätevyyttään arvostetaan yhtäläisesti;

| 40. | kehottaa oppimateriaalien tekijöitä ja kustantajia tiedostamaan, että on tarpeen tehdä sukupuolten tasa-arvosta yksi kyseisten materiaalien valmistuskriteereistä; suosittelee käyttämään opettaja- ja opiskelijaryhmiä sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän opetusmateriaalin laatimisessa sekä pyytämään neuvoja sukupuolten tasa-arvon ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan koulutusneuvonnan alan asiantuntijoilta; |
| --- | --- |

40.

kehottaa oppimateriaalien tekijöitä ja kustantajia tiedostamaan, että on tarpeen tehdä sukupuolten tasa-arvosta yksi kyseisten materiaalien valmistuskriteereistä; suosittelee käyttämään opettaja- ja opiskelijaryhmiä sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän opetusmateriaalin laatimisessa sekä pyytämään neuvoja sukupuolten tasa-arvon ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan koulutusneuvonnan alan asiantuntijoilta;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan ja jakamaan suuntaviivat kouluille, koulutuspolitiikasta päättäville, opettajille ja opetussuunnitelmien laatimisesta vastaaville henkilöille, jotta sukupuolinäkökulma ja sukupuolten tasa-arvo otettaisiin huomioon sekä varmistettaisiin, että poistetaan stereotypiat ja seksistiset vääristymät, joita koulukirjojen ja opetusmateriaalien sisällössä, kielessä tai kuvituksessa voi olla, ja kannustamaan näin myös torjumaan seksismiä kirjallisuudessa, elokuvissa, musiikissa, peleissä, tiedotusvälineissä, mainonnassa ja muilla aloilla, jotka voivat vaikuttaa ratkaisevasti tyttöjen ja poikien asenteiden, käyttäytymisen sekä identiteetin muuttumiseen; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan ja jakamaan suuntaviivat kouluille, koulutuspolitiikasta päättäville, opettajille ja opetussuunnitelmien laatimisesta vastaaville henkilöille, jotta sukupuolinäkökulma ja sukupuolten tasa-arvo otettaisiin huomioon sekä varmistettaisiin, että poistetaan stereotypiat ja seksistiset vääristymät, joita koulukirjojen ja opetusmateriaalien sisällössä, kielessä tai kuvituksessa voi olla, ja kannustamaan näin myös torjumaan seksismiä kirjallisuudessa, elokuvissa, musiikissa, peleissä, tiedotusvälineissä, mainonnassa ja muilla aloilla, jotka voivat vaikuttaa ratkaisevasti tyttöjen ja poikien asenteiden, käyttäytymisen sekä identiteetin muuttumiseen;

| 42. | toteaa, että opettajilla on tärkeä rooli koulutuksellisten identiteettien muotoutumisessa ja huomattava vaikutus sukupuolittuneen käyttäytymisen eri muotoihin kouluissa; muistuttaa, että opettajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi on vielä paljon tehtävää; painottaa, että on tarpeen varmistaa, että opettajat saavat kattavaa, tasa-arvoa koskevaa perus- ja jatkokoulutusta virallisen koulutuksen ja arkioppimisen kaikilla tasoilla, mukaan lukien vertaisoppiminen ja yhteistyö ulkoisten järjestöjen ja virastojen kanssa, jotta lisättäisiin tietoisuutta sukupuoliroolien ja stereotypioiden vaikutuksesta oppilaiden itseluottamukseen ja ainevalintoihin opintojen aikana; korostaa, että tytöillä on oltava positiivisia nais- ja miespuolisia roolimalleja kouluissa ja yliopistoissa, jotta he voisivat tunnistaa ja hyödyntää parhaiten omia mahdollisuuksiaan pelkäämättä sukupuoleen perustuvaa syrjintää tai ristiriitaisuutta; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että opettajilla on tärkeä rooli koulutuksellisten identiteettien muotoutumisessa ja huomattava vaikutus sukupuolittuneen käyttäytymisen eri muotoihin kouluissa; muistuttaa, että opettajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi on vielä paljon tehtävää; painottaa, että on tarpeen varmistaa, että opettajat saavat kattavaa, tasa-arvoa koskevaa perus- ja jatkokoulutusta virallisen koulutuksen ja arkioppimisen kaikilla tasoilla, mukaan lukien vertaisoppiminen ja yhteistyö ulkoisten järjestöjen ja virastojen kanssa, jotta lisättäisiin tietoisuutta sukupuoliroolien ja stereotypioiden vaikutuksesta oppilaiden itseluottamukseen ja ainevalintoihin opintojen aikana; korostaa, että tytöillä on oltava positiivisia nais- ja miespuolisia roolimalleja kouluissa ja yliopistoissa, jotta he voisivat tunnistaa ja hyödyntää parhaiten omia mahdollisuuksiaan pelkäämättä sukupuoleen perustuvaa syrjintää tai ristiriitaisuutta;

| 43. | korostaa tarvetta liittää naisten ja miesten tasa-arvon periaatteen tutkimus ja soveltaminen osaksi opettajien perus- ja jatkokoulutusta, jotta poistetaan kaikki esteet oppilaiden koko potentiaalin hyödyntämiseltä, sukupuolesta riippumatta; |
| --- | --- |

43.

korostaa tarvetta liittää naisten ja miesten tasa-arvon periaatteen tutkimus ja soveltaminen osaksi opettajien perus- ja jatkokoulutusta, jotta poistetaan kaikki esteet oppilaiden koko potentiaalin hyödyntämiseltä, sukupuolesta riippumatta;

| 44. | uskoo vahvasti, että koulutuksen avulla on mahdollista saavuttaa sukupuolten välinen tasa-arvo; katsoo, että arkioppimisessa ja virallisissa opetusohjelmissa on käsiteltävä ja torjuttava sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää, häirintää sekä homo- ja transfobiaa niiden kaikissa muodoissa, nettikiusaaminen ja verkkohäirintä mukaan luettuina; toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa puoltava ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa torjuva kasvatus on riippuvainen siitä, että kouluympäristö on turvallinen ja väkivallaton; |
| --- | --- |

44.

uskoo vahvasti, että koulutuksen avulla on mahdollista saavuttaa sukupuolten välinen tasa-arvo; katsoo, että arkioppimisessa ja virallisissa opetusohjelmissa on käsiteltävä ja torjuttava sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja syrjintää, häirintää sekä homo- ja transfobiaa niiden kaikissa muodoissa, nettikiusaaminen ja verkkohäirintä mukaan luettuina; toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa puoltava ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa torjuva kasvatus on riippuvainen siitä, että kouluympäristö on turvallinen ja väkivallaton;

| 45. | korostaa, että on järjestettävä tietoisuuden lisäämistä ja sukupuolinäkökulman huomioon ottamista koskevia ohjelmia ja koulutusta kaikille koulutuspolitiikassa mukana oleville sekä vanhemmille ja työnantajille; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että on järjestettävä tietoisuuden lisäämistä ja sukupuolinäkökulman huomioon ottamista koskevia ohjelmia ja koulutusta kaikille koulutuspolitiikassa mukana oleville sekä vanhemmille ja työnantajille;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan sukupolvien välisen lähestymistavan koulutukseen ja varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet viralliseen koulutukseen ja arkioppimiseen sisällyttämällä koulutusjärjestelmiinsä kohtuuhintainen ja laadukas päivähoito sekä vanhusten ja muiden tukea tarvitsevien hoito; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, joilla pienennetään suoria ja epäsuoria koulutuskustannuksia ja lisätään kaikkien päiväkotien, esikoulu-, koulu- ja vapaa-ajan toimintaverkostojen kapasiteettia köyhyydessä tai köyhtymisvaarassa elävien lasten osallistamista koskevia periaatteita asianmukaisesti noudattaen; korostaa kyseisen asian tärkeyttä, jotta autetaan kaikkia naisia ja miehiä, myös yksinhuoltajia, sovitetaan yhteen työ- ja perhe-elämä, taataan naisten osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ja ammattikoulutukseen ja luodaan siten tyttöjä voimaannuttavia roolimalleja; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan sukupolvien välisen lähestymistavan koulutukseen ja varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet viralliseen koulutukseen ja arkioppimiseen sisällyttämällä koulutusjärjestelmiinsä kohtuuhintainen ja laadukas päivähoito sekä vanhusten ja muiden tukea tarvitsevien hoito; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, joilla pienennetään suoria ja epäsuoria koulutuskustannuksia ja lisätään kaikkien päiväkotien, esikoulu-, koulu- ja vapaa-ajan toimintaverkostojen kapasiteettia köyhyydessä tai köyhtymisvaarassa elävien lasten osallistamista koskevia periaatteita asianmukaisesti noudattaen; korostaa kyseisen asian tärkeyttä, jotta autetaan kaikkia naisia ja miehiä, myös yksinhuoltajia, sovitetaan yhteen työ- ja perhe-elämä, taataan naisten osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ja ammattikoulutukseen ja luodaan siten tyttöjä voimaannuttavia roolimalleja;

| 47. | korostaa, että pojat ja miehet on saatava aktiivisesti osallistumaan ja sitoutumaan kaikkiin sukupuolten tasa-arvoa ja tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia edistäviin strategioihin; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että pojat ja miehet on saatava aktiivisesti osallistumaan ja sitoutumaan kaikkiin sukupuolten tasa-arvoa ja tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia edistäviin strategioihin;

| 48. | pitää tärkeänä, että viranomaiset tukevat sukupuolten tasa-arvon merkitystä ja laajuutta käsitteleviä kursseja ja tutkimusta osana korkea-asteen koulutusta, etenkin sisällyttämällä opetussuunnitelmiin naisten ja miesten tasa-arvoa koskevia aineita, perustamalla erityisiä jatkokoulutuskursseja ja edistämällä tätä alaa koskevia erityisselvityksiä ja -tutkimuksia; |
| --- | --- |

48.

pitää tärkeänä, että viranomaiset tukevat sukupuolten tasa-arvon merkitystä ja laajuutta käsitteleviä kursseja ja tutkimusta osana korkea-asteen koulutusta, etenkin sisällyttämällä opetussuunnitelmiin naisten ja miesten tasa-arvoa koskevia aineita, perustamalla erityisiä jatkokoulutuskursseja ja edistämällä tätä alaa koskevia erityisselvityksiä ja -tutkimuksia;

| 49. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita edistämään eri jäsenvaltioissa myönnettyjen tutkintotodistusten, todistusten ja muiden ammattipätevyyttä osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista, yhteensovittamaan ja yhdenmukaistamaan eri ammatteihin pääsyä koskevat kansalliset säännöt, jotta sekä unionista että sen ulkopuolisista maista tulevat maahanmuuttajanaiset voivat saada koulutustaan ja ammattitaitoaan vastaavan työpaikan; |
| --- | --- |

49.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita edistämään eri jäsenvaltioissa myönnettyjen tutkintotodistusten, todistusten ja muiden ammattipätevyyttä osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista, yhteensovittamaan ja yhdenmukaistamaan eri ammatteihin pääsyä koskevat kansalliset säännöt, jotta sekä unionista että sen ulkopuolisista maista tulevat maahanmuuttajanaiset voivat saada koulutustaan ja ammattitaitoaan vastaavan työpaikan;

Investoinnit, seuranta ja arviointi

| 50. | korostaa, että riippumattomien elinten on seurattava ja arvioitava tasa-arvopolitiikan hyväksynnästä seurannutta edistymistä oppilaitoksissa ja että paikallisille, alueellisille ja kansallisille sekä unionin tason päätöksentekijöille on tiedotettava jatkuvasti kaikista toteutetuista toimenpiteistä ja edistymisestä tällä alalla ja sukupuolinäkökulmasta olisi kiireellisesti tehtävä osa oppilaitosten sisäistä ja ulkoista arviointia; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että riippumattomien elinten on seurattava ja arvioitava tasa-arvopolitiikan hyväksynnästä seurannutta edistymistä oppilaitoksissa ja että paikallisille, alueellisille ja kansallisille sekä unionin tason päätöksentekijöille on tiedotettava jatkuvasti kaikista toteutetuista toimenpiteistä ja edistymisestä tällä alalla ja sukupuolinäkökulmasta olisi kiireellisesti tehtävä osa oppilaitosten sisäistä ja ulkoista arviointia;

| 51. | korostaa eri koulutusviranomaisten välisen yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon merkitystä sellaisten ohjelmien ja hankkeiden kehittämiselle, joiden tarkoituksena on edistää yhteiskasvatuksen sekä naisten ja miesten todellisen tasa-arvon periaatteiden tunnettuutta ja levittämistä koulutusalan yhteisön toimijoiden keskuudessa; |
| --- | --- |

51.

korostaa eri koulutusviranomaisten välisen yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon merkitystä sellaisten ohjelmien ja hankkeiden kehittämiselle, joiden tarkoituksena on edistää yhteiskasvatuksen sekä naisten ja miesten todellisen tasa-arvon periaatteiden tunnettuutta ja levittämistä koulutusalan yhteisön toimijoiden keskuudessa;

| 52. | kehottaa Euroopan tasa-arvoinstituuttia (EIGE) jatkamaan vertailukelpoisten sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen ja tulostaulujen keräämistä kaikilta aloilta, myös koulutusalalta; muistuttaa, että on tärkeää tehdä koulutuspolitiikan vaikutustutkimuksia, jotta puututaan sukupuolten eriarvoisuuteen, tarjota laadullisia ja määrällisiä välineitä kyseisen vaikutuksen arviointiin ja noudattaa sukupuoleen perustuvaa talousarviostrategiaa, jotta voidaan edistää sekä mahdollisuuksia koulutusresursseihin että oikeutta käyttää niitä; |
| --- | --- |

52.

kehottaa Euroopan tasa-arvoinstituuttia (EIGE) jatkamaan vertailukelpoisten sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen ja tulostaulujen keräämistä kaikilta aloilta, myös koulutusalalta; muistuttaa, että on tärkeää tehdä koulutuspolitiikan vaikutustutkimuksia, jotta puututaan sukupuolten eriarvoisuuteen, tarjota laadullisia ja määrällisiä välineitä kyseisen vaikutuksen arviointiin ja noudattaa sukupuoleen perustuvaa talousarviostrategiaa, jotta voidaan edistää sekä mahdollisuuksia koulutusresursseihin että oikeutta käyttää niitä;

| 53. | toteaa, että on ehdottoman tärkeää arvioida sukupuolten tasa-arvoa koskevan tulevan koulutuslainsäädännön vaikutuksia ja tarkistaa tarvittaessa nykyistä lainsäädäntöä tämän periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

53.

toteaa, että on ehdottoman tärkeää arvioida sukupuolten tasa-arvoa koskevan tulevan koulutuslainsäädännön vaikutuksia ja tarkistaa tarvittaessa nykyistä lainsäädäntöä tämän periaatteen mukaisesti;

| 54. | tähdentää, että koulutusalan tutkimuslaitosten olisi seurattava ja arvioitava sukupuolten tasa-arvoa koskevien ohjelmien täytäntöönpanoa tiiviissä yhteistyössä tasa-arvokysymysten asiantuntijoiden, EU:n perustamien elinten ja paikallisten viranomaisten kanssa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota keräämään laadullista ja määrällistä tietoa, joka on eritelty sukupuolen mukaan; |
| --- | --- |

54.

tähdentää, että koulutusalan tutkimuslaitosten olisi seurattava ja arvioitava sukupuolten tasa-arvoa koskevien ohjelmien täytäntöönpanoa tiiviissä yhteistyössä tasa-arvokysymysten asiantuntijoiden, EU:n perustamien elinten ja paikallisten viranomaisten kanssa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota keräämään laadullista ja määrällistä tietoa, joka on eritelty sukupuolen mukaan;

| 55. | ehdottaa, että perustetaan vuosittain myönnettävä eurooppalainen sukupuolten tasa-arvoa koskeva palkinto oppilaitoksille, jotka ovat menestyneet tämän tavoitteen saavuttamisessa, ja kannustaa jäsenvaltioita tekemään samoin kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

55.

ehdottaa, että perustetaan vuosittain myönnettävä eurooppalainen sukupuolten tasa-arvoa koskeva palkinto oppilaitoksille, jotka ovat menestyneet tämän tavoitteen saavuttamisessa, ja kannustaa jäsenvaltioita tekemään samoin kansallisella tasolla;

| 56. | tähdentää, että on laadittava toimintasuunnitelmia ja kohdennettava resursseja sukupuolikohtaisten koulutushankkeiden ja sukupuolinäkökulman huomioon ottavien koulutusrakenteiden toteuttamiseen; suosittelee käyttämään tähän tarkoitukseen varattuja EU:n välineitä, kuten Euroopan investointiohjelmaa, Horisontti 2020 -puiteohjelmaa ja EU:n rakennerahastoja, myös Euroopan sosiaalirahastoa; |
| --- | --- |

56.

tähdentää, että on laadittava toimintasuunnitelmia ja kohdennettava resursseja sukupuolikohtaisten koulutushankkeiden ja sukupuolinäkökulman huomioon ottavien koulutusrakenteiden toteuttamiseen; suosittelee käyttämään tähän tarkoitukseen varattuja EU:n välineitä, kuten Euroopan investointiohjelmaa, Horisontti 2020 -puiteohjelmaa ja EU:n rakennerahastoja, myös Euroopan sosiaalirahastoa;

o

o o

| 57. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

57.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0074.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0050.

(3)  https://europa.eu/eyd2015/en/eu-european-parliament/posts/every-girl-and-woman-has-right-education

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/192 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/192

---

P8_TA(2015)0313

ETA–Sveitsi: sisämarkkinoiden täysimääräiseen täytäntöönpanoon liittyvät esteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. syyskuuta 2015 aiheesta ETA–Sveitsi: sisämarkkinoiden täysimääräiseen täytäntöönpanoon liittyvät esteet (2015/2061(INI))

(2017/C 316/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 22. heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen vapaakauppasopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen vapaakauppasopimuksen,

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja erityisesti sen liitteen I henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja liitteen III ammattipätevyyden tunnustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja erityisesti sen liitteen I henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja liitteen III ammattipätevyyden tunnustamisesta,

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2009 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tavarakuljetusten tarkastusten ja muodollisuuksien yksinkertaistamisesta sekä turvallisuuteen liittyvistä tullitoimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2009 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tavarakuljetusten tarkastusten ja muodollisuuksien yksinkertaistamisesta sekä turvallisuuteen liittyvistä tullitoimenpiteistä,

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta,

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tietyistä julkisiin hankintoihin liittyvistä näkökohdista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tietyistä julkisiin hankintoihin liittyvistä näkökohdista,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2008 tehdyn pöytäkirjan Bulgarian tasavallan ja Romanian osallistumisesta Euroopan unioniin jäseninä sopimuspuolina Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimukseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2008 tehdyn pöytäkirjan Bulgarian tasavallan ja Romanian osallistumisesta Euroopan unioniin jäseninä sopimuspuolina Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimukseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2004 tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimukseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta liitetyn pöytäkirjan Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta Euroopan unioniin liittymisensä johdosta sopimuspuolina kyseiseen sopimukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2004 tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimukseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta liitetyn pöytäkirjan Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta Euroopan unioniin liittymisensä johdosta sopimuspuolina kyseiseen sopimukseen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen,

| — | ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (palveludirektiivi) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (palveludirektiivi) (1),

| — | ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/55/EU (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/55/EU (2),

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”ETA–Sveitsi: Sisämarkkinoiden täysimääräiseen täytäntöönpanoon liittyvistä esteistä” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ”ETA–Sveitsi: Sisämarkkinoiden täysimääräiseen täytäntöönpanoon liittyvistä esteistä” (3),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Islantia koskevasta vuoden 2012 edistymiskertomuksesta ja vaalien jälkeisistä näkymistä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Islantia koskevasta vuoden 2012 edistymiskertomuksesta ja vaalien jälkeisistä näkymistä (4),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden hallinnoinnista eurooppalaisen ohjausjakson 2015 puitteissa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden hallinnoinnista eurooppalaisen ohjausjakson 2015 puitteissa (5),

| — | ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät yhtenäisistä laajemmista sisämarkkinoista ja EU:n suhteista EU:n ulkopuolisiin länsieurooppalaisiin maihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät yhtenäisistä laajemmista sisämarkkinoista ja EU:n suhteista EU:n ulkopuolisiin länsieurooppalaisiin maihin,

| — | ottaa huomioon ETAn neuvoston 19. marraskuuta 2014 pidetyssä 42. istunnossaan hyväksymät päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ETAn neuvoston 19. marraskuuta 2014 pidetyssä 42. istunnossaan hyväksymät päätelmät,

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden 7. joulukuuta 2012 päivätyn valmisteluasiakirjan Euroopan talousalueen toiminnan tarkastelusta (SWD(2012)0425), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden 7. joulukuuta 2012 päivätyn valmisteluasiakirjan Euroopan talousalueen toiminnan tarkastelusta (SWD(2012)0425),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”EU:n sekä Andorran ruhtinaskunnan, Monacon ruhtinaskunnan ja San Marinon tasavallan väliset suhteet – Vaihtoehdot tiiviimmälle yhdentymiselle EU:n kanssa” (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”EU:n sekä Andorran ruhtinaskunnan, Monacon ruhtinaskunnan ja San Marinon tasavallan väliset suhteet – Vaihtoehdot tiiviimmälle yhdentymiselle EU:n kanssa” (COM(2012)0680),

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2013 annetun komission kertomuksen ”EU:n sekä Andorran ruhtinaskunnan, Monacon ruhtinaskunnan ja San Marinon tasavallan väliset suhteet: Vaihtoehdot näiden maiden osallistumiselle sisämarkkinoiden toimintaan”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2013 annetun komission kertomuksen ”EU:n sekä Andorran ruhtinaskunnan, Monacon ruhtinaskunnan ja San Marinon tasavallan väliset suhteet: Vaihtoehdot näiden maiden osallistumiselle sisämarkkinoiden toimintaan”,

| — | ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean kertomuksen ETA-sopimuksen toiminnasta vuonna 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean kertomuksen ETA-sopimuksen toiminnasta vuonna 2013,

| — | ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean 30. toukokuuta 2013 antaman päätöslauselman ETA:n tulevaisuudesta ja EU:n suhteista pienikokoisiin maihin ja Sveitsiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean 30. toukokuuta 2013 antaman päätöslauselman ETA:n tulevaisuudesta ja EU:n suhteista pienikokoisiin maihin ja Sveitsiin,

| — | ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean 26. maaliskuuta 2014 antaman päätöslauselman sisämarkkinoiden hallinnosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean 26. maaliskuuta 2014 antaman päätöslauselman sisämarkkinoiden hallinnosta,

| — | ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean 17. maaliskuuta 2015 antaman päätöslauselman Euroopan teollisuuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean 17. maaliskuuta 2015 antaman päätöslauselman Euroopan teollisuuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean 17. maaliskuuta 2015 antaman päätöslauselman transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta ja sen mahdollisista vaikutuksista ETAan kuuluviin EFTA-maihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean 17. maaliskuuta 2015 antaman päätöslauselman transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta ja sen mahdollisista vaikutuksista ETAan kuuluviin EFTA-maihin,

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2015 julkistetun Sveitsin ulkopolitiikkaa koskevan kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2015 julkistetun Sveitsin ulkopolitiikkaa koskevan kertomuksen,

| — | ottaa huomioon ETAan kuuluvien EFTA-maiden sisämarkkinoiden 35. tulostaulun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ETAan kuuluvien EFTA-maiden sisämarkkinoiden 35. tulostaulun,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan, joka valtuuttaa unionin tekemään kansainvälisiä sopimuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan, joka valtuuttaa unionin tekemään kansainvälisiä sopimuksia,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0244/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0244/2015),

| A. | ottaa huomioon, että neljä Euroopan vapaakauppa-alueen (EFTA) jäsenvaltiota (Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi) ovat Euroopan unionin merkittäviä kauppakumppaneita ja että kaupan volyymin perusteella Sveitsi on EU:n neljänneksi suurin ja Norja viidenneksi suurin kauppakumppani; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että neljä Euroopan vapaakauppa-alueen (EFTA) jäsenvaltiota (Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi) ovat Euroopan unionin merkittäviä kauppakumppaneita ja että kaupan volyymin perusteella Sveitsi on EU:n neljänneksi suurin ja Norja viidenneksi suurin kauppakumppani;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n ja kolmen EFTA-maan (Islannin, Liechtensteinin ja Norjan) väliset suhteet perustuvat Euroopan talousalueeseen (ETA), joka mahdollistaa osallistumisen sisämarkkinoille erittäin pitkälle institutionaalisesti hallitun ja valvotun ETA-sopimuksen perusteella; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n ja kolmen EFTA-maan (Islannin, Liechtensteinin ja Norjan) väliset suhteet perustuvat Euroopan talousalueeseen (ETA), joka mahdollistaa osallistumisen sisämarkkinoille erittäin pitkälle institutionaalisesti hallitun ja valvotun ETA-sopimuksen perusteella;

| C. | toteaa, että Sveitsin osallistuminen ETA-sopimukseen torjuttiin kansanäänestyksessä vuonna 1992 ja että sen vuoksi Sveitsin ja EU:n nykyiset suhteet perustuvat yli sataan alakohtaiseen sopimukseen, jotka mahdollistavat pitkälle viedyn yhdentymisen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Sveitsin osallistuminen ETA-sopimukseen torjuttiin kansanäänestyksessä vuonna 1992 ja että sen vuoksi Sveitsin ja EU:n nykyiset suhteet perustuvat yli sataan alakohtaiseen sopimukseen, jotka mahdollistavat pitkälle viedyn yhdentymisen;

| D. | katsoo, että tarvitaan erittäin kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen perustuvia hyvin toimivia ja tehokkaita sisämarkkinoita kasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi sekä työpaikkojen luomiseksi Euroopan talouden elvyttämistä varten, mutta että sisämarkkinalainsäädäntö on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, pantava täytäntöön ja saatettava voimaan asianmukaisesti, jotta se voi tuoda täyden hyödyn EU:n jäsenvaltioille ja ETAan kuuluville EFTA-maille; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tarvitaan erittäin kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen perustuvia hyvin toimivia ja tehokkaita sisämarkkinoita kasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi sekä työpaikkojen luomiseksi Euroopan talouden elvyttämistä varten, mutta että sisämarkkinalainsäädäntö on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, pantava täytäntöön ja saatettava voimaan asianmukaisesti, jotta se voi tuoda täyden hyödyn EU:n jäsenvaltioille ja ETAan kuuluville EFTA-maille;

Tausta

| 1. | katsoo, että ETA-sopimus on keskeinen talouskasvua edistävä osatekijä ja pisimmälle menevä, laaja-alainen väline, jolla sisämarkkinat voidaan ulottaa kolmansiin maihin; katsoo, että kun otetaan huomioon EU:n sisäinen kehitys, ETA-sopimus on osoittautunut lujaksi, tehokkaaksi ja hyvin toimivaksi sopimukseksi, joka turvaa sisämarkkinoiden eheyden myös pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että ETA-sopimus on keskeinen talouskasvua edistävä osatekijä ja pisimmälle menevä, laaja-alainen väline, jolla sisämarkkinat voidaan ulottaa kolmansiin maihin; katsoo, että kun otetaan huomioon EU:n sisäinen kehitys, ETA-sopimus on osoittautunut lujaksi, tehokkaaksi ja hyvin toimivaksi sopimukseksi, joka turvaa sisämarkkinoiden eheyden myös pitkällä aikavälillä;

| 2. | toteaa, että EU:n, ETAan kuuluvien EFTA-maiden ja Sveitsin väliset vahvat suhteet ulottuvat muuallekin kuin taloudelliseen yhdentymiseen ja sisämarkkinoiden laajentamiseen ja että ne edistävät vakautta ja vaurautta kaikkien kansalaisten ja yritysten ja myös pk-yritysten eduksi; korostaa, että on tärkeää varmistaa sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta, jotta luodaan yhtäläiset toimintaolosuhteet ja uusia työpaikkoja; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että EU:n, ETAan kuuluvien EFTA-maiden ja Sveitsin väliset vahvat suhteet ulottuvat muuallekin kuin taloudelliseen yhdentymiseen ja sisämarkkinoiden laajentamiseen ja että ne edistävät vakautta ja vaurautta kaikkien kansalaisten ja yritysten ja myös pk-yritysten eduksi; korostaa, että on tärkeää varmistaa sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta, jotta luodaan yhtäläiset toimintaolosuhteet ja uusia työpaikkoja;

Sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpano: ETAan kuuluvat EFTA-valtiot

| 3. | panee huolestuneena merkille, että ETAan kuuluvien EFTA-maiden sisämarkkinoiden tulostaulun mukaan kolmen EFTA-maan vaje lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on noussut 2,0 prosenttiin vuoden 2014 heinäkuun 1,9 prosentista; |
| --- | --- |

3.

panee huolestuneena merkille, että ETAan kuuluvien EFTA-maiden sisämarkkinoiden tulostaulun mukaan kolmen EFTA-maan vaje lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on noussut 2,0 prosenttiin vuoden 2014 heinäkuun 1,9 prosentista;

| 4. | pitää myönteisenä, että merkittäviä ponnisteluja on tehty, jotta edistettäisiin asiaankuuluvan unionin säännöstön nopeaa sisällyttämistä ETA-sopimukseen, ja on tyytyväinen äskettäin tehtyyn sopimukseen periaatteista, joiden mukaisesti rahoituspalvelualalla toimivien Euroopan valvontaviranomaisten perustamisesta annetut EU:n asetukset sisällytetään ETA-sopimukseen; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä, että merkittäviä ponnisteluja on tehty, jotta edistettäisiin asiaankuuluvan unionin säännöstön nopeaa sisällyttämistä ETA-sopimukseen, ja on tyytyväinen äskettäin tehtyyn sopimukseen periaatteista, joiden mukaisesti rahoituspalvelualalla toimivien Euroopan valvontaviranomaisten perustamisesta annetut EU:n asetukset sisällytetään ETA-sopimukseen;

| 5. | palauttaa mieliin, että ETAan kuuluvat EFTA-maat osallistuvat moniin EU-ohjelmiin ja unionin virastojen toimiin sekä käytännön yhteistyöhön esimerkiksi sisämarkkinoiden tietojärjestelmissä ja SOLVIT-verkostossa ja myötävaikuttavat unionin koheesiopolitiikkaan ETAn ja norjalaisen rahoitusmekanismin kautta; katsoo, että tämä yhteistyö auttaa luomaan toimivat laajemmat sisämarkkinat; kannustaa ETAan kuuluvia EFTA-maita kehittämään edelleen ennaltaehkäiseviä välineitä ja ratkaisuja mahdollisille uhkille energian sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

5.

palauttaa mieliin, että ETAan kuuluvat EFTA-maat osallistuvat moniin EU-ohjelmiin ja unionin virastojen toimiin sekä käytännön yhteistyöhön esimerkiksi sisämarkkinoiden tietojärjestelmissä ja SOLVIT-verkostossa ja myötävaikuttavat unionin koheesiopolitiikkaan ETAn ja norjalaisen rahoitusmekanismin kautta; katsoo, että tämä yhteistyö auttaa luomaan toimivat laajemmat sisämarkkinat; kannustaa ETAan kuuluvia EFTA-maita kehittämään edelleen ennaltaehkäiseviä välineitä ja ratkaisuja mahdollisille uhkille energian sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi;

| 6. | pitää erittäin tärkeänä, että ETAan kuuluvat EFTA-valtiot panevat asianmukaisen sisämarkkinalainsäädännön täytäntöön oikea-aikaisesti ja niin samanaikaisesti kuin mahdollista, ja katsoo, että tätä prosessia voitaisiin edelleen parantaa ja nopeuttaa; |
| --- | --- |

6.

pitää erittäin tärkeänä, että ETAan kuuluvat EFTA-valtiot panevat asianmukaisen sisämarkkinalainsäädännön täytäntöön oikea-aikaisesti ja niin samanaikaisesti kuin mahdollista, ja katsoo, että tätä prosessia voitaisiin edelleen parantaa ja nopeuttaa;

| 7. | korostaa, että täytäntöönpanematta olevien säädösten suma on edelleen huolestuttava, ja kehottaa näin ollen ETAan kuuluvia EFTA-maita tiiviissä yhteistyössä EU:n kanssa tehostamaan ponnistelujaan sisämarkkinoiden eheyden ylläpitämiseksi; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että täytäntöönpanematta olevien säädösten suma on edelleen huolestuttava, ja kehottaa näin ollen ETAan kuuluvia EFTA-maita tiiviissä yhteistyössä EU:n kanssa tehostamaan ponnistelujaan sisämarkkinoiden eheyden ylläpitämiseksi;

| 8. | myöntää, että tarvitaan kaikkien ETAan kuuluvien EFTA-maiden etukäteissopimus merkityksellisyyden määrittämisestä ETAn kannalta ja että tekniset mukautukset voivat olla tarpeen ennen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä; on kuitenkin huolissaan siitä, että lukuisat mukautuspyynnöt ja poikkeukset aiheuttavat viivytyksiä ja saattavat pirstaloittaa sisämarkkinat; kehottaa painokkaasti näitä maita korjaamaan tämän tilanteen ja toimimaan tiiviissä yhteistyössä EU:n kanssa, jotta voidaan varmistaa yhtäläiset toimintaolosuhteet laajemmilla sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

8.

myöntää, että tarvitaan kaikkien ETAan kuuluvien EFTA-maiden etukäteissopimus merkityksellisyyden määrittämisestä ETAn kannalta ja että tekniset mukautukset voivat olla tarpeen ennen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä; on kuitenkin huolissaan siitä, että lukuisat mukautuspyynnöt ja poikkeukset aiheuttavat viivytyksiä ja saattavat pirstaloittaa sisämarkkinat; kehottaa painokkaasti näitä maita korjaamaan tämän tilanteen ja toimimaan tiiviissä yhteistyössä EU:n kanssa, jotta voidaan varmistaa yhtäläiset toimintaolosuhteet laajemmilla sisämarkkinoilla;

| 9. | huomauttaa, että EU on ETA-sopimuksen allekirjoittamisesta lähtien turvautunut yhä enenevässä määrin virastojen käyttöön; pitää myönteisenä, että ETAan kuuluvat EFTA-maat osallistuvat näiden virastojen toimintaan; kehottaa ETAan kuuluvia EFTA-maita ja komissiota tehostamaan edelleen tätä yhteistyötä ja osallistumista; |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että EU on ETA-sopimuksen allekirjoittamisesta lähtien turvautunut yhä enenevässä määrin virastojen käyttöön; pitää myönteisenä, että ETAan kuuluvat EFTA-maat osallistuvat näiden virastojen toimintaan; kehottaa ETAan kuuluvia EFTA-maita ja komissiota tehostamaan edelleen tätä yhteistyötä ja osallistumista;

| 10. | huomauttaa, että paraikaa käydään neuvotteluja EU:n ja Yhdysvaltojen kattavasta vapaakauppa- ja investointisopimuksesta; korostaa, että ETAan kuuluvat EFTA-maat soveltavat ETA-sopimuksen nojalla sisämarkkinasääntöjä ja että mahdollisen kauppa- ja investointikumppanuuden sisämarkkinavaikutukset koskevat todennäköisesti myös ETAan kuuluvia EFTA-maita; korostaa lisäksi, että transatlanttisella kauppa- ja investointikumppanuudella (TTIP) ei saa luoda uusia kaupan esteitä EU:n ja ETAan kuuluvien EFTA-maiden välille; |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että paraikaa käydään neuvotteluja EU:n ja Yhdysvaltojen kattavasta vapaakauppa- ja investointisopimuksesta; korostaa, että ETAan kuuluvat EFTA-maat soveltavat ETA-sopimuksen nojalla sisämarkkinasääntöjä ja että mahdollisen kauppa- ja investointikumppanuuden sisämarkkinavaikutukset koskevat todennäköisesti myös ETAan kuuluvia EFTA-maita; korostaa lisäksi, että transatlanttisella kauppa- ja investointikumppanuudella (TTIP) ei saa luoda uusia kaupan esteitä EU:n ja ETAan kuuluvien EFTA-maiden välille;

Liechtensteinin ruhtinaskunta

| 11. | on huolestunut siitä, että Liechtensteinin täytäntöönpanovaje on noussut 0,7 prosentista 1,2 prosenttiin; on huolestunut myös siitä, että Liechtensteinin lainsäädäntö, joka koskee ETA-valtioiden kansalaisten tiettyjen perheenjäsenten maahantulo- ja oleskeluoikeutta sekä Liechtensteinissa asuville ETA-valtioiden kansalaisille työpaikan vastaanottamisessa toisessa ETA-valtiossa asetettuja rajoituksia, joiden Liechtenstein katsoo perustuvan ETA-sopimuksesta johtuvaan erityiseen kiintiösääntöön, ei näytä olevan täysin ETA-lainsäädännön mukainen; |
| --- | --- |

11.

on huolestunut siitä, että Liechtensteinin täytäntöönpanovaje on noussut 0,7 prosentista 1,2 prosenttiin; on huolestunut myös siitä, että Liechtensteinin lainsäädäntö, joka koskee ETA-valtioiden kansalaisten tiettyjen perheenjäsenten maahantulo- ja oleskeluoikeutta sekä Liechtensteinissa asuville ETA-valtioiden kansalaisille työpaikan vastaanottamisessa toisessa ETA-valtiossa asetettuja rajoituksia, joiden Liechtenstein katsoo perustuvan ETA-sopimuksesta johtuvaan erityiseen kiintiösääntöön, ei näytä olevan täysin ETA-lainsäädännön mukainen;

Islannin tasavalta

| 12. | panee merkille 12. maaliskuuta 2015 päivätyn Islannin hallituksen kirjeen, joka koskee sen asemaa EU:n jäsenehdokasvaltiona; kehottaa painokkaasti Islantia tehostamaan ponnistelujaan ETA-sopimukseen liittyvien velvoitteidensa täyttämiseksi, kun otetaan huomioon, että sillä on 2,8 prosentin täytäntöönpanovaje, joka on korkeampi kuin millään muulla kyseisistä maista; kannustaa EU:ta ja Islantia vahvistamaan edelleen yhteistyötä muun muassa katastrofeihin varautumisessa Pohjois-Atlantin alueella ja osoittamaan resursseja asiaan liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

12.

panee merkille 12. maaliskuuta 2015 päivätyn Islannin hallituksen kirjeen, joka koskee sen asemaa EU:n jäsenehdokasvaltiona; kehottaa painokkaasti Islantia tehostamaan ponnistelujaan ETA-sopimukseen liittyvien velvoitteidensa täyttämiseksi, kun otetaan huomioon, että sillä on 2,8 prosentin täytäntöönpanovaje, joka on korkeampi kuin millään muulla kyseisistä maista; kannustaa EU:ta ja Islantia vahvistamaan edelleen yhteistyötä muun muassa katastrofeihin varautumisessa Pohjois-Atlantin alueella ja osoittamaan resursseja asiaan liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi;

Norjan kuningaskunta

| 13. | on tyytyväinen siitä, että Norja, johon solmitut siteet ovat vahvistuneet viime vuosina, on osa sisämarkkinoiden parantamiseksi perustettua ”edelläkävijöiden aloitetta”; toteaa kuitenkin, että täytäntöönpanovaje on noussut kahteen prosenttiin ja kehottaa Norjaa tehostamaan ponnistelujaan tässä suhteessa, erityisesti jotta energian sisämarkkinat saataisiin toteutettua; kannustaa yhteistyön tiivistämiseen muun muassa energiapolitiikan alalla; toteaa, että on vielä käsiteltävä tiettyjen tuotteiden korotettuihin tuontitulleihin liittyviä kysymyksiä; |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen siitä, että Norja, johon solmitut siteet ovat vahvistuneet viime vuosina, on osa sisämarkkinoiden parantamiseksi perustettua ”edelläkävijöiden aloitetta”; toteaa kuitenkin, että täytäntöönpanovaje on noussut kahteen prosenttiin ja kehottaa Norjaa tehostamaan ponnistelujaan tässä suhteessa, erityisesti jotta energian sisämarkkinat saataisiin toteutettua; kannustaa yhteistyön tiivistämiseen muun muassa energiapolitiikan alalla; toteaa, että on vielä käsiteltävä tiettyjen tuotteiden korotettuihin tuontitulleihin liittyviä kysymyksiä;

Andorran ruhtinaskunta, Monacon ruhtinaskunta ja San Marinon tasavalta

| 14. | toteaa, että tiiviimmät suhteet voisivat tuoda molemminpuolisia hyötyjä, erityisesti alue- ja paikallistasohyötyjä läheisillä EU-alueilla, ja pitää näin ollen myönteisenä assosiaatiosopimuksia koskevien neuvottelujen aloittamista, sillä tämä on merkittävä edistysaskel näiden maiden tulemisessa mukaan sisämarkkinoille ja mahdollisesti muillekin alueille siten, että niiden erityisluonne otetaan samalla huomioon; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että tiiviimmät suhteet voisivat tuoda molemminpuolisia hyötyjä, erityisesti alue- ja paikallistasohyötyjä läheisillä EU-alueilla, ja pitää näin ollen myönteisenä assosiaatiosopimuksia koskevien neuvottelujen aloittamista, sillä tämä on merkittävä edistysaskel näiden maiden tulemisessa mukaan sisämarkkinoille ja mahdollisesti muillekin alueille siten, että niiden erityisluonne otetaan samalla huomioon;

Sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpano: Sveitsin valaliitto

| 15. | on tyytyväinen EU:n ja Sveitsin vahvoihin ja jatkuvasti kukoistaviin pitkäaikaisiin suhteisiin, jotka ovat myötävaikuttaneet rauhaan, vaurauteen ja kasvuun Euroopassa viime vuosikymmenten aikana; on vakuuttunut siitä, että näitä suhteita voidaan syventää molempien osapuolten hyödyksi tarkistamalla alakohtaisia sopimuksia täysin EU:n perusperiaatteita noudattaen ja että ne voivat lisätä lukuisia yhteisiä piirteitä ja yhteisiä etuja; |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen EU:n ja Sveitsin vahvoihin ja jatkuvasti kukoistaviin pitkäaikaisiin suhteisiin, jotka ovat myötävaikuttaneet rauhaan, vaurauteen ja kasvuun Euroopassa viime vuosikymmenten aikana; on vakuuttunut siitä, että näitä suhteita voidaan syventää molempien osapuolten hyödyksi tarkistamalla alakohtaisia sopimuksia täysin EU:n perusperiaatteita noudattaen ja että ne voivat lisätä lukuisia yhteisiä piirteitä ja yhteisiä etuja;

| 16. | on tätä taustaa vasten tyytyväinen, että toukokuussa 2014 aloitettiin neuvottelut institutionaalisista puitteista ennakkoedellytyksenä kahdenvälisen lähestymistavan viemiseksi eteenpäin; korostaa, että ilman tällaista puitesopimusta mitään lisäsopimuksia Sveitsin osallistumisesta sisämarkkinoille ei tehdä; kehottaa Sveitsin hallitusta tehostamaan ponnistelujaan, jotta voidaan edistää neuvotteluja jäljellä olevista kysymyksistä; |
| --- | --- |

16.

on tätä taustaa vasten tyytyväinen, että toukokuussa 2014 aloitettiin neuvottelut institutionaalisista puitteista ennakkoedellytyksenä kahdenvälisen lähestymistavan viemiseksi eteenpäin; korostaa, että ilman tällaista puitesopimusta mitään lisäsopimuksia Sveitsin osallistumisesta sisämarkkinoille ei tehdä; kehottaa Sveitsin hallitusta tehostamaan ponnistelujaan, jotta voidaan edistää neuvotteluja jäljellä olevista kysymyksistä;

| 17. | panee merkille laajamittaisen maahanmuuton vastustamista koskevasta kansalaisaloitteesta 9. helmikuuta 2014 saadun tuloksen sekä Sveitsin liittoneuvoston 11. helmikuuta 2015 tekemät päätökset täytäntöönpanoa koskevan lakiesityksen täytäntöönpanosta ja uusista liitännäistoimenpiteistä; tähdentää, että nämä toimenpiteet ovat vastoin henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevasta sopimuksesta johtuvia sitoumuksia, ja odottaa Sveitsin kunnioittavan näitä sitoumuksia; huomauttaa, että kolmansien maiden kansalaisten maahanmuuttoa koskevaa kysymystä ei pitäisi sekoittaa perussopimuksiin kirjattuun henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen; korostaa, että Sveitsin yksipuolisesti toteuttamat toimenpiteet Kroatian kansalaisten syrjinnän estämiseksi eivät vastaa henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen pöytäkirjan, jolla sopimus laajennetaan koskemaan Kroatiaa, ratifiointia ja että pöytäkirja parantaisi Sveitsin osallistumista Horizon 2000 -ohjelmaan, jota jatketaan ja laajennetaan vuoden 2016 jälkeen tutkijoiden Horizon 2000 -rahoituksen saamisen edistämiseksi; kehottaa komissiota työskentelemään Sveitsin ja jäsenvaltioiden kanssa sellaisen tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi, jolla kunnioitetaan asianomaisten sopimusten määräyksiä ja noudatetaan oikeusvaltion periaatetta; |
| --- | --- |

17.

panee merkille laajamittaisen maahanmuuton vastustamista koskevasta kansalaisaloitteesta 9. helmikuuta 2014 saadun tuloksen sekä Sveitsin liittoneuvoston 11. helmikuuta 2015 tekemät päätökset täytäntöönpanoa koskevan lakiesityksen täytäntöönpanosta ja uusista liitännäistoimenpiteistä; tähdentää, että nämä toimenpiteet ovat vastoin henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevasta sopimuksesta johtuvia sitoumuksia, ja odottaa Sveitsin kunnioittavan näitä sitoumuksia; huomauttaa, että kolmansien maiden kansalaisten maahanmuuttoa koskevaa kysymystä ei pitäisi sekoittaa perussopimuksiin kirjattuun henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen; korostaa, että Sveitsin yksipuolisesti toteuttamat toimenpiteet Kroatian kansalaisten syrjinnän estämiseksi eivät vastaa henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen pöytäkirjan, jolla sopimus laajennetaan koskemaan Kroatiaa, ratifiointia ja että pöytäkirja parantaisi Sveitsin osallistumista Horizon 2000 -ohjelmaan, jota jatketaan ja laajennetaan vuoden 2016 jälkeen tutkijoiden Horizon 2000 -rahoituksen saamisen edistämiseksi; kehottaa komissiota työskentelemään Sveitsin ja jäsenvaltioiden kanssa sellaisen tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi, jolla kunnioitetaan asianomaisten sopimusten määräyksiä ja noudatetaan oikeusvaltion periaatetta;

| 18. | muistuttaa, että henkilöiden vapaa liikkuvuus on yksi perusvapauksista ja sisämarkkinoiden tukipilari ja että se on aina ollut EU:n ja Sveitsin kahdenvälisen lähestymistavan erottamaton osa ja edellytys; antaa näin ollen täyden tukensa sille, että EU hylkäsi heinäkuussa 2014 Sveitsin viranomaisten pyynnön, joka koski henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen neuvottelemista uudelleen, jotta voitaisiin ottaa käyttöön kiintiö tai kansallisten toimijoiden suosimisjärjestelmä; panee huolestuneena merkille joidenkin yritysten ja kantonien käytännöt kansallisten toimijoiden suosimisessa ja muistuttaa, että tämä ei ole sopusoinnussa vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen kanssa; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että henkilöiden vapaa liikkuvuus on yksi perusvapauksista ja sisämarkkinoiden tukipilari ja että se on aina ollut EU:n ja Sveitsin kahdenvälisen lähestymistavan erottamaton osa ja edellytys; antaa näin ollen täyden tukensa sille, että EU hylkäsi heinäkuussa 2014 Sveitsin viranomaisten pyynnön, joka koski henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen neuvottelemista uudelleen, jotta voitaisiin ottaa käyttöön kiintiö tai kansallisten toimijoiden suosimisjärjestelmä; panee huolestuneena merkille joidenkin yritysten ja kantonien käytännöt kansallisten toimijoiden suosimisessa ja muistuttaa, että tämä ei ole sopusoinnussa vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen kanssa;

| 19. | panee merkille, että Sveitsin kansanäänestyksessä vaadittujen, henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevien rajoitusten vaarana on tasapainon horjuminen ja EU:n jäsenvaltioille sopimuksista koituvien etujen heikkeneminen; |
| --- | --- |

19.

panee merkille, että Sveitsin kansanäänestyksessä vaadittujen, henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevien rajoitusten vaarana on tasapainon horjuminen ja EU:n jäsenvaltioille sopimuksista koituvien etujen heikkeneminen;

| 20. | panee merkille, että Sveitsi otti käyttöön väliaikaisia järjestelyjä sen johdosta, että neuvottelut Sveitsin osallistumisesta Erasmus+ -ohjelmaan katkesivat; on huolissaan siitä, että nämä järjestelyt todennäköisesti vaikuttavat korkea-asteen opiskelijoiden liikkumiseen EU:n ja Sveitsin välillä; kehottaa Sveitsiä ja EU:ta tekemään kaikkensa täyttääkseen edellytykset, joita on asetettu niiden osallistumiselle Erasmus+ -ohjelmaan, jotta voidaan varmistaa vaihdon vastavuoroisuus ja nuoret sukupolvet eivät joutuisi kärsimään; |
| --- | --- |

20.

panee merkille, että Sveitsi otti käyttöön väliaikaisia järjestelyjä sen johdosta, että neuvottelut Sveitsin osallistumisesta Erasmus+ -ohjelmaan katkesivat; on huolissaan siitä, että nämä järjestelyt todennäköisesti vaikuttavat korkea-asteen opiskelijoiden liikkumiseen EU:n ja Sveitsin välillä; kehottaa Sveitsiä ja EU:ta tekemään kaikkensa täyttääkseen edellytykset, joita on asetettu niiden osallistumiselle Erasmus+ -ohjelmaan, jotta voidaan varmistaa vaihdon vastavuoroisuus ja nuoret sukupolvet eivät joutuisi kärsimään;

| 21. | kannustaa jatkamaan nykykäytäntöä, jonka mukaan EU-maiden taksiyrittäjät saavat tarjota palvelujaan rajoituksitta Sveitsissä ja joka on jo pitkään edistänyt Sveitsin raja-alueiden talouskehitystä ja hyödyttänyt kaikkia osapuolia; |
| --- | --- |

21.

kannustaa jatkamaan nykykäytäntöä, jonka mukaan EU-maiden taksiyrittäjät saavat tarjota palvelujaan rajoituksitta Sveitsissä ja joka on jo pitkään edistänyt Sveitsin raja-alueiden talouskehitystä ja hyödyttänyt kaikkia osapuolia;

| 22. | kehottaa komissiota tarkastelemaan perusteellisemmin sveitsiläisten maatalousyrittäjien raja-alueilla harjoittaman maanhankinnan ja maanvuokrauksen vaikutuksia; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota tarkastelemaan perusteellisemmin sveitsiläisten maatalousyrittäjien raja-alueilla harjoittaman maanhankinnan ja maanvuokrauksen vaikutuksia;

| 23. | pitää valitettavana Sveitsi on ottanut henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen yhteydessä käyttöön ja vahvistanut yksipuolisia liitännäistoimenpiteitä, muun muassa hallinnolliset kustannukset kattavien maksujen periminen, vaatimus pankkitakauksen antamisesta tai näiden toimenpiteiden yhdistelmä, sillä ne vaikeuttavat vakavasti sopimuksen mukaisten ja varsinkin pk-yritysten palveluiden tarjoamista Sveitsissä; kehottaa Sveitsiä tarkistamaan näitä toimenpiteitä niiden saattamiseksi vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen mukaisiksi; |
| --- | --- |

23.

pitää valitettavana Sveitsi on ottanut henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen yhteydessä käyttöön ja vahvistanut yksipuolisia liitännäistoimenpiteitä, muun muassa hallinnolliset kustannukset kattavien maksujen periminen, vaatimus pankkitakauksen antamisesta tai näiden toimenpiteiden yhdistelmä, sillä ne vaikeuttavat vakavasti sopimuksen mukaisten ja varsinkin pk-yritysten palveluiden tarjoamista Sveitsissä; kehottaa Sveitsiä tarkistamaan näitä toimenpiteitä niiden saattamiseksi vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen mukaisiksi;

| 24. | toteaa, että ammattipätevyyksien vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpano viivästyi pitkään vuonna 2013, ja kehottaa sisällyttämään pikaisesti direktiivin 2013/55/EU vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen liitteeseen olettaen, että Sveitsi löytää tapoja varmistaa sopimuksen voimassaolon säilyminen; panee merkille, että henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen liite II päivitettiin äskettäin EU:n ja Sveitsin sosiaaliturvajärjestelmien paremman koordinoinnin varmistamiseksi; kehottaa Sveitsiä jatkamaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa vaaditun mukaisesti; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että ammattipätevyyksien vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpano viivästyi pitkään vuonna 2013, ja kehottaa sisällyttämään pikaisesti direktiivin 2013/55/EU vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen liitteeseen olettaen, että Sveitsi löytää tapoja varmistaa sopimuksen voimassaolon säilyminen; panee merkille, että henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen liite II päivitettiin äskettäin EU:n ja Sveitsin sosiaaliturvajärjestelmien paremman koordinoinnin varmistamiseksi; kehottaa Sveitsiä jatkamaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa vaaditun mukaisesti;

| 25. | katsoo, että ETA:n ja Sveitsin sisämarkkinoihin liittyvien toimien on oltava vastavuoroisia ja oikeudenmukaisia; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että ETA:n ja Sveitsin sisämarkkinoihin liittyvien toimien on oltava vastavuoroisia ja oikeudenmukaisia;

| 26. | kehottaa komissiota tarkastelemaan jatkossa kaikkia vaikutuksia, joita uusien sääntöjen käyttöönotolla on Sveitsiin rajoittuviin EU:n alueisiin, esimerkiksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 561 artiklaan hiljattain tehdyllä muutoksella, jonka nojalla EU:n tullialueella asuviin työntekijöihin sovelletaan tiukkoja määräyksiä, joiden mukaan he saavat käyttää unionin ulkopuolisessa maassa rekisteröityä työsuhdeajoneuvoa omiin ajoihinsa vain tiukoin ehdoin; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota tarkastelemaan jatkossa kaikkia vaikutuksia, joita uusien sääntöjen käyttöönotolla on Sveitsiin rajoittuviin EU:n alueisiin, esimerkiksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 561 artiklaan hiljattain tehdyllä muutoksella, jonka nojalla EU:n tullialueella asuviin työntekijöihin sovelletaan tiukkoja määräyksiä, joiden mukaan he saavat käyttää unionin ulkopuolisessa maassa rekisteröityä työsuhdeajoneuvoa omiin ajoihinsa vain tiukoin ehdoin;

| 27. | toteaa, että vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyn sopimuksen puitteissa tehtävä yhteistyö on kaiken kaikkiaan tyydyttävää, mutta sopimus voisi toimia vielä huomattavastikin paremmin, jos Sveitsi suostuisi mukauttamaan sopimusta unionin jatkuvasti kehittyvään säännöstöön; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyn sopimuksen puitteissa tehtävä yhteistyö on kaiken kaikkiaan tyydyttävää, mutta sopimus voisi toimia vielä huomattavastikin paremmin, jos Sveitsi suostuisi mukauttamaan sopimusta unionin jatkuvasti kehittyvään säännöstöön;

| 28. | kehottaa poistamaan rajat ylittävän ammatillisen liikkuvuuden esteet sisämarkkinoiden syventämiseksi; korostaa siksi, että on tärkeää edistää vieraiden kielten oppimista ja parantaa työntekijöille suunnattua työpaikan löytämiseen tähtäävää tiedotusta ja käytännön opastusta erityisesti Eures-verkoston kautta yhteistyössä Sveitsin kanssa ja kaikissa ETA-maissa; pitää tämän takia myönteisenä Sveitsin aktiivista osallistumista Eures-verkoston toimintaan erityisesti rajaseutualueilla; kehottaa Sveitsiä jatkamaan kansainvälisten ja rajat ylittävien Eures-palvelujensa kehittämistä voimassa olevan Eures-asetuksen mukaisesti, jotta voidaan parantaa työntekijöiden liikkuvuutta ja luoda EU:n ja Sveitsin väliset aidosti integroidut työmarkkinat; kehottaa työntekijöiden liikkuvuuden tehostamiseksi myös toteuttamaan toimia, joilla voidaan määritellä hyvin erilaisia nousevia teollisuudenaloja ja kasvun avainaloja, joilla ETA-maiden, Sveitsin ja jäsenvaltioiden olisi keskityttävä osaamisensa kehittämiseen, jotta taidot ja tutkinnot voidaan sovittaa paremmin kysyntään ja tarjontaan; |
| --- | --- |

28.

kehottaa poistamaan rajat ylittävän ammatillisen liikkuvuuden esteet sisämarkkinoiden syventämiseksi; korostaa siksi, että on tärkeää edistää vieraiden kielten oppimista ja parantaa työntekijöille suunnattua työpaikan löytämiseen tähtäävää tiedotusta ja käytännön opastusta erityisesti Eures-verkoston kautta yhteistyössä Sveitsin kanssa ja kaikissa ETA-maissa; pitää tämän takia myönteisenä Sveitsin aktiivista osallistumista Eures-verkoston toimintaan erityisesti rajaseutualueilla; kehottaa Sveitsiä jatkamaan kansainvälisten ja rajat ylittävien Eures-palvelujensa kehittämistä voimassa olevan Eures-asetuksen mukaisesti, jotta voidaan parantaa työntekijöiden liikkuvuutta ja luoda EU:n ja Sveitsin väliset aidosti integroidut työmarkkinat; kehottaa työntekijöiden liikkuvuuden tehostamiseksi myös toteuttamaan toimia, joilla voidaan määritellä hyvin erilaisia nousevia teollisuudenaloja ja kasvun avainaloja, joilla ETA-maiden, Sveitsin ja jäsenvaltioiden olisi keskityttävä osaamisensa kehittämiseen, jotta taidot ja tutkinnot voidaan sovittaa paremmin kysyntään ja tarjontaan;

o

o o

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

29.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 132.

(3)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 18.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0041.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0069.

---

Torstai 10. syyskuuta 2015

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/198

---

P8_TA(2015)0314

Venäjä, erityisesti Eston Kohverin, Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Venäjästä ja erityisesti Eston Kohverin, Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon tapauksista (2015/2838(RSP))

(2017/C 316/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Venäjän perustuslain ja erityisesti sen 118 artiklan, jonka mukaan oikeudenkäyttö Venäjän federaatiossa kuuluu yksinomaan tuomioistuimille, ja sen 120 artiklan, jonka mukaan tuomarit ovat riippumattomia ja ainoastaan Venäjän perustuslain ja federaation lainsäädännön alaisia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venäjän perustuslain ja erityisesti sen 118 artiklan, jonka mukaan oikeudenkäyttö Venäjän federaatiossa kuuluu yksinomaan tuomioistuimille, ja sen 120 artiklan, jonka mukaan tuomarit ovat riippumattomia ja ainoastaan Venäjän perustuslain ja federaation lainsäädännön alaisia,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman venäläisen oppositiojohtajan Boris Nemtsovin murhasta ja Venäjän demokratian tilasta (1) sekä ottaa huomioon aiemmat mietintönsä ja päätöslauselmansa Venäjästä, etenkin 15. tammikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Venäjästä ja erityisesti Aleksei Navalnyin tapauksesta (2), 30. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Nadija Savtšenkon tapauksesta (3) ja 10. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n ja Venäjän suhteiden tilasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman venäläisen oppositiojohtajan Boris Nemtsovin murhasta ja Venäjän demokratian tilasta (1) sekä ottaa huomioon aiemmat mietintönsä ja päätöslauselmansa Venäjästä, etenkin 15. tammikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Venäjästä ja erityisesti Aleksei Navalnyin tapauksesta (2), 30. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Nadija Savtšenkon tapauksesta (3) ja 10. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n ja Venäjän suhteiden tilasta (4),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 19. elokuuta 2015 antaman julkilausuman virolaiselle poliisille Eston Kohverille langetetusta tuomiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 19. elokuuta 2015 antaman julkilausuman virolaiselle poliisille Eston Kohverille langetetusta tuomiosta,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan 25. elokuuta 2015 antaman julkilausuman venäläisen tuomioistuimen Ukrainan kansalaisille Oleg Sentsoville ja Olexandr Koltšenkolle langettamista tuomioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan 25. elokuuta 2015 antaman julkilausuman venäläisen tuomioistuimen Ukrainan kansalaisille Oleg Sentsoville ja Olexandr Koltšenkolle langettamista tuomioista,

| — | ottaa huomioon aiemmat mietintönsä ja päätöslauselmansa Venäjästä, etenkin 23. lokakuuta 2012 antamansa suosituksen neuvostolle Sergei Magnitskin tapauksessa osallisia Venäjän viranomaisia koskevien yhteisten viisumirajoitusten käyttöönotosta (5), 13. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta Venäjällä (6), 13. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Venäjästä ja Bolotnajan aukion tapahtumissa mukana olleiden mielenosoittajien tuomitsemisesta (7) ja 23. lokakuuta 2014 antamansa päätöslauselman Memorial-kansalaisjärjestön (vuoden 2009 Saharov-palkinnon saaja) lakkauttamisesta Venäjällä (8), sekä 2. huhtikuuta 2014 antamansa suosituksen neuvostolle Sergei Magnitskin tapaukseen osallistuneita Venäjän viranomaisia koskevien yhteisten viisumirajoitusten käyttöönotosta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat mietintönsä ja päätöslauselmansa Venäjästä, etenkin 23. lokakuuta 2012 antamansa suosituksen neuvostolle Sergei Magnitskin tapauksessa osallisia Venäjän viranomaisia koskevien yhteisten viisumirajoitusten käyttöönotosta (5), 13. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta Venäjällä (6), 13. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Venäjästä ja Bolotnajan aukion tapahtumissa mukana olleiden mielenosoittajien tuomitsemisesta (7) ja 23. lokakuuta 2014 antamansa päätöslauselman Memorial-kansalaisjärjestön (vuoden 2009 Saharov-palkinnon saaja) lakkauttamisesta Venäjällä (8), sekä 2. huhtikuuta 2014 antamansa suosituksen neuvostolle Sergei Magnitskin tapaukseen osallistuneita Venäjän viranomaisia koskevien yhteisten viisumirajoitusten käyttöönotosta (9),

| — | ottaa huomioon seitsemännen määräaikaisraportin Venäjän federaatiosta (10), jota Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomitea käsitteli 3136. ja 3137. kokouksessaan (11)16. ja 17. maaliskuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon seitsemännen määräaikaisraportin Venäjän federaatiosta (10), jota Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomitea käsitteli 3136. ja 3137. kokouksessaan (11)16. ja 17. maaliskuuta 2015,

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2013 käydyt EU:n ja Venäjän ihmisoikeusneuvottelut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2013 käydyt EU:n ja Venäjän ihmisoikeusneuvottelut,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja YK:n täysjäsenenä sitoutunut noudattamaan demokratian ja oikeusvaltion periaatteita ja kunnioittamaan perusvapauksia ja ihmisoikeuksia; huomauttaa, että viime kuukausina on useaan otteeseen loukattu vakavasti oikeusvaltioperiaatetta ja säädetty rajoittavia lakeja, minkä vuoksi on syytä vahvasti epäillä, noudattaako Venäjä kansainvälisiä ja kansallisia velvoitteitaan; toteaa, että Euroopan unioni on toistuvasti tarjonnut Venäjälle lisäapua ja asiantuntemusta auttaakseen sitä nykyaikaistamaan perustuslakiaan ja oikeusjärjestystään ja noudattamaan niitä Euroopan neuvoston vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja YK:n täysjäsenenä sitoutunut noudattamaan demokratian ja oikeusvaltion periaatteita ja kunnioittamaan perusvapauksia ja ihmisoikeuksia; huomauttaa, että viime kuukausina on useaan otteeseen loukattu vakavasti oikeusvaltioperiaatetta ja säädetty rajoittavia lakeja, minkä vuoksi on syytä vahvasti epäillä, noudattaako Venäjä kansainvälisiä ja kansallisia velvoitteitaan; toteaa, että Euroopan unioni on toistuvasti tarjonnut Venäjälle lisäapua ja asiantuntemusta auttaakseen sitä nykyaikaistamaan perustuslakiaan ja oikeusjärjestystään ja noudattamaan niitä Euroopan neuvoston vaatimusten mukaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että Venäjän turvallisuuspoliisi FSB sieppasi virolaisen poliisin Eston Kohverin syyskuussa 2014 Viron alueella, minkä jälkeen hän on ollut laittomasti pidätettynä Venäjällä, mikä on selvä ja vakava kansainvälisen oikeuden rikkomus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Venäjän turvallisuuspoliisi FSB sieppasi virolaisen poliisin Eston Kohverin syyskuussa 2014 Viron alueella, minkä jälkeen hän on ollut laittomasti pidätettynä Venäjällä, mikä on selvä ja vakava kansainvälisen oikeuden rikkomus;

| C. | ottaa huomioon, että Krimin niemimaan laitonta liittämistä Venäjään vastustaneet ukrainalaiset elokuvaohjaaja Oleg Sentsov ja kansalaisaktivisti Olexandr Koltšenko pidätettiin toukokuussa 2014 syytettyinä väitetystä toiminnasta Krimillä; toteaa, että heitä kohdeltiin Venäjän kansalaisina, vaikka molemmilla on Ukrainan kansalaisuus; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Krimin niemimaan laitonta liittämistä Venäjään vastustaneet ukrainalaiset elokuvaohjaaja Oleg Sentsov ja kansalaisaktivisti Olexandr Koltšenko pidätettiin toukokuussa 2014 syytettyinä väitetystä toiminnasta Krimillä; toteaa, että heitä kohdeltiin Venäjän kansalaisina, vaikka molemmilla on Ukrainan kansalaisuus;

| D. | ottaa huomioon, että sekä Sentsovin että Koltšenkon tapauksessa on esitetty syytöksiä pidätettyjen kiduttamisesta ja törkeästä pahoinpitelystä keinoina hankkia laittomasti lausuntoja, jotka sen jälkeen on julistettu oikeudellisesti päteviksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sekä Sentsovin että Koltšenkon tapauksessa on esitetty syytöksiä pidätettyjen kiduttamisesta ja törkeästä pahoinpitelystä keinoina hankkia laittomasti lausuntoja, jotka sen jälkeen on julistettu oikeudellisesti päteviksi;

| E. | ottaa huomioon, että Oleg Sentsov ja Olexandr Koltšenko tuomittiin sotaoikeudessa rikoksista, jotka kuuluvat kaikilta osin siviilituomioistuinten tuomiovaltaan; panee merkille, että oikeudenkäynnissä tapahtui monia vakavia menettelyvirheitä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Oleg Sentsov ja Olexandr Koltšenko tuomittiin sotaoikeudessa rikoksista, jotka kuuluvat kaikilta osin siviilituomioistuinten tuomiovaltaan; panee merkille, että oikeudenkäynnissä tapahtui monia vakavia menettelyvirheitä;

| F. | ottaa huomioon, että tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta käsittelevä YK:n ihmisoikeusneuvoston erityisraportoija Gabriela Knaul ilmaisi Venäjän federaatioon tekemänsä virallisen vierailun jälkeen huhtikuussa 2014 antamassaan raportissa vakavan huolensa väitteistä, että tuomareita on uhkailtu suoraan ja epäsuorasti, että oikeuslaitoksen toimintaan on pyritty vaikuttamaan asiattomasti ja että tuomareita on häiritty ja painostettu; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta käsittelevä YK:n ihmisoikeusneuvoston erityisraportoija Gabriela Knaul ilmaisi Venäjän federaatioon tekemänsä virallisen vierailun jälkeen huhtikuussa 2014 antamassaan raportissa vakavan huolensa väitteistä, että tuomareita on uhkailtu suoraan ja epäsuorasti, että oikeuslaitoksen toimintaan on pyritty vaikuttamaan asiattomasti ja että tuomareita on häiritty ja painostettu;

| G. | toteaa, että yhä kipeämmin tarvitaan lujaa, johdonmukaista ja kokonaisvaltaista EU:n Venäjän-politiikkaa, jota kaikki jäsenvaltiot noudattaisivat; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että yhä kipeämmin tarvitaan lujaa, johdonmukaista ja kokonaisvaltaista EU:n Venäjän-politiikkaa, jota kaikki jäsenvaltiot noudattaisivat;

| H. | ottaa huomioon, että Minskin sopimusten täytäntöönpanoa koskevassa toimenpidepaketissa oli määrä varmistaa kaikkien panttivankien ja laittomasti pidätettyjen henkilöiden vapauttaminen ja vaihtaminen vastavuoroisesti; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Minskin sopimusten täytäntöönpanoa koskevassa toimenpidepaketissa oli määrä varmistaa kaikkien panttivankien ja laittomasti pidätettyjen henkilöiden vapauttaminen ja vaihtaminen vastavuoroisesti;

| I. | toteaa, että monet viime vuosien oikeudenkäynnit ja oikeusmenettelyt, esimerkiksi Navalnyin, Magnitskin ja Hodorkovskin tapaukset, ovat asettaneet kyseenalaisiksi Venäjän federaation oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja puolueettomuuden; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että monet viime vuosien oikeudenkäynnit ja oikeusmenettelyt, esimerkiksi Navalnyin, Magnitskin ja Hodorkovskin tapaukset, ovat asettaneet kyseenalaisiksi Venäjän federaation oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja puolueettomuuden;

| J. | toteaa, että EU on modernisaatiokumppanuuden välityksellä toistuvasti tarjonnut Venäjälle lisäapua ja asiantuntemusta auttaakseen sitä kehittämään demokratiaa ja noudattamaan perustuslakiaan ja oikeusjärjestystään Euroopan neuvoston vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU on modernisaatiokumppanuuden välityksellä toistuvasti tarjonnut Venäjälle lisäapua ja asiantuntemusta auttaakseen sitä kehittämään demokratiaa ja noudattamaan perustuslakiaan ja oikeusjärjestystään Euroopan neuvoston vaatimusten mukaisesti;

| 1. | tuomitsee jyrkästi Pskovin alueen tuomioistuimen langettaman tuomion ja koko oikeudenkäynnin, jossa virolainen poliisi Eston Kohver tuomittiin 15 vuoden vankeusrangaistukseen, kun hänet oli ensin siepattu Viron, Euroopan unionin jäsenvaltion, alueelta viime vuonna; pitää tapausta kansainvälisen oikeuden ja perustavien oikeusnormien loukkauksena; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi Pskovin alueen tuomioistuimen langettaman tuomion ja koko oikeudenkäynnin, jossa virolainen poliisi Eston Kohver tuomittiin 15 vuoden vankeusrangaistukseen, kun hänet oli ensin siepattu Viron, Euroopan unionin jäsenvaltion, alueelta viime vuonna; pitää tapausta kansainvälisen oikeuden ja perustavien oikeusnormien loukkauksena;

| 2. | vaatii Venäjän federaatiota noudattamaan kansainvälisiä velvoitteitaan ja vapauttamaan Eston Kohverin viipymättä ja takaamaan hänen turvallisen paluunsa Viroon; |
| --- | --- |

2.

vaatii Venäjän federaatiota noudattamaan kansainvälisiä velvoitteitaan ja vapauttamaan Eston Kohverin viipymättä ja takaamaan hänen turvallisen paluunsa Viroon;

| 3. | on täysin vakuuttunut, että Eston Kohverille ei ole suotu alusta alkaen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä, sillä tapauksen käsittely ei ollut julkinen, Viron konsuli ei saanut olla läsnä käsittelyssä, Kohverilta evättiin riittävä oikeusapu sekä lisäksi oikeus tavata puolisonsa ja perheensä ja hänet määrättiin perusteettomasti psykiatriseen tutkimukseen, jonka yksityiskohdat eivät ole tiedossa; |
| --- | --- |

3.

on täysin vakuuttunut, että Eston Kohverille ei ole suotu alusta alkaen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä, sillä tapauksen käsittely ei ollut julkinen, Viron konsuli ei saanut olla läsnä käsittelyssä, Kohverilta evättiin riittävä oikeusapu sekä lisäksi oikeus tavata puolisonsa ja perheensä ja hänet määrättiin perusteettomasti psykiatriseen tutkimukseen, jonka yksityiskohdat eivät ole tiedossa;

| 4. | tuomitsee jyrkästi Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon laittomat tuomiot ja vangitsemisen; vetoaa Venäjän federaatioon, jotta se vapauttaisi heidät viipymättä ja takaisi heidän turvallisen paluunsa Ukrainaan; vaatii Venäjän viranomaisia tutkimaan viipymättä, puolueettomasti ja tehokkaasti syytettyjen ja todistajien esittämät kidutussyytökset, jotka syyttäjä hylkäsi oikeudenkäynnissä; kehottaa antamaan kansainvälisille tarkkailijoille mahdollisuuden seurata tutkintaa; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee jyrkästi Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon laittomat tuomiot ja vangitsemisen; vetoaa Venäjän federaatioon, jotta se vapauttaisi heidät viipymättä ja takaisi heidän turvallisen paluunsa Ukrainaan; vaatii Venäjän viranomaisia tutkimaan viipymättä, puolueettomasti ja tehokkaasti syytettyjen ja todistajien esittämät kidutussyytökset, jotka syyttäjä hylkäsi oikeudenkäynnissä; kehottaa antamaan kansainvälisille tarkkailijoille mahdollisuuden seurata tutkintaa;

| 5. | kehottaa vapauttamaan kaikki laittomasti pidätetyt Ukrainan kansalaiset, Nadija Savtšenko mukaan lukien, ja noudattamaan näin Minskin sopimusten täytäntöönpanoa koskevan toimenpidepaketin määräyksiä ja sitoumusta vapauttaa kaikki panttivangit ja muut Ukrainan konfliktiin liittyen pidätetyt henkilöt; |
| --- | --- |

5.

kehottaa vapauttamaan kaikki laittomasti pidätetyt Ukrainan kansalaiset, Nadija Savtšenko mukaan lukien, ja noudattamaan näin Minskin sopimusten täytäntöönpanoa koskevan toimenpidepaketin määräyksiä ja sitoumusta vapauttaa kaikki panttivangit ja muut Ukrainan konfliktiin liittyen pidätetyt henkilöt;

| 6. | pitää valitettavana, että Venäjän federaation lainsäädäntöä ja oikeuslaitosta käytetään poliittisina välineinä kansainvälisen oikeuden ja normien vastaisesti ja että tämän ansiosta ukrainalainen elokuvaohjaaja Oleg Sentsov voitiin tuomita 20 vuoden ja Olexandr Koltšenko 10 vuoden vankeusrangaistukseen avoimesti ukrainalaismielisten näkemystensä ja Krimin niemimaan laittoman Venäjän federaatioon liittämisen arvostelemisen vuoksi; huomauttaa, että joka tapauksessa heitä ei olisi kuulunut asettaa sotaoikeuden eteen ja että kaikki kiduttamalla ja muilla laittomilla keinoilla saadut lausunnot olisi pitänyt jättää huomioimatta; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, että Venäjän federaation lainsäädäntöä ja oikeuslaitosta käytetään poliittisina välineinä kansainvälisen oikeuden ja normien vastaisesti ja että tämän ansiosta ukrainalainen elokuvaohjaaja Oleg Sentsov voitiin tuomita 20 vuoden ja Olexandr Koltšenko 10 vuoden vankeusrangaistukseen avoimesti ukrainalaismielisten näkemystensä ja Krimin niemimaan laittoman Venäjän federaatioon liittämisen arvostelemisen vuoksi; huomauttaa, että joka tapauksessa heitä ei olisi kuulunut asettaa sotaoikeuden eteen ja että kaikki kiduttamalla ja muilla laittomilla keinoilla saadut lausunnot olisi pitänyt jättää huomioimatta;

| 7. | tuomitsee jyrkästi Ukrainan ja Viron alueellisen koskemattomuuden räikeät loukkaukset ja näiden maiden kansalaisten laittomat sieppaukset tarkoituksena saattaa heidät venäläisen tuomioistuimen eteen; |
| --- | --- |

7.

tuomitsee jyrkästi Ukrainan ja Viron alueellisen koskemattomuuden räikeät loukkaukset ja näiden maiden kansalaisten laittomat sieppaukset tarkoituksena saattaa heidät venäläisen tuomioistuimen eteen;

| 8. | korostaa, että venäläisillä tuomioistuimilla ei ole tuomiovaltaa Venäjän kansainvälisesti tunnustetun alueen ulkopuolella tehtyihin tekoihin ja huomauttaa, että oikeusmenettelyä ei voida yhdessäkään näistä kolmesta tapauksesta pitää pätevänä; kehottaa neuvostoa ja komissiota käsittelemään nämä tapaukset Venäjän viranomaisten kanssa ja raportoimaan asiasta Euroopan parlamentille; kehottaa EU:n jäsenvaltioita tekemään saman kahdenvälisissä tapaamisissa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että venäläisillä tuomioistuimilla ei ole tuomiovaltaa Venäjän kansainvälisesti tunnustetun alueen ulkopuolella tehtyihin tekoihin ja huomauttaa, että oikeusmenettelyä ei voida yhdessäkään näistä kolmesta tapauksesta pitää pätevänä; kehottaa neuvostoa ja komissiota käsittelemään nämä tapaukset Venäjän viranomaisten kanssa ja raportoimaan asiasta Euroopan parlamentille; kehottaa EU:n jäsenvaltioita tekemään saman kahdenvälisissä tapaamisissa;

| 9. | korostaa, että Venäjän viranomaiset ja oikeuslaitoksen henkilöstö kantavat täyden vastuun pidätettyjen turvallisuudesta ja hyvinvoinnista ja että heidän oikeuttaan tavata perhettään, ottaa yhteyttä diplomaattiedustajiinsa ja saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa, oikeusapua ja konsulineuvontaa sekä pidätettyjen ja heidän oikeudellisten edustajiensa oikeutta saada tutustua yksityiskohtaisesti kaikkiin asiakirjoihin ja todisteisiin, jotka liittyvät heille luettuihin syytteisiin, on kunnioitettava täysin; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että Venäjän viranomaiset ja oikeuslaitoksen henkilöstö kantavat täyden vastuun pidätettyjen turvallisuudesta ja hyvinvoinnista ja että heidän oikeuttaan tavata perhettään, ottaa yhteyttä diplomaattiedustajiinsa ja saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa, oikeusapua ja konsulineuvontaa sekä pidätettyjen ja heidän oikeudellisten edustajiensa oikeutta saada tutustua yksityiskohtaisesti kaikkiin asiakirjoihin ja todisteisiin, jotka liittyvät heille luettuihin syytteisiin, on kunnioitettava täysin;

| 10. | tuomitsee jälleen hallituksen jatkuvan toisinajattelijoiden tukahduttamisen, jonka kohteena ovat riippumattomat kansalaisjärjestöt ja joka tapahtuu niin sanotun ”ulkomaisia agentteja koskevan lain” avulla, sekä aktivistien, poliittisten vastustajien ja hallituksen arvostelijoiden alituisen painostamisen monin eri tavoin; |
| --- | --- |

10.

tuomitsee jälleen hallituksen jatkuvan toisinajattelijoiden tukahduttamisen, jonka kohteena ovat riippumattomat kansalaisjärjestöt ja joka tapahtuu niin sanotun ”ulkomaisia agentteja koskevan lain” avulla, sekä aktivistien, poliittisten vastustajien ja hallituksen arvostelijoiden alituisen painostamisen monin eri tavoin;

| 11. | muistuttaa Venäjää, että sen on tärkeää kunnioittaa täysin kansainvälisestä oikeudesta johtuvia velvoitteitaan ja että tuomioistuinten päätösten on oltava tehokkaita ja puolueettomia, täysin riippumattomia ja lainmukaisia, niiden on perustuttava pätevään näyttöön ja ne on tehtävä ilman poliittista painostusta; katsoo, että Venäjän federaation pitäisi Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön jäsenenä täyttää velvoitteet, joihin se on sitoutunut; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa Venäjää, että sen on tärkeää kunnioittaa täysin kansainvälisestä oikeudesta johtuvia velvoitteitaan ja että tuomioistuinten päätösten on oltava tehokkaita ja puolueettomia, täysin riippumattomia ja lainmukaisia, niiden on perustuttava pätevään näyttöön ja ne on tehtävä ilman poliittista painostusta; katsoo, että Venäjän federaation pitäisi Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön jäsenenä täyttää velvoitteet, joihin se on sitoutunut;

| 12. | kehottaa neuvostoa laatimaan EU:n yhteisen luettelon viranomaisista, jotka ovat vastuussa Eston Kohverin, Nadija Savtšenkon, Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon sieppauksesta, laittomasta pidättämisestä ja tuomitsemisesta, asettamaan kyseiset henkilöt EU:n laajuiseen viisumikieltoon ja panemaan kyseisen kiellon täytäntöön sekä jäädyttämään kaikki varat, joita heillä tai heidän lähiomaisillaan mahdollisesti on unionissa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa neuvostoa laatimaan EU:n yhteisen luettelon viranomaisista, jotka ovat vastuussa Eston Kohverin, Nadija Savtšenkon, Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon sieppauksesta, laittomasta pidättämisestä ja tuomitsemisesta, asettamaan kyseiset henkilöt EU:n laajuiseen viisumikieltoon ja panemaan kyseisen kiellon täytäntöön sekä jäädyttämään kaikki varat, joita heillä tai heidän lähiomaisillaan mahdollisesti on unionissa;

| 13. | kehottaa tehostamaan ihmisoikeusloukkausten jatkuvaa seurantaa Venäjällä ja Venäjän federaatioon nykyisellään liitetyillä alueilla; on syvästi huolissaan ihmisoikeustilanteen heikkenemisestä ja kehottaa Venäjän viranomaisia kunnioittamaan ihmisoikeuksia, sananvapaus sekä kokoontumis- ja yhdistymisvapaus mukaan lukien, sekä oikeusvaltioperiaatetta Venäjällä ja Krimillä niemimaan laittoman Venäjään liittämisen jälkeen; toteaa, että Venäjä rikkoo edelleen Euroopan ihmisoikeussopimusta; |
| --- | --- |

13.

kehottaa tehostamaan ihmisoikeusloukkausten jatkuvaa seurantaa Venäjällä ja Venäjän federaatioon nykyisellään liitetyillä alueilla; on syvästi huolissaan ihmisoikeustilanteen heikkenemisestä ja kehottaa Venäjän viranomaisia kunnioittamaan ihmisoikeuksia, sananvapaus sekä kokoontumis- ja yhdistymisvapaus mukaan lukien, sekä oikeusvaltioperiaatetta Venäjällä ja Krimillä niemimaan laittoman Venäjään liittämisen jälkeen; toteaa, että Venäjä rikkoo edelleen Euroopan ihmisoikeussopimusta;

| 14. | kehottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kehittämään kattavan poliittisen strategian, joka antaisi unionille mahdollisuuden palauttaa aloite itselleen ja harjoittaa selkeämpää Venäjän-politiikkaa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kehittämään kattavan poliittisen strategian, joka antaisi unionille mahdollisuuden palauttaa aloite itselleen ja harjoittaa selkeämpää Venäjän-politiikkaa;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle sekä Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle sekä Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0074.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0006.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0186.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0225.

(5)  EUVL C 68 E, 7.3.2014, s. 13.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0284.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0253.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0039.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0258.

(10)  CCPR/C/RUS/7.

(11)  CCPR/C/SR.3136 ja 3137.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/202 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/202

---

P8_TA(2015)0315

Angola

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Angolasta (2015/2839(RSP))

(2017/C 316/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Angolasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Angolasta,

| — | ottaa huomioon Angolasta vastaavan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 12. toukokuuta 2015 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Angolasta vastaavan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 12. toukokuuta 2015 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon ensimmäisen Angolan ja EU:n ministerikokouksen jälkeen 17. lokakuuta 2014 annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisen Angolan ja EU:n ministerikokouksen jälkeen 17. lokakuuta 2014 annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 hyväksytyn Angolan ja EU:n yhteisen etenemissuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 hyväksytyn Angolan ja EU:n yhteisen etenemissuunnitelman,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia ja sananvapautta koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia ja sananvapautta koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2014 annetut neuvoston päätelmät EU:n suuntaviivojen kymmenennestä vuosipäivästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2014 annetut neuvoston päätelmät EU:n suuntaviivojen kymmenennestä vuosipäivästä,

| — | ottaa huomioon SEU:n 21 artiklan sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen, jossa EU sitoutuu edelleen tukemaan ”koko painoarvollaan vapauden, demokratian ja ihmisoikeuksien puolestapuhujia koko maailmassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU:n 21 artiklan sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen, jossa EU sitoutuu edelleen tukemaan ”koko painoarvollaan vapauden, demokratian ja ihmisoikeuksien puolestapuhujia koko maailmassa”,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2000 allekirjoitetun Cotonoun kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2000 allekirjoitetun Cotonoun kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuoden 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja vuoden 1966 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja vuoden 1966 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Angolan hallitus on viime kuukausina tiukentanut suhtautumistaan kaikkeen sen auktoriteetin kyseenalaistamiseen ja että se loukkaa siten Angolan perustuslaissa vahvistettuja ihmisoikeuksia; ottaa huomioon, että Angolassa pyritään edelleen tukahduttamaan järjestäytymis- ja kokoontumisvapaus ja että huoli siitä, että armeijasta ja tiedustelupalveluista on tullut liikkeelle paneva voima ihmisten pidättämiseksi ja ihmisoikeusaktivistien asettamiseksi syytteeseen, kasvaa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Angolan hallitus on viime kuukausina tiukentanut suhtautumistaan kaikkeen sen auktoriteetin kyseenalaistamiseen ja että se loukkaa siten Angolan perustuslaissa vahvistettuja ihmisoikeuksia; ottaa huomioon, että Angolassa pyritään edelleen tukahduttamaan järjestäytymis- ja kokoontumisvapaus ja että huoli siitä, että armeijasta ja tiedustelupalveluista on tullut liikkeelle paneva voima ihmisten pidättämiseksi ja ihmisoikeusaktivistien asettamiseksi syytteeseen, kasvaa;

| B. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusaktivisti José Marcos Mavungo pidätettiin 14. maaliskuuta 2015 ilman pidätysmääräystä ja että syyttäjä António Nito pyysi 28. elokuuta 2015 Cabindan maakunnassa Angolassa toimivaa tuomioistuinta tuomitsemaan Mavungon 12 vuodeksi vankeuteen kapinaan yllyttämisestä, vaikka ei ollut esitetty mitään todisteita hänen syyllistymisestään mihinkään rikokseen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusaktivisti José Marcos Mavungo pidätettiin 14. maaliskuuta 2015 ilman pidätysmääräystä ja että syyttäjä António Nito pyysi 28. elokuuta 2015 Cabindan maakunnassa Angolassa toimivaa tuomioistuinta tuomitsemaan Mavungon 12 vuodeksi vankeuteen kapinaan yllyttämisestä, vaikka ei ollut esitetty mitään todisteita hänen syyllistymisestään mihinkään rikokseen;

| C. | ottaa huomioon, että asianajaja Arão Bula Tempo pidätettiin samana päivänä epäiltynä osallistumisesta saman mielenosoituksen järjestämiseen; ottaa huomioon, että Arão Bula Tempo vapautettiin myöhemmin 13. toukokuuta 2015 ja odottaa oikeudenkäyntiä kapinaan lietsomisesta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että asianajaja Arão Bula Tempo pidätettiin samana päivänä epäiltynä osallistumisesta saman mielenosoituksen järjestämiseen; ottaa huomioon, että Arão Bula Tempo vapautettiin myöhemmin 13. toukokuuta 2015 ja odottaa oikeudenkäyntiä kapinaan lietsomisesta;

| D. | ottaa huomioon, että toimittaja ja ihmisoikeusaktivisti Rafael Marques tuomittiin 28. toukokuuta 2015 kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen ja kahden vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen siksi, että hän oli vuonna 2011 julkaissut kirjan nimeltä ”Blood Diamonds: Corruption and Torture in Angola”, jossa kuvattiin yli sata tappoa ja satoja kidutustapauksia, joihin vartijoiden ja sotilaiden väitettiin syyllistyneen Lundasin alueen timanttikentillä; ottaa huomioon, että Marquesin yleiselle syyttäjälle toimittamia valituksia Lundasin alueella tapahtuneista ihmisoikeusloukkauksista ei otettu tutkittaviksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että toimittaja ja ihmisoikeusaktivisti Rafael Marques tuomittiin 28. toukokuuta 2015 kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen ja kahden vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen siksi, että hän oli vuonna 2011 julkaissut kirjan nimeltä ”Blood Diamonds: Corruption and Torture in Angola”, jossa kuvattiin yli sata tappoa ja satoja kidutustapauksia, joihin vartijoiden ja sotilaiden väitettiin syyllistyneen Lundasin alueen timanttikentillä; ottaa huomioon, että Marquesin yleiselle syyttäjälle toimittamia valituksia Lundasin alueella tapahtuneista ihmisoikeusloukkauksista ei otettu tutkittaviksi;

| E. | ottaa huomioon, että 15 nuorisoaktivistia pidätettiin 20. ja 24. kesäkuuta 2015 välisenä aikana yksityisen poliittisen keskustelutilaisuuden yhteydessä; ottaa huomioon, että Captain Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba pidätettiin myöhemmin 30. kesäkuuta 2015 epäiltynä yhteyksistä pidätettyihin 15 aktivistiin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 15 nuorisoaktivistia pidätettiin 20. ja 24. kesäkuuta 2015 välisenä aikana yksityisen poliittisen keskustelutilaisuuden yhteydessä; ottaa huomioon, että Captain Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba pidätettiin myöhemmin 30. kesäkuuta 2015 epäiltynä yhteyksistä pidätettyihin 15 aktivistiin;

| F. | ottaa huomioon, että kaikki vangitut pidätettiin laittomasti ja mielivaltaisesti ja että heitä syytettiin kapinan valmistelusta sekä presidentin ja hallituksen jäsenten vastaisesta vallankaappausyrityksestä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kaikki vangitut pidätettiin laittomasti ja mielivaltaisesti ja että heitä syytettiin kapinan valmistelusta sekä presidentin ja hallituksen jäsenten vastaisesta vallankaappausyrityksestä;

| G. | ottaa huomioon, että 15 pidätettyä aktivistia pidetään tutkintavankeudessa, että heitä vastaan ei ole nostettu virallisia syytteitä, että heillä ei ole täysimääräisiä mahdollisuuksia käyttää oikeusavustajaa eikä ottaa vastaan perheenjäseniä, jotka toisivat heille ruokaa, ja että heitä pidetään eristyksissä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 15 pidätettyä aktivistia pidetään tutkintavankeudessa, että heitä vastaan ei ole nostettu virallisia syytteitä, että heillä ei ole täysimääräisiä mahdollisuuksia käyttää oikeusavustajaa eikä ottaa vastaan perheenjäseniä, jotka toisivat heille ruokaa, ja että heitä pidetään eristyksissä;

| H. | ottaa huomioon, että aktivistit pidätettiin ja heidän kodeissaan tehtiin kotietsintä, ilman että viranomaiset esittivät etsintämääräystä; toteaa, että saatujen tietojen mukaan aktivisteja myös kidutettiin fyysisesti ja psyykkisesti ja heidän henkeään uhattiin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että aktivistit pidätettiin ja heidän kodeissaan tehtiin kotietsintä, ilman että viranomaiset esittivät etsintämääräystä; toteaa, että saatujen tietojen mukaan aktivisteja myös kidutettiin fyysisesti ja psyykkisesti ja heidän henkeään uhattiin;

| I. | ottaa huomioon, että viranomaiset uhkailevat pidätettyjen nuorten äitejä, jotka ovat alkaneet liikehtiä, ja että vallassa oleva MPLA-puolue on estänyt aktivistien tukijoiden mielenosoitukset aktivistien vapauttamiseksi; ottaa huomioon, että vankien sukulaisten Luandassa 8. elokuuta 2015 järjestämään rauhanomaiseen mielenosoitukseen vastattiin hyökkäämällä mielenosoittajia vastaan ja että turvallisuusjoukot kohdistivat mielenosoittajiin väkivaltaista painostusta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että viranomaiset uhkailevat pidätettyjen nuorten äitejä, jotka ovat alkaneet liikehtiä, ja että vallassa oleva MPLA-puolue on estänyt aktivistien tukijoiden mielenosoitukset aktivistien vapauttamiseksi; ottaa huomioon, että vankien sukulaisten Luandassa 8. elokuuta 2015 järjestämään rauhanomaiseen mielenosoitukseen vastattiin hyökkäämällä mielenosoittajia vastaan ja että turvallisuusjoukot kohdistivat mielenosoittajiin väkivaltaista painostusta;

| J. | ottaa huomioon, että neljä ihmisoikeuksien puolustajaa ja yksi Deutsche Welle -radiokanavan kirjeenvaihtaja pidätettiin heinäkuussa 2015 väliaikaisesti heidän vieraillessaan muiden aktivistien luona vankilassa Luandan maakunnassa, ja että heitä syytettiin aikomuksesta harjoittaa poliittista toimintaa vankilassa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että neljä ihmisoikeuksien puolustajaa ja yksi Deutsche Welle -radiokanavan kirjeenvaihtaja pidätettiin heinäkuussa 2015 väliaikaisesti heidän vieraillessaan muiden aktivistien luona vankilassa Luandan maakunnassa, ja että heitä syytettiin aikomuksesta harjoittaa poliittista toimintaa vankilassa;

| K. | ottaa huomioon, että Angolan perustuslaissa tunnustetaan oikeus rauhanomaisen mielenosoituksen järjestämiseen sekä oikeus yhdistymis- ja ilmaisunvapauteen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Angolan perustuslaissa tunnustetaan oikeus rauhanomaisen mielenosoituksen järjestämiseen sekä oikeus yhdistymis- ja ilmaisunvapauteen;

| L. | ottaa huomioon, että on saatu tietoja poliisivoimien huhtikuussa 2015 Huambossa toimeen panemasta verilöylystä, joka kohdistui Luz do Mundo -nimisen uskonlahkon kannattajiin; eri lähteistä saadut tiedot surmansa saaneiden määrästä vaihtelevat kymmenistä tuhansiin ja niiden mukaan monet joutuivat myös siirtymään asuinsijoiltaan; ottaa huomioon, että hallitus ei ole vielä kuukausien kuluttuakaan ryhtynyt teettämään riippumatonta tutkintaa asiasta ja että se kiistää kiivaasti kuolleiden suuren määrän; ottaa huomioon, että oikeusasiamies laatii parhaillaan raporttia kyseisistä tapahtumista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että on saatu tietoja poliisivoimien huhtikuussa 2015 Huambossa toimeen panemasta verilöylystä, joka kohdistui Luz do Mundo -nimisen uskonlahkon kannattajiin; eri lähteistä saadut tiedot surmansa saaneiden määrästä vaihtelevat kymmenistä tuhansiin ja niiden mukaan monet joutuivat myös siirtymään asuinsijoiltaan; ottaa huomioon, että hallitus ei ole vielä kuukausien kuluttuakaan ryhtynyt teettämään riippumatonta tutkintaa asiasta ja että se kiistää kiivaasti kuolleiden suuren määrän; ottaa huomioon, että oikeusasiamies laatii parhaillaan raporttia kyseisistä tapahtumista;

| M. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu kehotti teettämään kansainvälisen tutkinnan kyseisestä tapahtumasta, mikä sai Angolan hallituksen aloittamaan esitutkinnan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu kehotti teettämään kansainvälisen tutkinnan kyseisestä tapahtumasta, mikä sai Angolan hallituksen aloittamaan esitutkinnan;

| N. | ottaa huomioon, että Angolan hallitus lisäsi myös sekä joukkohäätöjä että pienimuotoisempia häätöjä Luandassa ja muissa kaupungeissa siirtääkseen sieltä pois epävirallisissa asuinyhdyskunnissa asuneita ihmisiä ja hävittääkseen sieltä katukauppiaat, mukaan luettuina raskaana olevat naiset ja naiset, joilla on lapsia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Angolan hallitus lisäsi myös sekä joukkohäätöjä että pienimuotoisempia häätöjä Luandassa ja muissa kaupungeissa siirtääkseen sieltä pois epävirallisissa asuinyhdyskunnissa asuneita ihmisiä ja hävittääkseen sieltä katukauppiaat, mukaan luettuina raskaana olevat naiset ja naiset, joilla on lapsia;

| O. | ottaa huomioon, että maaliskuussa 2015 otettiin käyttöön uutta lainsäädäntöä, jolla lisätään valtioista riippumattomien järjestöjen valvontaa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että maaliskuussa 2015 otettiin käyttöön uutta lainsäädäntöä, jolla lisätään valtioista riippumattomien järjestöjen valvontaa;

| P. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunta on toistuvasti tuominnut vallassa olevan eliitin korruptuneisuuden sekä sen harjoittaman ryöstöviljelyn ja luonnonvarojen väärinkäytön ja niihin henkilöihin kohdistuvien ihmisoikeusloukkausten, jotka ovat uhka nykytilanteelle ja ilmoittavat siitä, väliset yhteydet; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunta on toistuvasti tuominnut vallassa olevan eliitin korruptuneisuuden sekä sen harjoittaman ryöstöviljelyn ja luonnonvarojen väärinkäytön ja niihin henkilöihin kohdistuvien ihmisoikeusloukkausten, jotka ovat uhka nykytilanteelle ja ilmoittavat siitä, väliset yhteydet;

| Q. | ottaa huomioon, että vaikka Angolan hallitus on sitoutunut lisäämään ponnistelujaan rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaan tarkoitetun järjestelmänsä parantamiseksi, ja siinä on jonkin verran edistytty, Financial Action Task Force – hallitusten välinen organisaatio, joka perustettiin vuonna 1989 G7-maiden aloitteesta kehittämään strategioita rahanpesun torjumiseksi – havaitsee edelleen puutteita tässä Angolan järjestelmässä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vaikka Angolan hallitus on sitoutunut lisäämään ponnistelujaan rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaan tarkoitetun järjestelmänsä parantamiseksi, ja siinä on jonkin verran edistytty, Financial Action Task Force – hallitusten välinen organisaatio, joka perustettiin vuonna 1989 G7-maiden aloitteesta kehittämään strategioita rahanpesun torjumiseksi – havaitsee edelleen puutteita tässä Angolan järjestelmässä;

| R. | ottaa huomioon, että öljystä saatuja tuloja, joista hallituksen tulot pääasiassa koostuvat, ei riippumattomien raporttien mukaan ole suunnattu kestävään kehitykseen tai paikallisyhteisöille, vaan vallassa oleva eliitti on rikastunut entisestään; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että öljystä saatuja tuloja, joista hallituksen tulot pääasiassa koostuvat, ei riippumattomien raporttien mukaan ole suunnattu kestävään kehitykseen tai paikallisyhteisöille, vaan vallassa oleva eliitti on rikastunut entisestään;

| S. | ottaa huomioon, että Angolalla on suunnattomat malmi- ja raakaöljyvarannot ja että se on yksi maailman nopeimmin kasvavia talouksia erityisesti sisällissodan päättymisen jälkeen; ottaa huomioon, että kasvu on hyvin epätasaista ja että suurin osa maan vauraudesta keskittyy suhteellisen pienelle osalle väestöä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Angolalla on suunnattomat malmi- ja raakaöljyvarannot ja että se on yksi maailman nopeimmin kasvavia talouksia erityisesti sisällissodan päättymisen jälkeen; ottaa huomioon, että kasvu on hyvin epätasaista ja että suurin osa maan vauraudesta keskittyy suhteellisen pienelle osalle väestöä;

| T. | ottaa huomioon, että öljytulojen jyrkästä vähenemisestä alkanut talouskriisi johtaa todennäköisesti uusiin yhteiskunnallisiin levottomuuksiin ja hallituksen vastaisiin mielenosoituksiin; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että öljytulojen jyrkästä vähenemisestä alkanut talouskriisi johtaa todennäköisesti uusiin yhteiskunnallisiin levottomuuksiin ja hallituksen vastaisiin mielenosoituksiin;

| U. | ottaa huomioon, että Angola vahvisti lokakuussa 2014 sitoutumisensa Angolan ja EU:n yhteisessä etenemissuunnitelmassa sovittuun poliittiseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön, ja toteaa, että hyvä hallinto, demokratia ja ihmisoikeudet ovat etenemissuunnitelman kulmakiviä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Angola vahvisti lokakuussa 2014 sitoutumisensa Angolan ja EU:n yhteisessä etenemissuunnitelmassa sovittuun poliittiseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön, ja toteaa, että hyvä hallinto, demokratia ja ihmisoikeudet ovat etenemissuunnitelman kulmakiviä;

| V. | ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaan hyvää hallintoa ja ihmisoikeuksia koskeva tietojen vaihto EU:n ja Angolan välillä tapahtuu vuonna 2012 hyväksytyn Angolan ja EU:n yhteisen etenemissuunnitelman puitteissa vähintään kerran vuodessa pidettävässä virallisessa poliittisessa vuoropuhelussa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaan hyvää hallintoa ja ihmisoikeuksia koskeva tietojen vaihto EU:n ja Angolan välillä tapahtuu vuonna 2012 hyväksytyn Angolan ja EU:n yhteisen etenemissuunnitelman puitteissa vähintään kerran vuodessa pidettävässä virallisessa poliittisessa vuoropuhelussa;

| 1. | on vakavasti huolissaan ihmisoikeustilanteen, perusvapauksien ja demokraattisen tilan nopeasta heikkenemisestä Angolassa sekä turvallisuusjoukkojen vakavista väärinkäytöksistä ja tuomioistuinten riippumattomuuden puutteesta; |
| --- | --- |

1.

on vakavasti huolissaan ihmisoikeustilanteen, perusvapauksien ja demokraattisen tilan nopeasta heikkenemisestä Angolassa sekä turvallisuusjoukkojen vakavista väärinkäytöksistä ja tuomioistuinten riippumattomuuden puutteesta;

| 2. | kehottaa Angolan viranomaisia vapauttamaan viipymättä ja ehdoitta kaikki ihmisoikeuksien puolustajat, mukaan luettuna Marcos Mavungo sekä 15+1 aktivistia, jotka pidätettiin heinäkuussa 2015, sekä luopumaan kaikista syytteistä heitä vastaan; vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta myös kaikki muut aktivistit, mielipidevangit tai poliittiset vastustajat, jotka on pidätetty ja vangittu mielivaltaisesti ainoastaan poliittisten mielipiteidensä, journalistisen työn tai rauhanomaiseen toimintaan osallistumisen perusteella; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Angolan viranomaisia vapauttamaan viipymättä ja ehdoitta kaikki ihmisoikeuksien puolustajat, mukaan luettuna Marcos Mavungo sekä 15+1 aktivistia, jotka pidätettiin heinäkuussa 2015, sekä luopumaan kaikista syytteistä heitä vastaan; vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta myös kaikki muut aktivistit, mielipidevangit tai poliittiset vastustajat, jotka on pidätetty ja vangittu mielivaltaisesti ainoastaan poliittisten mielipiteidensä, journalistisen työn tai rauhanomaiseen toimintaan osallistumisen perusteella;

| 3. | kehottaa viranomaisia varmistamaan, että pidätettyjä ei kiduteta eikä kohdella huonosti, ja takaamaan heidän perheilleen ja asianajajilleen täyden suojan ja mahdollisuuden tapaamisiin; |
| --- | --- |

3.

kehottaa viranomaisia varmistamaan, että pidätettyjä ei kiduteta eikä kohdella huonosti, ja takaamaan heidän perheilleen ja asianajajilleen täyden suojan ja mahdollisuuden tapaamisiin;

| 4. | kehottaa Angolan viranomaisia välittömästi lopettamaan mielivaltaiset pidätykset, laittomat vangitsemiset ja kidutuksen, joihin poliisi ja turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet; toistaa, että kaikki väitetyt ihmisoikeusrikkomukset, mukaan luettuna kidutus, joihin poliisi ja turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet, on tutkittava välittömästi, puolueettomasti ja perusteellisesti, ja syylliset on saatettava tuomioistuimen eteen; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Angolan viranomaisia välittömästi lopettamaan mielivaltaiset pidätykset, laittomat vangitsemiset ja kidutuksen, joihin poliisi ja turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet; toistaa, että kaikki väitetyt ihmisoikeusrikkomukset, mukaan luettuna kidutus, joihin poliisi ja turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet, on tutkittava välittömästi, puolueettomasti ja perusteellisesti, ja syylliset on saatettava tuomioistuimen eteen;

| 5. | on vakavasti huolissaan jatkuvista yrityksistä rajoittaa ilmaisunvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta ja vapautta rauhanomaiseen kokoontumiseen ja yhdistymiseen, sekä siitä, että viranomaiset rikkovat näitä vapauksia yhä useammin, ja kehottaa Angolan viranomaisia varmistamaan näiden vapauksien välittömän ja ehdottoman kunnioittamisen; kehottaa niitä edelleen panemaan täytäntöön YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen määräykset, Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan ja muut kansainväliset ja alueelliset ihmisoikeusvälineet, jotka Angola on ratifioinut; |
| --- | --- |

5.

on vakavasti huolissaan jatkuvista yrityksistä rajoittaa ilmaisunvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta ja vapautta rauhanomaiseen kokoontumiseen ja yhdistymiseen, sekä siitä, että viranomaiset rikkovat näitä vapauksia yhä useammin, ja kehottaa Angolan viranomaisia varmistamaan näiden vapauksien välittömän ja ehdottoman kunnioittamisen; kehottaa niitä edelleen panemaan täytäntöön YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen määräykset, Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan ja muut kansainväliset ja alueelliset ihmisoikeusvälineet, jotka Angola on ratifioinut;

| 6. | kehottaa unionin Luandan edustustoa panemaan täytäntöön Euroopan ulkosuhdehallinnon sitoutumisen ihmisoikeuksien puolustajien maailmanlaajuiseen tukemiseen ja suojelemiseen konkreettisilla ja näkyvillä toimilla, joihin sisältyvät erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien oikeudenkäyntien tarkkaileminen, heille ja heidän asianajajilleen ja perheilleen tarjottava poliittinen ja aineellinen tuki sekä unionin ja jäsenvaltioiden järjestelmälliset yhteydet Angolan viranomaisiin ihmisoikeusasioissa kaikilla suhteiden tasolla, korkein taso mukaan luettuna; kehottaa edustustoa myös tehostamaan poliittista vuoropuhelua Angolan hallituksen kanssa kaikilla politiikan, kaupan ja kehitysyhteistyösuhteiden aloilla, jotta varmistetaan, että maa noudattaa kansallisia ja kansainvälisiä ihmisoikeussitoumuksiaan lokakuussa 2014 järjestetyssä ensimmäisessä EU:n ja Angolan ministerikokouksessa luvatulla tavalla; kehottaa sitä käyttämään kaikkia aiheellisia välineitä ja instrumentteja, mukaan luettuna Euroopan demokratia- ja ihmisoikeusväline; |
| --- | --- |

6.

kehottaa unionin Luandan edustustoa panemaan täytäntöön Euroopan ulkosuhdehallinnon sitoutumisen ihmisoikeuksien puolustajien maailmanlaajuiseen tukemiseen ja suojelemiseen konkreettisilla ja näkyvillä toimilla, joihin sisältyvät erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien oikeudenkäyntien tarkkaileminen, heille ja heidän asianajajilleen ja perheilleen tarjottava poliittinen ja aineellinen tuki sekä unionin ja jäsenvaltioiden järjestelmälliset yhteydet Angolan viranomaisiin ihmisoikeusasioissa kaikilla suhteiden tasolla, korkein taso mukaan luettuna; kehottaa edustustoa myös tehostamaan poliittista vuoropuhelua Angolan hallituksen kanssa kaikilla politiikan, kaupan ja kehitysyhteistyösuhteiden aloilla, jotta varmistetaan, että maa noudattaa kansallisia ja kansainvälisiä ihmisoikeussitoumuksiaan lokakuussa 2014 järjestetyssä ensimmäisessä EU:n ja Angolan ministerikokouksessa luvatulla tavalla; kehottaa sitä käyttämään kaikkia aiheellisia välineitä ja instrumentteja, mukaan luettuna Euroopan demokratia- ja ihmisoikeusväline;

| 7. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tunnustamaan, että Angolan viranomaisten laajamittainen korruptuneisuus haittaa vakavasti ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kehitystä, sekä panemaan ennen Angolan kanssa tehtäviä järjestelyjä täytäntöön ihmisoikeuksia koskevan lähestymistavan periaatteet ja tarkistamaan 11. Euroopan kehitysrahaston kansallisen ohjelman painopisteitä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tunnustamaan, että Angolan viranomaisten laajamittainen korruptuneisuus haittaa vakavasti ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kehitystä, sekä panemaan ennen Angolan kanssa tehtäviä järjestelyjä täytäntöön ihmisoikeuksia koskevan lähestymistavan periaatteet ja tarkistamaan 11. Euroopan kehitysrahaston kansallisen ohjelman painopisteitä;

| 8. | pitää valitettavana, että huolimatta kansallisen selvityksen saattamisesta päätökseen vuonna 2007 ja laajasta miinojen vastaisesta ohjelmasta, jalkaväkimiinoihin ja/tai sodan räjähtämättömiin jäänteisiin liittyvän uhan laajuutta ei edelleenkään tunneta varmuudella; vaatii EU:ta seuraamaan, valvomaan ja arvioimaan varojen tehokasta käyttöä ja varmistamaan, että varatut määrärahat käytetään tehokkaasti ja kohdennetusti, jotta miinat raivataan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, että huolimatta kansallisen selvityksen saattamisesta päätökseen vuonna 2007 ja laajasta miinojen vastaisesta ohjelmasta, jalkaväkimiinoihin ja/tai sodan räjähtämättömiin jäänteisiin liittyvän uhan laajuutta ei edelleenkään tunneta varmuudella; vaatii EU:ta seuraamaan, valvomaan ja arvioimaan varojen tehokasta käyttöä ja varmistamaan, että varatut määrärahat käytetään tehokkaasti ja kohdennetusti, jotta miinat raivataan asianmukaisesti;

| 9. | kehottaa Angolan oikeusviranomaisia vahvistamaan riippumattomuutensa kaikesta poliittisesta välineellistämisestä ja varmistamaan oikeudellisissa välineissä tunnustettujen oikeuksien, kuten oikeussuojan saatavuus ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, suojelun; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Angolan oikeusviranomaisia vahvistamaan riippumattomuutensa kaikesta poliittisesta välineellistämisestä ja varmistamaan oikeudellisissa välineissä tunnustettujen oikeuksien, kuten oikeussuojan saatavuus ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, suojelun;

| 10. | kehottaa Angolan hallitusta toteuttamaan kiireellisen, avoimen ja uskottavan tutkinnan Huambon verilöylystä ja antamaan tukea hätäsiirtolaisiksi joutuneille henkiinjääneille; toistaa YK:n vaatimuksen, jonka mukaan asiassa on suoritettava kansainvälisiä ja riippumattomia täydentäviä tutkimuksia; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Angolan hallitusta toteuttamaan kiireellisen, avoimen ja uskottavan tutkinnan Huambon verilöylystä ja antamaan tukea hätäsiirtolaisiksi joutuneille henkiinjääneille; toistaa YK:n vaatimuksen, jonka mukaan asiassa on suoritettava kansainvälisiä ja riippumattomia täydentäviä tutkimuksia;

| 11. | on edelleen huolissaan siitä, että toimia naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi ei ole toteutettu; kehottaa viranomaisia torjumaan tehokkaammin haitallisia perinteisiä käytäntöjä, kuten noituudesta syytettyjen lasten leimaamista; |
| --- | --- |

11.

on edelleen huolissaan siitä, että toimia naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi ei ole toteutettu; kehottaa viranomaisia torjumaan tehokkaammin haitallisia perinteisiä käytäntöjä, kuten noituudesta syytettyjen lasten leimaamista;

| 12. | muistuttaa Angolan Cotonoun sopimuksessa antamasta sitoumuksesta kunnioittaa demokratiaa, oikeusvaltion periaatteita ja ihmisoikeuksia, joihin kuuluvat sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus, hyvä hallintotapa ja avoimuus poliittisissa viroissa; kehottaa Angolan hallitusta noudattamaan näitä määräyksiä Cotonoun sopimuksen 11 artiklan b kohdan, 96 artiklan ja 97 artiklan mukaisesti, ja jos näin ei tehdä, pyytää komissiota käynnistämään Cotonoun sopimuksen 8, 9 ja 96 artiklan mukaiset asianmukaiset menettelyt; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa Angolan Cotonoun sopimuksessa antamasta sitoumuksesta kunnioittaa demokratiaa, oikeusvaltion periaatteita ja ihmisoikeuksia, joihin kuuluvat sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus, hyvä hallintotapa ja avoimuus poliittisissa viroissa; kehottaa Angolan hallitusta noudattamaan näitä määräyksiä Cotonoun sopimuksen 11 artiklan b kohdan, 96 artiklan ja 97 artiklan mukaisesti, ja jos näin ei tehdä, pyytää komissiota käynnistämään Cotonoun sopimuksen 8, 9 ja 96 artiklan mukaiset asianmukaiset menettelyt;

| 13. | kannustaa unionia ja jäsenvaltioita huolehtimaan kaikkien luonnonvarojen kaupan avoimuudesta, öljy mukaan luettuna, ja erityisesti panemaan täysimääräisesti täytäntöön maakohtaista raportointia koskevan nykyisen lainsäädännön ja valvomaan sitä; kehottaa Angolan viranomaisia ja ulkomaisia yrityksiä auttamaan hallinnon vahvistamisessa kaivannaisalalla noudattamalla kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa aloitetta ja tarkistamaan Kimberleyn prosessin täytäntöönpanoa; kehottaa lisäksi Angolan hallitusta esittämään suunnitelman avoimeen hallintokumppanuuteen liittymisestä ja siten esittämään käytännön suunnitelman korruption torjunnasta, avoimuuden lisäämisestä ja julkisen vastuunalaisuuden parantamisesta; |
| --- | --- |

13.

kannustaa unionia ja jäsenvaltioita huolehtimaan kaikkien luonnonvarojen kaupan avoimuudesta, öljy mukaan luettuna, ja erityisesti panemaan täysimääräisesti täytäntöön maakohtaista raportointia koskevan nykyisen lainsäädännön ja valvomaan sitä; kehottaa Angolan viranomaisia ja ulkomaisia yrityksiä auttamaan hallinnon vahvistamisessa kaivannaisalalla noudattamalla kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa aloitetta ja tarkistamaan Kimberleyn prosessin täytäntöönpanoa; kehottaa lisäksi Angolan hallitusta esittämään suunnitelman avoimeen hallintokumppanuuteen liittymisestä ja siten esittämään käytännön suunnitelman korruption torjunnasta, avoimuuden lisäämisestä ja julkisen vastuunalaisuuden parantamisesta;

| 14. | kannustaa unionia ja Yhdysvaltoja yhteistyöhön ja koordinointiin Dodd–Frank-lain 1504 pykälän täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

14.

kannustaa unionia ja Yhdysvaltoja yhteistyöhön ja koordinointiin Dodd–Frank-lain 1504 pykälän täytäntöönpanossa;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioiden kansallisia hallintoelimiä ja valvontaviranomaisia valvomaan tehokkaammin unionin rahanpesulainsäädännön noudattamista mukaan luettuna normatiiviset due diligence -periaatteet ja asianmukainen riskianalyysi erityisesti Angolasta peräisin olevien poliittisessa asemassa olevien henkilöiden osalta; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioiden kansallisia hallintoelimiä ja valvontaviranomaisia valvomaan tehokkaammin unionin rahanpesulainsäädännön noudattamista mukaan luettuna normatiiviset due diligence -periaatteet ja asianmukainen riskianalyysi erityisesti Angolasta peräisin olevien poliittisessa asemassa olevien henkilöiden osalta;

| 16. | pitää myönteisenä, että Angolan hallitus on tunnustanut maiden haltuunottoa koskeviin korvauksiin liittyvät ongelmat ja että tiedotusvälineiden mukaan jakamis- ja korvaamismekanismit ovat parantumassa; kannustaa hallitusta jatkamaan tämänsuuntaisia ponnisteluja; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä, että Angolan hallitus on tunnustanut maiden haltuunottoa koskeviin korvauksiin liittyvät ongelmat ja että tiedotusvälineiden mukaan jakamis- ja korvaamismekanismit ovat parantumassa; kannustaa hallitusta jatkamaan tämänsuuntaisia ponnisteluja;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionille, Afrikan ihmisoikeuskomissiolle, SADC-alueen maiden hallituksille, Angolan presidentille ja parlamentille, Yhdysvaltain hallitukselle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionille, Afrikan ihmisoikeuskomissiolle, SADC-alueen maiden hallituksille, Angolan presidentille ja parlamentille, Yhdysvaltain hallitukselle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/207

---

P8_TA(2015)0316

Azerbaidžan

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Azerbaidžanista (2015/2840(RSP))

(2017/C 316/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat erityisesti ihmisoikeuksia ja oikeusvaltion periaatteita koskevat päätöslauselmansa Azerbaidžanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat erityisesti ihmisoikeuksia ja oikeusvaltion periaatteita koskevat päätöslauselmansa Azerbaidžanista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Azerbaidžanin välille solmitun suhteen, joka tuli voimaan vuonna 1999, sellaisena kuin se on esitettynä Euroopan naapuruuspolitiikkaa koskevassa toimintasuunnitelmassa, itäisen kumppanuuden (EaP) luomisen, EU:n ja Azerbaidžanin assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut sekä Azerbaidžanin osallistumisen EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaariseen edustajakokoukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Azerbaidžanin välille solmitun suhteen, joka tuli voimaan vuonna 1999, sellaisena kuin se on esitettynä Euroopan naapuruuspolitiikkaa koskevassa toimintasuunnitelmassa, itäisen kumppanuuden (EaP) luomisen, EU:n ja Azerbaidžanin assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut sekä Azerbaidžanin osallistumisen EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaariseen edustajakokoukseen,

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2015 päivätyn Azerbaidžania koskevan vuoden 2014 Euroopan naapuruuspolitiikkaan liittyvän edistymiskertomuksen (SWD(2015)0064), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2015 päivätyn Azerbaidžania koskevan vuoden 2014 Euroopan naapuruuspolitiikkaan liittyvän edistymiskertomuksen (SWD(2015)0064),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Azerbaidžanin välisen Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Azerbaidžanin välisen Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin 22. heinäkuuta 2015 esittämät kommentit hänen tavattuaan Azerbaidžanin presidentin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin 22. heinäkuuta 2015 esittämät kommentit hänen tavattuaan Azerbaidžanin presidentin,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan Stavros Lambrinidisin 23.–26. helmikuuta 2015 Bakuun tekemän vierailun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan Stavros Lambrinidisin 23.–26. helmikuuta 2015 Bakuun tekemän vierailun,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Zeid Ra’ad Al Husseinin 8. syyskuuta 2015 antaman julkilausuman, jossa tuomitaan Azerbaidžanissa parhaillaan käynnissä olevat kansalaisyhteiskunnan ja riippumattomien äänten vastaiset tukahduttamistoimet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Zeid Ra’ad Al Husseinin 8. syyskuuta 2015 antaman julkilausuman, jossa tuomitaan Azerbaidžanissa parhaillaan käynnissä olevat kansalaisyhteiskunnan ja riippumattomien äänten vastaiset tukahduttamistoimet,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan/komission varapuheenjohtajan Federica Mogherinin ja komission jäsenen Johannes Hahnin julkilausumat, jotka koskevat johtavien toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien äskettäisiä pidätyksiä, vangitsemisia, tuomitsemisia ja murhia Azerbaidžanissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan/komission varapuheenjohtajan Federica Mogherinin ja komission jäsenen Johannes Hahnin julkilausumat, jotka koskevat johtavien toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien äskettäisiä pidätyksiä, vangitsemisia, tuomitsemisia ja murhia Azerbaidžanissa,

| — | ottaa huomioon Wienissä pidetyssä Etyjin pysyvän neuvoston kokouksessa nro 1064 19. elokuuta 2015 annetun EU:n julkilausuman ihmisoikeuksista Azerbaidžanissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Wienissä pidetyssä Etyjin pysyvän neuvoston kokouksessa nro 1064 19. elokuuta 2015 annetun EU:n julkilausuman ihmisoikeuksista Azerbaidžanissa,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston pääsihteerin Thorbjørn Jaglandin äskettäiset julkilausumat Khadija Ismayilovan tapauksesta, Azerbaidžanin rauhan ja demokratian instituutin johtajan Leyla Yunusin ja hänen miehensä Arif Yunusin tapauksista sekä azerbaidžanilaisen toimittajan Rasim Aliyevin murhasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston pääsihteerin Thorbjørn Jaglandin äskettäiset julkilausumat Khadija Ismayilovan tapauksesta, Azerbaidžanin rauhan ja demokratian instituutin johtajan Leyla Yunusin ja hänen miehensä Arif Yunusin tapauksista sekä azerbaidžanilaisen toimittajan Rasim Aliyevin murhasta,

| — | ottaa huomioon Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen vuosikokouksessaan 5.–9. heinäkuuta 2015 hyväksymän Helsingin julistuksen, jossa tuomittiin toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien jatkuva vaino ja vangitsemiset poliittisista syistä useissa Etyjin osallistujavaltioissa ja ilmaistiin huoli vero- ja hallintolainsäädännön jatkuvasta väärinkäytöstä näiden tekojen perusteina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen vuosikokouksessaan 5.–9. heinäkuuta 2015 hyväksymän Helsingin julistuksen, jossa tuomittiin toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien jatkuva vaino ja vangitsemiset poliittisista syistä useissa Etyjin osallistujavaltioissa ja ilmaistiin huoli vero- ja hallintolainsäädännön jatkuvasta väärinkäytöstä näiden tekojen perusteina,

| — | ottaa huomioon demokraattisten instituutioiden toiminnasta Azerbaidžanissa 23. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokraattisten instituutioiden toiminnasta Azerbaidžanissa 23. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2014 annetun Euroopan neuvoston Venetsian komission lausunnon, jossa todetaan, että viimeisimmät muutokset kansalaisjärjestöjä koskevaan lainsäädäntöön rajoittavat entisestään kansalaisjärjestöjen toimintaa Azerbaidžanissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2014 annetun Euroopan neuvoston Venetsian komission lausunnon, jossa todetaan, että viimeisimmät muutokset kansalaisjärjestöjä koskevaan lainsäädäntöön rajoittavat entisestään kansalaisjärjestöjen toimintaa Azerbaidžanissa,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat Euroopan unionin suuntaviivat ja 23. kesäkuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät kyseisten suuntaviivojen 10. vuosipäivän kunniaksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat Euroopan unionin suuntaviivat ja 23. kesäkuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät kyseisten suuntaviivojen 10. vuosipäivän kunniaksi,

| — | ottaa huomioon määräykset, jotka sisältyvät Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 9. joulukuuta 1998 hyväksymään YK:n julistukseen ihmisoikeuksien puolustajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon määräykset, jotka sisältyvät Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 9. joulukuuta 1998 hyväksymään YK:n julistukseen ihmisoikeuksien puolustajista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Azerbaidžanin ihmisoikeustilanne on heikentynyt jatkuvasti viime vuosien aikana ja kansalaisjärjestöjen johtajia, ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia ja muita kansalaisyhteiskunnan edustajia pelotellaan, painostetaan ja asetetaan yhä useammin syytteeseen rikoksista; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Azerbaidžanin ihmisoikeustilanne on heikentynyt jatkuvasti viime vuosien aikana ja kansalaisjärjestöjen johtajia, ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia ja muita kansalaisyhteiskunnan edustajia pelotellaan, painostetaan ja asetetaan yhä useammin syytteeseen rikoksista;

| B. | toteaa, että palkittu RFE/RL:n tutkiva journalisti Khadija Ismayilova tuomittiin 7,5 vuodeksi vankilaan väitettyjen varojen väärinkäyttö-, kavallus- ja veropetossyytösten perusteella sen jälkeen, kun hän oli julkaissut useita artikkeleja presidentin perhettä koskevasta lahjonnasta; toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajat Leyla Yunus ja Arif Yunus tuomittiin 8,5 vuodeksi ja 7 vuodeksi vankilaan muun muassa petos- ja verovilppisyytösten nojalla oikeudenkäynnissä, joka oli kaukana kansainvälisistä normeista; toteaa, että tunnettu ihmisoikeusaktivisti Rasul Jafarov ja erittäin arvostettu ihmisoikeusjuristi Intigam Aliyev tuomittiin vastaavien syytteiden perusteella oikeudenmukaista oikeudenkäyntimenettelyä loukkaavissa oikeudenkäynneissä; toteaa, että Rasul Jafarov tuomittiin 6 vuoden ja 3 kuukauden vankeuteen ja Intigam Aliyev 7,5 vuoden vankeuteen; toteaa, että Azerbaidžanin kansalaisyhteiskunnan useita tunnettuja jäseniä, kuten Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Ilgar Mammadov, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov ja Taleh Khasmammadov, on edelleen vangittuina ja toteaa, että joidenkin vankien terveydentila heikkenee kaiken aikaa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että palkittu RFE/RL:n tutkiva journalisti Khadija Ismayilova tuomittiin 7,5 vuodeksi vankilaan väitettyjen varojen väärinkäyttö-, kavallus- ja veropetossyytösten perusteella sen jälkeen, kun hän oli julkaissut useita artikkeleja presidentin perhettä koskevasta lahjonnasta; toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajat Leyla Yunus ja Arif Yunus tuomittiin 8,5 vuodeksi ja 7 vuodeksi vankilaan muun muassa petos- ja verovilppisyytösten nojalla oikeudenkäynnissä, joka oli kaukana kansainvälisistä normeista; toteaa, että tunnettu ihmisoikeusaktivisti Rasul Jafarov ja erittäin arvostettu ihmisoikeusjuristi Intigam Aliyev tuomittiin vastaavien syytteiden perusteella oikeudenmukaista oikeudenkäyntimenettelyä loukkaavissa oikeudenkäynneissä; toteaa, että Rasul Jafarov tuomittiin 6 vuoden ja 3 kuukauden vankeuteen ja Intigam Aliyev 7,5 vuoden vankeuteen; toteaa, että Azerbaidžanin kansalaisyhteiskunnan useita tunnettuja jäseniä, kuten Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Ilgar Mammadov, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov ja Taleh Khasmammadov, on edelleen vangittuina ja toteaa, että joidenkin vankien terveydentila heikkenee kaiken aikaa;

| C. | toteaa, että ennen pidätystään Leyla Yunus ja Rasul Jafarov johtivat nimekkäiden ihmisoikeuksien puolustajien ja asiantuntijoiden ryhmää, joka laati luettelon lähes sadasta azerbaidžanilaisesta, jotka Euroopan neuvoston vuonna 2012 hyväksymän määritelmän mukaan ovat poliittisia vankeja; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ennen pidätystään Leyla Yunus ja Rasul Jafarov johtivat nimekkäiden ihmisoikeuksien puolustajien ja asiantuntijoiden ryhmää, joka laati luettelon lähes sadasta azerbaidžanilaisesta, jotka Euroopan neuvoston vuonna 2012 hyväksymän määritelmän mukaan ovat poliittisia vankeja;

| D. | toteaa, että toimittajia ja kansalaisyhteiskunnan johtajia pelotellaan ja häiritään jatkuvasti, kuten Emin Milliä, joka on Meydan TV:n johtaja ja joka on saanut tappouhkauksia ja jonka perheenjäseniä on pidätetty tekaistuista syistä, sekä Meydan TV:ssä Azerbaidžanissa työskenteleviä toimittajia; toteaa, että maan johtavan median oikeuksia ajavan kansalaisjärjestön Institute for Reporters’ Freedom and Safety (IRFS) perustaja ja ihmisoikeuksien puolustaja Emin Huseynov pakeni Sveitsiin sen jälkeen, kun häntä vastaan nostettiin tekaistuja syytteitä ja hänen Azerbaidžanin kansalaisuutensa kumottiin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että toimittajia ja kansalaisyhteiskunnan johtajia pelotellaan ja häiritään jatkuvasti, kuten Emin Milliä, joka on Meydan TV:n johtaja ja joka on saanut tappouhkauksia ja jonka perheenjäseniä on pidätetty tekaistuista syistä, sekä Meydan TV:ssä Azerbaidžanissa työskenteleviä toimittajia; toteaa, että maan johtavan median oikeuksia ajavan kansalaisjärjestön Institute for Reporters’ Freedom and Safety (IRFS) perustaja ja ihmisoikeuksien puolustaja Emin Huseynov pakeni Sveitsiin sen jälkeen, kun häntä vastaan nostettiin tekaistuja syytteitä ja hänen Azerbaidžanin kansalaisuutensa kumottiin;

| E. | toteaa, että useat muut toimittajat ja kansalaisaktivistit ovat joutuneet vastaamaan heihin kohdistuviin syytteisiin ja heitä kielletään matkustamasta ja heidän liikkumisvapauttaan rajoitetaan heidän ihmisoikeustoimintansa yhteydessä; toteaa, että Azerbaidžanin hallitus valvoo myös riippumattomien ryhmien toimintaa laatimalla uusia rajoittavia lakeja, joilla säännellään kansalaisjärjestöjä; toteaa, että näiden lakien vuoksi monet näistä ryhmistä ovat joutuneet lopettamaan toimintansa, sillä niiden pankkitilit on jäädytetty tai niiden rahoituslähteet tukittu sen jälkeen, kun hallitus kieltäytyi antamasta lupaa ulkomaalaisten rahoittajajärjestöjen uusiin avustuksiin; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että useat muut toimittajat ja kansalaisaktivistit ovat joutuneet vastaamaan heihin kohdistuviin syytteisiin ja heitä kielletään matkustamasta ja heidän liikkumisvapauttaan rajoitetaan heidän ihmisoikeustoimintansa yhteydessä; toteaa, että Azerbaidžanin hallitus valvoo myös riippumattomien ryhmien toimintaa laatimalla uusia rajoittavia lakeja, joilla säännellään kansalaisjärjestöjä; toteaa, että näiden lakien vuoksi monet näistä ryhmistä ovat joutuneet lopettamaan toimintansa, sillä niiden pankkitilit on jäädytetty tai niiden rahoituslähteet tukittu sen jälkeen, kun hallitus kieltäytyi antamasta lupaa ulkomaalaisten rahoittajajärjestöjen uusiin avustuksiin;

| F. | toteaa, että rauhanomaiset mielenosoitukset ovat olleet kiellettyjä Bakun keskustassa vuodesta 2006 lähtien ja äskettäin otettiin käyttöön uusia ankarampia sakkoja ja pidennettyjä hallinnollisia pidätysaikoja, joita määrätään niille, jotka järjestävät luvattomia julkisia kokoontumisia tai osallistuvat niihin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että rauhanomaiset mielenosoitukset ovat olleet kiellettyjä Bakun keskustassa vuodesta 2006 lähtien ja äskettäin otettiin käyttöön uusia ankarampia sakkoja ja pidennettyjä hallinnollisia pidätysaikoja, joita määrätään niille, jotka järjestävät luvattomia julkisia kokoontumisia tai osallistuvat niihin;

| G. | toteaa, että Institute for Reporters’ Freedom and Safety (IRFS) -järjestön puheenjohtaja, toimittaja Rasim Aliyev, kuoli bakulaisessa sairaalassa tultuaan pahasti hakatuksi jatkuvan uhkailun ja pelottelun jälkeen, joka johtui hänen presidentti Aliyeviin kohdistamastaan kritiikistä sosiaalisissa medioissa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Institute for Reporters’ Freedom and Safety (IRFS) -järjestön puheenjohtaja, toimittaja Rasim Aliyev, kuoli bakulaisessa sairaalassa tultuaan pahasti hakatuksi jatkuvan uhkailun ja pelottelun jälkeen, joka johtui hänen presidentti Aliyeviin kohdistamastaan kritiikistä sosiaalisissa medioissa;

| H. | ottaa huomioon, että Azerbaidžan on yksi itäisen kumppanuuden perustajajäsenistä; ottaa huomioon, että unionin ja Itä-Euroopan maiden johtajat ovat vahvistaneet monessa yhteydessä, että itäinen kumppanuus perustuu arvojen yhteisöön ja vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin; ottaa huomioon, että Azerbaidžan pyrkii tehostamaan ja syventämään suhteita EU:hun, sillä se tavoittelee strategista kumppanuutta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Azerbaidžan on yksi itäisen kumppanuuden perustajajäsenistä; ottaa huomioon, että unionin ja Itä-Euroopan maiden johtajat ovat vahvistaneet monessa yhteydessä, että itäinen kumppanuus perustuu arvojen yhteisöön ja vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin; ottaa huomioon, että Azerbaidžan pyrkii tehostamaan ja syventämään suhteita EU:hun, sillä se tavoittelee strategista kumppanuutta;

| I. | toteaa, että vuonna 2014 unioni ei kyennyt suorittamaan 11:ä 13:sta toiminta-avustuksestaan kansalaisjärjestöille tiukan lainsäädännön vuoksi ja sillä on edelleen suuria vaikeuksia rahoittaa riippumattomia kansalaisyhteiskunnan ryhmittymiä ja aktivisteja Azerbaidžanissa; toteaa, että monet unionin avustusten saajat ovat joko vankilassa, kuten ihmisoikeusjuristi Intigam Aliyev, tai ovat paenneet maasta ja lopettaneet toimintansa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vuonna 2014 unioni ei kyennyt suorittamaan 11:ä 13:sta toiminta-avustuksestaan kansalaisjärjestöille tiukan lainsäädännön vuoksi ja sillä on edelleen suuria vaikeuksia rahoittaa riippumattomia kansalaisyhteiskunnan ryhmittymiä ja aktivisteja Azerbaidžanissa; toteaa, että monet unionin avustusten saajat ovat joko vankilassa, kuten ihmisoikeusjuristi Intigam Aliyev, tai ovat paenneet maasta ja lopettaneet toimintansa;

| J. | toteaa, että Etyjin Bakun toimisto suljettiin 4. heinäkuuta 2015 sen jälkeen, kun Azerbaidžanin viranomaiset olivat päättäneet keskeyttää Azerbaidžanin hallituksen ja Etyjin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamisen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Etyjin Bakun toimisto suljettiin 4. heinäkuuta 2015 sen jälkeen, kun Azerbaidžanin viranomaiset olivat päättäneet keskeyttää Azerbaidžanin hallituksen ja Etyjin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamisen;

| K. | toteaa, että Freedom House -järjestö ei pidä Azerbaidžania eikä sen lehdistöä vapaana ja pitää sen internetiä vain osittain vapaana; toteaa, että Azerbaidžanissa demokraattinen hallinto on heikentynyt koko Euraasian nopeinta vauhtia viimeisten 10 vuoden aikana; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Freedom House -järjestö ei pidä Azerbaidžania eikä sen lehdistöä vapaana ja pitää sen internetiä vain osittain vapaana; toteaa, että Azerbaidžanissa demokraattinen hallinto on heikentynyt koko Euraasian nopeinta vauhtia viimeisten 10 vuoden aikana;

| L. | toteaa, että Azerbaidžanissa järjestetään parlamenttivaalit marraskuussa 2015; toteaa, että Euroopan parlamentti kieltäytyi lähettämästä maahan vaalitarkkailuvaltuuskuntaa arvioituaan, ettei maassa ole edellytyksiä vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestämiseen ja että maan ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden rajoitukset tekevät ehdokkaiden toimintaedellytykset ja todellisen äänestyksen järjestämisen mahdottomiksi; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Azerbaidžanissa järjestetään parlamenttivaalit marraskuussa 2015; toteaa, että Euroopan parlamentti kieltäytyi lähettämästä maahan vaalitarkkailuvaltuuskuntaa arvioituaan, ettei maassa ole edellytyksiä vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestämiseen ja että maan ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden rajoitukset tekevät ehdokkaiden toimintaedellytykset ja todellisen äänestyksen järjestämisen mahdottomiksi;

| M. | toteaa, että alakohtainen yhteistyö on molemmin puolin hyödyllistä etenkin energia-alalla; toteaa, että Azerbaidžanilla on mahdollisuuksia päästä yhdeksi EU:n suurimmista kauppakumppaneista; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että alakohtainen yhteistyö on molemmin puolin hyödyllistä etenkin energia-alalla; toteaa, että Azerbaidžanilla on mahdollisuuksia päästä yhdeksi EU:n suurimmista kauppakumppaneista;

| 1. | on erittäin huolissaan maan ihmisoikeustilanteen jatkuvasta heikentymisestä ja muistuttaa, että EU kiinnittää erityistä huomiota ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin kahdenvälisen yhteistyön yhteydessä, sillä ne ovat itäisen kumppanuuden keskeisiä osatekijöitä ja kansainvälisten järjestöjen peruspilareita, kuten Euroopan neuvosto ja Etyj, joiden kummankin jäsen Azerbaidžan on; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolissaan maan ihmisoikeustilanteen jatkuvasta heikentymisestä ja muistuttaa, että EU kiinnittää erityistä huomiota ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin kahdenvälisen yhteistyön yhteydessä, sillä ne ovat itäisen kumppanuuden keskeisiä osatekijöitä ja kansainvälisten järjestöjen peruspilareita, kuten Euroopan neuvosto ja Etyj, joiden kummankin jäsen Azerbaidžan on;

| 2. | vaatii vapauttamaan vankilasta välittömästi ja ehdoitta kaikki poliittiset vangit, ihmisoikeuksien puolustajat, toimittajat ja muut kansalaisyhteiskunnan aktivistit, Khadija Ismayilova, Leyla Yunus ja Arif Yunus, Anar Mammadli, Rasul Jafarov, Intigam Aliyev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov, Taleh Khasmammadov ja Ilgar Mammadov mukaan luettuina, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen mukaisesti, ja vaatii luopumaan kaikista heitä vastaan nostetuista syytteistä ja palauttamaan heidän poliittiset oikeutensa ja kansalaisoikeutensa sekä julkisen imagonsa; |
| --- | --- |

2.

vaatii vapauttamaan vankilasta välittömästi ja ehdoitta kaikki poliittiset vangit, ihmisoikeuksien puolustajat, toimittajat ja muut kansalaisyhteiskunnan aktivistit, Khadija Ismayilova, Leyla Yunus ja Arif Yunus, Anar Mammadli, Rasul Jafarov, Intigam Aliyev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov, Taleh Khasmammadov ja Ilgar Mammadov mukaan luettuina, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen mukaisesti, ja vaatii luopumaan kaikista heitä vastaan nostetuista syytteistä ja palauttamaan heidän poliittiset oikeutensa ja kansalaisoikeutensa sekä julkisen imagonsa;

| 3. | tuomitsee voimakkaasti ennenkuulumattoman kansalaisyhteiskunnan sorron Azerbaidžanissa; toistaa syvän huolensa vankiloissa olevien henkilöiden kollegoiden puolesta, jotka ovat edelleen vapaita mutta rikostutkinnan alaisia, sillä ihmisoikeuksien puolustajat ja kansalliset ja kansainväliset kansalaisjärjestöt ovat raportoineet tekaistujen syytteiden väitetystä käytöstä poliittisia henkilöitä, aktivisteja ja toimittajia vastaan; kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia tekemään lopun toimittajien, ihmisoikeuksien puolustajien ja muiden hallitusta kritisoivien valikoivasta rikossyytteeseenpanosta ja vangitsemisesta ja varmistamaan, että kaikilla vangituilla henkilöillä, myös toimittajilla sekä poliittisilla aktivisteilla ja kansalaisaktivisteilla, on oikeudet asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn ja erityisesti oikeus valita haluamansa lakimies ja tavata perhettään, ja että heitä koskevat myös muut oikeudenmukaisen oikeuskäsittelyn säännöt; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee voimakkaasti ennenkuulumattoman kansalaisyhteiskunnan sorron Azerbaidžanissa; toistaa syvän huolensa vankiloissa olevien henkilöiden kollegoiden puolesta, jotka ovat edelleen vapaita mutta rikostutkinnan alaisia, sillä ihmisoikeuksien puolustajat ja kansalliset ja kansainväliset kansalaisjärjestöt ovat raportoineet tekaistujen syytteiden väitetystä käytöstä poliittisia henkilöitä, aktivisteja ja toimittajia vastaan; kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia tekemään lopun toimittajien, ihmisoikeuksien puolustajien ja muiden hallitusta kritisoivien valikoivasta rikossyytteeseenpanosta ja vangitsemisesta ja varmistamaan, että kaikilla vangituilla henkilöillä, myös toimittajilla sekä poliittisilla aktivisteilla ja kansalaisaktivisteilla, on oikeudet asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn ja erityisesti oikeus valita haluamansa lakimies ja tavata perhettään, ja että heitä koskevat myös muut oikeudenmukaisen oikeuskäsittelyn säännöt;

| 4. | pitää ilahduttavana Azerbaidžanin viranomaisten eurooppalaiselle lääkintäryhmälle myöntämää lupaa käydä katsomassa Leyla ja Arif Yunusia, ja vaatii vapauttamaan heidät myös humanitaarisista syistä; kiinnittää huomiota Leyla ja Arif Yunusin sekä Intigam Aliyevin vankeusoloihin, jotka ovat johtaneet heidän terveytensä vakavaan heikkenemiseen, millä saattaa olla jopa kuolemaan johtavat seuraukset; kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia päästämään eurooppalaisen lääkintäryhmän tutkimaan Intigam Aliyevin ja varmistamaan, että kaikki vangit saavat tarvittaessa asianmukaista terveydenhoitoa; |
| --- | --- |

4.

pitää ilahduttavana Azerbaidžanin viranomaisten eurooppalaiselle lääkintäryhmälle myöntämää lupaa käydä katsomassa Leyla ja Arif Yunusia, ja vaatii vapauttamaan heidät myös humanitaarisista syistä; kiinnittää huomiota Leyla ja Arif Yunusin sekä Intigam Aliyevin vankeusoloihin, jotka ovat johtaneet heidän terveytensä vakavaan heikkenemiseen, millä saattaa olla jopa kuolemaan johtavat seuraukset; kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia päästämään eurooppalaisen lääkintäryhmän tutkimaan Intigam Aliyevin ja varmistamaan, että kaikki vangit saavat tarvittaessa asianmukaista terveydenhoitoa;

| 5. | vaatii tutkimaan pikaisesti toimittajan ja IRFS-järjestön puheenjohtajan Rasim Aliyevin kuoleman; panee huolestuneena merkille toimittajaryhmän esittämät väitteet, joiden mukaan Aliyev kuoli, koska hän ei saanut häntä sairaalassa hoitaneilta lääkäreiltä asianmukaista apua; |
| --- | --- |

5.

vaatii tutkimaan pikaisesti toimittajan ja IRFS-järjestön puheenjohtajan Rasim Aliyevin kuoleman; panee huolestuneena merkille toimittajaryhmän esittämät väitteet, joiden mukaan Aliyev kuoli, koska hän ei saanut häntä sairaalassa hoitaneilta lääkäreiltä asianmukaista apua;

| 6. | muistuttaa Azerbaidžanin viranomaisia, että väestön hyvinvointi, johon sisältyy oikeuksien ja vapauksien kunnioittaminen, on kestävän talouskasvun keskeinen osatekijä; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa Azerbaidžanin viranomaisia, että väestön hyvinvointi, johon sisältyy oikeuksien ja vapauksien kunnioittaminen, on kestävän talouskasvun keskeinen osatekijä;

| 7. | kehottaa Azerbaidžania noudattamaan sille Euroopan neuvoston jäsenenä kuuluvia sitoumuksia ja panemaan ne täytäntöön; toistaa vaatimuksensa Azerbaidžanin viranomaisille, että niiden on noudatettava kaikkia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tekemiä Azerbaidžania koskevia päätöksiä; kehottaa noudattamaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 16. kesäkuuta 2015 tekemää päätöstä ja kaikkia muita päätöksiä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Azerbaidžania noudattamaan sille Euroopan neuvoston jäsenenä kuuluvia sitoumuksia ja panemaan ne täytäntöön; toistaa vaatimuksensa Azerbaidžanin viranomaisille, että niiden on noudatettava kaikkia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tekemiä Azerbaidžania koskevia päätöksiä; kehottaa noudattamaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 16. kesäkuuta 2015 tekemää päätöstä ja kaikkia muita päätöksiä;

| 8. | kehottaa Azerbaidžanin hallitusta tekemään täysimääräistä yhteistyötä Euroopan neuvoston Venetsian komission ja ihmisoikeusvaltuutetun kanssa ja panemaan täytäntöön ihmisoikeuksien suojelijoita koskevat YK:n erityismenettelyt lainsäädäntönsä muuttamiseksi ja käytäntöjensä sopeuttamiseksi asiantuntijoiden päätelmien pohjalta ihmisoikeusaktivistien, yhdistymisvapauden, kokoontumisvapauden, ilmaisunvapauden ja mielivaltaisten pidätysten suhteen; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Azerbaidžanin hallitusta tekemään täysimääräistä yhteistyötä Euroopan neuvoston Venetsian komission ja ihmisoikeusvaltuutetun kanssa ja panemaan täytäntöön ihmisoikeuksien suojelijoita koskevat YK:n erityismenettelyt lainsäädäntönsä muuttamiseksi ja käytäntöjensä sopeuttamiseksi asiantuntijoiden päätelmien pohjalta ihmisoikeusaktivistien, yhdistymisvapauden, kokoontumisvapauden, ilmaisunvapauden ja mielivaltaisten pidätysten suhteen;

| 9. | kehottaa Azerbaidžanin hallitusta tekemään välittömästi lopun kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeustyön sorrosta, varmistamaan riippumattomien kansalaisyhteiskunnan ryhmien ja aktivistien esteettömän ja pelottoman toiminnan myös siten, että se kumoaa kansalaisyhteiskuntaa vakavasti rajoittavat lait, vapauttaa hallituksesta riippumattomien ryhmien pankkitilit ja niiden johtajat ja päästää maahan ulkomaalaisen rahoituksen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Azerbaidžanin hallitusta tekemään välittömästi lopun kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeustyön sorrosta, varmistamaan riippumattomien kansalaisyhteiskunnan ryhmien ja aktivistien esteettömän ja pelottoman toiminnan myös siten, että se kumoaa kansalaisyhteiskuntaa vakavasti rajoittavat lait, vapauttaa hallituksesta riippumattomien ryhmien pankkitilit ja niiden johtajat ja päästää maahan ulkomaalaisen rahoituksen;

| 10. | pitää valitettavana Azerbaidžanin hallituksen jatkuvia toimia, joilla häiritään Armenian ja Azerbaidžanin välisten kansalais- ja nuorisoaktivistien sekä intellektuellien välisiä yhteyksiä, jotka ovat äärimmäisen tärkeitä näiden kahden valtion välisen pitkäaikaisen vihamielisyyden helpottamisessa; muistuttaa tässä yhteydessä Leyla ja Arif Yunusin tekemästä tärkeästä työstä tällä alalla; |
| --- | --- |

10.

pitää valitettavana Azerbaidžanin hallituksen jatkuvia toimia, joilla häiritään Armenian ja Azerbaidžanin välisten kansalais- ja nuorisoaktivistien sekä intellektuellien välisiä yhteyksiä, jotka ovat äärimmäisen tärkeitä näiden kahden valtion välisen pitkäaikaisen vihamielisyyden helpottamisessa; muistuttaa tässä yhteydessä Leyla ja Arif Yunusin tekemästä tärkeästä työstä tällä alalla;

| 11. | kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia kunnioittamaan lehdistön ja tiedotusvälineiden vapautta sekä lainsäädännössä että käytännössä ja niin sähköisessä kuin perinteisessäkin muodossa, jotta taataan kansainvälisten vaatimusten mukainen ilmaisunvapaus ja tehdään loppu sensuurista, jota harjoitetaan hallituksen kritisointia tiedotusvälineissä kohtaan; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia kunnioittamaan lehdistön ja tiedotusvälineiden vapautta sekä lainsäädännössä että käytännössä ja niin sähköisessä kuin perinteisessäkin muodossa, jotta taataan kansainvälisten vaatimusten mukainen ilmaisunvapaus ja tehdään loppu sensuurista, jota harjoitetaan hallituksen kritisointia tiedotusvälineissä kohtaan;

| 12. | on erittäin huolissaan HLBTI-ihmisten tilanteesta Azerbaidžanissa; tuomitsee voimakkaasti erittäin korkealta tasolta tulevan poliittisen vihapuheen HLBTI-ihmisiä vastaan; kehottaa Azerbaidžanin hallitusta lopettamaan HLBTI-ihmisten oikeuksien eteen työskentelevien ihmisoikeuksien puolustajien työn hankaloittamisen ja heidän pelottelunsa; |
| --- | --- |

12.

on erittäin huolissaan HLBTI-ihmisten tilanteesta Azerbaidžanissa; tuomitsee voimakkaasti erittäin korkealta tasolta tulevan poliittisen vihapuheen HLBTI-ihmisiä vastaan; kehottaa Azerbaidžanin hallitusta lopettamaan HLBTI-ihmisten oikeuksien eteen työskentelevien ihmisoikeuksien puolustajien työn hankaloittamisen ja heidän pelottelunsa;

| 13. | korostaa, että EU:n sekä Azerbaidžanin hallituksen, oppositiovoimien ja kansalaisyhteiskunnan välinen vakava ja keskinäisen kunnioittava vuoropuhelu on tärkeää; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että EU:n sekä Azerbaidžanin hallituksen, oppositiovoimien ja kansalaisyhteiskunnan välinen vakava ja keskinäisen kunnioittava vuoropuhelu on tärkeää;

| 14. | toistaa, että strategista kumppanuussopimusta Azerbaidžanin kanssa koskevat neuvottelut on keskeytettävä välittömästi siihen asti, kunnes hallitus ryhtyy käytännön toimiin yleismaailmallisten ihmisoikeuksien noudattamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

14.

toistaa, että strategista kumppanuussopimusta Azerbaidžanin kanssa koskevat neuvottelut on keskeytettävä välittömästi siihen asti, kunnes hallitus ryhtyy käytännön toimiin yleismaailmallisten ihmisoikeuksien noudattamisen edistämiseksi;

| 15. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa soveltamaan tiukasti ”more for more”-periaatetta ja keskittymään erityisesti ihmisoikeusaktivistien tilanteeseen (asiaa koskevien EU:n sääntöjen mukaisesti), mielivaltaisiin ja poliittisesti perusteltuihin pidätyksiin, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, demokraattisiin uudistuksiin sekä perusoikeuksiin ja -vapauksiin; kehottaa komissiota tarkistamaan ja keskeyttämään tarvittaessa tilapäisesti kaiken Euroopan naapuruusvälineen kautta Azerbaidžanille myönnetyn rahoituksen, joka ei liity ihmisoikeuksiin, kansalaisyhteiskuntaan ja ruohonjuuritason ihmistenväliseen yhteistyöhön, ottaen huomioon edellä mainitut tapaukset, jotka ovat kohdistuneet ihmisoikeuksien rikkomuksia dokumentoineisiin ihmisoikeuksien puolustajiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita säilyttämään rahoituksen ihmisten välisiin yhteyksiin ja yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan, koulutuksen ja yliopistomaailman aloilla sekä nuorisoalalla ja opiskelijavaihtojen alalla; |
| --- | --- |

15.

kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa soveltamaan tiukasti ”more for more”-periaatetta ja keskittymään erityisesti ihmisoikeusaktivistien tilanteeseen (asiaa koskevien EU:n sääntöjen mukaisesti), mielivaltaisiin ja poliittisesti perusteltuihin pidätyksiin, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, demokraattisiin uudistuksiin sekä perusoikeuksiin ja -vapauksiin; kehottaa komissiota tarkistamaan ja keskeyttämään tarvittaessa tilapäisesti kaiken Euroopan naapuruusvälineen kautta Azerbaidžanille myönnetyn rahoituksen, joka ei liity ihmisoikeuksiin, kansalaisyhteiskuntaan ja ruohonjuuritason ihmistenväliseen yhteistyöhön, ottaen huomioon edellä mainitut tapaukset, jotka ovat kohdistuneet ihmisoikeuksien rikkomuksia dokumentoineisiin ihmisoikeuksien puolustajiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita säilyttämään rahoituksen ihmisten välisiin yhteyksiin ja yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan, koulutuksen ja yliopistomaailman aloilla sekä nuorisoalalla ja opiskelijavaihtojen alalla;

| 16. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa vastaamaan voimakkaasti ja yhtenäisesti Azerbaidžanissa käynnissä oleviin tukahduttamistoimiin, jotta tehdään selväksi, että vallitsevaa tilannetta ei missään tapauksessa voida hyväksyä tai pitää normaalina ennen kuin hallitus vapauttaa kaikki poliittisista syistä vangitut ja tekee lopun riippumattomiin kansalaisyhteiskunnan ryhmiin kohdistuvista tukahduttamistoimista; |
| --- | --- |

16.

kehottaa neuvostoa, komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa vastaamaan voimakkaasti ja yhtenäisesti Azerbaidžanissa käynnissä oleviin tukahduttamistoimiin, jotta tehdään selväksi, että vallitsevaa tilannetta ei missään tapauksessa voida hyväksyä tai pitää normaalina ennen kuin hallitus vapauttaa kaikki poliittisista syistä vangitut ja tekee lopun riippumattomiin kansalaisyhteiskunnan ryhmiin kohdistuvista tukahduttamistoimista;

| 17. | kehottaa Azerbaidžanissa toimivia eurooppalaisia yrityksiä vaatimaan suorasanaisesti korkeiden ihmisoikeusstandardien noudattamista ja ottamaan käyttöön yritysten sosiaalista vastuuta koskevat korkeat standardit ottaen huomioon toimiensa vaikutuksen maan ihmisoikeustilanteeseen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa Azerbaidžanissa toimivia eurooppalaisia yrityksiä vaatimaan suorasanaisesti korkeiden ihmisoikeusstandardien noudattamista ja ottamaan käyttöön yritysten sosiaalista vastuuta koskevat korkeat standardit ottaen huomioon toimiensa vaikutuksen maan ihmisoikeustilanteeseen;

| 18. | pitää valitettavana, että EU:n ja Azerbaidžanin välinen ihmisoikeusvuoropuhelu ei ole johtanut maan ihmisoikeustilanteen paranemiseen; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa tehostamaan tätä vuoropuhelua ja tekemään siitä tehokkaan ja tuloksellisen ja raportoimaan asiasta säännöllisesti parlamentille; |
| --- | --- |

18.

pitää valitettavana, että EU:n ja Azerbaidžanin välinen ihmisoikeusvuoropuhelu ei ole johtanut maan ihmisoikeustilanteen paranemiseen; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa tehostamaan tätä vuoropuhelua ja tekemään siitä tehokkaan ja tuloksellisen ja raportoimaan asiasta säännöllisesti parlamentille;

| 19. | kehottaa EU:n viranomaisia tutkimaan perusteellisesti presidentti Aliyeviin ja hänen perheenjäseniinsä kohdistuvia lahjontasyytteitä, jotka kävivät ilmi tutkivan journalistin Khadija Ismaylovan työskentelyn tuloksena; |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:n viranomaisia tutkimaan perusteellisesti presidentti Aliyeviin ja hänen perheenjäseniinsä kohdistuvia lahjontasyytteitä, jotka kävivät ilmi tutkivan journalistin Khadija Ismaylovan työskentelyn tuloksena;

| 20. | kehottaa neuvostoa välttämään kaksinaismoraalia suhteissa itäisiin kumppanimaihin ja harkitsemaan kohdennettuja seuraamuksia ja viisumikeltoja poliittisiin vainoihin osallistuneisiin kaikkiin poliitikkoihin, virkamiehiin ja tuomareihin; |
| --- | --- |

20.

kehottaa neuvostoa välttämään kaksinaismoraalia suhteissa itäisiin kumppanimaihin ja harkitsemaan kohdennettuja seuraamuksia ja viisumikeltoja poliittisiin vainoihin osallistuneisiin kaikkiin poliitikkoihin, virkamiehiin ja tuomareihin;

| 21. | kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia tekemään yhteistyötä Euroopan neuvoston ja Etyjin kaltaisten alueellisten järjestöjen kanssa ja helpottamaan niiden edustajien vierailuja maahan; pitää erittäin valitettavana Azerbaidžanin viranomaisten päätöstä sulkea Etyjin toimisto Bakussa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia tekemään yhteistyötä Euroopan neuvoston ja Etyjin kaltaisten alueellisten järjestöjen kanssa ja helpottamaan niiden edustajien vierailuja maahan; pitää erittäin valitettavana Azerbaidžanin viranomaisten päätöstä sulkea Etyjin toimisto Bakussa;

| 22. | toteaa, että riippumattomat vaalitarkkailijat, kuten Etyjin pitkän aikavälin vaalitarkkailuvaltuuskunnat ja kansalliset tarkkailijat, ovat todistaneet laajoja vaalisääntöjen rikkomisia Azerbaidžanissa kaikissa presidentinvaaleissa ja parlamenttivaaleissa alkaen lokakuun 2013 presidentinvaaleista ja kyseiset vaalit mukaan luettuina; on erittäin huolissaan siitä, onko 1. marraskuuta 2015 olemassa vapaan ja oikeudenmukaisen äänestyksen takaavat olosuhteet, sillä oppositiopuolueiden johtajia on vangittu, tiedotusvälineiden ja toimittajien ei ole mahdollista toimia vapaasti ja vailla pelottelua ja maassa vallitsee pelon ilmapiiri; |
| --- | --- |

22.

toteaa, että riippumattomat vaalitarkkailijat, kuten Etyjin pitkän aikavälin vaalitarkkailuvaltuuskunnat ja kansalliset tarkkailijat, ovat todistaneet laajoja vaalisääntöjen rikkomisia Azerbaidžanissa kaikissa presidentinvaaleissa ja parlamenttivaaleissa alkaen lokakuun 2013 presidentinvaaleista ja kyseiset vaalit mukaan luettuina; on erittäin huolissaan siitä, onko 1. marraskuuta 2015 olemassa vapaan ja oikeudenmukaisen äänestyksen takaavat olosuhteet, sillä oppositiopuolueiden johtajia on vangittu, tiedotusvälineiden ja toimittajien ei ole mahdollista toimia vapaasti ja vailla pelottelua ja maassa vallitsee pelon ilmapiiri;

| 23. | kehottaa ulkosuhdehallintoa ja EU:n jäsenvaltioita pidättymään vaalitarkkailutoiminnasta toistaiseksi. Panee merkille, että ODIHR:n valtuuskunta on tällä hetkellä paikan päällä, ja olisi erittäin tärkeää tietää sen arvio maan tilanteesta; |
| --- | --- |

23.

kehottaa ulkosuhdehallintoa ja EU:n jäsenvaltioita pidättymään vaalitarkkailutoiminnasta toistaiseksi. Panee merkille, että ODIHR:n valtuuskunta on tällä hetkellä paikan päällä, ja olisi erittäin tärkeää tietää sen arvio maan tilanteesta;

| 24. | muistuttaa päätöksestään lähettää Euroopan parlamentin valtuuskunta Azerbaidžaniin ja korostaa, että on tärkeää lähettää tämä valtuuskunta mahdollisimman pian, jotta Azerbaidžanin viranomaiset saadaan sitoutumaan kiireellisiin asioihin, kuten ihmisoikeuksiin ja konfliktiin Nagorno-Karabakhissa; |
| --- | --- |

24.

muistuttaa päätöksestään lähettää Euroopan parlamentin valtuuskunta Azerbaidžaniin ja korostaa, että on tärkeää lähettää tämä valtuuskunta mahdollisimman pian, jotta Azerbaidžanin viranomaiset saadaan sitoutumaan kiireellisiin asioihin, kuten ihmisoikeuksiin ja konfliktiin Nagorno-Karabakhissa;

| 25. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Euroopan ulkosuhdehallinnolle, neuvostolle, komissiolle, Azerbaidžanin tasavallan hallitukselle ja parlamentille, Euroopan neuvostolle, Etyjille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

25.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Euroopan ulkosuhdehallinnolle, neuvostolle, komissiolle, Azerbaidžanin tasavallan hallitukselle ja parlamentille, Euroopan neuvostolle, Etyjille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/212

---

P8_TA(2015)0317

Muuttoliike ja pakolaiset Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 muuttoliikkeestä ja pakolaisista Euroopassa (2015/2833(RSP))

(2017/C 316/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja sen lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen pakolaisten asemasta vuodelta 1951 ja sen lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n ja jäsenvaltioiden toimista Syyrian konfliktista seuranneen pakolaistulvan hallinnoimiseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n ja jäsenvaltioiden toimista Syyrian konfliktista seuranneen pakolaistulvan hallinnoimiseksi (1),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman siirtolaisvirroista Välimeren alueella ja erityisesti traagisista tapahtumista Lampedusan edustalla (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman siirtolaisvirroista Välimeren alueella ja erityisesti traagisista tapahtumista Lampedusan edustalla (2),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (3),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta (4),

| — | ottaa huomioon komission 13. toukokuuta 2015 esittämän Euroopan muuttoliikeagendan (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 13. toukokuuta 2015 esittämän Euroopan muuttoliikeagendan (COM(2015)0240),

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2015 pidetyn ulko- ja sisäasiainneuvostojen yhteisen istunnon hyväksymän muuttoliikettä koskevan kymmenkohtaisen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2015 pidetyn ulko- ja sisäasiainneuvostojen yhteisen istunnon hyväksymän muuttoliikettä koskevan kymmenkohtaisen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2015 pidetyn, Välimeren pakolaiskriisiä käsitelleen Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2015 pidetyn, Välimeren pakolaiskriisiä käsitelleen Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen huhtikuussa 2012 julkistaman kertomuksen Välimerellä menetetyistä ihmishengistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen huhtikuussa 2012 julkistaman kertomuksen Välimerellä menetetyistä ihmishengistä,

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Afrikan sarven yhteisen muuttoreittejä koskevan aloitteen (”Khartumin prosessi”), jonka Afrikan unioni sekä EU:n jäsenvaltiot ja toimielimet hyväksyivät 28. marraskuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Afrikan sarven yhteisen muuttoreittejä koskevan aloitteen (”Khartumin prosessi”), jonka Afrikan unioni sekä EU:n jäsenvaltiot ja toimielimet hyväksyivät 28. marraskuuta 2014,

| — | ottaa huomioon muuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportit ja erityisesti Euroopan unionin ulkorajojen valvonnasta ja sen vaikutuksista muuttajien ihmisoikeuksiin tehdyn alueellisen tutkimuksen toukokuussa 2015 julkaistun seurantaraportin ”Banking on mobility over a generation”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportit ja erityisesti Euroopan unionin ulkorajojen valvonnasta ja sen vaikutuksista muuttajien ihmisoikeuksiin tehdyn alueellisen tutkimuksen toukokuussa 2015 julkaistun seurantaraportin ”Banking on mobility over a generation”,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) vuosittaisen selvityksen turvapaikkatilanteesta Euroopan unionissa vuodelta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) vuosittaisen selvityksen turvapaikkatilanteesta Euroopan unionissa vuodelta 2014,

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 Euroopan parlamentissa käydyn keskustelun muuttoliikkeestä ja pakolaisista Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 Euroopan parlamentissa käydyn keskustelun muuttoliikkeestä ja pakolaisista Euroopassa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että seurauksena jatkuvista konflikteista, alueellisesta epävakaudesta ja ihmisoikeusloukkauksista EU:sta hakee nyt turvaa suurempi määrä ihmisiä kuin koskaan aiemmin; panee merkille, että lapsiin liittyvien turvapaikkahakemusten määrä on kasvanut viime vuoteen verrattuna 75 prosenttia; toteaa kuluneen kesän jälleen osoittaneen, että muuttoliike ei ole väliaikaista ja että pakolaisten määrän räjähdysmäinen kasvu näyttää jatkuvan, mikä korostaa jälleen, että on pikaisesti tehtävä kaikki mahdollinen maastaan pakenevien ja vaarassa olevien ihmisten hengen pelastamiseksi ja että jäsenvaltioiden on noudatettava kansainvälisiä velvoitteitaan, mukaan luettuina meripelastusvelvoitteet; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että seurauksena jatkuvista konflikteista, alueellisesta epävakaudesta ja ihmisoikeusloukkauksista EU:sta hakee nyt turvaa suurempi määrä ihmisiä kuin koskaan aiemmin; panee merkille, että lapsiin liittyvien turvapaikkahakemusten määrä on kasvanut viime vuoteen verrattuna 75 prosenttia; toteaa kuluneen kesän jälleen osoittaneen, että muuttoliike ei ole väliaikaista ja että pakolaisten määrän räjähdysmäinen kasvu näyttää jatkuvan, mikä korostaa jälleen, että on pikaisesti tehtävä kaikki mahdollinen maastaan pakenevien ja vaarassa olevien ihmisten hengen pelastamiseksi ja että jäsenvaltioiden on noudatettava kansainvälisiä velvoitteitaan, mukaan luettuina meripelastusvelvoitteet;

| B. | ottaa huomioon, että YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) tietojen mukaan 2 800 naisen, miehen ja lapsen on ilmoitettu kuolleen tai kadonneen vuonna 2015 heidän pyrkiessään turvaan Eurooppaan; huomauttaa, että muuttajia ja pakolaisia kuolee myös heidän liikkuessaan Euroopan mantereella; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) tietojen mukaan 2 800 naisen, miehen ja lapsen on ilmoitettu kuolleen tai kadonneen vuonna 2015 heidän pyrkiessään turvaan Eurooppaan; huomauttaa, että muuttajia ja pakolaisia kuolee myös heidän liikkuessaan Euroopan mantereella;

| C. | toteaa, että salakuljettajat ja ihmiskauppiaat käyttävät hyödykseen laitonta maahanmuuttoa ja asettavat vaaraan maahanmuuttajien hengen saadakseen voittoa ja he ovat vastuussa tuhansista kuolonuhreista ja muodostavat vakavan uhan EU:lle ja jäsenvaltioille; toteaa, että ihmiskauppiaat saavat vuosittain 20 miljardin euron tuoton rikollisesta toiminnastaan; toteaa, että Europolin mukaan järjestäytyneet rikollisryhmät, jotka toimivat aktiivisesti laittomien maahanmuuttajien kuljettamisessa Välimerellä, on yhdistetty ihmiskauppaan, huumeisiin, aseisiin sekä terrorismiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että salakuljettajat ja ihmiskauppiaat käyttävät hyödykseen laitonta maahanmuuttoa ja asettavat vaaraan maahanmuuttajien hengen saadakseen voittoa ja he ovat vastuussa tuhansista kuolonuhreista ja muodostavat vakavan uhan EU:lle ja jäsenvaltioille; toteaa, että ihmiskauppiaat saavat vuosittain 20 miljardin euron tuoton rikollisesta toiminnastaan; toteaa, että Europolin mukaan järjestäytyneet rikollisryhmät, jotka toimivat aktiivisesti laittomien maahanmuuttajien kuljettamisessa Välimerellä, on yhdistetty ihmiskauppaan, huumeisiin, aseisiin sekä terrorismiin;

| D. | toteaa, että Frontexin tietojen mukaan vuonna 2015 turvapaikanhakijoita tuli eniten Syyriasta, Afganistanista, Eritreasta ja Irakista; huomauttaa, että Eurostatin mukaan valtaosalle näistä maista Eurooppaan pakenevista henkilöistä myönnetään suojelua; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Frontexin tietojen mukaan vuonna 2015 turvapaikanhakijoita tuli eniten Syyriasta, Afganistanista, Eritreasta ja Irakista; huomauttaa, että Eurostatin mukaan valtaosalle näistä maista Eurooppaan pakenevista henkilöistä myönnetään suojelua;

| E. | toteaa, että alueellisen epävakaus ja selkkaus sekä Islamilaisen valtion / Da'eshin nousu läheisillä konfliktialueilla vaikuttaa maahanmuuttajien suureen määrään ja siirtymään joutuneiden liikkumiseen ja samalla myös EU:n alueelle pyrkivien määrään; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että alueellisen epävakaus ja selkkaus sekä Islamilaisen valtion / Da'eshin nousu läheisillä konfliktialueilla vaikuttaa maahanmuuttajien suureen määrään ja siirtymään joutuneiden liikkumiseen ja samalla myös EU:n alueelle pyrkivien määrään;

| F. | toteaa, että 25. ja 26. kesäkuuta 2015 pidetyssä viimeisimmässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa ja sen jälkeen 20. heinäkuuta 2015 kokoontuneessa oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa ei päästy sopimukseen sitovasta uudelleenjakojärjestelmästä sisäisiä siirtoja ja henkilöiden uudelleensijoittamista varten vaan päädyttiin sen sijaan vapaaehtoiseen järjestelmään; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät päässeet yksimielisyyteen 40 000 paikan tarjoamisesta pakolaisten siirtämiseksi Kreikasta ja Italiasta ja lupasivat sen sijaan vain 32 256 paikkaa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että 25. ja 26. kesäkuuta 2015 pidetyssä viimeisimmässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa ja sen jälkeen 20. heinäkuuta 2015 kokoontuneessa oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa ei päästy sopimukseen sitovasta uudelleenjakojärjestelmästä sisäisiä siirtoja ja henkilöiden uudelleensijoittamista varten vaan päädyttiin sen sijaan vapaaehtoiseen järjestelmään; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät päässeet yksimielisyyteen 40 000 paikan tarjoamisesta pakolaisten siirtämiseksi Kreikasta ja Italiasta ja lupasivat sen sijaan vain 32 256 paikkaa;

| G. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk vaati 3. syyskuuta 2015 ainakin 100 000 pakolaisen uudelleensijoittamista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk vaati 3. syyskuuta 2015 ainakin 100 000 pakolaisen uudelleensijoittamista;

| H. | toteaa, että tämänhetkisen tilapäisyyteen perustuvan päätöksenteon sijaan on kehitettävä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa koskeva pidemmän aikavälin lähestymistapa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että tämänhetkisen tilapäisyyteen perustuvan päätöksenteon sijaan on kehitettävä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa koskeva pidemmän aikavälin lähestymistapa;

| I. | toteaa, että monet kansalaiset ovat osoittaneet ennennäkemätöntä solidaarisuutta pakolaisia kohtaan toivottaen heidät lämpimästi tervetulleiksi ja tarjoamalla heille merkittävää tukea; katsoo, että unionin kansalaiset osoittavat näin, että hädänalaisten suojelu ja myötätunto ovat edelleen aidosti eurooppalaisia arvoja; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että monet kansalaiset ovat osoittaneet ennennäkemätöntä solidaarisuutta pakolaisia kohtaan toivottaen heidät lämpimästi tervetulleiksi ja tarjoamalla heille merkittävää tukea; katsoo, että unionin kansalaiset osoittavat näin, että hädänalaisten suojelu ja myötätunto ovat edelleen aidosti eurooppalaisia arvoja;

| J. | toteaa, että nykytilanne on tuonut esiin hallitusten valitettavan solidaarisuuden puutteen turvapaikanhakijoita kohtaan sekä sen, että toimet ovat huonosti koordinoituja ja epäyhtenäisiä; ottaa huomioon, että tämä on johtamassa kaoottiseen tilanteeseen ja ihmisoikeusloukkauksiin; toteaa, että eri jäsenvaltioiden omaksumat erilaiset kannat tuovat edelleen esiin sen tosiseikan, että EU:ssa on 28 hajanaista muuttoliikepolitiikkaa; ottaa huomioon, että yhtenäisten turvapaikkamenettelyjen ja -normien puuttuminen jäsenvaltioissa johtaa eritasoiseen suojeluun ja joissakin tapauksissa puutteellisiin takeisiin turvapaikanhakijoille; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että nykytilanne on tuonut esiin hallitusten valitettavan solidaarisuuden puutteen turvapaikanhakijoita kohtaan sekä sen, että toimet ovat huonosti koordinoituja ja epäyhtenäisiä; ottaa huomioon, että tämä on johtamassa kaoottiseen tilanteeseen ja ihmisoikeusloukkauksiin; toteaa, että eri jäsenvaltioiden omaksumat erilaiset kannat tuovat edelleen esiin sen tosiseikan, että EU:ssa on 28 hajanaista muuttoliikepolitiikkaa; ottaa huomioon, että yhtenäisten turvapaikkamenettelyjen ja -normien puuttuminen jäsenvaltioissa johtaa eritasoiseen suojeluun ja joissakin tapauksissa puutteellisiin takeisiin turvapaikanhakijoille;

| K. | huomauttaa, että jotkin jäsenvaltiot ja niiden johtajat ovat olleet aktiivisia ja osoittaneet valmiutta ja halua pakolaisten vastaanottamiseen ja pysyvän ja pakollisen mekanismin perustamiseen pakolaisten jakamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden kesken; toteaa, että muiden jäsenvaltioiden olisi noudatettava tätä hyvää esimerkkiä; |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että jotkin jäsenvaltiot ja niiden johtajat ovat olleet aktiivisia ja osoittaneet valmiutta ja halua pakolaisten vastaanottamiseen ja pysyvän ja pakollisen mekanismin perustamiseen pakolaisten jakamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden kesken; toteaa, että muiden jäsenvaltioiden olisi noudatettava tätä hyvää esimerkkiä;

| L. | ottaa huomioon, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan strateginen mietintö kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta muuttoliikkeeseen käsittelee EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikkaa kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan strateginen mietintö kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta muuttoliikkeeseen käsittelee EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikkaa kokonaisuudessaan;

| M. | ottaa huomioon, että vuonna 1951 pakolaisten asemasta tehdyn yleissopimuksen (Geneven yleissopimuksen) nojalla ihmiset voivat alkuperämaastaan riippumatta hakea turvapaikkaa toisesta maasta, jos heillä on perusteltua aihetta pelätä joutuvansa vainotuiksi rodun, uskonnon, kansallisuuden, tiettyyn yhteiskunnalliseen ryhmään kuulumisen tai poliittisen mielipiteen johdosta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vuonna 1951 pakolaisten asemasta tehdyn yleissopimuksen (Geneven yleissopimuksen) nojalla ihmiset voivat alkuperämaastaan riippumatta hakea turvapaikkaa toisesta maasta, jos heillä on perusteltua aihetta pelätä joutuvansa vainotuiksi rodun, uskonnon, kansallisuuden, tiettyyn yhteiskunnalliseen ryhmään kuulumisen tai poliittisen mielipiteen johdosta;

| 1. | on syvästi pahoillaan ja surullinen toistuvista traagisista ihmishenkien menetyksistä ihmisten pyrkiessä EU:hun turvapaikan toivossa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa uusien merillä tai maissa tapahtuvien ihmishenkien menetyksien estämiseksi; |
| --- | --- |

1.

on syvästi pahoillaan ja surullinen toistuvista traagisista ihmishenkien menetyksistä ihmisten pyrkiessä EU:hun turvapaikan toivossa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa uusien merillä tai maissa tapahtuvien ihmishenkien menetyksien estämiseksi;

| 2. | ilmaisee solidaarisuutensa monille pakolaisille ja maahanmuuttajille, jotka kärsivät konflikteista, vakavista ihmisoikeusloukkauksista, hallinnon selvistä virheistä ja julmasta sorrosta; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee solidaarisuutensa monille pakolaisille ja maahanmuuttajille, jotka kärsivät konflikteista, vakavista ihmisoikeusloukkauksista, hallinnon selvistä virheistä ja julmasta sorrosta;

| 3. | antaa tunnustusta kaikkialla Euroopassa niille kansalaisyhteiskunnan ryhmille ja yksittäisille ihmisille, jotka ovat lähteneet liikkeelle sankoin joukoin ottamaan vastaan ja auttamaan pakolaisia ja muuttajia; rohkaisee unionin kansalaisia jatkossakin tukemaan ja edistämään pakolaiskriisin humanitaarista hoitoa; uskoo, että tällainen toiminta on osoitus aidosta sitoutumisesta eurooppalaisiin arvoihin ja antaa toivoa Euroopan tulevaisuutta kohtaan; |
| --- | --- |

3.

antaa tunnustusta kaikkialla Euroopassa niille kansalaisyhteiskunnan ryhmille ja yksittäisille ihmisille, jotka ovat lähteneet liikkeelle sankoin joukoin ottamaan vastaan ja auttamaan pakolaisia ja muuttajia; rohkaisee unionin kansalaisia jatkossakin tukemaan ja edistämään pakolaiskriisin humanitaarista hoitoa; uskoo, että tällainen toiminta on osoitus aidosta sitoutumisesta eurooppalaisiin arvoihin ja antaa toivoa Euroopan tulevaisuutta kohtaan;

| 4. | toistaa olevansa edelleen samalla kannalla kuin 29. huhtikuuta 2015 viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta antamassaan päätöslauselmassa; muistuttaa, että unionin on perustettava nykyisen pakolaistilanteen johdosta toteuttamansa välittömät toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80 artiklassa määrätään, sekä omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon turvallinen ja laillinen maahanmuutto sekä perusoikeuksien ja perustavien arvojen täysi kunnioittaminen; |
| --- | --- |

4.

toistaa olevansa edelleen samalla kannalla kuin 29. huhtikuuta 2015 viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta antamassaan päätöslauselmassa; muistuttaa, että unionin on perustettava nykyisen pakolaistilanteen johdosta toteuttamansa välittömät toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80 artiklassa määrätään, sekä omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon turvallinen ja laillinen maahanmuutto sekä perusoikeuksien ja perustavien arvojen täysi kunnioittaminen;

| 5. | toistaa olevansa sitoutunut rajojen avoimuuteen Schengen-alueella niin, että samalla taataan ulkorajojen tehokas hallinta; korostaa, että ihmisten vapaa liikkuvuus Schengen-alueella on ollut yksi Euroopan yhdentymisen suurimmista saavutuksista; |
| --- | --- |

5.

toistaa olevansa sitoutunut rajojen avoimuuteen Schengen-alueella niin, että samalla taataan ulkorajojen tehokas hallinta; korostaa, että ihmisten vapaa liikkuvuus Schengen-alueella on ollut yksi Euroopan yhdentymisen suurimmista saavutuksista;

| 6. | pitää myönteisinä uudelleensijoittamista ja uudelleenasuttamista koskevia komission aloitteita sekä uutta Kreikan, Italian ja Unkarin kattavaa aloitetta, jonka mukaan suuri määrä kansainvälistä suojelua tarvitsevia turvapaikanhakijoita voitaisiin uudelleensijoittaa hätätilanteessa; kannattaa komission ilmoitusta pysyvästä siirtojärjestelmästä, joka otettaisiin käyttöön hätätilanteissa, jonka yhteydessä otetaan huomioon kussakin jäsenvaltiossa jo olevien pakolaisten määrä ja joka perustuisi SEUT-sopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan; on valmis käsittelemään uutta hätätilanteissa sovellettavaa siirtojärjestelmää nopeutetussa menettelyssä ja ilmoittaa aikovansa samanaikaisesti viedä eteenpäin kaikkia muita komission ehdottamia toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot eivät jarruta pysyvää siirtojärjestelmää; muistuttaa neuvostoa siitä, että parlamentti kannattaa voimakkaasti sitovaa siirtojärjestelmää, jossa otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon pakolaisten toivomukset; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisinä uudelleensijoittamista ja uudelleenasuttamista koskevia komission aloitteita sekä uutta Kreikan, Italian ja Unkarin kattavaa aloitetta, jonka mukaan suuri määrä kansainvälistä suojelua tarvitsevia turvapaikanhakijoita voitaisiin uudelleensijoittaa hätätilanteessa; kannattaa komission ilmoitusta pysyvästä siirtojärjestelmästä, joka otettaisiin käyttöön hätätilanteissa, jonka yhteydessä otetaan huomioon kussakin jäsenvaltiossa jo olevien pakolaisten määrä ja joka perustuisi SEUT-sopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan; on valmis käsittelemään uutta hätätilanteissa sovellettavaa siirtojärjestelmää nopeutetussa menettelyssä ja ilmoittaa aikovansa samanaikaisesti viedä eteenpäin kaikkia muita komission ehdottamia toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot eivät jarruta pysyvää siirtojärjestelmää; muistuttaa neuvostoa siitä, että parlamentti kannattaa voimakkaasti sitovaa siirtojärjestelmää, jossa otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon pakolaisten toivomukset;

| 7. | on ilahtunut siitä, että komissio tarjoaa operatiivista tukea etulinjassa oleville jäsenvaltioille, kuten Kreikalle, Italialle ja Unkarille, ns. hotspot-järjestelmässä käyttämällä asiantuntijoita EU:n virastoista, kuten Frontexista, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastosta (EASO) ja Euroopan poliisivirastosta (Europol), jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa saapuvien henkilöiden rekisteröinnissä; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että tällaiset rekisteröintikeskukset voivat onnistua vain, jos jäsenvaltiot ovat halukkaita siirtämään pakolaisia hotspot-järjestelmässä alueelleen; katsoo, että tällaisen menettelyn avulla olisi toteutettava tehokkaita mekanismeja sellaisten henkilöiden tunnistamiseen, joilla on erityistarpeita, ja heidän ohjaamisekseen eteenpäin erilaisiin palveluihin; |
| --- | --- |

7.

on ilahtunut siitä, että komissio tarjoaa operatiivista tukea etulinjassa oleville jäsenvaltioille, kuten Kreikalle, Italialle ja Unkarille, ns. hotspot-järjestelmässä käyttämällä asiantuntijoita EU:n virastoista, kuten Frontexista, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastosta (EASO) ja Euroopan poliisivirastosta (Europol), jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa saapuvien henkilöiden rekisteröinnissä; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että tällaiset rekisteröintikeskukset voivat onnistua vain, jos jäsenvaltiot ovat halukkaita siirtämään pakolaisia hotspot-järjestelmässä alueelleen; katsoo, että tällaisen menettelyn avulla olisi toteutettava tehokkaita mekanismeja sellaisten henkilöiden tunnistamiseen, joilla on erityistarpeita, ja heidän ohjaamisekseen eteenpäin erilaisiin palveluihin;

| 8. | panee merkille komission ehdotuksen turvapaikkamenettelydirektiivissä olevan turvallista alkuperämaata koskevan säännöksen vahvistamisesta laatimalla turvallisista alkuperämaista EU:n yhteinen luettelo; ymmärtää, että tällainen menettely voisi rajoittaa asianomaisten maiden kansalaisten prosessuaalisia oikeuksia; muistuttaa, että turvapaikkahakemusten hyväksymisaste vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain ja myös alkuperämaiden mukaan; pyytää varmistamaan, ettei tämä periaate heikennä palauttamiskiellon periaatetta ja henkilökohtaista oikeutta turvapaikkaan etenkään asianomaisten henkilöiden kuuluessa haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin; |
| --- | --- |

8.

panee merkille komission ehdotuksen turvapaikkamenettelydirektiivissä olevan turvallista alkuperämaata koskevan säännöksen vahvistamisesta laatimalla turvallisista alkuperämaista EU:n yhteinen luettelo; ymmärtää, että tällainen menettely voisi rajoittaa asianomaisten maiden kansalaisten prosessuaalisia oikeuksia; muistuttaa, että turvapaikkahakemusten hyväksymisaste vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain ja myös alkuperämaiden mukaan; pyytää varmistamaan, ettei tämä periaate heikennä palauttamiskiellon periaatetta ja henkilökohtaista oikeutta turvapaikkaan etenkään asianomaisten henkilöiden kuuluessa haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin;

| 9. | kehottaa jälleen komissiota muuttamaan nykyistä Dublin-asetusta niin, että siihen sisällytetään pysyvä ja sitova järjestelmä turvapaikanhakijoiden jakamiseksi 28 jäsenvaltion kesken soveltaen oikeudenmukaista ja pakollista jakojärjestelmää ja ottaen huomioon turvapaikanhakijoiden kotoutumismahdollisuudet, tarpeet sekä erityisolosuhteet; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jälleen komissiota muuttamaan nykyistä Dublin-asetusta niin, että siihen sisällytetään pysyvä ja sitova järjestelmä turvapaikanhakijoiden jakamiseksi 28 jäsenvaltion kesken soveltaen oikeudenmukaista ja pakollista jakojärjestelmää ja ottaen huomioon turvapaikanhakijoiden kotoutumismahdollisuudet, tarpeet sekä erityisolosuhteet;

| 10. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tuntuvasti talousarvion liikkumavaraa ja valmiutta vuoden 2016 talousarviossa ja monivuotisen rahoituskehyksen säännöksissä, jotta voidaan mahdollistaa entistä nopeampi ja merkittävämpi tuki pakolaisten vastaanottoa ja kotouttamista koskeville EASO:n ja jäsenvaltioiden toimille, myös siirto- ja uudelleensijoitusjärjestelmien puitteissa; |
| --- | --- |

10.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tuntuvasti talousarvion liikkumavaraa ja valmiutta vuoden 2016 talousarviossa ja monivuotisen rahoituskehyksen säännöksissä, jotta voidaan mahdollistaa entistä nopeampi ja merkittävämpi tuki pakolaisten vastaanottoa ja kotouttamista koskeville EASO:n ja jäsenvaltioiden toimille, myös siirto- ja uudelleensijoitusjärjestelmien puitteissa;

| 11. | kehottaa kaikkia osallistuvia jäsenvaltioita saattamaan Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän nopeasti ja kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot panevat EU:n lainsäädäntöä täytäntöön asianmukaisella, jotta voidaan varmistaa yhteisten tehokkaiden, yhdenmukaisten ja humaanien normien toteuttaminen koko EU:ssa ottaen huomioon lapsen edun; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kaikkia osallistuvia jäsenvaltioita saattamaan Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän nopeasti ja kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot panevat EU:n lainsäädäntöä täytäntöön asianmukaisella, jotta voidaan varmistaa yhteisten tehokkaiden, yhdenmukaisten ja humaanien normien toteuttaminen koko EU:ssa ottaen huomioon lapsen edun;

| 12. | katsoo, että palauttamisdirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä on noudatettava menettelyjä ja normeja, joiden avulla unioni pystyy takaamaan palautettavien henkilöiden humaanin ja ihmisarvoisen kohtelun palauttamiskiellon periaatteen mukaisesti; muistuttaa, että vapaaehtoinen paluu olisi asetettava pakkoon perustuvan paluun edelle; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että palauttamisdirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä on noudatettava menettelyjä ja normeja, joiden avulla unioni pystyy takaamaan palautettavien henkilöiden humaanin ja ihmisarvoisen kohtelun palauttamiskiellon periaatteen mukaisesti; muistuttaa, että vapaaehtoinen paluu olisi asetettava pakkoon perustuvan paluun edelle;

| 13. | toteaa jälleen, että suojelun tarpeessa olevien ihmisten mahdollisuudet päästä laillisesti EU:hun ovat hyvin rajalliset, ja pitää valitettavana, että he joutuvat turvautumaan rikollisiin ihmissalakuljettajiin ja vaarallisiin reitteihin saadakseen suojelua Euroopassa, minkä seurauksena muun muassa rakennetaan aitoja ja suljetaan ulkorajoja; pitää sen vuoksi ensisijaisena, että EU ja sen jäsenvaltiot luovat pakolaisille turvallisia ja laillisia väyliä, kuten humanitaarisia käytäviä ja humanitaarisia viisumeita; korostaa, että pakollisen uudelleensijoitusohjelman ohella jäsenvaltioiden olisi sovittava muiden välineiden tarjoamisesta esimerkkeinä tehostettu perheiden yhdistäminen, yksityiset tukimallit ja joustavat viisumijärjestelyt myös opiskelua ja työntekoa varten; katsoo, että viisumisäännöstöä on muutettava sisällyttämällä siihen entistä täsmällisempiä yhteisiä säännöksiä humanitaarisista viisumeista; pyytää jäsenvaltioita mahdollistamaan turvapaikan hakemisen lähetystöissään ja konsulaateissaan; |
| --- | --- |

13.

toteaa jälleen, että suojelun tarpeessa olevien ihmisten mahdollisuudet päästä laillisesti EU:hun ovat hyvin rajalliset, ja pitää valitettavana, että he joutuvat turvautumaan rikollisiin ihmissalakuljettajiin ja vaarallisiin reitteihin saadakseen suojelua Euroopassa, minkä seurauksena muun muassa rakennetaan aitoja ja suljetaan ulkorajoja; pitää sen vuoksi ensisijaisena, että EU ja sen jäsenvaltiot luovat pakolaisille turvallisia ja laillisia väyliä, kuten humanitaarisia käytäviä ja humanitaarisia viisumeita; korostaa, että pakollisen uudelleensijoitusohjelman ohella jäsenvaltioiden olisi sovittava muiden välineiden tarjoamisesta esimerkkeinä tehostettu perheiden yhdistäminen, yksityiset tukimallit ja joustavat viisumijärjestelyt myös opiskelua ja työntekoa varten; katsoo, että viisumisäännöstöä on muutettava sisällyttämällä siihen entistä täsmällisempiä yhteisiä säännöksiä humanitaarisista viisumeista; pyytää jäsenvaltioita mahdollistamaan turvapaikan hakemisen lähetystöissään ja konsulaateissaan;

| 14. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi määrättävä ankarista rikosoikeudellisista seuraamuksista unioniin ja unionin kautta tapahtuvasta ihmiskaupasta ja ihmisten salakuljetuksesta; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan salakuljettajien rikollisverkkoja, mutta olemaan samalla rankaisematta niitä, jotka vapaaehtoisesti auttavat muuttajia humanitaarisin perustein, kuten liikenteenharjoittajia, ja kehottaa komissiota sen vuoksi harkitsemaan direktiiviin 2001/51/EY tarkistamista; panee merkille ihmissalakuljettajia ja -kauppiaita vastaan Välimerellä toteutettavan EUNAVFOR Med -operaation; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi määrättävä ankarista rikosoikeudellisista seuraamuksista unioniin ja unionin kautta tapahtuvasta ihmiskaupasta ja ihmisten salakuljetuksesta; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan salakuljettajien rikollisverkkoja, mutta olemaan samalla rankaisematta niitä, jotka vapaaehtoisesti auttavat muuttajia humanitaarisin perustein, kuten liikenteenharjoittajia, ja kehottaa komissiota sen vuoksi harkitsemaan direktiiviin 2001/51/EY tarkistamista; panee merkille ihmissalakuljettajia ja -kauppiaita vastaan Välimerellä toteutettavan EUNAVFOR Med -operaation;

| 15. | pitää valitettavana, että eräiden jäsenvaltioiden johtajat ja äärioikeistolaiset puolueet käyttävät nykyistä tilannetta maahanmuutonvastaisten tunteiden lietsomiseen samalla kun ne syyttävät EU:ta kriisistä, mikä lisää maahanmuuttajiin kohdistuvaa väkivaltaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään pikaisesti toimiin muuttajiin kohdistuvan väkivallan ja vihapuheen torjumiseksi; kehottaa myös EU:n ja sen jäsenvaltioiden johtajia puolustamaan selkeästi eurooppalaista yhteisvastuuta ja ihmisarvon kunnioittamista; |
| --- | --- |

15.

pitää valitettavana, että eräiden jäsenvaltioiden johtajat ja äärioikeistolaiset puolueet käyttävät nykyistä tilannetta maahanmuutonvastaisten tunteiden lietsomiseen samalla kun ne syyttävät EU:ta kriisistä, mikä lisää maahanmuuttajiin kohdistuvaa väkivaltaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään pikaisesti toimiin muuttajiin kohdistuvan väkivallan ja vihapuheen torjumiseksi; kehottaa myös EU:n ja sen jäsenvaltioiden johtajia puolustamaan selkeästi eurooppalaista yhteisvastuuta ja ihmisarvon kunnioittamista;

| 16. | muistuttaa, että muuttoliike on maailmanlaajuinen ja monitahoinen ilmiö, jota varten on kehitettävä pitkäaikainen toimintatapa, jolla puututaan sen perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen, eriarvoisuuteen, epäoikeudenmukaisuuteen, ilmastonmuutokseen, korruptioon, huonoon hallintoon ja aseellisiin konflikteihin; kehottaa komissiota ja neuvostoa keskittymään Vallettan huippukokouksessa marraskuussa 2015 tällaisiin perimmäisiin syihin; korostaa, että EU tarvitsee kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jolla parannetaan sen sisä- ja ulkopolitiikan sekä ennen kaikkea sen yhteisen ulko- ja turvallisuus-, kehitys- ja muuttoliikepolitiikan johdonmukaisuutta; asettaa kyseenalaiseksi suunnitelmat kehitysavun yhdistämisestä rajavalvonnan lisäämiseen tai kolmansien maiden takaisinottosopimuksiin; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että muuttoliike on maailmanlaajuinen ja monitahoinen ilmiö, jota varten on kehitettävä pitkäaikainen toimintatapa, jolla puututaan sen perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen, eriarvoisuuteen, epäoikeudenmukaisuuteen, ilmastonmuutokseen, korruptioon, huonoon hallintoon ja aseellisiin konflikteihin; kehottaa komissiota ja neuvostoa keskittymään Vallettan huippukokouksessa marraskuussa 2015 tällaisiin perimmäisiin syihin; korostaa, että EU tarvitsee kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jolla parannetaan sen sisä- ja ulkopolitiikan sekä ennen kaikkea sen yhteisen ulko- ja turvallisuus-, kehitys- ja muuttoliikepolitiikan johdonmukaisuutta; asettaa kyseenalaiseksi suunnitelmat kehitysavun yhdistämisestä rajavalvonnan lisäämiseen tai kolmansien maiden takaisinottosopimuksiin;

| 17. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja muita kansainvälisiä avunantajia lunastamaan nopeasti Addis Abebassa heinäkuussa 2015 pidetyssä kehitysrahoituskonferenssissa antamansa lupaukset ja korostaa tarvetta kohdentaa kehityspolitiikka uudelleen rauhanomaisten yhteiskuntien rakentamiseen, korruption torjumiseen ja hyvän hallinnon edistämiseen sellaisena kuin ne on määritelty kestävän kehityksen tavoitteessa 16, joka sisältyy vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevan globaalin kehityksen toimintakehykseen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja muita kansainvälisiä avunantajia lunastamaan nopeasti Addis Abebassa heinäkuussa 2015 pidetyssä kehitysrahoituskonferenssissa antamansa lupaukset ja korostaa tarvetta kohdentaa kehityspolitiikka uudelleen rauhanomaisten yhteiskuntien rakentamiseen, korruption torjumiseen ja hyvän hallinnon edistämiseen sellaisena kuin ne on määritelty kestävän kehityksen tavoitteessa 16, joka sisältyy vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevan globaalin kehityksen toimintakehykseen;

| 18. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä vahvistamaan rooliaan konfliktinratkaisussa ja erityisesti auttamaan kestävien poliittisten ratkaisujen löytämisessä konflikteista kärsivillä alueilla, kuten Irakissa, Syyriassa, Libyassa ja Lähi-idässä, sekä lujittamaan kaikki ihmisoikeuksien osatekijät käsittävää poliittista vuoropuhelua esimerkiksi alueellisten organisaatioiden kanssa, jotta voidaan tukea osallistavia ja demokraattisia instituutioita ja oikeusvaltiota, kehittää paikallisten yhteisöjen selviytymiskykyä sekä myötävaikuttaa sosiaaliseen ja demokraattiseen kehitykseen alkuperämaissa ja niiden väestön keskuudessa; kehottaa tähän liittyen lisäämään yhteistyötä alueen maiden kanssa Arabiliiton ja Afrikan unionin puitteissa, jotta voidaan käsitellä ja sijoittaa suojelua tarvitsevia henkilöitä ja myöntää heille turvapaikkoja; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä vahvistamaan rooliaan konfliktinratkaisussa ja erityisesti auttamaan kestävien poliittisten ratkaisujen löytämisessä konflikteista kärsivillä alueilla, kuten Irakissa, Syyriassa, Libyassa ja Lähi-idässä, sekä lujittamaan kaikki ihmisoikeuksien osatekijät käsittävää poliittista vuoropuhelua esimerkiksi alueellisten organisaatioiden kanssa, jotta voidaan tukea osallistavia ja demokraattisia instituutioita ja oikeusvaltiota, kehittää paikallisten yhteisöjen selviytymiskykyä sekä myötävaikuttaa sosiaaliseen ja demokraattiseen kehitykseen alkuperämaissa ja niiden väestön keskuudessa; kehottaa tähän liittyen lisäämään yhteistyötä alueen maiden kanssa Arabiliiton ja Afrikan unionin puitteissa, jotta voidaan käsitellä ja sijoittaa suojelua tarvitsevia henkilöitä ja myöntää heille turvapaikkoja;

| 19. | kehottaa komissiota sekä komission varapuheenjohtajaa ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa kutsumaan koolle pakolaiskriisiä käsittelevän kansainvälisen konferenssin, johon osallistuvat muun muassa EU, EU:n jäsenvaltiot, YK:hon liittyvät virastot, Yhdysvallat, alan kansainväliset kansalaisjärjestöt ja arabimaat, jotta voidaan luoda yhteinen maailmanlaajuinen humanitaarista apua koskeva strategia; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota sekä komission varapuheenjohtajaa ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa kutsumaan koolle pakolaiskriisiä käsittelevän kansainvälisen konferenssin, johon osallistuvat muun muassa EU, EU:n jäsenvaltiot, YK:hon liittyvät virastot, Yhdysvallat, alan kansainväliset kansalaisjärjestöt ja arabimaat, jotta voidaan luoda yhteinen maailmanlaajuinen humanitaarista apua koskeva strategia;

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0414.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0448.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0105.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0176.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/217

---

P8_TA(2015)0318

EU:n rooli Lähi-idän rauhanprosessissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 EU:n roolista Lähi-idän rauhanprosessissa (2015/2685(RSP))

(2017/C 316/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Lähi-idän rauhanprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Lähi-idän rauhanprosessista,

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät Lähi-idän rauhanprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät Lähi-idän rauhanprosessista,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja hänen tiedottajansa äskettäiset julkilausumat Israelista, miehitetystä palestiinalaisalueesta, Lähi-idän rauhanprosessista ja EU:n tuesta YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestölle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja hänen tiedottajansa äskettäiset julkilausumat Israelista, miehitetystä palestiinalaisalueesta, Lähi-idän rauhanprosessista ja EU:n tuesta YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestölle,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen kaupasta ja yhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen kaupasta ja yhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon asiaa koskevat YK:n yleiskokouksen sekä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaa koskevat YK:n yleiskokouksen sekä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn neljännen Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn neljännen Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana,

| — | ottaa huomioon EU:n suuntaviivat kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suuntaviivat kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämisestä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että rauhan aikaan saaminen Lähi-itään on edelleen kansainvälisen yhteisön keskeinen painopiste sekä alueen vakauden ja turvallisuuden välttämätön edellytys; toteaa, että YK:n turvallisuusneuvosto pyrkii saamaan rauhanprosessin jälleen käyntiin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että rauhan aikaan saaminen Lähi-itään on edelleen kansainvälisen yhteisön keskeinen painopiste sekä alueen vakauden ja turvallisuuden välttämätön edellytys; toteaa, että YK:n turvallisuusneuvosto pyrkii saamaan rauhanprosessin jälleen käyntiin;

| B. | katsoo, että Israelin ja Palestiinan välinen konflikti on nähtävä osana laajempaa arabimaiden ja Israelin välistä konfliktia; toteaa, että EU:n käsityksen mukaan rauhan saaminen Lähi-itään edellyttää kattavaa alueellista ratkaisua; toteaa, että Syyrian väkivaltainen kriisi, Da'eshin nousu sekä kasvava radikalismi ja terrorismin leviäminen Lähi-idässä aiheuttavat merkittäviä turvallisuusuhkia Israelille ja koko alueelle pahentaen entisestään palestiinalaisten kärsimyksiä mutta myös luoden samalla arabivaltioiden ja Israelin välisiä yhteisiä etuja; toteaa, että Iranin kanssa tehty ydinalan sopimus, jossa EU oli huomattavassa roolissa, voi antaa rauhanprosessille ainutlaatuisen mahdollisuuden, jota ei saa jättää käyttämättä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Israelin ja Palestiinan välinen konflikti on nähtävä osana laajempaa arabimaiden ja Israelin välistä konfliktia; toteaa, että EU:n käsityksen mukaan rauhan saaminen Lähi-itään edellyttää kattavaa alueellista ratkaisua; toteaa, että Syyrian väkivaltainen kriisi, Da'eshin nousu sekä kasvava radikalismi ja terrorismin leviäminen Lähi-idässä aiheuttavat merkittäviä turvallisuusuhkia Israelille ja koko alueelle pahentaen entisestään palestiinalaisten kärsimyksiä mutta myös luoden samalla arabivaltioiden ja Israelin välisiä yhteisiä etuja; toteaa, että Iranin kanssa tehty ydinalan sopimus, jossa EU oli huomattavassa roolissa, voi antaa rauhanprosessille ainutlaatuisen mahdollisuuden, jota ei saa jättää käyttämättä;

| C. | toteaa, että EU on toistuvasti vahvistanut tukensa kahden valtion ratkaisulle, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina ja jossa turvallinen Israelin valtio ja itsenäinen, demokraattinen, alueellisesti yhtenäinen ja elinkelpoinen Palestiinan valtio elävät rauhassa ja turvassa rinnakkain, ja on vaatinut Israelin ja palestiinalaishallinnon suorien rauhanneuvottelujen käynnistämistä uudelleen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EU on toistuvasti vahvistanut tukensa kahden valtion ratkaisulle, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina ja jossa turvallinen Israelin valtio ja itsenäinen, demokraattinen, alueellisesti yhtenäinen ja elinkelpoinen Palestiinan valtio elävät rauhassa ja turvassa rinnakkain, ja on vaatinut Israelin ja palestiinalaishallinnon suorien rauhanneuvottelujen käynnistämistä uudelleen;

| D. | ottaa huomioon, että EU on Israelin tärkein kauppakumppani ja palestiinalaisten suurin avunantaja; toteaa, että komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Federica Mogherini on useaan otteeseen ilmaissut valmiutensa uudistaa ja tehostaa EU:n roolia Lähi-idän rauhanprosessissa; panee merkille, että Fernando Gentilini nimitettiin huhtikuussa 2015 uudeksi Lähi-idän rauhanprosessia käsitteleväksi EU:n erityisedustajaksi; toteaa, että huolimatta EU:n kunnianhimosta ja sitoutumisesta vaikuttavaan rooliin tässä kysymyksessä EU ei ole vielä saanut aikaan kattavaa ja johdonmukaista näkemystä osallistumisestaan Lähi-idän rauhanprosessiin tavalla, joka heijastaisi nopeasti muuttuvaa alueellista tilannetta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU on Israelin tärkein kauppakumppani ja palestiinalaisten suurin avunantaja; toteaa, että komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Federica Mogherini on useaan otteeseen ilmaissut valmiutensa uudistaa ja tehostaa EU:n roolia Lähi-idän rauhanprosessissa; panee merkille, että Fernando Gentilini nimitettiin huhtikuussa 2015 uudeksi Lähi-idän rauhanprosessia käsitteleväksi EU:n erityisedustajaksi; toteaa, että huolimatta EU:n kunnianhimosta ja sitoutumisesta vaikuttavaan rooliin tässä kysymyksessä EU ei ole vielä saanut aikaan kattavaa ja johdonmukaista näkemystä osallistumisestaan Lähi-idän rauhanprosessiin tavalla, joka heijastaisi nopeasti muuttuvaa alueellista tilannetta;

| 1. | on hyvin huolissaan Lähi-idän rauhanprosessin jatkuvasta pattitilanteesta ja kehottaa viipymättä jatkamaan uskottavia toimia rauhan aikaansaamiseksi; kehottaa sekä israelilaisia että palestiinalaisia välttämään toimia, jotka voivat lisätä jännitteitä, mukaan luettuina julkinen vihapuhe ja yllytys sekä yksipuoliset toimenpiteet, jotka voivat vaikuttaa neuvottelujen lopputulokseen ja vaarantaa kahden valtion ratkaisun toteutumiskelpoisuuden; korostaa, että konfliktin kestävä ratkaisu voidaan saada aikaan vain alueellisesti kaikkien asiaankuuluvien alueellisten sidosryhmien osallistuessa ja kansainvälisen yhteisön tuella; |
| --- | --- |

1.

on hyvin huolissaan Lähi-idän rauhanprosessin jatkuvasta pattitilanteesta ja kehottaa viipymättä jatkamaan uskottavia toimia rauhan aikaansaamiseksi; kehottaa sekä israelilaisia että palestiinalaisia välttämään toimia, jotka voivat lisätä jännitteitä, mukaan luettuina julkinen vihapuhe ja yllytys sekä yksipuoliset toimenpiteet, jotka voivat vaikuttaa neuvottelujen lopputulokseen ja vaarantaa kahden valtion ratkaisun toteutumiskelpoisuuden; korostaa, että konfliktin kestävä ratkaisu voidaan saada aikaan vain alueellisesti kaikkien asiaankuuluvien alueellisten sidosryhmien osallistuessa ja kansainvälisen yhteisön tuella;

| 2. | muistuttaa tukevansa vakaasti kahden valtion ratkaisua, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja osapuolten sopimiin maa-alueiden vaihtoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina ja joka käsittää turvallisen Israelin valtion ja itsenäisen, demokraattisen, alueellisesti yhtenäisen ja elinkelpoisen Palestiinan valtion, jotka elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden vallitessa ja molempien osapuolten tunnustamina, itsemääräämisoikeuden ja kansainvälisen oikeuden täysimääräisen kunnioittamisen pohjalta; korostaa, että väkivallattomat menetelmät sekä ihmisoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden kunnioittaminen ovat ainoa tapa saavuttaa oikeudenmukainen ja kestävä rauha israelilaisten ja palestiinalaisten välille; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa tukevansa vakaasti kahden valtion ratkaisua, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja osapuolten sopimiin maa-alueiden vaihtoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina ja joka käsittää turvallisen Israelin valtion ja itsenäisen, demokraattisen, alueellisesti yhtenäisen ja elinkelpoisen Palestiinan valtion, jotka elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden vallitessa ja molempien osapuolten tunnustamina, itsemääräämisoikeuden ja kansainvälisen oikeuden täysimääräisen kunnioittamisen pohjalta; korostaa, että väkivallattomat menetelmät sekä ihmisoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden kunnioittaminen ovat ainoa tapa saavuttaa oikeudenmukainen ja kestävä rauha israelilaisten ja palestiinalaisten välille;

| 3. | korostaa, että EU:n sekä kansainvälisen yhteisön on asetettava välittömästi etusijalle kaksi valtiota käsittävän ratkaisun pitäminen edelleen mahdollisena konkreettisin toimin ja taattava, että molempien osapuolten siviiliväestön oikeuksia kunnioitetaan täysin; odottaa EU:n käynnistämää jäsenneltyä vuoropuhelua Israelin kanssa Länsirannan tilanteesta ja kaksi valtiota käsittävän ratkaisun säilyttämisestä, ja katsoo, että siinä olisi käsiteltävä myös siirtokuntia; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EU:n sekä kansainvälisen yhteisön on asetettava välittömästi etusijalle kaksi valtiota käsittävän ratkaisun pitäminen edelleen mahdollisena konkreettisin toimin ja taattava, että molempien osapuolten siviiliväestön oikeuksia kunnioitetaan täysin; odottaa EU:n käynnistämää jäsenneltyä vuoropuhelua Israelin kanssa Länsirannan tilanteesta ja kaksi valtiota käsittävän ratkaisun säilyttämisestä, ja katsoo, että siinä olisi käsiteltävä myös siirtokuntia;

| 4. | on ilahtunut siitä, että EU haluaa näyttää myönteistä esimerkkiä ja antaa tarvittavaa tukea ja siten helpottaa Israelin ja Palestiinan välisen konfliktin sekä arabimaiden ja Israelin välisen laajemman konfliktin ratkaisemista rauhanomaisin ja rakentavin keinoin, sillä Lähi-idän turvallisuus, vakaus ja vauraus on myös EU:n etu; kehottaa kuitenkin laatimaan aivan uudenlaisen EU:n lähestymistavan, joka todella edistäisi rauhaa sekä israelilaisten ja palestiinalaisten turvallisuutta; pitää myönteisenä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan henkilökohtaista sitoutumista sekä Lähi-idän rauhanprosessia käsittelevän EU:n uuden erityisedustajan nimittämistä, ja tukee heidän toimiaan tässä asiassa; |
| --- | --- |

4.

on ilahtunut siitä, että EU haluaa näyttää myönteistä esimerkkiä ja antaa tarvittavaa tukea ja siten helpottaa Israelin ja Palestiinan välisen konfliktin sekä arabimaiden ja Israelin välisen laajemman konfliktin ratkaisemista rauhanomaisin ja rakentavin keinoin, sillä Lähi-idän turvallisuus, vakaus ja vauraus on myös EU:n etu; kehottaa kuitenkin laatimaan aivan uudenlaisen EU:n lähestymistavan, joka todella edistäisi rauhaa sekä israelilaisten ja palestiinalaisten turvallisuutta; pitää myönteisenä komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan henkilökohtaista sitoutumista sekä Lähi-idän rauhanprosessia käsittelevän EU:n uuden erityisedustajan nimittämistä, ja tukee heidän toimiaan tässä asiassa;

| 5. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EU on sitoutunut työskentelemään aktiivisesti rauhanprosessia koskevan uudistetun monenvälisen lähestymistavan aikaansaamiseksi kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä kuullen ja antaa aktiivisesti tukea osapuolille luottamuksen palauttamiseksi ja sellaisen luottamuksen ilmapiirin luomiseksi, joka on tarpeen merkityksellisten neuvottelujen aloittamiseksi mahdollisimman pian; panee merkille, että EU katsoo, että kansainvälisen tukiryhmän perustaminen on mahdollinen tapa edistää tavoitteen saavuttamista; korostaa, että EU on valmis osallistumaan yhteiseen työhön alueellisten kumppanien kanssa arabimaiden rauhanaloitteen pohjalta; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti siihen, että EU on sitoutunut työskentelemään aktiivisesti rauhanprosessia koskevan uudistetun monenvälisen lähestymistavan aikaansaamiseksi kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä kuullen ja antaa aktiivisesti tukea osapuolille luottamuksen palauttamiseksi ja sellaisen luottamuksen ilmapiirin luomiseksi, joka on tarpeen merkityksellisten neuvottelujen aloittamiseksi mahdollisimman pian; panee merkille, että EU katsoo, että kansainvälisen tukiryhmän perustaminen on mahdollinen tapa edistää tavoitteen saavuttamista; korostaa, että EU on valmis osallistumaan yhteiseen työhön alueellisten kumppanien kanssa arabimaiden rauhanaloitteen pohjalta;

| 6. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja EU:n erityisedustajaa hyödyntämään paremmin EU:n ja sen jäsenvaltioiden poliittisia suhteita ja institutionaalista asiantuntemusta, koska Eurooppa on maantieteellisesti lähellä ja sillä on historialliset suhteet ja tiiviit taloudelliset yhteydet Lähi-idän alueeseen, jotta unioni voisi toimia aidossa poliittisessa roolissa israelilaisten ja palestiinalaisten välisessä rauhanprosessissa ja laajemminkin arabivaltioiden ja Israelin välisissä suhteissa; muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden velvollisuudesta osallistua aktiivisesti Lähi-idän rauhanprosessin käsittelyä koskevan yhteisen eurooppalaisen kannan muodostamiseen sekä pidättyä tekemästä yksipuolisia aloitteita, jotka heikentävät EU:n tason toimia; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja EU:n erityisedustajaa hyödyntämään paremmin EU:n ja sen jäsenvaltioiden poliittisia suhteita ja institutionaalista asiantuntemusta, koska Eurooppa on maantieteellisesti lähellä ja sillä on historialliset suhteet ja tiiviit taloudelliset yhteydet Lähi-idän alueeseen, jotta unioni voisi toimia aidossa poliittisessa roolissa israelilaisten ja palestiinalaisten välisessä rauhanprosessissa ja laajemminkin arabivaltioiden ja Israelin välisissä suhteissa; muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden velvollisuudesta osallistua aktiivisesti Lähi-idän rauhanprosessin käsittelyä koskevan yhteisen eurooppalaisen kannan muodostamiseen sekä pidättyä tekemästä yksipuolisia aloitteita, jotka heikentävät EU:n tason toimia;

| 7. | tukee YK:n turvallisuusneuvoston pyrkimyksiä israelilaisten ja palestiinalaisten välisten rauhanneuvottelujen käynnistämiseksi uudestaan; vaatii kuitenkin, että EU vaikutusvaltaisena toimijana täyttää velvollisuutensa ja tekee rohkean ja kattavan aluetta koskevan rauhanaloitteen; katsoo, että EU:n olisi toimittava keskeisessä roolissa määriteltäessä uudelleen kvartetin tavoitteita – jotka olisi täsmennettävä uudelleen kohti konfliktin poliittisen ratkaisun löytämistä – ja muotoa; |
| --- | --- |

7.

tukee YK:n turvallisuusneuvoston pyrkimyksiä israelilaisten ja palestiinalaisten välisten rauhanneuvottelujen käynnistämiseksi uudestaan; vaatii kuitenkin, että EU vaikutusvaltaisena toimijana täyttää velvollisuutensa ja tekee rohkean ja kattavan aluetta koskevan rauhanaloitteen; katsoo, että EU:n olisi toimittava keskeisessä roolissa määriteltäessä uudelleen kvartetin tavoitteita – jotka olisi täsmennettävä uudelleen kohti konfliktin poliittisen ratkaisun löytämistä – ja muotoa;

| 8. | tuomitsee voimakkaasti Israelin siirtokuntien jatkuvan laajentamisen, joka on vastoin kansainvälistä humanitaarista oikeutta, lietsoo palestiinalaisten kaunaa ja heikentää mahdollisuuksia toteuttaa kestävä kahden valtion ratkaisu, ja kehottaa Israelin viranomaisia lopettamaan välittömästi siirtokuntien laajentamisen ja aloittamaan niiden purkamisen; |
| --- | --- |

8.

tuomitsee voimakkaasti Israelin siirtokuntien jatkuvan laajentamisen, joka on vastoin kansainvälistä humanitaarista oikeutta, lietsoo palestiinalaisten kaunaa ja heikentää mahdollisuuksia toteuttaa kestävä kahden valtion ratkaisu, ja kehottaa Israelin viranomaisia lopettamaan välittömästi siirtokuntien laajentamisen ja aloittamaan niiden purkamisen;

| 9. | pitää myönteisenä, että EU erottaa toisistaan Israelin ja sen toimet miehitetyillä palestiinalaisalueilla ja on sitoutunut varmistamaan, että kaikissa EU:n ja Israelin välisissä sopimuksissa määrätään yksiselitteisesti ja nimenomaisesti, ettei niitä sovelleta Israelin vuonna 1967 miehittämiin alueisiin, kuten ulkoasiainneuvoston 20. heinäkuuta 2015 antamissa päätelmissä muistutettiin; panee merkille komission 19. heinäkuuta 2013 esittämät suuntaviivat Israelin 1967 miehittämillä alueilla sijaitsevien israelilaisten yhteisöjen mahdollisuudesta saada toimintaansa EU:n avustuksia ja palkintoja sekä tukea EU:n rahoitusvälineistä vuodesta 2014 lähtien, ja kirjeen, jonka 16 EU-maan ulkoministerit osoittivat komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle 13. huhtikuuta 2015 ja jossa kehotetaan tätä ottamaan komissiossa johtoaseman, jotta Israelin siirtokunnista peräisin olevia tuotteita koskevia EU:n laajuisia suuntaviivoja koskeva työ saadaan valmiiksi; |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä, että EU erottaa toisistaan Israelin ja sen toimet miehitetyillä palestiinalaisalueilla ja on sitoutunut varmistamaan, että kaikissa EU:n ja Israelin välisissä sopimuksissa määrätään yksiselitteisesti ja nimenomaisesti, ettei niitä sovelleta Israelin vuonna 1967 miehittämiin alueisiin, kuten ulkoasiainneuvoston 20. heinäkuuta 2015 antamissa päätelmissä muistutettiin; panee merkille komission 19. heinäkuuta 2013 esittämät suuntaviivat Israelin 1967 miehittämillä alueilla sijaitsevien israelilaisten yhteisöjen mahdollisuudesta saada toimintaansa EU:n avustuksia ja palkintoja sekä tukea EU:n rahoitusvälineistä vuodesta 2014 lähtien, ja kirjeen, jonka 16 EU-maan ulkoministerit osoittivat komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle 13. huhtikuuta 2015 ja jossa kehotetaan tätä ottamaan komissiossa johtoaseman, jotta Israelin siirtokunnista peräisin olevia tuotteita koskevia EU:n laajuisia suuntaviivoja koskeva työ saadaan valmiiksi;

| 10. | korostaa asianomaisten EU:n viranomaisten vastuuta sen varmistamisessa myös jatkossa, ettei mitään EU:n antamaa rahoitusta voida ohjata suoraan tai epäsuorasti terroristijärjestöille tai terroritoimintaan; |
| --- | --- |

10.

korostaa asianomaisten EU:n viranomaisten vastuuta sen varmistamisessa myös jatkossa, ettei mitään EU:n antamaa rahoitusta voida ohjata suoraan tai epäsuorasti terroristijärjestöille tai terroritoimintaan;

| 11. | korostaa, että taisteluryhmien viimeaikaiset raketti-iskut Israelin alueelle ovat tuomittavia ja korostaa eskalaation riskiä; korostaa, että EU:n on ehdottomasti tehtävä yhteistyötä Israelin, palestiinalaishallinnon, Egyptin ja Jordanian kanssa Gazan alueella ja Länsirannalla toimivien terroristiryhmien aseistamisen sekä niiden harjoittaman aseiden salakuljettamisen, rakettien valmistamisen ja tunnelien rakentamisen estämiseksi; painottaa jälleen kerran, että on ensisijaisen tärkeää riisua aseista kaikki Gazan alueella toimivat terroristiryhmät ulkoasiainneuvoston heinäkuussa 2014 antamien päätelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että taisteluryhmien viimeaikaiset raketti-iskut Israelin alueelle ovat tuomittavia ja korostaa eskalaation riskiä; korostaa, että EU:n on ehdottomasti tehtävä yhteistyötä Israelin, palestiinalaishallinnon, Egyptin ja Jordanian kanssa Gazan alueella ja Länsirannalla toimivien terroristiryhmien aseistamisen sekä niiden harjoittaman aseiden salakuljettamisen, rakettien valmistamisen ja tunnelien rakentamisen estämiseksi; painottaa jälleen kerran, että on ensisijaisen tärkeää riisua aseista kaikki Gazan alueella toimivat terroristiryhmät ulkoasiainneuvoston heinäkuussa 2014 antamien päätelmien mukaisesti;

| 12. | on erittäin huolissaan siirtokuntien asukkaiden lisääntyvästä väkivallasta Länsirannalla; pitää myönteisenä, että Israelin johto on laajasti tuominnut äskettäisen tuhopolttohyökkäyksen Dawabshahin perhettä vastaan Duman kylässä, mutta muistuttaa Israelia sen täydestä vastuusta suojella palestiinalaisväestöä ja saattaa kaikki väkivaltaan syyllistyneet siirtokuntien asukkaat oikeuden eteen; |
| --- | --- |

12.

on erittäin huolissaan siirtokuntien asukkaiden lisääntyvästä väkivallasta Länsirannalla; pitää myönteisenä, että Israelin johto on laajasti tuominnut äskettäisen tuhopolttohyökkäyksen Dawabshahin perhettä vastaan Duman kylässä, mutta muistuttaa Israelia sen täydestä vastuusta suojella palestiinalaisväestöä ja saattaa kaikki väkivaltaan syyllistyneet siirtokuntien asukkaat oikeuden eteen;

| 13. | suhtautuu myönteisesti yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) mukaisen miehitetyillä palestiinalaisalueilla toteutettavan poliisi- ja oikeusvaltio-operaation (EUPOL COPPS) toimintaan, jonka puitteissa palestiinalaishallintoa avustetaan tulevan Palestiinan valtion poliisitoimen ja rikosoikeudellisten instituutioiden kehittämisessä; kehottaa aloittamaan uudelleen YTPP:n alaan kuuluvan rajavalvonnan avustusoperaation (EUBAM Rafah) ja myöntämään sille entistä laajemmat toimivaltuudet sekä riittävän rahoituksen ja henkilöstön, jotta se voi hoitaa käytännön valvontatoimia Egyptin ja Israelin rajoilla Gazan kaistaleella; |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) mukaisen miehitetyillä palestiinalaisalueilla toteutettavan poliisi- ja oikeusvaltio-operaation (EUPOL COPPS) toimintaan, jonka puitteissa palestiinalaishallintoa avustetaan tulevan Palestiinan valtion poliisitoimen ja rikosoikeudellisten instituutioiden kehittämisessä; kehottaa aloittamaan uudelleen YTPP:n alaan kuuluvan rajavalvonnan avustusoperaation (EUBAM Rafah) ja myöntämään sille entistä laajemmat toimivaltuudet sekä riittävän rahoituksen ja henkilöstön, jotta se voi hoitaa käytännön valvontatoimia Egyptin ja Israelin rajoilla Gazan kaistaleella;

| 14. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja komissiota raportoimaan parlamentille EU:n rahoittamien rakenteiden ja hankkeiden tuhoista ja vahingoittamisesta miehitetyillä alueilla; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja komissiota raportoimaan parlamentille EU:n rahoittamien rakenteiden ja hankkeiden tuhoista ja vahingoittamisesta miehitetyillä alueilla;

| 15. | kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tarjoamaan rahoitusta ja suojelua sellaisille alueella toimiville valtioista riippumattomille järjestöille, joiden poliittiset tavoitteet ovat Lähi-idän rauhanprosessin yleistavoitteiden mukaisia, sekä kehottaa EU:n viranomaisia käynnistämään toimet tärkeimpien vastapuoltensa kanssa tässä asiassa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tarjoamaan rahoitusta ja suojelua sellaisille alueella toimiville valtioista riippumattomille järjestöille, joiden poliittiset tavoitteet ovat Lähi-idän rauhanprosessin yleistavoitteiden mukaisia, sekä kehottaa EU:n viranomaisia käynnistämään toimet tärkeimpien vastapuoltensa kanssa tässä asiassa;

| 16. | kehottaa jälleen lopettamaan Gazan alueen saarron ja aloittamaan pikaisesti alueen jälleenrakentamisen ja kunnostuksen kesän 2014 sodan jälkeen ja pitää tätä EU:n sekä kansainvälisen yhteisön humanitaarisen avun prioriteettina; antaa tunnustuksen YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön (UNRWA) sankarilliselle työlle asiassa; kehottaa avunantajia maksamaan mahdollisimman pian Kairossa 12. lokakuuta 2014 pidetyssä Palestiinaa käsitelleessä kansainvälisessä konferenssissa (”Gazan jälleenrakentaminen”) tekemänsä rahoitussitoumukset; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jälleen lopettamaan Gazan alueen saarron ja aloittamaan pikaisesti alueen jälleenrakentamisen ja kunnostuksen kesän 2014 sodan jälkeen ja pitää tätä EU:n sekä kansainvälisen yhteisön humanitaarisen avun prioriteettina; antaa tunnustuksen YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön (UNRWA) sankarilliselle työlle asiassa; kehottaa avunantajia maksamaan mahdollisimman pian Kairossa 12. lokakuuta 2014 pidetyssä Palestiinaa käsitelleessä kansainvälisessä konferenssissa (”Gazan jälleenrakentaminen”) tekemänsä rahoitussitoumukset;

| 17. | pitää myönteisinä Israelin äskettäin toteuttamia toimia Gazaa koskevien rajoitusten helpottamiseksi, mutta pitää valitettavana, että Israel rajoittaa jatkuvasti rakennusmateriaalien tuontia Gazaan; korostaa, että on tärkeää toteuttaa lisää myönteisiä toimia – ja samalla huolehtia Israelin legitiimeistä turvallisuusnäkökohdista – jotta voidaan mahdollistaa täysimääräisesti humanitaarisen avun toimittaminen, jälleenrakentaminen ja talouden elpyminen; vaatii jäsenvaltioita täyttämään lupauksensa kannattaa trilogimenettelyä kyseisten jälleenrakennusmateriaalien valvomisessa ja tarkastamisessa; |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisinä Israelin äskettäin toteuttamia toimia Gazaa koskevien rajoitusten helpottamiseksi, mutta pitää valitettavana, että Israel rajoittaa jatkuvasti rakennusmateriaalien tuontia Gazaan; korostaa, että on tärkeää toteuttaa lisää myönteisiä toimia – ja samalla huolehtia Israelin legitiimeistä turvallisuusnäkökohdista – jotta voidaan mahdollistaa täysimääräisesti humanitaarisen avun toimittaminen, jälleenrakentaminen ja talouden elpyminen; vaatii jäsenvaltioita täyttämään lupauksensa kannattaa trilogimenettelyä kyseisten jälleenrakennusmateriaalien valvomisessa ja tarkastamisessa;

| 18. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toteuttamaan toimia vuoden 2014 Gazan konfliktia tutkineen YK:n riippumattoman tutkintakomission raporttiin sisältyvien suositusten panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön, mukaan lukien suositukset Kansainvälisen rikostuomioistuimen työn aktiivisesta tukemisesta; pitää myönteisenä, että YK:n ihmisoikeusneuvostossa mukana olevat EU:n jäsenvaltiot puolsivat 3. heinäkuuta 2015 toimitetussa äänesyksessä yksimielisesti päätöslauselmaa, jonka ihmisoikeusneuvosto antoi aiheesta ”Ensuring accountability and justice for all violations of international law in the occupied Palestinian territory, including East Jerusalem” (oikeuden toteutumisen ja vastuuseen saattamisen varmistaminen kansainvälisen oikeuden loukkauksista miehitetyillä palestiinalaisalueilla, Itä-Jerusalem mukaan lukien); |
| --- | --- |

18.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toteuttamaan toimia vuoden 2014 Gazan konfliktia tutkineen YK:n riippumattoman tutkintakomission raporttiin sisältyvien suositusten panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön, mukaan lukien suositukset Kansainvälisen rikostuomioistuimen työn aktiivisesta tukemisesta; pitää myönteisenä, että YK:n ihmisoikeusneuvostossa mukana olevat EU:n jäsenvaltiot puolsivat 3. heinäkuuta 2015 toimitetussa äänesyksessä yksimielisesti päätöslauselmaa, jonka ihmisoikeusneuvosto antoi aiheesta ”Ensuring accountability and justice for all violations of international law in the occupied Palestinian territory, including East Jerusalem” (oikeuden toteutumisen ja vastuuseen saattamisen varmistaminen kansainvälisen oikeuden loukkauksista miehitetyillä palestiinalaisalueilla, Itä-Jerusalem mukaan lukien);

| 19. | korostaa, että palestiinalaisten keskinäinen sovinnonteko on tärkeä tekijä kahden valtion ratkaisuun pääsemiseksi, ja pahoittelee palestiinalaisten jatkuvaa epäsopua; tukee EU:n vaatimusta siitä, että palestiinalaisryhmien olisi tehtävä sovinto ja asetettava palestiinalaishallinnon paluu Gazan kaistaleelle ensisijaiseksi tavoitteeksi; kehottaa palestiinalaisryhmiä aloittamaan uudelleen ponnistelut sovinnon aikaansaamiseksi viipymättä ja erityisesti järjestämään jo kauan odotetut presidentin- ja parlamenttivaalit; korostaa, että palestiinalaishallinnon on otettava suurempi vastuu tässä asiassa ja hoidettava hallintotehtävänsä Gazan alueella muun muassa turvallisuuden ja siviilihallinnon aloilla sekä olemalla läsnä rajanylityspaikoilla; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että palestiinalaisten keskinäinen sovinnonteko on tärkeä tekijä kahden valtion ratkaisuun pääsemiseksi, ja pahoittelee palestiinalaisten jatkuvaa epäsopua; tukee EU:n vaatimusta siitä, että palestiinalaisryhmien olisi tehtävä sovinto ja asetettava palestiinalaishallinnon paluu Gazan kaistaleelle ensisijaiseksi tavoitteeksi; kehottaa palestiinalaisryhmiä aloittamaan uudelleen ponnistelut sovinnon aikaansaamiseksi viipymättä ja erityisesti järjestämään jo kauan odotetut presidentin- ja parlamenttivaalit; korostaa, että palestiinalaishallinnon on otettava suurempi vastuu tässä asiassa ja hoidettava hallintotehtävänsä Gazan alueella muun muassa turvallisuuden ja siviilihallinnon aloilla sekä olemalla läsnä rajanylityspaikoilla;

| 20. | kehottaa konfliktin kaikkia osapuolia kunnioittamaan täysin pidätettyinä ja vangittuina olevien oikeuksia syömälakossa olevat henkilöt mukaan lukien; |
| --- | --- |

20.

kehottaa konfliktin kaikkia osapuolia kunnioittamaan täysin pidätettyinä ja vangittuina olevien oikeuksia syömälakossa olevat henkilöt mukaan lukien;

| 21. | on hyvin huolissaan UNRWA:n vakavasta rahoituskriisistä; kehottaa EU:ta lisäämään rahallista tukeaan UNRWA:lle ja kaikkia muita avunantajia täyttämään lupauksensa virastolle sekä UNRWA:a jatkamaan hallintonsa parantamista, mutta kehottaa käsittelemään myös keskeistä palestiinalaispakolaisten ongelmaa; antaa tunnustuksen UNRWA:lle ja kiittää sen erinomaisesta panoksesta, jonka avulla on voitu käynnistää palestiinalaisten pakolaisoppilaiden kouluvuosi 2015–2016; |
| --- | --- |

21.

on hyvin huolissaan UNRWA:n vakavasta rahoituskriisistä; kehottaa EU:ta lisäämään rahallista tukeaan UNRWA:lle ja kaikkia muita avunantajia täyttämään lupauksensa virastolle sekä UNRWA:a jatkamaan hallintonsa parantamista, mutta kehottaa käsittelemään myös keskeistä palestiinalaispakolaisten ongelmaa; antaa tunnustuksen UNRWA:lle ja kiittää sen erinomaisesta panoksesta, jonka avulla on voitu käynnistää palestiinalaisten pakolaisoppilaiden kouluvuosi 2015–2016;

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Lähi-idän rauhanprosessia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, knessetille, Israelin presidentille ja parlamentille, Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle ja palestiinalaishallinnolle, Arabiliiton pääsihteerille, Egyptin, Jordanian ja Libanonin parlamenteille ja hallituksille sekä YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön päävaltuutetulle. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Lähi-idän rauhanprosessia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, knessetille, Israelin presidentille ja parlamentille, Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle ja palestiinalaishallinnolle, Arabiliiton pääsihteerille, Egyptin, Jordanian ja Libanonin parlamenteille ja hallituksille sekä YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön päävaltuutetulle.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/221 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/221

---

P8_TA(2015)0319

Valko-Venäjän tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 Valko-Venäjän tilanteesta (2015/2834(RSP))

(2017/C 316/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja suosituksensa Valko-Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja suosituksensa Valko-Venäjästä,

| — | ottaa huomioon Riiassa toukokuussa 2015 järjestetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen ja sen päätösasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Riiassa toukokuussa 2015 järjestetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen ja sen päätösasiakirjan,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Valko-Venäjän välillä 28. heinäkuuta 2015 käydyn ihmisoikeusvuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Valko-Venäjän välillä 28. heinäkuuta 2015 käydyn ihmisoikeusvuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon kuuden poliittisten vangin vapauttamisen Valko-Venäjällä 22. elokuuta 2015 ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavan komission jäsenen Johannes Hahnin asiasta samana päivänä antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuuden poliittisten vangin vapauttamisen Valko-Venäjällä 22. elokuuta 2015 ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavan komission jäsenen Johannes Hahnin asiasta samana päivänä antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 11. lokakuuta 2015 pidettävät presidentinvaalit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. lokakuuta 2015 pidettävät presidentinvaalit,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Valko-Venäjän ja EU:n ja Yhdysvaltojen välisten yhteyksien huomattavasta lisääntymisestä huolimatta Valko-Venäjällä esiintyy edelleen ihmisoikeusrikkomuksia, muun muassa ihmisoikeuksien puolustajien pelottelua, poliisin ratsioita ihmisoikeusjärjestöjen tiloihin ja niiden laitteiden takavarikointia sekä karkotuksia Valko-Venäjältä, kuten Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportissa on vahvistettu; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Valko-Venäjän ja EU:n ja Yhdysvaltojen välisten yhteyksien huomattavasta lisääntymisestä huolimatta Valko-Venäjällä esiintyy edelleen ihmisoikeusrikkomuksia, muun muassa ihmisoikeuksien puolustajien pelottelua, poliisin ratsioita ihmisoikeusjärjestöjen tiloihin ja niiden laitteiden takavarikointia sekä karkotuksia Valko-Venäjältä, kuten Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportissa on vahvistettu;

| B. | ottaa huomioon, että suhteista Valko-Venäjään vastaava Euroopan parlamentin valtuuskunta teki 18. ja 19. kesäkuuta 2015 ensimmäisen virallisen vierailun Minskiin sitten vuoden 2002; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla ei ole tällä hetkellä virallisia suhteita Valko-Venäjän parlamenttiin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että suhteista Valko-Venäjään vastaava Euroopan parlamentin valtuuskunta teki 18. ja 19. kesäkuuta 2015 ensimmäisen virallisen vierailun Minskiin sitten vuoden 2002; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla ei ole tällä hetkellä virallisia suhteita Valko-Venäjän parlamenttiin;

| C. | katsoo, että EU:n ja Valko-Venäjän suhteiden parantamisen edellytyksiä ovat sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden merkittävät parannukset, tavallisten kansalaisten ja oppositioaktivistien poliittisten oikeuksien kunnioittaminen sekä oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittaminen; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on edelleen vahvasti sitoutunut puolustamaan ihmisoikeuksia Valko-Venäjällä, ilmaisunvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus mukaan luettuina; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että EU:n ja Valko-Venäjän suhteiden parantamisen edellytyksiä ovat sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden merkittävät parannukset, tavallisten kansalaisten ja oppositioaktivistien poliittisten oikeuksien kunnioittaminen sekä oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittaminen; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on edelleen vahvasti sitoutunut puolustamaan ihmisoikeuksia Valko-Venäjällä, ilmaisunvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus mukaan luettuina;

| D. | ottaa huomioon, että alakohtaisessa yhteistyössä on edistytty esimerkiksi korkeakoulutuksen, ammattikoulutuksen, digitaalisten markkinoiden, energian, elintarviketurvallisuuden ja kulttuurin aloilla, mikä on vaikuttanut myönteisesti rakentavan keskustelun käynnistämiseen Valko-Venäjän yhteiskunnassa maassa tarvittavista uudistuksista ja EU:ta koskevan tiedon lisäämiseen; katsoo, että EU:n on kuitenkin varmistettava, että sen resursseja ei käytetä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, ihmisoikeuksien puolustajien, freelance-toimittajien ja oppositiojohtajien tukahduttamiseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että alakohtaisessa yhteistyössä on edistytty esimerkiksi korkeakoulutuksen, ammattikoulutuksen, digitaalisten markkinoiden, energian, elintarviketurvallisuuden ja kulttuurin aloilla, mikä on vaikuttanut myönteisesti rakentavan keskustelun käynnistämiseen Valko-Venäjän yhteiskunnassa maassa tarvittavista uudistuksista ja EU:ta koskevan tiedon lisäämiseen; katsoo, että EU:n on kuitenkin varmistettava, että sen resursseja ei käytetä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, ihmisoikeuksien puolustajien, freelance-toimittajien ja oppositiojohtajien tukahduttamiseen;

| E. | ottaa huomioon, että vuodesta 1994 lähtien Valko-Venäjällä ei ole pidetty vaalilainsäädännön mukaisia vapaita ja rehellisiä vaaleja kansainvälisesti tunnustettuja normeja noudattaen ja nykyinen laki antaa istuvalle presidentille valtavan edun; ottaa huomioon, että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto on käynnistänyt pitkäaikaisen vaalitarkkailutehtävän koko Valko-Venäjällä ja aikoo koordinoida lyhytaikaisten tarkkailijoiden työtä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuodesta 1994 lähtien Valko-Venäjällä ei ole pidetty vaalilainsäädännön mukaisia vapaita ja rehellisiä vaaleja kansainvälisesti tunnustettuja normeja noudattaen ja nykyinen laki antaa istuvalle presidentille valtavan edun; ottaa huomioon, että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto on käynnistänyt pitkäaikaisen vaalitarkkailutehtävän koko Valko-Venäjällä ja aikoo koordinoida lyhytaikaisten tarkkailijoiden työtä;

| F. | ottaa huomioon, että presidentti Lukašenka allekirjoitti 2. huhtikuuta 2015 asetuksen nro 3 sosiaalisen riippuvuuden ennaltaehkäisystä ja että sen mukaan työttömien on tehtävä pakollista työtä tai he joutuvat maksamaan valtion kassaan erityismaksun tai heille määrätään hallinnollinen vastuu sakon tai hallinnollisen pidätyksen muodossa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että presidentti Lukašenka allekirjoitti 2. huhtikuuta 2015 asetuksen nro 3 sosiaalisen riippuvuuden ennaltaehkäisystä ja että sen mukaan työttömien on tehtävä pakollista työtä tai he joutuvat maksamaan valtion kassaan erityismaksun tai heille määrätään hallinnollinen vastuu sakon tai hallinnollisen pidätyksen muodossa;

| G. | ottaa huomioon, että 1. tammikuuta 2015 otettiin käyttöön uusi laki, jolla säädellään kaikkia tiedotusvälineitä; ottaa huomioon, että laki antaa viranomaisille mahdollisuuden lakkauttaa mitkä tahansa joukkotiedotusvälineet, myös verkkoviestimet, jos ne julkaisevat ”sopimattomaksi” katsottua sisältöä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 1. tammikuuta 2015 otettiin käyttöön uusi laki, jolla säädellään kaikkia tiedotusvälineitä; ottaa huomioon, että laki antaa viranomaisille mahdollisuuden lakkauttaa mitkä tahansa joukkotiedotusvälineet, myös verkkoviestimet, jos ne julkaisevat ”sopimattomaksi” katsottua sisältöä;

| H. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset ovat viimeinkin vapauttaneet kaikki kuusi poliittista vankia, mukaan lukien entiset presidenttiehdokkaat, joiden olemassaolon ne ovat vuosien ajan kiistäneet; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset ovat viimeinkin vapauttaneet kaikki kuusi poliittista vankia, mukaan lukien entiset presidenttiehdokkaat, joiden olemassaolon ne ovat vuosien ajan kiistäneet;

| I. | ottaa huomioon, että neuvosto tarkisti 13. ja 31. heinäkuuta 2015 Valko-Venäjään kohdistettuja rajoittavia toimenpiteitä ja muutti viisumikieltoa ja varojen jäädyttämistä koskevaa luetteloa poistamalla siitä joitakin virkamiehiä ja yrityksiä; ottaa huomioon, että maahantulokielto koskee tällä hetkellä 175:tä henkilöä, Aljaksandr Lukašenka mukaan luettuna, ja kaikkien heidän sekä 18 taloudellisen yhteisön varat on jäädytetty unionissa; ottaa huomioon, että EU:n rajoittavia toimenpiteitä on määrä arvioida tulevina kuukausina ottaen huomioon viimeaikaiset tapahtumat sekä kaikki muut tekijät, joiden vuoksi rajoittavia toimenpiteitä on määrätty; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että neuvosto tarkisti 13. ja 31. heinäkuuta 2015 Valko-Venäjään kohdistettuja rajoittavia toimenpiteitä ja muutti viisumikieltoa ja varojen jäädyttämistä koskevaa luetteloa poistamalla siitä joitakin virkamiehiä ja yrityksiä; ottaa huomioon, että maahantulokielto koskee tällä hetkellä 175:tä henkilöä, Aljaksandr Lukašenka mukaan luettuna, ja kaikkien heidän sekä 18 taloudellisen yhteisön varat on jäädytetty unionissa; ottaa huomioon, että EU:n rajoittavia toimenpiteitä on määrä arvioida tulevina kuukausina ottaen huomioon viimeaikaiset tapahtumat sekä kaikki muut tekijät, joiden vuoksi rajoittavia toimenpiteitä on määrätty;

| J. | ottaa huomioon, että EU ja Valko-Venäjän tasavalta järjestivät 28. heinäkuuta 2015 Brysselissä ihmisoikeusvuoropuhelun, jossa käsiteltiin monia kysymyksiä, kuten kansallisen ihmisoikeusinstituutin perustamista, ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapautta, kuolemanrangaistusta, kidutuksen ja pahoinpitelyjen torjuntaa sekä lasten oikeuksia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU ja Valko-Venäjän tasavalta järjestivät 28. heinäkuuta 2015 Brysselissä ihmisoikeusvuoropuhelun, jossa käsiteltiin monia kysymyksiä, kuten kansallisen ihmisoikeusinstituutin perustamista, ilmaisun-, kokoontumis- ja yhdistymisvapautta, kuolemanrangaistusta, kidutuksen ja pahoinpitelyjen torjuntaa sekä lasten oikeuksia;

| K. | katsoo, että Valko-Venäjällä oli rakentava rooli Ukrainan tulitaukosopimuksen välittäjänä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Valko-Venäjällä oli rakentava rooli Ukrainan tulitaukosopimuksen välittäjänä;

| L. | toteaa, että Ukrainan konflikti on syventänyt Valko-Venäjän yhteiskunnassa esiintyviä pelkoja siitä, että vallanvaihto saattaa horjuttaa sisäistä tilannetta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Ukrainan konflikti on syventänyt Valko-Venäjän yhteiskunnassa esiintyviä pelkoja siitä, että vallanvaihto saattaa horjuttaa sisäistä tilannetta;

| M. | huomauttaa, että Valko-Venäjä on ainoa Euroopan maa, jossa vielä langetetaan kuolemanrangaistuksia; |
| --- | --- |

M.

huomauttaa, että Valko-Venäjä on ainoa Euroopan maa, jossa vielä langetetaan kuolemanrangaistuksia;

| 1. | on edelleen syvästi huolissaan Valko-Venäjän ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tilanteesta ja riippumattomien kansainvälisten tarkkailijoiden edellisten vaalien aikana havaitsemista puutteista sekä oppositiojohtajien aktiivisesta vainoamisesta vaalien jälkeen; |
| --- | --- |

1.

on edelleen syvästi huolissaan Valko-Venäjän ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tilanteesta ja riippumattomien kansainvälisten tarkkailijoiden edellisten vaalien aikana havaitsemista puutteista sekä oppositiojohtajien aktiivisesta vainoamisesta vaalien jälkeen;

| 2. | pitää myönteisenä, että jäljellä olleet poliittiset vangit vapautettiin hiljattain; kehottaa Valko-Venäjän hallitusta puhdistamaan vapautettujen poliittisten vankien maineen ja palauttamaan heille täydet kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet; korostaa, että tämä voisi olla mahdollinen ensimmäinen askel EU:n ja Valko-Venäjän suhteiden paranemiseen; huomauttaa kuitenkin, että vastaavat toimet ovat aikaisemmin olleet symbolisia eleitä, jotka eivät ole parantaneet Valko-Venäjän yhteiskunnan tilaa eivätkä suhteita EU:hun; |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä, että jäljellä olleet poliittiset vangit vapautettiin hiljattain; kehottaa Valko-Venäjän hallitusta puhdistamaan vapautettujen poliittisten vankien maineen ja palauttamaan heille täydet kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet; korostaa, että tämä voisi olla mahdollinen ensimmäinen askel EU:n ja Valko-Venäjän suhteiden paranemiseen; huomauttaa kuitenkin, että vastaavat toimet ovat aikaisemmin olleet symbolisia eleitä, jotka eivät ole parantaneet Valko-Venäjän yhteiskunnan tilaa eivätkä suhteita EU:hun;

| 3. | kehottaa Valko-Venäjää järjestämään lähestyvät presidentinvaalit kansainvälisesti tunnustettujen normien mukaisesti ja antamaan oppositiolle esteettömän pääsyn kaikkiin hallituksen valvomiin viestintävälineisiin ja sallimaan sen osallistumisen vaaleihin yhdenvertaisesti erityisesti luomalla riippumattomia vaalilautakuntia ja sallimalla niissä riittävän edustuksen kaikilla tasoilla sekä avoimen ääntenlaskun; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Valko-Venäjää järjestämään lähestyvät presidentinvaalit kansainvälisesti tunnustettujen normien mukaisesti ja antamaan oppositiolle esteettömän pääsyn kaikkiin hallituksen valvomiin viestintävälineisiin ja sallimaan sen osallistumisen vaaleihin yhdenvertaisesti erityisesti luomalla riippumattomia vaalilautakuntia ja sallimalla niissä riittävän edustuksen kaikilla tasoilla sekä avoimen ääntenlaskun;

| 4. | odottaa viranomaisten lopettavan riippumattomien tiedotusvälineiden ahdistelun poliittisista syistä; kehottaa luopumaan hallinnollisten syytteiden nostamisesta ja lopettamaan hallintolain 22 pykälän 9 momentin osan 2 mielivaltaisen soveltamisen freelance-toimittajiin, jotka työskentelevät ulkomaisille tiedotusvälineille ilman akkreditointia, koska tämä rajoittaa ilmaisunvapautta ja tiedon levittämistä; |
| --- | --- |

4.

odottaa viranomaisten lopettavan riippumattomien tiedotusvälineiden ahdistelun poliittisista syistä; kehottaa luopumaan hallinnollisten syytteiden nostamisesta ja lopettamaan hallintolain 22 pykälän 9 momentin osan 2 mielivaltaisen soveltamisen freelance-toimittajiin, jotka työskentelevät ulkomaisille tiedotusvälineille ilman akkreditointia, koska tämä rajoittaa ilmaisunvapautta ja tiedon levittämistä;

| 5. | on huolestunut nuorisoaktivistien Maksim Pjakarskin, Vadzim Žaromskin ja Vjatšaslau Kasineraun äskettäisestä pidätyksestä ja heitä vastaan ”ilkivaltaista huliganismia” koskevien epäilyjen takia nostetuista rikossyytteistä ja pitää näitä syytöksiä kohtuuttomina sekä tuomitsee jyrkästi heihin kohdistetun väkivallan; |
| --- | --- |

5.

on huolestunut nuorisoaktivistien Maksim Pjakarskin, Vadzim Žaromskin ja Vjatšaslau Kasineraun äskettäisestä pidätyksestä ja heitä vastaan ”ilkivaltaista huliganismia” koskevien epäilyjen takia nostetuista rikossyytteistä ja pitää näitä syytöksiä kohtuuttomina sekä tuomitsee jyrkästi heihin kohdistetun väkivallan;

| 6. | palauttaa mieliin, että vuoden 2010 jälkeen Valko-Venäjällä on teloitettu kymmenen henkilöä, että yksin vuonna 2014 suoritettiin kolme teloitusta ja että 18. maaliskuuta 2015 annettiin uusi kuolemantuomio; kehottaa Valko-Venäjää, ainoaa Euroopan maata, jossa vielä langetetaan kuolemanrangaistuksia, soveltamaan kuolemanrangaistuksen käytön maailmanlaajuista moratoriota ensimmäisenä toimena kohti kuolemanrangaistuksen pysyvää poistamista; |
| --- | --- |

6.

palauttaa mieliin, että vuoden 2010 jälkeen Valko-Venäjällä on teloitettu kymmenen henkilöä, että yksin vuonna 2014 suoritettiin kolme teloitusta ja että 18. maaliskuuta 2015 annettiin uusi kuolemantuomio; kehottaa Valko-Venäjää, ainoaa Euroopan maata, jossa vielä langetetaan kuolemanrangaistuksia, soveltamaan kuolemanrangaistuksen käytön maailmanlaajuista moratoriota ensimmäisenä toimena kohti kuolemanrangaistuksen pysyvää poistamista;

| 7. | kehottaa Valko-Venäjän hallitusta kunnioittamaan taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia käsittelevän YK:n komitean suosituksia, jotka koskevat pakkotyövoiman käytön piirteiden poistamista maassa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Valko-Venäjän hallitusta kunnioittamaan taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia käsittelevän YK:n komitean suosituksia, jotka koskevat pakkotyövoiman käytön piirteiden poistamista maassa;

| 8. | kehottaa kiinnittämään huomiota maan kansallisten vähemmistöjen ja niiden kulttuurijärjestöjen tilanteeseen, sillä niiden johtajia on toisinaan vaihdettu valtion viranomaisten suosimiin henkilöihin, mikä rikkoo yhtä perusihmisoikeutta: yhdistymisvapautta; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kiinnittämään huomiota maan kansallisten vähemmistöjen ja niiden kulttuurijärjestöjen tilanteeseen, sillä niiden johtajia on toisinaan vaihdettu valtion viranomaisten suosimiin henkilöihin, mikä rikkoo yhtä perusihmisoikeutta: yhdistymisvapautta;

| 9. | pyytää uudelleen Valko-Venäjän viranomaisia varmistamaan, että demokratian periaatteita, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioitetaan kaikissa olosuhteissa ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja Valko-Venäjän ratifioimien kansainvälisten ja alueellisten ihmisoikeussäädösten mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

pyytää uudelleen Valko-Venäjän viranomaisia varmistamaan, että demokratian periaatteita, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioitetaan kaikissa olosuhteissa ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja Valko-Venäjän ratifioimien kansainvälisten ja alueellisten ihmisoikeussäädösten mukaisesti;

| 10. | panee merkille Brysselissä 3. syyskuuta 2015 järjestetyn EU:n ja Valko-Venäjän kuudennen neuvottelukierroksen, joka koski nykyaikaistamista koskevia kysymyksiä ja jossa valtuuskunnat keskustelivat yhteistyömahdollisuuksista keskeisillä aloilla vuosina 2014 ja 2015 tehtyjen sopimusten perusteella; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja neuvostoa varmistamaan, että viranomaisten osallistuminen nykyaikaistamista koskevaan vuoropuheluun yhdessä ja tasavertaisesti demokraattisen opposition ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tapahtuu kaikkia demokratian periaatteita kunnioittaen ja siten, että tavoitteena on kestävän ja kilpailukykyisen talouden kehittäminen ja demokraattisten uudistusten vauhdittaminen sekä moniarvoinen yhteiskunta ja oikeusvaltio; |
| --- | --- |

10.

panee merkille Brysselissä 3. syyskuuta 2015 järjestetyn EU:n ja Valko-Venäjän kuudennen neuvottelukierroksen, joka koski nykyaikaistamista koskevia kysymyksiä ja jossa valtuuskunnat keskustelivat yhteistyömahdollisuuksista keskeisillä aloilla vuosina 2014 ja 2015 tehtyjen sopimusten perusteella; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja neuvostoa varmistamaan, että viranomaisten osallistuminen nykyaikaistamista koskevaan vuoropuheluun yhdessä ja tasavertaisesti demokraattisen opposition ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tapahtuu kaikkia demokratian periaatteita kunnioittaen ja siten, että tavoitteena on kestävän ja kilpailukykyisen talouden kehittäminen ja demokraattisten uudistusten vauhdittaminen sekä moniarvoinen yhteiskunta ja oikeusvaltio;

| 11. | tukee komissiota sen ”kriittisessä lähentymispolitiikassa” suhteissa Valko-Venäjän viranomaisiin ja ilmaisee valmiutensa edistää sitä myös suhteista Valko-Venäjään vastaavan valtuuskuntansa kautta; muistuttaa kuitenkin, että EU:n on seurattava tarkasti, mihin sen resursseja kohdennetaan, ja varmistettava, että niillä ei heikennetä opposition ja kansalaisyhteiskunnan tilannetta; |
| --- | --- |

11.

tukee komissiota sen ”kriittisessä lähentymispolitiikassa” suhteissa Valko-Venäjän viranomaisiin ja ilmaisee valmiutensa edistää sitä myös suhteista Valko-Venäjään vastaavan valtuuskuntansa kautta; muistuttaa kuitenkin, että EU:n on seurattava tarkasti, mihin sen resursseja kohdennetaan, ja varmistettava, että niillä ei heikennetä opposition ja kansalaisyhteiskunnan tilannetta;

| 12. | kehottaa jälleen komissiota tukemaan taloudellisin ja poliittisin keinoin Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan, riippumattomien tiedotusvälineiden ja Valko-Venäjällä toimivien kansalaisjärjestöjen ponnisteluja Valko-Venäjän kansan demokraattisten pyrkimysten edistämiseksi; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jälleen komissiota tukemaan taloudellisin ja poliittisin keinoin Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan, riippumattomien tiedotusvälineiden ja Valko-Venäjällä toimivien kansalaisjärjestöjen ponnisteluja Valko-Venäjän kansan demokraattisten pyrkimysten edistämiseksi;

| 13. | pitää myönteisenä, että alakohtaisessa yhteistyössä Valko-Venäjän kanssa on edistytty muun muassa korkeakoulutuksen, ammattikoulutuksen, digitaalisten markkinoiden, energian, elintarviketurvallisuuden ja kulttuurin aloilla; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä, että alakohtaisessa yhteistyössä Valko-Venäjän kanssa on edistytty muun muassa korkeakoulutuksen, ammattikoulutuksen, digitaalisten markkinoiden, energian, elintarviketurvallisuuden ja kulttuurin aloilla;

| 14. | panee merkille, että tammikuussa 2014 käynnistettiin viisumien saannin helpottamista koskevat neuvottelut, joilla pyrittiin parantamaan ihmisten välisiä yhteyksiä ja kannustamaan kansalaisyhteiskunnan toimintaa; korostaa tarvetta nopeampaan edistymiseen tässä kysymyksessä; |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että tammikuussa 2014 käynnistettiin viisumien saannin helpottamista koskevat neuvottelut, joilla pyrittiin parantamaan ihmisten välisiä yhteyksiä ja kannustamaan kansalaisyhteiskunnan toimintaa; korostaa tarvetta nopeampaan edistymiseen tässä kysymyksessä;

| 15. | toteaa, että valkovenäjän kielen käyttö julkisuudessa on lisääntynyt; panee merkille Valko-Venäjän opetusministeriön suunnitelmat edistää valkovenäjän kielen käyttöä opetuksessa samoin kuin sen, että perustuslakituomioistuin julkaisee säädökset sekä venäjäksi että valkovenäjäksi; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että valkovenäjän kielen käyttö julkisuudessa on lisääntynyt; panee merkille Valko-Venäjän opetusministeriön suunnitelmat edistää valkovenäjän kielen käyttöä opetuksessa samoin kuin sen, että perustuslakituomioistuin julkaisee säädökset sekä venäjäksi että valkovenäjäksi;

| 16. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota etsimään uusia tapoja tukea Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan järjestöjä; korostaa tähän liittyen tarvetta tukea kaikkia Valko-Venäjän yhteiskuntaa palvelevia riippumattomia tietolähteitä, mukaan luettuina valkovenäjän kielellä ulkomailta ohjelmasisältöä lähettävät tiedotusvälineet; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota etsimään uusia tapoja tukea Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan järjestöjä; korostaa tähän liittyen tarvetta tukea kaikkia Valko-Venäjän yhteiskuntaa palvelevia riippumattomia tietolähteitä, mukaan luettuina valkovenäjän kielellä ulkomailta ohjelmasisältöä lähettävät tiedotusvälineet;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/224

---

P8_TA(2015)0320

Yhteiskunnallinen yrittäjyys ja sosiaalinen innovointi työttömyyden torjunnassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (2014/2236(INI))

(2017/C 316/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta sekä kestävä kasvu (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta sekä kestävä kasvu (1),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (2),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman osuuskuntien panoksesta kriisin voittamisessa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman osuuskuntien panoksesta kriisin voittamisessa (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 184 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 184 artiklan,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista 17. huhtikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 346/2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista 17. huhtikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 346/2013,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta – suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta – suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille (4),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 hyväksymänsä kannanoton (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 hyväksymänsä kannanoton (5),

| — | ottaa huomioon nuorten yrittäjyyden edistämisestä nuorten sosiaalisen osallisuuden parantamiseksi 20. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nuorten yrittäjyyden edistämisestä nuorten sosiaalisen osallisuuden parantamiseksi 20. toukokuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät (6),

| — | ottaa huomioon työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1296/2013, johon sisältyy mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohko, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1296/2013, johon sisältyy mikrorahoitus ja yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohko,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta sosiaalisen yrittäjyyden aloite (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta sosiaalisen yrittäjyyden aloite (COM(2011)0682),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta Euroopalle (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta Euroopalle (COM(2015)0192),

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano vuosina 2014–2020” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano vuosina 2014–2020” (COM(2013)0083),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0247/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0247/2015),

| A. | ottaa huomioon, että yhteisötalous ja solidaarinen talous työllistävät yli 14 miljoonaa ihmistä, eli noin 6,5 prosenttia EU:n työntekijöistä; ottaa huomioon, että EU:ssa on 2 miljoonaa yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritystä, joiden osuus EU:n yrityksistä on 10 prosenttia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yhteisötalous ja solidaarinen talous työllistävät yli 14 miljoonaa ihmistä, eli noin 6,5 prosenttia EU:n työntekijöistä; ottaa huomioon, että EU:ssa on 2 miljoonaa yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritystä, joiden osuus EU:n yrityksistä on 10 prosenttia;

| B. | ottaa huomioon, että talous- ja rahoituskriisin seurauksena köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet, samoin kuin pitkäaikaistyöttömyys, nuorisotyöttömyys ja yhteiskunnallinen eriarvoisuus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että talous- ja rahoituskriisin seurauksena köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet, samoin kuin pitkäaikaistyöttömyys, nuorisotyöttömyys ja yhteiskunnallinen eriarvoisuus;

| C. | ottaa huomioon, että talous- ja finanssikriisi on vaikuttanut eniten kaikkein syrjäytyneimpiin ja työmarkkinoilla heikoimmassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten vammaisiin, ikääntyneisiin, naisiin, pitkäaikaistyöttömiin ja epäedullisessa asemassa oleviin työntekijöihin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että talous- ja finanssikriisi on vaikuttanut eniten kaikkein syrjäytyneimpiin ja työmarkkinoilla heikoimmassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten vammaisiin, ikääntyneisiin, naisiin, pitkäaikaistyöttömiin ja epäedullisessa asemassa oleviin työntekijöihin;

| D. | katsoo, että talous- ja rahoituskriisiä olisi pidettävä tilaisuutena kehittää EU:n talousmallia kestävämmäksi ja ottaa siinä paremmin huomioon sosiaalinen ja alueellinen koheesio ja ympäristön kestävyys; toteaa, että jäsenvaltioiden talous- ja rahoitustilanteen parantumisen yhteydessä on tuettava voimakkaasti osallistavaa ja kestävää laadukkaiden työpaikkojen luomista; katsoo, että yhteisötalous ja solidaarinen talous voivat edesauttaa tämän tavoitteen saavuttamista, että niitä olisi pidettävä tämän muutoksen liikkeellepanevana voimana ja että ne voivat auttaa sosiaalisten, ympäristö- ja talouskysymysten tasapainottamisessa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että talous- ja rahoituskriisiä olisi pidettävä tilaisuutena kehittää EU:n talousmallia kestävämmäksi ja ottaa siinä paremmin huomioon sosiaalinen ja alueellinen koheesio ja ympäristön kestävyys; toteaa, että jäsenvaltioiden talous- ja rahoitustilanteen parantumisen yhteydessä on tuettava voimakkaasti osallistavaa ja kestävää laadukkaiden työpaikkojen luomista; katsoo, että yhteisötalous ja solidaarinen talous voivat edesauttaa tämän tavoitteen saavuttamista, että niitä olisi pidettävä tämän muutoksen liikkeellepanevana voimana ja että ne voivat auttaa sosiaalisten, ympäristö- ja talouskysymysten tasapainottamisessa;

| E. | toteaa, että sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen tarjoajat, joista monet ovat yhteisötalouden yrityksiä, ovat yksi tärkeimmistä työpaikkoja lisäävistä osa-alueista EU:ssa, sillä alalla on luotu 1,3 miljoonaa työpaikkaa vuosina 2009–2013; katsoo, että tämä osoittaa alan kyvyn luoda uusia työpaikkoja myös kriisin aikana sekä vahvistaa sosiaalista ja alueellista koheesiota Euroopassa erityisesti tukemalla palvelujen käyttäjien siirtymistä työmarkkinoille; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen tarjoajat, joista monet ovat yhteisötalouden yrityksiä, ovat yksi tärkeimmistä työpaikkoja lisäävistä osa-alueista EU:ssa, sillä alalla on luotu 1,3 miljoonaa työpaikkaa vuosina 2009–2013; katsoo, että tämä osoittaa alan kyvyn luoda uusia työpaikkoja myös kriisin aikana sekä vahvistaa sosiaalista ja alueellista koheesiota Euroopassa erityisesti tukemalla palvelujen käyttäjien siirtymistä työmarkkinoille;

| F. | ottaa huomioon Roomassa 17. ja 18. marraskuuta 2014 järjestetyn konferenssin yhteisötalouden mahdollisuuksien hyödyntämisestä EU:n kasvua silmällä pitäen, jossa tunnustettiin, että yhteisötaloudella ja solidaarisella taloudella on keskeinen rooli Euroopan maissa ja että se edistää useiden tärkeiden EU:n tavoitteiden saavuttamista, kuten työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sosiaalista innovointia, maaseudun ja alueiden kehitystä ja ympäristönsuojelua; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon Roomassa 17. ja 18. marraskuuta 2014 järjestetyn konferenssin yhteisötalouden mahdollisuuksien hyödyntämisestä EU:n kasvua silmällä pitäen, jossa tunnustettiin, että yhteisötaloudella ja solidaarisella taloudella on keskeinen rooli Euroopan maissa ja että se edistää useiden tärkeiden EU:n tavoitteiden saavuttamista, kuten työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sosiaalista innovointia, maaseudun ja alueiden kehitystä ja ympäristönsuojelua;

| G. | ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita nostaa 20–64-vuotiaiden työllisyysaste 69 prosentista vähintään 75 prosenttiin ja vähentää kansallisten köyhyysrajojen alapuolella elävien EU:n kansalaisten määrää 25 prosenttia, jolloin 20 miljoonaa ihmistä pääsisi köyhyydestä, ei ole vielä saavutettu; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita nostaa 20–64-vuotiaiden työllisyysaste 69 prosentista vähintään 75 prosenttiin ja vähentää kansallisten köyhyysrajojen alapuolella elävien EU:n kansalaisten määrää 25 prosenttia, jolloin 20 miljoonaa ihmistä pääsisi köyhyydestä, ei ole vielä saavutettu;

| H. | ottaa huomioon, että tammikuussa 2014 annetussa Strasbourgin julistuksessa vahvistetaan, että yhteisötalouden yrityksillä on oltava merkittävämpi rooli Euroopan tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tammikuussa 2014 annetussa Strasbourgin julistuksessa vahvistetaan, että yhteisötalouden yrityksillä on oltava merkittävämpi rooli Euroopan tulevaisuudessa;

| I. | ottaa huomioon, että EU on alue, jonka väestö on ikääntyneintä ja väestönkasvu pienintä koko maailmassa; ottaa huomioon, että ennusteiden mukaan vuonna 2050 EU:n kansalaisten keski-ikä ylittää 50 vuotta; ottaa huomioon, että väestön ikääntyminen yhdessä demografisten muutosten kanssa muodostaa haasteen sosiaaliturvajärjestelmille; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU on alue, jonka väestö on ikääntyneintä ja väestönkasvu pienintä koko maailmassa; ottaa huomioon, että ennusteiden mukaan vuonna 2050 EU:n kansalaisten keski-ikä ylittää 50 vuotta; ottaa huomioon, että väestön ikääntyminen yhdessä demografisten muutosten kanssa muodostaa haasteen sosiaaliturvajärjestelmille;

| J. | toteaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset pyrkivät parantamaan taloudellisia ja sosiaalisia oloja, mutta sen lisäksi ne voivat myös tarjota joustavat ja innovatiiviset työolot ja pystyvät mukautumaan paremmin taloudellisiin ja sosiaalisiin olosuhteisiin; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset pyrkivät parantamaan taloudellisia ja sosiaalisia oloja, mutta sen lisäksi ne voivat myös tarjota joustavat ja innovatiiviset työolot ja pystyvät mukautumaan paremmin taloudellisiin ja sosiaalisiin olosuhteisiin;

| K. | ottaa huomioon, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille on luonteenomaista demokraattinen hallinto, niiden jäsenten tai osakkaiden vahva osallistuminen yrityksen johtamiseen ja toiminnan täysi avoimuus ja että ne vastaavat eettisen, sosiaalisen ja ympäristöä kunnioittavan yritystoiminnan kasvavaan kysyntään kansalaisten keskuudessa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille on luonteenomaista demokraattinen hallinto, niiden jäsenten tai osakkaiden vahva osallistuminen yrityksen johtamiseen ja toiminnan täysi avoimuus ja että ne vastaavat eettisen, sosiaalisen ja ympäristöä kunnioittavan yritystoiminnan kasvavaan kysyntään kansalaisten keskuudessa;

| L. | katsoo, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiin kuuluu hyvin monenlaisia yrityksiä ja että suurinta osaa niistä ei ole tunnustettu oikeudellisesti EU:n tasolla, vaan ainoastaan joissakin jäsenvaltioissa kansallisesti vaihtelevin oikeudellisin muodoin; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiin kuuluu hyvin monenlaisia yrityksiä ja että suurinta osaa niistä ei ole tunnustettu oikeudellisesti EU:n tasolla, vaan ainoastaan joissakin jäsenvaltioissa kansallisesti vaihtelevin oikeudellisin muodoin;

| M. | ottaa huomioon, että osuuskunnat tuottavat laadukkaita työpaikkoja, jotka ovat paikkasidonnaisia, avoinna kaikille ja selviytyvät kriisistä; toteaa, että osuustoiminnallisen toimintamallinsa ansiosta ne ovat lisänneet liikevaihtoaan ja kasvuaan kriisin aikana ja välttäneet muita yrityksiä paremmin konkurssit ja irtisanomiset; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että osuuskunnat tuottavat laadukkaita työpaikkoja, jotka ovat paikkasidonnaisia, avoinna kaikille ja selviytyvät kriisistä; toteaa, että osuustoiminnallisen toimintamallinsa ansiosta ne ovat lisänneet liikevaihtoaan ja kasvuaan kriisin aikana ja välttäneet muita yrityksiä paremmin konkurssit ja irtisanomiset;

| N. | ottaa huomioon, että työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) annetun asetuksen (EU) N:o 1296/2013 2 artiklan 1 ja 5 kohdassa määritellään sosiaaliset yritykset ja sosiaaliset innovaatiot; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) annetun asetuksen (EU) N:o 1296/2013 2 artiklan 1 ja 5 kohdassa määritellään sosiaaliset yritykset ja sosiaaliset innovaatiot;

| O. | ottaa huomioon, että sosiaalinen innovointi koskee uusien ideoiden kehittämistä ja toteuttamista, olivatpa ne sitten tuotteita, palveluita tai yhteiskunnallisen järjestäytymisen malleja, jotka on suunnattu vastaamaan uudenlaisiin yhteiskunnallisiin, alueellisiin ja ympäristöön liittyviin vaatimuksiin ja haasteisiin, joita ovat esimerkiksi väestön ikääntyminen, väestökato, työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, moninaisuuden hallinta, nuorisotyöttömyyden torjunta, työmarkkinoilta eniten syrjäytyneiden ihmisten saaminen sinne takaisin sekä ilmastonmuutoksen torjunta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että sosiaalinen innovointi koskee uusien ideoiden kehittämistä ja toteuttamista, olivatpa ne sitten tuotteita, palveluita tai yhteiskunnallisen järjestäytymisen malleja, jotka on suunnattu vastaamaan uudenlaisiin yhteiskunnallisiin, alueellisiin ja ympäristöön liittyviin vaatimuksiin ja haasteisiin, joita ovat esimerkiksi väestön ikääntyminen, väestökato, työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, moninaisuuden hallinta, nuorisotyöttömyyden torjunta, työmarkkinoilta eniten syrjäytyneiden ihmisten saaminen sinne takaisin sekä ilmastonmuutoksen torjunta;

| P. | ottaa huomioon, että sosiaalisilla investoinneilla tarkoitetaan investointia ihmisiin ja että niiden tarkoituksena on vahvistaa ihmisten taitoja ja kykyjä ja tukea täysimääräistä osallistumista työmarkkinoille ja yhteiskuntaelämään; toteaa, että sosiaalisilla investoinneilla viitataan yleisesti politiikkoihin, joita toteutetaan koulutus-, lastenhoito- ja terveydenhuoltoalalla sekä työnhakuohjauksen ja kuntoutuksen alalla; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että sosiaalisilla investoinneilla tarkoitetaan investointia ihmisiin ja että niiden tarkoituksena on vahvistaa ihmisten taitoja ja kykyjä ja tukea täysimääräistä osallistumista työmarkkinoille ja yhteiskuntaelämään; toteaa, että sosiaalisilla investoinneilla viitataan yleisesti politiikkoihin, joita toteutetaan koulutus-, lastenhoito- ja terveydenhuoltoalalla sekä työnhakuohjauksen ja kuntoutuksen alalla;

| Q. | ottaa huomioon, että se, ettei yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiä yleensä tunnusteta edes talouden toimijoiksi, vaikeuttaa entisestään niiden julkisen ja yksityisen rahoituksen saantia; katsoo, että EU:n rakennerahastojen ja ohjelmien olisi edesautettava taloudellisten rakenteiden uudenaikaistamista, mukaan lukien yhteisötalous ja solidaarinen talous, joita edustavat erityyppiset ja -kokoiset yritykset (osuuskunnat, keskinäiset yritykset, säätiöt, yhdistykset ja uudentyyppiset yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset), joista suurin osa on pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että se, ettei yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiä yleensä tunnusteta edes talouden toimijoiksi, vaikeuttaa entisestään niiden julkisen ja yksityisen rahoituksen saantia; katsoo, että EU:n rakennerahastojen ja ohjelmien olisi edesautettava taloudellisten rakenteiden uudenaikaistamista, mukaan lukien yhteisötalous ja solidaarinen talous, joita edustavat erityyppiset ja -kokoiset yritykset (osuuskunnat, keskinäiset yritykset, säätiöt, yhdistykset ja uudentyyppiset yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset), joista suurin osa on pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä;

| R. | ottaa huomioon, että koulutuksen on oltava ensisijaisessa asemassa, kun edistetään yrittäjyyskulttuuria nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että koulutuksen on oltava ensisijaisessa asemassa, kun edistetään yrittäjyyskulttuuria nuorten keskuudessa;

| S. | toteaa, että yhteiskunnallisessa yrittäjyydessä sukupuolten välinen kuilu on kapeampi kuin yrittäjyyden perinteisissä muodoissa; katsoo, että yhteiskunnalliset naisyrittäjät vaikuttavat merkittävästi sosiaalisen syrjäytymisen vähentymiseen ja uusien kehittämismahdollisuuksien luomiseen; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että yhteiskunnallisessa yrittäjyydessä sukupuolten välinen kuilu on kapeampi kuin yrittäjyyden perinteisissä muodoissa; katsoo, että yhteiskunnalliset naisyrittäjät vaikuttavat merkittävästi sosiaalisen syrjäytymisen vähentymiseen ja uusien kehittämismahdollisuuksien luomiseen;

| T. | ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömille on annettava koulutusta ja uudelleenkoulutusta yhteisötaloudessa, jotta he saisivat uusia mahdollisuuksia yhteisötalouden ja solidaarisen talouden kaltaisessa innovatiivisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömille on annettava koulutusta ja uudelleenkoulutusta yhteisötaloudessa, jotta he saisivat uusia mahdollisuuksia yhteisötalouden ja solidaarisen talouden kaltaisessa innovatiivisessa ympäristössä;

| U. | ottaa huomioon, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden ja varsinkin työhön sijoittamista harjoittavat yritykset tarjoavat työmahdollisuuksia erityisesti kaikkein kauimmaksi työmarkkinoista jääneille ihmisille, joiden työttömyydestä tulee usein pitkäaikaistyöttömyyttä; katsoo, että jäsenvaltiot voisivat tarkastella tapoja tukea työttömiä tai sosiaaliapua saavia henkilöitä palkkaavia yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiä, tarvittaessa myös veroja ja sosiaalimaksuja vähentämällä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden ja varsinkin työhön sijoittamista harjoittavat yritykset tarjoavat työmahdollisuuksia erityisesti kaikkein kauimmaksi työmarkkinoista jääneille ihmisille, joiden työttömyydestä tulee usein pitkäaikaistyöttömyyttä; katsoo, että jäsenvaltiot voisivat tarkastella tapoja tukea työttömiä tai sosiaaliapua saavia henkilöitä palkkaavia yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiä, tarvittaessa myös veroja ja sosiaalimaksuja vähentämällä;

| V. | ottaa huomioon, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden täydentävä vaikutus on tärkeä työllisyyttä edistävien keinojen lisäksi; ottaa huomioon, että on kiinnitettävä lisää huomiota myös sellaisiin ratkaisuihin, jotka voivat auttaa työllistämään ihmisiä, joilla ei ole edes perustaitoja tai kilpailukykyisiä taitoja, jotta he voivat myöhemmin hyödyntää yhteisötalouden ja solidaarisen talouden innovatiivisimpien ratkaisujen tarjoamia etuja; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden täydentävä vaikutus on tärkeä työllisyyttä edistävien keinojen lisäksi; ottaa huomioon, että on kiinnitettävä lisää huomiota myös sellaisiin ratkaisuihin, jotka voivat auttaa työllistämään ihmisiä, joilla ei ole edes perustaitoja tai kilpailukykyisiä taitoja, jotta he voivat myöhemmin hyödyntää yhteisötalouden ja solidaarisen talouden innovatiivisimpien ratkaisujen tarjoamia etuja;

| W. | katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vaikuttaa olennaisesti EU:n sosiaalisen markkinatalouden toimintaan ja ratkaisevasti kilpailukyvyn ja oikeudenmukaisuuden edistämiseen; katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kuuleminen EU:n politiikassa on merkittävä sosiaalinen innovaatio; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vaikuttaa olennaisesti EU:n sosiaalisen markkinatalouden toimintaan ja ratkaisevasti kilpailukyvyn ja oikeudenmukaisuuden edistämiseen; katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kuuleminen EU:n politiikassa on merkittävä sosiaalinen innovaatio;

| X. | toteaa, että palvelujen tai tavaroiden julkiset hankinnat toteutetaan usein laajoina kertaluontoisina tarjouskilpailuina, joihin pienemmät toimijat eivät kenties pysty osallistumaan; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että palvelujen tai tavaroiden julkiset hankinnat toteutetaan usein laajoina kertaluontoisina tarjouskilpailuina, joihin pienemmät toimijat eivät kenties pysty osallistumaan;

Johdanto

| 1. | toteaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset ovat yrityksiä, joiden pääasiallinen tarkoitus on yhteiskunnallisen tavoitteen saavuttaminen, eikä niiden välttämättä tarvitse olla voittoa tavoittelemattomia organisaatioita, oli kyseessä sitten heikommassa asemassa olevien ryhmien työllistäminen, palvelujen tarjoaminen niiden jäsenille tai yleisesti myönteisten yhteiskunnallisten ja ympäristövaikutusten aikaansaaminen, ja ne sijoittavat tuottonsa ensisijaisesti uudelleen näiden tavoitteiden saavuttamiseen; toteaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille on tunnusomaista sitoutuminen seuraaviin arvoihin:






  — | pääoman sijaan etusija on ihmisillä ja yhteiskunnallisella päämäärällä |
| --- | --- | --- |

1.

toteaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset ovat yrityksiä, joiden pääasiallinen tarkoitus on yhteiskunnallisen tavoitteen saavuttaminen, eikä niiden välttämättä tarvitse olla voittoa tavoittelemattomia organisaatioita, oli kyseessä sitten heikommassa asemassa olevien ryhmien työllistäminen, palvelujen tarjoaminen niiden jäsenille tai yleisesti myönteisten yhteiskunnallisten ja ympäristövaikutusten aikaansaaminen, ja ne sijoittavat tuottonsa ensisijaisesti uudelleen näiden tavoitteiden saavuttamiseen; toteaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille on tunnusomaista sitoutuminen seuraaviin arvoihin:

—

pääoman sijaan etusija on ihmisillä ja yhteiskunnallisella päämäärällä

| — | jäsenten toteuttama demokraattinen hallinto |
| --- | --- |

—

jäsenten toteuttama demokraattinen hallinto

| — | jäsenten ja käyttäjien etujen sekä yhteisen edun yhdistäminen |
| --- | --- |

—

jäsenten ja käyttäjien etujen sekä yhteisen edun yhdistäminen

| — | solidaarisuuden ja vastuullisuuden periaatteiden puolustaminen ja soveltaminen |
| --- | --- |

—

solidaarisuuden ja vastuullisuuden periaatteiden puolustaminen ja soveltaminen

| — | ylijäämän sijoittaminen uudelleen pitkän aikavälin kehitystavoitteisiin taikka jäsenten etujen mukaisten tai yleishyödyllisten palvelujen tarjontaan |
| --- | --- |

—

ylijäämän sijoittaminen uudelleen pitkän aikavälin kehitystavoitteisiin taikka jäsenten etujen mukaisten tai yleishyödyllisten palvelujen tarjontaan

| — | vapaa ja avoin jäsenyys |
| --- | --- |

—

vapaa ja avoin jäsenyys

| — | itsenäinen ja viranomaisista riippumaton hallinto; |
| --- | --- |

—

itsenäinen ja viranomaisista riippumaton hallinto;

| 2. | katsoo, että komission olisi tunnustettava yhteisötalouden yritysten monimuotoisuus ja varmistettava, että EU:n tasolla ryhdytään toimiin kaikenlaisten yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten tukemiseksi; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että komission olisi tunnustettava yhteisötalouden yritysten monimuotoisuus ja varmistettava, että EU:n tasolla ryhdytään toimiin kaikenlaisten yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten tukemiseksi;

| 3. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan johdonmukaisesti kaikki vuonna 2012 hyväksyttyyn sosiaalisen yrittäjyyden aloitteeseen kirjatut toimenpiteet; kehottaa komissiota esittämään viipymättä aloitteen toisen vaiheen yhteistyössä jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja yhteisötalouden ja solidaarisen talouden keskeisten toimijoiden kanssa, mikä laajentaisi ja syventäisi sen soveltamisalaa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan johdonmukaisesti kaikki vuonna 2012 hyväksyttyyn sosiaalisen yrittäjyyden aloitteeseen kirjatut toimenpiteet; kehottaa komissiota esittämään viipymättä aloitteen toisen vaiheen yhteistyössä jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja yhteisötalouden ja solidaarisen talouden keskeisten toimijoiden kanssa, mikä laajentaisi ja syventäisi sen soveltamisalaa;

| 4. | panee merkille, että yhteisötalous ja solidaarinen talous eivät voi korvata hyvinvointivaltiota ja julkisia palveluja; |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että yhteisötalous ja solidaarinen talous eivät voi korvata hyvinvointivaltiota ja julkisia palveluja;

| 5. | toteaa, että yhteiskunnallinen yrittäjyysmalli vetoaa usein nuoriin ja antaa heille mahdollisuuden vastata innovatiivisesti nykyisiin taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja ympäristöhaasteisiin; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että yhteiskunnallinen yrittäjyysmalli vetoaa usein nuoriin ja antaa heille mahdollisuuden vastata innovatiivisesti nykyisiin taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja ympäristöhaasteisiin;

| 6. | korostaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksillä on vahva kytkös paikallisiin ja alueellisiin yhteisöihin, minkä ansiosta ne tuntevat paremmin niiden erityistarpeet ja voivat tarjota niihin sopivia, suurimmaksi osaksi yhteisöperustaisia, tuotteita ja palveluita ja parantaa näin sosiaalista ja alueellista koheesiota; katsoo, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten maiden ja alojen rajat ylittävää yhteistyötä on edistettävä, jotta mahdollistetaan tiedon ja käytänteiden vaihtaminen siten, että voidaan tukea etenkin tällaisten yritysten kasvua; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksillä on vahva kytkös paikallisiin ja alueellisiin yhteisöihin, minkä ansiosta ne tuntevat paremmin niiden erityistarpeet ja voivat tarjota niihin sopivia, suurimmaksi osaksi yhteisöperustaisia, tuotteita ja palveluita ja parantaa näin sosiaalista ja alueellista koheesiota; katsoo, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten maiden ja alojen rajat ylittävää yhteistyötä on edistettävä, jotta mahdollistetaan tiedon ja käytänteiden vaihtaminen siten, että voidaan tukea etenkin tällaisten yritysten kasvua;

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan suunnitelmia ja toimia alueellisen organisoinnin parantamiseksi erityisesti pysyvistä luontoon tai väestökehitykseen liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla, sillä näin autettaisiin yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten perustamista ja kehittämistä ja edistettäisiin sosiaalista innovointia ja yhteiskunnallista yrittäjyyttä sekä voitaisiin lisäksi vahvistaa EU:n sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja vastata paremmin EU:n väestökehitykseen liittyviin haasteisiin; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan suunnitelmia ja toimia alueellisen organisoinnin parantamiseksi erityisesti pysyvistä luontoon tai väestökehitykseen liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla, sillä näin autettaisiin yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten perustamista ja kehittämistä ja edistettäisiin sosiaalista innovointia ja yhteiskunnallista yrittäjyyttä sekä voitaisiin lisäksi vahvistaa EU:n sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja vastata paremmin EU:n väestökehitykseen liittyviin haasteisiin;

| 8. | panee erityisen tyytyväisenä merkille, että yhä useammat tavanomaiset yritykset soveltavat kaupallisessa toiminnassaan yritysten yhteiskuntavastuun strategioita; korostaa kuitenkin, että tällaisten strategioiden soveltaminen ei ole riittävä edellytys sille, että yritys katsottaisiin yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykseksi; |
| --- | --- |

8.

panee erityisen tyytyväisenä merkille, että yhä useammat tavanomaiset yritykset soveltavat kaupallisessa toiminnassaan yritysten yhteiskuntavastuun strategioita; korostaa kuitenkin, että tällaisten strategioiden soveltaminen ei ole riittävä edellytys sille, että yritys katsottaisiin yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykseksi;

| 9. | pitää tärkeänä selvittää, miksi sukupuolten välinen kuilu on yhteiskunnallisessa yrittäjyydessä kapeampi, jotta nämä tekijät voidaan ottaa huomioon poliittisissa päätöksissä ja samalla tukea yhteiskunnallista ja perinteistä yrittäjyyttä; |
| --- | --- |

9.

pitää tärkeänä selvittää, miksi sukupuolten välinen kuilu on yhteiskunnallisessa yrittäjyydessä kapeampi, jotta nämä tekijät voidaan ottaa huomioon poliittisissa päätöksissä ja samalla tukea yhteiskunnallista ja perinteistä yrittäjyyttä;

| 10. | katsoo, että sosiaalisella innovoinnilla rakennetaan perustaa sellaiselle kasvulle, joka edistää kestävämpää, osallistavaa sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota synnyttävää yhteiskuntaa; toteaa, että sosiaalisella innovoinnilla on pyrittävä parantamaan tehokkaasti palvelujen laatua sen sijaan, että vain alennettaisiin kustannuksia; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että sosiaalisella innovoinnilla rakennetaan perustaa sellaiselle kasvulle, joka edistää kestävämpää, osallistavaa sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota synnyttävää yhteiskuntaa; toteaa, että sosiaalisella innovoinnilla on pyrittävä parantamaan tehokkaasti palvelujen laatua sen sijaan, että vain alennettaisiin kustannuksia;

| 11. | suhtautuu myönteisesti siihen, että neljällä EU:n jäsenvaltiolla (Espanja, Ranska, Portugali ja Belgia) on yhteisötaloutta ja solidaarista taloutta koskevaa kansallista lainsäädäntöä, että Puola on käynnistänyt strategian yhteisötalouden ja solidaarisen talouden kehittämiseksi ja että Romaniassa keskustellaan yhteisötaloutta ja solidaarista taloutta sääntelevän lainsäädännön hyväksymisestä; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti siihen, että neljällä EU:n jäsenvaltiolla (Espanja, Ranska, Portugali ja Belgia) on yhteisötaloutta ja solidaarista taloutta koskevaa kansallista lainsäädäntöä, että Puola on käynnistänyt strategian yhteisötalouden ja solidaarisen talouden kehittämiseksi ja että Romaniassa keskustellaan yhteisötaloutta ja solidaarista taloutta sääntelevän lainsäädännön hyväksymisestä;

| 12. | katsoo, että komission olisi tunnustettava voittoa tavoittelemattomien sosiaalipalvelujen tarjoajien rooli ja tuettava sitä poliittisesti ja taloudellisesti; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että komission olisi tunnustettava voittoa tavoittelemattomien sosiaalipalvelujen tarjoajien rooli ja tuettava sitä poliittisesti ja taloudellisesti;

| 13. | korostaa tarvetta edistää käytänteiden vaihtamista innovatiivisten yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten, koulujen, yliopistomaailman sekä sosiaalisia investointeja tekevien sidosryhmien kanssa, ottaen myös huomioon yhteiskunnalliset tarpeet, jotta voidaan parantaa yrittäjyystaitoja, vahvistaa yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten kehitys- ja kasvuedellytyksiä ja perustaa sosiaalisten innovaatioiden keskuksia; katsoo, että on tärkeää ottaa huomioon sidosryhmien mielipiteet, myös työmarkkinaosapuolten ja kuluttajajärjestöjen mielipiteet; kehottaa jäsenvaltioita edistämään osuuskuntien yrittäjyysmallia; |
| --- | --- |

13.

korostaa tarvetta edistää käytänteiden vaihtamista innovatiivisten yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten, koulujen, yliopistomaailman sekä sosiaalisia investointeja tekevien sidosryhmien kanssa, ottaen myös huomioon yhteiskunnalliset tarpeet, jotta voidaan parantaa yrittäjyystaitoja, vahvistaa yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten kehitys- ja kasvuedellytyksiä ja perustaa sosiaalisten innovaatioiden keskuksia; katsoo, että on tärkeää ottaa huomioon sidosryhmien mielipiteet, myös työmarkkinaosapuolten ja kuluttajajärjestöjen mielipiteet; kehottaa jäsenvaltioita edistämään osuuskuntien yrittäjyysmallia;

| 14. | korostaa, että tarvitaan kaikkien jäsenvaltioiden yhteistyötä tarvittavien puite-edellytysten luomiseksi sosiaalisen innovoinnin järjestelmälle kaikissa jäsenvaltioissa, sillä yhteisötalous ja solidaarinen talous eivät voi yksin torjua polttavimpien sosiaalisten ongelmien oireita ja syitä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että tarvitaan kaikkien jäsenvaltioiden yhteistyötä tarvittavien puite-edellytysten luomiseksi sosiaalisen innovoinnin järjestelmälle kaikissa jäsenvaltioissa, sillä yhteisötalous ja solidaarinen talous eivät voi yksin torjua polttavimpien sosiaalisten ongelmien oireita ja syitä;

Eurooppa 2020 -strategia

| 15. | toteaa, että EU on kaukana Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja erityisesti työllisyyteen, innovointiin ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen liittyvien tavoitteiden saavuttamisesta; katsoo, että yhteisötalous ja solidaarinen talous edistävät paitsi kestävämpää, älykkäämpää ja osallistavampaa talousmallia, myös EU:n sosiaalista mallia, että ne ovat osa yhtenäismarkkinoita, joten ne ansaitsevat selkeän tunnustuksen, ja että unionin ja jäsenvaltioiden on tuettava niitä voimakkaasti, kuten joidenkin jäsenvaltioiden perustuslaeissa ja monissa keskeisissä EU:n asiakirjoissa korostetaan; pyytää tämän vuoksi, että yhteisötalous ja solidaarinen talous otetaan huomioon, kun Eurooppa 2020 -strategiaa tarkastellaan uudelleen, sillä niillä voi olla merkittävä panos strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että EU on kaukana Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja erityisesti työllisyyteen, innovointiin ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen liittyvien tavoitteiden saavuttamisesta; katsoo, että yhteisötalous ja solidaarinen talous edistävät paitsi kestävämpää, älykkäämpää ja osallistavampaa talousmallia, myös EU:n sosiaalista mallia, että ne ovat osa yhtenäismarkkinoita, joten ne ansaitsevat selkeän tunnustuksen, ja että unionin ja jäsenvaltioiden on tuettava niitä voimakkaasti, kuten joidenkin jäsenvaltioiden perustuslaeissa ja monissa keskeisissä EU:n asiakirjoissa korostetaan; pyytää tämän vuoksi, että yhteisötalous ja solidaarinen talous otetaan huomioon, kun Eurooppa 2020 -strategiaa tarkastellaan uudelleen, sillä niillä voi olla merkittävä panos strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta;

| 16. | muistuttaa, että väestökehitys ja uudet kulutusmallit liittyvät toisiinsa ja että kehittyneiden maiden väestön ikääntyminen luo uusia sosiaalipalvelujen tarpeita, mutta se tarjoaa myös mahdollisuuksia yhteiskuntavastuullisten yritysten luomiseen; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että väestökehitys ja uudet kulutusmallit liittyvät toisiinsa ja että kehittyneiden maiden väestön ikääntyminen luo uusia sosiaalipalvelujen tarpeita, mutta se tarjoaa myös mahdollisuuksia yhteiskuntavastuullisten yritysten luomiseen;

| 17. | korostaa, että yhteisötalous ja solidaarinen talous tarjoavat sosiaalisen ja osallistavan luonteensa vuoksi työpaikkoja ryhmille, jotka ovat useimmiten syrjäytyneet avoimilta työmarkkinoilta, ja edistävät siten solidaarisuutta, sosiaalista koheesiota sekä talouskasvua; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että yhteisötalous ja solidaarinen talous tarjoavat sosiaalisen ja osallistavan luonteensa vuoksi työpaikkoja ryhmille, jotka ovat useimmiten syrjäytyneet avoimilta työmarkkinoilta, ja edistävät siten solidaarisuutta, sosiaalista koheesiota sekä talouskasvua;

| 18. | katsoo, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset voivat kehittää prosesseja, joiden avulla niukkenevia resursseja pystytään hallinnoimaan entistä tehokkaammin, vastuullisemmin ja läpinäkyvämmin, ja edistää yhteiskuntavastuullisten toimenpiteiden käyttöä; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset voivat kehittää prosesseja, joiden avulla niukkenevia resursseja pystytään hallinnoimaan entistä tehokkaammin, vastuullisemmin ja läpinäkyvämmin, ja edistää yhteiskuntavastuullisten toimenpiteiden käyttöä;

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset paremmin työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin toimintasuunnitelmiin sekä kansallisiin uudistusohjelmiin, jotta voidaan vapauttaa niiden työllistämispotentiaali ja hyödyntää sitä sekä niiden panosta Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset paremmin työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin toimintasuunnitelmiin sekä kansallisiin uudistusohjelmiin, jotta voidaan vapauttaa niiden työllistämispotentiaali ja hyödyntää sitä sekä niiden panosta Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden saavuttamisessa;

| 20. | panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan nuorisoaloitteen ennakkotalousarviota on lisätty 30 prosenttia; kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan toimia yhteiskunnallisen yrittäjyyden edistämiseksi kansallisissa nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelmissaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan yhteiskunnallista yrittäjyyttä ja sosiaalista innovointia ESR:n kansallisissa operatiivisissa ohjelmissa; vaatii, että nuorisotakuuohjelmat pannaan toimeen tehokkaasti ja vaikuttavasti; |
| --- | --- |

20.

panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan nuorisoaloitteen ennakkotalousarviota on lisätty 30 prosenttia; kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan toimia yhteiskunnallisen yrittäjyyden edistämiseksi kansallisissa nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelmissaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan yhteiskunnallista yrittäjyyttä ja sosiaalista innovointia ESR:n kansallisissa operatiivisissa ohjelmissa; vaatii, että nuorisotakuuohjelmat pannaan toimeen tehokkaasti ja vaikuttavasti;

Julkiset hankinnat

| 21. | korostaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksillä on vaikeuksia osallistua julkisiin hankintoihin ja että näitä vaikeuksia voivat olla yritysten kokoon ja taloudellisiin valmiuksiin liittyvät esteet; pyytää, että julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevat direktiivit 2014/24/EU, 2014/25/EU ja 2014/23/EU pannaan nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön, jotta voidaan lisätä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten osallistumista julkisia hankintoja koskeviin tarjouskilpailumenettelyihin, parantaa sopimusten varaamista tällaisille yrityksille, tukea niiden asemaa ja edistää sosiaalista osallisuutta ja innovointia; pyytää helpottamaan näiden yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin asianmukaisella neuvonnalla, yksinkertaistamalla menettelyjä ja laatimalla tarjouskilpailuja siten, että myös pienemmät toimijat voivat osallistua niihin; pyytää suosimaan julkisissa hankinnoissa halvimpien hintojen sijasta tarjouksia, jotka ovat taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti arvokkaimpia, lisäämällä julkisiin hankintasopimuksiin sosiaalisia tai ympäristökriteereitä; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksillä on vaikeuksia osallistua julkisiin hankintoihin ja että näitä vaikeuksia voivat olla yritysten kokoon ja taloudellisiin valmiuksiin liittyvät esteet; pyytää, että julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevat direktiivit 2014/24/EU, 2014/25/EU ja 2014/23/EU pannaan nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön, jotta voidaan lisätä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten osallistumista julkisia hankintoja koskeviin tarjouskilpailumenettelyihin, parantaa sopimusten varaamista tällaisille yrityksille, tukea niiden asemaa ja edistää sosiaalista osallisuutta ja innovointia; pyytää helpottamaan näiden yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin asianmukaisella neuvonnalla, yksinkertaistamalla menettelyjä ja laatimalla tarjouskilpailuja siten, että myös pienemmät toimijat voivat osallistua niihin; pyytää suosimaan julkisissa hankinnoissa halvimpien hintojen sijasta tarjouksia, jotka ovat taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti arvokkaimpia, lisäämällä julkisiin hankintasopimuksiin sosiaalisia tai ympäristökriteereitä;

| 22. | panee tyytyväisenä merkille julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevien direktiivien uudistamisen niin, että ne sisältävät lausekkeita ja kriteerejä, joilla edistetään sosiaalista osallisuutta ja innovointia, sekä varattuja hankintasopimuksia, joilla tuetaan työmarkkinoilla heikoimmassa asemassa olevien ihmisten työllisyyttä; kehottaa jäsenvaltioita panemaan nämä hankintaperiaatteet asianmukaisesti täytäntöön kaikissa tarjouskilpailu- ja valintamenettelyissä ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteita noudattaen ja käyttäen laajasti kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen periaatetta (MEAT); kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin sosiaalisia lausekkeita ja kriteerejä heikommassa asemassa olevien ihmisten aseman vahvistamiseksi työmarkkinoilla, hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi, menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja entistä tehokkaampien toimenpiteiden toteuttamiseksi korruption torjumiseksi; |
| --- | --- |

22.

panee tyytyväisenä merkille julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevien direktiivien uudistamisen niin, että ne sisältävät lausekkeita ja kriteerejä, joilla edistetään sosiaalista osallisuutta ja innovointia, sekä varattuja hankintasopimuksia, joilla tuetaan työmarkkinoilla heikoimmassa asemassa olevien ihmisten työllisyyttä; kehottaa jäsenvaltioita panemaan nämä hankintaperiaatteet asianmukaisesti täytäntöön kaikissa tarjouskilpailu- ja valintamenettelyissä ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteita noudattaen ja käyttäen laajasti kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen periaatetta (MEAT); kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin sosiaalisia lausekkeita ja kriteerejä heikommassa asemassa olevien ihmisten aseman vahvistamiseksi työmarkkinoilla, hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi, menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja entistä tehokkaampien toimenpiteiden toteuttamiseksi korruption torjumiseksi;

| 23. | pitää valitettavana, ettei komission laatimassa digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa Euroopalle mainita yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiä tai niiden potentiaalia edesauttaa unionin tavoitteiden saavuttamista; pitää valitettavana sitä, ettei tässä strategiassa oteta huomioon tarvetta varmistaa kaikkien, etenkin vammaisten, täysimääräistä, tasapuolista ja rajoittamatonta pääsyä uusiin digitaalisiin teknologioihin, digitaalisille markkinoille sekä digitaaliseen televiestintään; korostaa, että teknologiaan perustuvat yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset voivat merkittävästi auttaa ratkaisemaan yhteiskunnallisia haasteita yksinkertaisesti ja kustannustehokkaasti; |
| --- | --- |

23.

pitää valitettavana, ettei komission laatimassa digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa Euroopalle mainita yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiä tai niiden potentiaalia edesauttaa unionin tavoitteiden saavuttamista; pitää valitettavana sitä, ettei tässä strategiassa oteta huomioon tarvetta varmistaa kaikkien, etenkin vammaisten, täysimääräistä, tasapuolista ja rajoittamatonta pääsyä uusiin digitaalisiin teknologioihin, digitaalisille markkinoille sekä digitaaliseen televiestintään; korostaa, että teknologiaan perustuvat yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset voivat merkittävästi auttaa ratkaisemaan yhteiskunnallisia haasteita yksinkertaisesti ja kustannustehokkaasti;

Rahoitus

| 24. | pitää valitettavana, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksillä on jopa enemmän ongelmia kuin perinteisillä yrityksillä yksityisen tai julkisen rahoituksen saannissa, ja vaatii tästä syystä, että viranomaiset ja rahoituspalvelujen tarjoajat kehittävät laajan valikoiman sopivia rahoitusvälineitä, joilla tuetaan tehokkaasti yhteisötalouden yrityksiä niiden kaikissa kehitysvaiheissa, erityisesti perustamisen yhteydessä; kehottaa myös luomaan puitteita, joilla voidaan saattaa yhteen mahdollisia sijoittajia ja erikoistuneita rahastoja; |
| --- | --- |

24.

pitää valitettavana, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksillä on jopa enemmän ongelmia kuin perinteisillä yrityksillä yksityisen tai julkisen rahoituksen saannissa, ja vaatii tästä syystä, että viranomaiset ja rahoituspalvelujen tarjoajat kehittävät laajan valikoiman sopivia rahoitusvälineitä, joilla tuetaan tehokkaasti yhteisötalouden yrityksiä niiden kaikissa kehitysvaiheissa, erityisesti perustamisen yhteydessä; kehottaa myös luomaan puitteita, joilla voidaan saattaa yhteen mahdollisia sijoittajia ja erikoistuneita rahastoja;

| 25. | huomauttaa, että rahoituksen saamista vaikeuttaa rahoituksen välittäjien tietämättömyys yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten todellisuudesta; korostaa, että on parannettava rahoituksen välittäjien tietoja tällaisista yrityksistä, jotta niiden rahoituksen saanti helpottuisi; vaatii tästä syystä ”yhteiskunnallisen yrittäjyyden” eurooppalaisen laatumerkin käyttöönottoa, jotta sijoittajien on helpompi tunnistaa rahastot, joilla on yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen perustuva sijoitussalkku, etenkin eurooppalaiseen yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot; |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että rahoituksen saamista vaikeuttaa rahoituksen välittäjien tietämättömyys yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten todellisuudesta; korostaa, että on parannettava rahoituksen välittäjien tietoja tällaisista yrityksistä, jotta niiden rahoituksen saanti helpottuisi; vaatii tästä syystä ”yhteiskunnallisen yrittäjyyden” eurooppalaisen laatumerkin käyttöönottoa, jotta sijoittajien on helpompi tunnistaa rahastot, joilla on yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen perustuva sijoitussalkku, etenkin eurooppalaiseen yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot;

| 26. | korostaa, että on tarpeen edistää yhteisötalouden yritysten verkostojen luomista ja tukemista, jotta voidaan luoda teknologioiden organisoinnin, vaihtamisen ja levittämisen välistä synergiaa ja kehittää eri alueilla sijaitsevien tuotantoyritysten välisiä palveluita; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että on tarpeen edistää yhteisötalouden yritysten verkostojen luomista ja tukemista, jotta voidaan luoda teknologioiden organisoinnin, vaihtamisen ja levittämisen välistä synergiaa ja kehittää eri alueilla sijaitsevien tuotantoyritysten välisiä palveluita;

| 27. | korostaa, että on tarpeen edistää pk-yritysten, yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten ja rahoituslaitosten välistä entistä jäsennellympää vuoropuhelua sähköisten foorumien avulla; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että on tarpeen edistää pk-yritysten, yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten ja rahoituslaitosten välistä entistä jäsennellympää vuoropuhelua sähköisten foorumien avulla;

| 28. | panee tyytyväisenä merkille eurooppalaisia yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja koskevan asetuksen antamisen; |
| --- | --- |

28.

panee tyytyväisenä merkille eurooppalaisia yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja koskevan asetuksen antamisen;

| 29. | suhtautuu myönteisesti siihen, että tietty osuus EaSI-ohjelman rahoitusvaroista on varattu yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten rahoituksen saannin parantamiseen; korostaa, että EaSI-ohjelman yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkolla, ESR:llä ja kaikilla muilla asiaan liittyvillä EU:n ohjelmilla on merkittävä rooli näiden yritysten toiminnan kehittämisessä; korostaa tarvetta tiedottaa paremmin rahoitusmahdollisuuksista; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kansallisia yhteyspisteitä tai keskitettyjä asiointipisteitä, joilla tuetaan yhteisötalouden ja solidaarisen talouden toimijoiden pääsyä EU:n rahoitusohjelmiin; |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti siihen, että tietty osuus EaSI-ohjelman rahoitusvaroista on varattu yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten rahoituksen saannin parantamiseen; korostaa, että EaSI-ohjelman yhteiskunnallinen yrittäjyys -lohkolla, ESR:llä ja kaikilla muilla asiaan liittyvillä EU:n ohjelmilla on merkittävä rooli näiden yritysten toiminnan kehittämisessä; korostaa tarvetta tiedottaa paremmin rahoitusmahdollisuuksista; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kansallisia yhteyspisteitä tai keskitettyjä asiointipisteitä, joilla tuetaan yhteisötalouden ja solidaarisen talouden toimijoiden pääsyä EU:n rahoitusohjelmiin;

| 30. | pyytää komissiota tarkastelemaan uudelleen EaSI-ohjelmassa asetettua yhteiskunnallisten yritysten luottokattoa ja tutkimaan, vastaako se markkinaolosuhteita; |
| --- | --- |

30.

pyytää komissiota tarkastelemaan uudelleen EaSI-ohjelmassa asetettua yhteiskunnallisten yritysten luottokattoa ja tutkimaan, vastaako se markkinaolosuhteita;

| 31. | korostaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille on annettava riittävästi taloudellisia resursseja paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti ja EU:n tasolla luomalla synergiaetuja eri yritystyyppien välillä; vaatii jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan, että on asetettava käyttöön ratkaisun edellyttämät rahoitusvarat; pitää välttämättömänä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden rahoituksen saannin parantamista erilaisilla välineillä, kuten EU:n rahastoilla, riskipääomarahastoilla, mikroluotoilla ja joukkorahoituksella; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille on annettava riittävästi taloudellisia resursseja paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti ja EU:n tasolla luomalla synergiaetuja eri yritystyyppien välillä; vaatii jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan, että on asetettava käyttöön ratkaisun edellyttämät rahoitusvarat; pitää välttämättömänä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden rahoituksen saannin parantamista erilaisilla välineillä, kuten EU:n rahastoilla, riskipääomarahastoilla, mikroluotoilla ja joukkorahoituksella;

| 32. | pyytää, että jäsenvaltiot tehostavat paikallisviranomaisten kautta julkisia palveluita (esimerkiksi terveydenhuollon ja koulutuksen alalla) ja parantavat palveluiden laatua, jotta voidaan tarjota työllistymismahdollisuuksia ja nostaa tarjottujen palveluiden tasoa sekä vähentää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

32.

pyytää, että jäsenvaltiot tehostavat paikallisviranomaisten kautta julkisia palveluita (esimerkiksi terveydenhuollon ja koulutuksen alalla) ja parantavat palveluiden laatua, jotta voidaan tarjota työllistymismahdollisuuksia ja nostaa tarjottujen palveluiden tasoa sekä vähentää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä;

| 33. | huomauttaa, että valtiontukisääntöjen ei pitäisi olla este yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten ja sosiaalipalvelujen julkiselle rahoitukselle; pyytää sen vuoksi komissiota suhtautumaan joustavasti valtiontukisääntöjen soveltamiseen näihin yrityksiin ja palveluihin ja auttamaan paikallisia ja alueellisia viranomaisia ymmärtämään tähän kohdistettua valtiontukea ja soveltamaan sitä oikein; |
| --- | --- |

33.

huomauttaa, että valtiontukisääntöjen ei pitäisi olla este yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten ja sosiaalipalvelujen julkiselle rahoitukselle; pyytää sen vuoksi komissiota suhtautumaan joustavasti valtiontukisääntöjen soveltamiseen näihin yrityksiin ja palveluihin ja auttamaan paikallisia ja alueellisia viranomaisia ymmärtämään tähän kohdistettua valtiontukea ja soveltamaan sitä oikein;

| 34. | pitää valitettavana, ettei Euroopan strategisten investointien rahastoa koskevassa asetuksessa mainita yhteisötaloutta ja solidaarista taloutta muutoin kuin johdanto-osassa; pyytää komissiota edistämään jatkossakin sosiaalisia investointeja tukevaa toimintatapaansa, joka esitetään sosiaalisia investointeja koskevassa paketissa, sekä ottamaan huomioon yhteisötalouden ja solidaarisen talouden hankkeet arvioitaessa Euroopan strategisten investointien rahaston hankkeita; |
| --- | --- |

34.

pitää valitettavana, ettei Euroopan strategisten investointien rahastoa koskevassa asetuksessa mainita yhteisötaloutta ja solidaarista taloutta muutoin kuin johdanto-osassa; pyytää komissiota edistämään jatkossakin sosiaalisia investointeja tukevaa toimintatapaansa, joka esitetään sosiaalisia investointeja koskevassa paketissa, sekä ottamaan huomioon yhteisötalouden ja solidaarisen talouden hankkeet arvioitaessa Euroopan strategisten investointien rahaston hankkeita;

| 35. | pitää valitettavana, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten kumppanuuksien pohjalta perustettujen työhön sijoittamista harjoittavien yritysten saatavilla ei yleensä ole pk-yrityksille tarkoitettua rahoitusta; kehottaa komissiota ehdottamaan pk-yrityksen oikeudelliseen määritelmään uutta poikkeusta, jollainen on tehty myös julkisia sijoitusyhtiöitä, riskipääomayhtiöitä sekä voittoa tavoittelemattomia yliopistoja ja tutkimuslaitoksia varten, jotta työhön sijoittamista harjoittava yritys voidaan määritellä itsenäiseksi yritykseksi myös silloin, kun toinen yritys omistaa yksin tai yhdessä muiden yritysten kanssa vähintään 25 prosenttia sen pääomasta tai hallituksen äänimäärästä; |
| --- | --- |

35.

pitää valitettavana, että yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten kumppanuuksien pohjalta perustettujen työhön sijoittamista harjoittavien yritysten saatavilla ei yleensä ole pk-yrityksille tarkoitettua rahoitusta; kehottaa komissiota ehdottamaan pk-yrityksen oikeudelliseen määritelmään uutta poikkeusta, jollainen on tehty myös julkisia sijoitusyhtiöitä, riskipääomayhtiöitä sekä voittoa tavoittelemattomia yliopistoja ja tutkimuslaitoksia varten, jotta työhön sijoittamista harjoittava yritys voidaan määritellä itsenäiseksi yritykseksi myös silloin, kun toinen yritys omistaa yksin tai yhdessä muiden yritysten kanssa vähintään 25 prosenttia sen pääomasta tai hallituksen äänimäärästä;

Koulutus

| 36. | pyytää jäsenvaltioita edistämään yrityskulttuuria ja osuuskuntien yrittäjyysmallia sekä sisällyttämään opinto- ja koulutussuunnitelmiin yhteiskunnallisen yrittäjyyden sekä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden periaatteet; kehottaa niitä myös kannustamaan yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille tarkoitettujen yrityshautomoiden perustamista yliopistoihin; |
| --- | --- |

36.

pyytää jäsenvaltioita edistämään yrityskulttuuria ja osuuskuntien yrittäjyysmallia sekä sisällyttämään opinto- ja koulutussuunnitelmiin yhteiskunnallisen yrittäjyyden sekä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden periaatteet; kehottaa niitä myös kannustamaan yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille tarkoitettujen yrityshautomoiden perustamista yliopistoihin;

| 37. | toteaa, että yhteisötalous ja solidaarinen talous voisivat auttaa vähentämään huomattavasti nuorisotyöttömyyttä EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten osallistumista jäsenvaltioiden koulutusohjelmiin etenkin teorian ja käytännön yhdistävien koulutusjärjestelmien avulla; |
| --- | --- |

37.

toteaa, että yhteisötalous ja solidaarinen talous voisivat auttaa vähentämään huomattavasti nuorisotyöttömyyttä EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten osallistumista jäsenvaltioiden koulutusohjelmiin etenkin teorian ja käytännön yhdistävien koulutusjärjestelmien avulla;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan työvoimatoimistoja, jotta ne pystyvät antamaan hyödyllisiä ohjeita henkilöille, jotka aikovat työskennellä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksissä; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan työvoimatoimistoja, jotta ne pystyvät antamaan hyödyllisiä ohjeita henkilöille, jotka aikovat työskennellä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksissä;

| 39. | toteaa, että eräät yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset ovat kilpailukykyisiä ja niillä on johtava asema omalla alallaan, kun taas toiset tarvitsevat erityistaitoja yritystoiminnan käynnistämiseksi, kehittämiseksi ja hallinnoimiseksi; pyytää jäsenvaltioita kehittämään yhteisötalouden yrittäjille ja etenkin ryhmille, joilla on alhainen työllisyysaste, kuten naisille, nuorille ja heikommassa asemassa oleville työntekijöille, suunnattuja ja erityisesti heille sovitettuja koulutusohjelmia yrityshallintoa koskevien perustietojen ja -osaamisen kehittämiseksi; |
| --- | --- |

39.

toteaa, että eräät yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset ovat kilpailukykyisiä ja niillä on johtava asema omalla alallaan, kun taas toiset tarvitsevat erityistaitoja yritystoiminnan käynnistämiseksi, kehittämiseksi ja hallinnoimiseksi; pyytää jäsenvaltioita kehittämään yhteisötalouden yrittäjille ja etenkin ryhmille, joilla on alhainen työllisyysaste, kuten naisille, nuorille ja heikommassa asemassa oleville työntekijöille, suunnattuja ja erityisesti heille sovitettuja koulutusohjelmia yrityshallintoa koskevien perustietojen ja -osaamisen kehittämiseksi;

| 40. | pyytää jäsenvaltioita edistämään ikääntyneiden työntekijöiden, pitkäaikaistyöttömien ja vammaisten jatkuvaa oppimista ja ammatinvalinnan ohjausta, myös yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten kautta, jotta voidaan helpottaa heidän osallistumistaan työmarkkinoille; |
| --- | --- |

40.

pyytää jäsenvaltioita edistämään ikääntyneiden työntekijöiden, pitkäaikaistyöttömien ja vammaisten jatkuvaa oppimista ja ammatinvalinnan ohjausta, myös yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten kautta, jotta voidaan helpottaa heidän osallistumistaan työmarkkinoille;

| 41. | huomauttaa, että ihmisoikeuksien asianmukainen ymmärtäminen on oleellinen ulottuvuus yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa tästä syystä jäsenvaltioita laatimaan koulutus- ja jatkokoulutusohjelmia, joilla koulutetaan sosiaalialan työntekijöitä eurooppalaisten ihmisoikeusperiaatteiden asianmukaiseen toteuttamiseen; |
| --- | --- |

41.

huomauttaa, että ihmisoikeuksien asianmukainen ymmärtäminen on oleellinen ulottuvuus yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa tästä syystä jäsenvaltioita laatimaan koulutus- ja jatkokoulutusohjelmia, joilla koulutetaan sosiaalialan työntekijöitä eurooppalaisten ihmisoikeusperiaatteiden asianmukaiseen toteuttamiseen;

| 42. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään täysmittaisesti Erasmus+-ohjelman kaltaisten ohjelmien mahdollisuuksia ja edistämään näin opiskelijoiden ja opettajien sekä muiden innovatiivisten yrittäjien vaihtoa; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään täysmittaisesti Erasmus+-ohjelman kaltaisten ohjelmien mahdollisuuksia ja edistämään näin opiskelijoiden ja opettajien sekä muiden innovatiivisten yrittäjien vaihtoa;

| 43. | toteaa, että alat, joilla on suuria kasvu- ja työllistämismahdollisuuksia, kuten niin kutsutut valkoinen sektori ja vihreä sektori, ovat aloja, joilla yhteisötalous ja solidaarinen talous ovat vahvasti läsnä; kehottaa tästä syystä jäsenvaltioita edistämään näiden alojen koulutusta; |
| --- | --- |

43.

toteaa, että alat, joilla on suuria kasvu- ja työllistämismahdollisuuksia, kuten niin kutsutut valkoinen sektori ja vihreä sektori, ovat aloja, joilla yhteisötalous ja solidaarinen talous ovat vahvasti läsnä; kehottaa tästä syystä jäsenvaltioita edistämään näiden alojen koulutusta;

Tuki ja edistäminen

| 44. | pitää erityisen valitettavana, että yhteisötaloutta ja solidaarista taloutta ei juurikaan ole tunnustettu Euroopan tasolla; katsoo, että sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen keruun parantaminen, tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen Euroopan tasolla sekä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden ja niiden saavutusten laajempi levittäminen mediassa edistäisi yhteiskunnan laajempaa osallistumista yhteisötalouteen ja solidaariseen talouteen, varmistaisi niiden paremman ymmärtämisen ja lisäisi niiden tunnustusta ja näkyvyyttä; |
| --- | --- |

44.

pitää erityisen valitettavana, että yhteisötaloutta ja solidaarista taloutta ei juurikaan ole tunnustettu Euroopan tasolla; katsoo, että sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen keruun parantaminen, tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen Euroopan tasolla sekä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden ja niiden saavutusten laajempi levittäminen mediassa edistäisi yhteiskunnan laajempaa osallistumista yhteisötalouteen ja solidaariseen talouteen, varmistaisi niiden paremman ymmärtämisen ja lisäisi niiden tunnustusta ja näkyvyyttä;

| 45. | tukee sellaisen monikielisen sähköisen tietojenvaihtofoorumin luomista, joka on tarkoitettu yhteiskunnallisille yrityksille, yrityshautomoille ja -klustereille sekä yhteiskunnallista yritystoimintaa tukeville sijoittajille, kuin myös tiedonjaon ja tuensaamisen helpottamista EU:n ohjelmista; katsoo, että ennen foorumin luomista on kuultava asianomaisia sidosryhmiä; |
| --- | --- |

45.

tukee sellaisen monikielisen sähköisen tietojenvaihtofoorumin luomista, joka on tarkoitettu yhteiskunnallisille yrityksille, yrityshautomoille ja -klustereille sekä yhteiskunnallista yritystoimintaa tukeville sijoittajille, kuin myös tiedonjaon ja tuensaamisen helpottamista EU:n ohjelmista; katsoo, että ennen foorumin luomista on kuultava asianomaisia sidosryhmiä;

| 46. | pyytää komissiota tekemään vertailevan tutkimuksen yhteisötalouden ja solidaarisen talouden kansallisista lupa- ja merkintäjärjestelmistä ja helpottamaan hyvien käytäntöjen vaihtamista tiiviissä yhteistyössä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten kanssa; |
| --- | --- |

46.

pyytää komissiota tekemään vertailevan tutkimuksen yhteisötalouden ja solidaarisen talouden kansallisista lupa- ja merkintäjärjestelmistä ja helpottamaan hyvien käytäntöjen vaihtamista tiiviissä yhteistyössä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritysten kanssa;

| 47. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita edistämään yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille tarkoitettujen yrityshautomoiden perustamista sekä toteuttamaan jo konkreettisesti sovitun internetfoorumin sosiaalisten sijoittajien ja yhteisötalouden yrittäjien välistä tietojenvaihtoa varten (Euroopan sosiaalisen innovoinnin foorumi) ja tekemään sitä tehokkaasti tunnetuksi; |
| --- | --- |

47.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita edistämään yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksille tarkoitettujen yrityshautomoiden perustamista sekä toteuttamaan jo konkreettisesti sovitun internetfoorumin sosiaalisten sijoittajien ja yhteisötalouden yrittäjien välistä tietojenvaihtoa varten (Euroopan sosiaalisen innovoinnin foorumi) ja tekemään sitä tehokkaasti tunnetuksi;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan parhaiden käytänteiden vaihtoa mahdollisista tavoista tukea yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiä ja sosiaalisia investointeja, mukaan lukien tarvittaessa verohelpotukset tai kannustimet yrityksille, jotka toimivat heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten, parissa; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan parhaiden käytänteiden vaihtoa mahdollisista tavoista tukea yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yrityksiä ja sosiaalisia investointeja, mukaan lukien tarvittaessa verohelpotukset tai kannustimet yrityksille, jotka toimivat heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten, parissa;

| 49. | kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti jäsenvaltioiden toteuttamia konkreettisia toimenpiteitä ja varmistamaan, että kaikilla, jotka valitsevat yhteiskunnallisen ja solidaarisen yrittäjyyden, on samat sosiaaliturvaa, terveydenhuoltoa ja työturvallisuutta koskevat oikeudet kuin muilla työntekijöillä; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti jäsenvaltioiden toteuttamia konkreettisia toimenpiteitä ja varmistamaan, että kaikilla, jotka valitsevat yhteiskunnallisen ja solidaarisen yrittäjyyden, on samat sosiaaliturvaa, terveydenhuoltoa ja työturvallisuutta koskevat oikeudet kuin muilla työntekijöillä;

| 50. | kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että millään jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä ei vaikeuteta työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja että kaikki, jotka valitsevat yhteiskunnallisen ja solidaarisen yrittäjyyden, voivat kehittää toimintaansa missä tahansa EU:n alueella; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että millään jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä ei vaikeuteta työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja että kaikki, jotka valitsevat yhteiskunnallisen ja solidaarisen yrittäjyyden, voivat kehittää toimintaansa missä tahansa EU:n alueella;

| 51. | kannattaa ajatusta, jossa yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset voisivat olla oma yritysryhmänsä, jolla voisi olla oma yhtiömuotonsa ja joka olisi määritelty niin, että niiden päämääränä on muukin kuin omistajavoiton tavoitteleminen; kehottaa komissiota yhteisötalouden ja solidaarisen talouden eurooppalaisten edustajien hyväksymän Rooman strategian mukaisesti esittämään oikeuskehyksen tällaisille yrityksille osuuskuntia, yhdistyksiä, säätiöitä ja keskinäisiä yhtiöitä koskevien eurooppalaisten sääntöjen avulla; |
| --- | --- |

51.

kannattaa ajatusta, jossa yhteisötalouden ja solidaarisen talouden yritykset voisivat olla oma yritysryhmänsä, jolla voisi olla oma yhtiömuotonsa ja joka olisi määritelty niin, että niiden päämääränä on muukin kuin omistajavoiton tavoitteleminen; kehottaa komissiota yhteisötalouden ja solidaarisen talouden eurooppalaisten edustajien hyväksymän Rooman strategian mukaisesti esittämään oikeuskehyksen tällaisille yrityksille osuuskuntia, yhdistyksiä, säätiöitä ja keskinäisiä yhtiöitä koskevien eurooppalaisten sääntöjen avulla;

| 52. | kehottaa komissiota parantamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua yhteisötaloudessa ja solidaarisessa taloudessa, jotta voidaan helpottaa sosiaalista innovointia, parantaa työoloja ja varmistaa, että alan työllisyyspotentiaali tunnustetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota parantamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua yhteisötaloudessa ja solidaarisessa taloudessa, jotta voidaan helpottaa sosiaalista innovointia, parantaa työoloja ja varmistaa, että alan työllisyyspotentiaali tunnustetaan täysimääräisesti;

o

o o

| 53. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

53.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0049.

(2)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0301.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0429.

(5)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 187.

(6)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 18.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/233 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/233

---

P8_TA(2015)0321

Kilpailukykyisten unionin työmarkkinoiden luominen 2000-lukua varten

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 kilpailukykyisten unionin työmarkkinoiden luomisesta 2000-lukua varten: taitojen ja pätevyyksien sovittaminen kysyntään ja työmahdollisuuksiin keinona toipua kriisistä (2014/2235(INI))

(2017/C 316/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2014 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuoden 2014 painopisteiden täytäntöönpano” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2014 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuoden 2014 painopisteiden täytäntöönpano” (1),

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ”Miten Euroopan unioni voi luoda yrityksille, liiketoiminnalle ja uusyrityksille otollisen ympäristön työpaikkojen luomiseksi?” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ”Miten Euroopan unioni voi luoda yrityksille, liiketoiminnalle ja uusyrityksille otollisen ympäristön työpaikkojen luomiseksi?” (2),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 vahvistamansa kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta siltä osin kuin se koskee nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun korottamista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 vahvistamansa kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta siltä osin kuin se koskee nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun korottamista (3),

| — | ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2014 antamansa päätöslauselman nuorten työllisyydestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2014 antamansa päätöslauselman nuorten työllisyydestä (4),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman vapaata liikkuvuutta koskevan perusoikeuden kunnioittamisesta EU:ssa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman vapaata liikkuvuutta koskevan perusoikeuden kunnioittamisesta EU:ssa (5),

| — | ottaa huomioon, että 26.–27. kesäkuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä yhdeksi prioriteetiksi asetettiin, että autetaan kaikkia kehittämään osaamistaan ja käyttämään kykyjään ja mahdollisuuksiaan elämässä edistämällä modernin talouden ja elinikäisen oppimisen kannalta oikeanlaista osaamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että 26.–27. kesäkuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä yhdeksi prioriteetiksi asetettiin, että autetaan kaikkia kehittämään osaamistaan ja käyttämään kykyjään ja mahdollisuuksiaan elämässä edistämällä modernin talouden ja elinikäisen oppimisen kannalta oikeanlaista osaamista,

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2014 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta, liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2014 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta, liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä (COM(2014)0006),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 18. joulukuuta 2006 antaman suosituksen 2006/962/EY elinikäisen oppimisen avaintaidoista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 18. joulukuuta 2006 antaman suosituksen 2006/962/EY elinikäisen oppimisen avaintaidoista (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0222/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0222/2015),

| A. | panee merkille, että sellaisten ammattiryhmien määrä, joissa avoimia työpaikkoja ei voida pätevien työntekijöiden puutteen vuoksi täyttää, vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen; |
| --- | --- |

A.

panee merkille, että sellaisten ammattiryhmien määrä, joissa avoimia työpaikkoja ei voida pätevien työntekijöiden puutteen vuoksi täyttää, vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen;

| B. | ottaa huomioon, että komission mukaan jopa 12,4 miljoonaa henkilöä on ollut työttömänä yli vuoden ja heidän joukostaan yli kuusi miljoonaa on ollut työttömänä yli kaksi vuotta (8); katsoo, että pitkäaikaistyöttömyys heikentää kasvua ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyttä ja siitä voi muodostua rakenteellinen ongelma; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komission mukaan jopa 12,4 miljoonaa henkilöä on ollut työttömänä yli vuoden ja heidän joukostaan yli kuusi miljoonaa on ollut työttömänä yli kaksi vuotta (8); katsoo, että pitkäaikaistyöttömyys heikentää kasvua ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyttä ja siitä voi muodostua rakenteellinen ongelma;

| C. | toteaa, että työmarkkinoiden joustamattomuus ja sisäisen kysynnän ja investointien puute haittaa työpaikkojen luomista, kun taas nämä kolme tekijää huomioon ottavat, kilpailukykyiset EU:n työmarkkinat voivat edistää Eurooppa 2020 -strategian työllisyystavoitteiden ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevien tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että työmarkkinoiden joustamattomuus ja sisäisen kysynnän ja investointien puute haittaa työpaikkojen luomista, kun taas nämä kolme tekijää huomioon ottavat, kilpailukykyiset EU:n työmarkkinat voivat edistää Eurooppa 2020 -strategian työllisyystavoitteiden ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevien tavoitteiden saavuttamista;

| D. | toteaa, että vähän koulutettujen työntekijöiden kysyntä vähenee, kun taas korkeasti koulutettujen työntekijöiden kysyntä lisääntyy huomattavasti; katsoo, että tämä eurooppalaisten työmarkkinoiden kehitys edellyttää työntekijöiden ammattitaitoa sekä perus- ja jatkokoulutusta koskevia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vähän koulutettujen työntekijöiden kysyntä vähenee, kun taas korkeasti koulutettujen työntekijöiden kysyntä lisääntyy huomattavasti; katsoo, että tämä eurooppalaisten työmarkkinoiden kehitys edellyttää työntekijöiden ammattitaitoa sekä perus- ja jatkokoulutusta koskevia toimenpiteitä;

| E. | toteaa, että vuonna 2012 joka kolmas eurooppalainen työntekijä oli yli- tai alikoulutettu työhönsä (9); ottaa huomioon, että nuoret työntekijät ovat tavallisesti todennäköisemmin koulutukseltaan ylipäteviä ja työskentelevät ikääntyneempiä työntekijöitä todennäköisemmin työssä, joka ei vastaa heidän taitojaan; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vuonna 2012 joka kolmas eurooppalainen työntekijä oli yli- tai alikoulutettu työhönsä (9); ottaa huomioon, että nuoret työntekijät ovat tavallisesti todennäköisemmin koulutukseltaan ylipäteviä ja työskentelevät ikääntyneempiä työntekijöitä todennäköisemmin työssä, joka ei vastaa heidän taitojaan;

| F. | ottaa huomioon, että joidenkin tutkimusten mukaan merkittävä osa nykyisistä työpaikoista häviää tai niiden määrä vähenee suuresti automatisoinnin vuoksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että joidenkin tutkimusten mukaan merkittävä osa nykyisistä työpaikoista häviää tai niiden määrä vähenee suuresti automatisoinnin vuoksi;

| G. | toteaa, että tähtääminen korkeaan ammattitaitoon perustuvaan talouteen merkitsee, että seuraavien viiden vuoden kuluessa monien yritysten odotetaan lisäävän johtamiseen, hallintoon ja korkeaan taitotasoon liittyviä työtehtäviä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että tähtääminen korkeaan ammattitaitoon perustuvaan talouteen merkitsee, että seuraavien viiden vuoden kuluessa monien yritysten odotetaan lisäävän johtamiseen, hallintoon ja korkeaan taitotasoon liittyviä työtehtäviä;

| H. | katsoo, että eurooppalaisten työntekijöiden liikkuvuus lisää heidän työllistettävyyttään ja mahdollistaa EU:n työmarkkinoiden kilpailukyvyn parantamisen; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että eurooppalaisten työntekijöiden liikkuvuus lisää heidän työllistettävyyttään ja mahdollistaa EU:n työmarkkinoiden kilpailukyvyn parantamisen;

Talouskriisi ja sen jälkimainingit

| 1. | panee merkille, että Euroopan talous- ja rahoituskriisin vaikutuksesta ja sen johdosta hiipuneen talouskasvun vuoksi monia jäsenvaltioita piinaavat korkea työttömyysaste (28 jäsenvaltion EU:ssa 9,9 prosenttia), julkinen velka, heikko kasvu sekä riittämättömät investoinnit; panee merkille julkisten menojen leikkaukset; on myös huolissaan siitä, että monissa jäsenvaltioissa nuorten työttömyysaste on paljon korkeampi (28 jäsenvaltion EU:ssa 20,9 prosenttia) ja että tapaukset, joissa tilanne on kohentunut ja työttömyysasteet ovat alentuneet, ovat harvinaisia; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että Euroopan talous- ja rahoituskriisin vaikutuksesta ja sen johdosta hiipuneen talouskasvun vuoksi monia jäsenvaltioita piinaavat korkea työttömyysaste (28 jäsenvaltion EU:ssa 9,9 prosenttia), julkinen velka, heikko kasvu sekä riittämättömät investoinnit; panee merkille julkisten menojen leikkaukset; on myös huolissaan siitä, että monissa jäsenvaltioissa nuorten työttömyysaste on paljon korkeampi (28 jäsenvaltion EU:ssa 20,9 prosenttia) ja että tapaukset, joissa tilanne on kohentunut ja työttömyysasteet ovat alentuneet, ovat harvinaisia;

| 2. | katsoo, että älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun vahvistamiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi tarvitaan kunnianhimoista talous- ja sosiaalipolitiikkaa ja työmarkkinauudistuksia, jotka johtavat laadukkaiden ja pysyvien työpaikkojen syntymiseen; painottaa lisäksi, että on luotava kestäviä sosiaaliturvajärjestelmiä, joihin sisältyy toimia työttömien henkilöiden taitojen kohentamiseksi, niiden henkilöiden työllistymisen edistämiseksi, joilla on hyvin matala koulutustausta tai ei lainkaan koulutusta, sekä työhön kannustamiseksi ja työmahdollisuuksien luomiseksi; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun vahvistamiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi tarvitaan kunnianhimoista talous- ja sosiaalipolitiikkaa ja työmarkkinauudistuksia, jotka johtavat laadukkaiden ja pysyvien työpaikkojen syntymiseen; painottaa lisäksi, että on luotava kestäviä sosiaaliturvajärjestelmiä, joihin sisältyy toimia työttömien henkilöiden taitojen kohentamiseksi, niiden henkilöiden työllistymisen edistämiseksi, joilla on hyvin matala koulutustausta tai ei lainkaan koulutusta, sekä työhön kannustamiseksi ja työmahdollisuuksien luomiseksi;

EU:n työmarkkinoiden tilanne

| 3. | toteaa, että vaikka työvoiman tarjonta riittää kattamaan työvoiman kysynnän, laadullista työvoimapulaa voi silti ilmetä, koska työnhakijat eivät välttämättä sovellu tiettyyn avoimeen tehtävään, kun alakohtaiset, ammattikohtaiset tai ammattitaitoa koskevat vaatimukset eivät vastaa toisiaan; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että vaikka työvoiman tarjonta riittää kattamaan työvoiman kysynnän, laadullista työvoimapulaa voi silti ilmetä, koska työnhakijat eivät välttämättä sovellu tiettyyn avoimeen tehtävään, kun alakohtaiset, ammattikohtaiset tai ammattitaitoa koskevat vaatimukset eivät vastaa toisiaan;

| 4. | on huolissaan EU:n yhä suhteellisen korkeasta työttömyydestä (maaliskuussa 2015 28 jäsenvaltion EU:ssa 9,8 prosenttia) ja siitä, että vain muutamien maiden kohdalla on todettu huomattavaa kehitystä, ja kiinnittää huomiota jäsenvaltioiden välisiin huomattaviin eroihin työttömyysasteissa, jotka ulottuvat Saksan ja Itävallan noin 5 prosentista Kreikan ja Espanjan 26 ja 23 prosenttiin (10); toteaa, että nämä valtavat erot lisäävät työmarkkinoiden pirstoutumisen vaaraa sekä jäsenvaltioissa että niiden välillä, mikä saattaa heikentää EU:n taloudellista vakautta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

4.

on huolissaan EU:n yhä suhteellisen korkeasta työttömyydestä (maaliskuussa 2015 28 jäsenvaltion EU:ssa 9,8 prosenttia) ja siitä, että vain muutamien maiden kohdalla on todettu huomattavaa kehitystä, ja kiinnittää huomiota jäsenvaltioiden välisiin huomattaviin eroihin työttömyysasteissa, jotka ulottuvat Saksan ja Itävallan noin 5 prosentista Kreikan ja Espanjan 26 ja 23 prosenttiin (10); toteaa, että nämä valtavat erot lisäävät työmarkkinoiden pirstoutumisen vaaraa sekä jäsenvaltioissa että niiden välillä, mikä saattaa heikentää EU:n taloudellista vakautta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

| 5. | korostaa, että naisten keskimääräinen työllisyysaste on EU:ssa yli 10 prosenttiyksikköä pienempi kuin miesten, ja painottaa, että Eurooppa 2020 -strategiassa esitetty tavoite 75 prosentin työllisyysasteesta edellyttää naisten työllisyysasteen nostamista sellaisen politiikan avulla, jolla pyritään helpottamaan erityisesti työn ja kodin asettamien velvoitteiden yhteensovittamista; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että naisten keskimääräinen työllisyysaste on EU:ssa yli 10 prosenttiyksikköä pienempi kuin miesten, ja painottaa, että Eurooppa 2020 -strategiassa esitetty tavoite 75 prosentin työllisyysasteesta edellyttää naisten työllisyysasteen nostamista sellaisen politiikan avulla, jolla pyritään helpottamaan erityisesti työn ja kodin asettamien velvoitteiden yhteensovittamista;

| 6. | toteaa, että nuorisotyöttömyys vaihtelee huomattavasti EU:ssa ja että 16–25-vuotiaiden nuorten työttömyysaste on tietyissä jäsenvaltioissa yli 50 prosenttia; korostaa, että korkea nuorisotyöttömyys vaikuttaa koko sukupolveen ja vaarantaa lisäksi sukupolvien välisen tasapainon; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että nuorisotyöttömyys vaihtelee huomattavasti EU:ssa ja että 16–25-vuotiaiden nuorten työttömyysaste on tietyissä jäsenvaltioissa yli 50 prosenttia; korostaa, että korkea nuorisotyöttömyys vaikuttaa koko sukupolveen ja vaarantaa lisäksi sukupolvien välisen tasapainon;

| 7. | korostaa, että vammaisten henkilöiden työllisyysaste poikkeaa edelleen 26 prosenttia EU:n keskimääräisestä työllisyysasteesta ja että vammaisten henkilöiden työllisyysaste on alle 50 prosenttia; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että vammaisten henkilöiden työllisyysaste poikkeaa edelleen 26 prosenttia EU:n keskimääräisestä työllisyysasteesta ja että vammaisten henkilöiden työllisyysaste on alle 50 prosenttia;

| 8. | on erittäin huolestunut nuorisotyöttömyyden määrästä Euroopassa; painottaa siksi, että ammatillisen koulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen yhdistelmä on tärkeä tapa yhdistää toisiinsa nuorten taidot ja työmarkkinoiden tarpeet; |
| --- | --- |

8.

on erittäin huolestunut nuorisotyöttömyyden määrästä Euroopassa; painottaa siksi, että ammatillisen koulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen yhdistelmä on tärkeä tapa yhdistää toisiinsa nuorten taidot ja työmarkkinoiden tarpeet;

| 9. | painottaa, että ammattitaitoisen työvoiman, innovointivalmiuksien, lisääntyneen ostovoiman sekä vakaan sosioekonomisen ja poliittisen ympäristön kaltaiset tekijät ovat välttämättömiä hyvän investointi-ilmaston aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

9.

painottaa, että ammattitaitoisen työvoiman, innovointivalmiuksien, lisääntyneen ostovoiman sekä vakaan sosioekonomisen ja poliittisen ympäristön kaltaiset tekijät ovat välttämättömiä hyvän investointi-ilmaston aikaansaamiseksi;

| 10. | panee merkille pitkäaikaistyöttömien korkean määrän ja korostaa tarvetta torjua pitkäaikaistyöttömyyttä välittömästi, kun otetaan huomioon tällaisen työttömyyden sitkeys; |
| --- | --- |

10.

panee merkille pitkäaikaistyöttömien korkean määrän ja korostaa tarvetta torjua pitkäaikaistyöttömyyttä välittömästi, kun otetaan huomioon tällaisen työttömyyden sitkeys;

| 11. | toteaa, että unionin työmarkkinoilla on edessään monia merkittäviä haasteita, joita ovat muun muassa globalisaatio, väestön ikääntyminen, tekniikan nopea kehitys, esimerkiksi digitalisointi ja robotisointi, ammattitaitojen ja työpaikkojen kohtaamattomuus sekä korkeasti koulutetun työvoiman lisääntyvä kysyntä ja heikosti koulutettujen työntekijöiden ylitarjonta, mistä seuraa palkkaeroja; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että unionin työmarkkinoilla on edessään monia merkittäviä haasteita, joita ovat muun muassa globalisaatio, väestön ikääntyminen, tekniikan nopea kehitys, esimerkiksi digitalisointi ja robotisointi, ammattitaitojen ja työpaikkojen kohtaamattomuus sekä korkeasti koulutetun työvoiman lisääntyvä kysyntä ja heikosti koulutettujen työntekijöiden ylitarjonta, mistä seuraa palkkaeroja;

| 12. | panee kuitenkin merkille Cedefopin esiin tuomat riskit, jotka koskevat ammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimusten välistä epäsuhtaa sekä ammattitaidon vanhenemista, koska matala kysyntä pitää yllä korkeaa työttömyyttä; |
| --- | --- |

12.

panee kuitenkin merkille Cedefopin esiin tuomat riskit, jotka koskevat ammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimusten välistä epäsuhtaa sekä ammattitaidon vanhenemista, koska matala kysyntä pitää yllä korkeaa työttömyyttä;

| 13. | korostaa merkittäviä eroja uusien työpaikkojen määrissä jäsenvaltioiden kesken ja painottaa, että uudet työpaikat ovat ratkaiseva osatekijä sellaisilla dynaamisilla työmarkkinoilla, jotka yhdistävät ammattitaidon ja työpaikat ja luovat mahdollisuuksia yrityksille ja työntekijöille, ja on hyvin huolestunut muuttumattomasta tilanteesta tiettyjen jäsenvaltioiden työmarkkinoilla; kehottaa tämän vuoksi kehittämään uusia työpaikkoja jäsenvaltioissa koskevat eurooppalaiset vertailuarvot; katsoo, että vertailuarvotiedot voitaisiin kerätä vuosittain työvoimatutkimuksen yhteydessä ja että niiden olisi sisällettävä vähintään: uusien työpaikkojen määrä jäsenvaltiossa; työttömyysajanjakson keskimääräinen pituus; |
| --- | --- |

13.

korostaa merkittäviä eroja uusien työpaikkojen määrissä jäsenvaltioiden kesken ja painottaa, että uudet työpaikat ovat ratkaiseva osatekijä sellaisilla dynaamisilla työmarkkinoilla, jotka yhdistävät ammattitaidon ja työpaikat ja luovat mahdollisuuksia yrityksille ja työntekijöille, ja on hyvin huolestunut muuttumattomasta tilanteesta tiettyjen jäsenvaltioiden työmarkkinoilla; kehottaa tämän vuoksi kehittämään uusia työpaikkoja jäsenvaltioissa koskevat eurooppalaiset vertailuarvot; katsoo, että vertailuarvotiedot voitaisiin kerätä vuosittain työvoimatutkimuksen yhteydessä ja että niiden olisi sisällettävä vähintään: uusien työpaikkojen määrä jäsenvaltiossa; työttömyysajanjakson keskimääräinen pituus;

| 14. | painottaa, että Euroopassa on yhtäältä 24 miljoonaa työtöntä, joista 7,5 miljoonaa sekä työelämän että koulutuksen ulkopuolella, ja toisaalta kaksi miljoonaa avointa työpaikkaa, ja huomauttaa, että eurooppalaiset yritykset kärsivät valtavasta ammattitaitoisten työntekijöiden ja siirrettäviä taitoja omaavien työntekijöiden pulasta; |
| --- | --- |

14.

painottaa, että Euroopassa on yhtäältä 24 miljoonaa työtöntä, joista 7,5 miljoonaa sekä työelämän että koulutuksen ulkopuolella, ja toisaalta kaksi miljoonaa avointa työpaikkaa, ja huomauttaa, että eurooppalaiset yritykset kärsivät valtavasta ammattitaitoisten työntekijöiden ja siirrettäviä taitoja omaavien työntekijöiden pulasta;

| 15. | huomauttaa, että muun muassa nykyisten esteiden vuoksi EU:n sisäinen työvoiman liikkuvuus on kansainvälisesti tarkasteltuna yhä vähäistä (27 jäsenvaltion EU:ssa 0,29 prosenttia) ja lähes kymmenen kertaa vähäisempää kuin Yhdysvalloissa ja viisi kertaa vähäisempää kuin Australiassa, vaikka joissain jäsenvaltioissa on paljon työttömiä ja toisissa on avoimia työpaikkoja; kiinnittää huomiota siihen, että seitsemän miljoonaa Euroopan kansalaista asui tai työskenteli vuonna 2013 toisessa jäsenvaltioissa kuin siinä, jonka kansalainen oli; palauttaa mieliin, että EU:ssa on tätä nykyä kaksi miljoonaa avointa työpaikkaa; korostaa siksi, että työvoiman liikkuvuuden on oltava oikeudenmukaista unionissa tämän vajeen paikkaamiseksi; |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että muun muassa nykyisten esteiden vuoksi EU:n sisäinen työvoiman liikkuvuus on kansainvälisesti tarkasteltuna yhä vähäistä (27 jäsenvaltion EU:ssa 0,29 prosenttia) ja lähes kymmenen kertaa vähäisempää kuin Yhdysvalloissa ja viisi kertaa vähäisempää kuin Australiassa, vaikka joissain jäsenvaltioissa on paljon työttömiä ja toisissa on avoimia työpaikkoja; kiinnittää huomiota siihen, että seitsemän miljoonaa Euroopan kansalaista asui tai työskenteli vuonna 2013 toisessa jäsenvaltioissa kuin siinä, jonka kansalainen oli; palauttaa mieliin, että EU:ssa on tätä nykyä kaksi miljoonaa avointa työpaikkaa; korostaa siksi, että työvoiman liikkuvuuden on oltava oikeudenmukaista unionissa tämän vajeen paikkaamiseksi;

| 16. | toteaa, että EU:n työmarkkinat voivat tarjota mahdollisuuden tuoda takaisin työmarkkinoille suuret joukot työttömiä ihmisiä EU:n eri alueilta; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että EU:n työmarkkinat voivat tarjota mahdollisuuden tuoda takaisin työmarkkinoille suuret joukot työttömiä ihmisiä EU:n eri alueilta;

| 17. | katsoo, että EU:n työmarkkinat on sovitettava yhteen EU:n eri alueiden kulttuurien, tuotantomallien ja yritysrakenteiden kanssa ja näiden väliset erot on otettava huomioon työmarkkinoiden joustavuutta parantavia toimenpiteitä hyväksyttäessä; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että EU:n työmarkkinat on sovitettava yhteen EU:n eri alueiden kulttuurien, tuotantomallien ja yritysrakenteiden kanssa ja näiden väliset erot on otettava huomioon työmarkkinoiden joustavuutta parantavia toimenpiteitä hyväksyttäessä;

| 18. | muistuttaa, että talouden taantumassa ihmisten on vaikeampi löytää työpaikkoja ja he joutuvat hyväksymään työpaikkoja, joiden koulutusvaatimukset ovat alhaisemmat kuin heidän aikaisemmissa työpaikoissaan; korostaa, että tämän vuoksi korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luomisen kautta saavutettava kasvu sekä ponnistukset, joilla edistetään työpaikkojen luomista helpottamalla investointeja uusiin aloihin, ovat merkityksellisiä keinoja, joilla voidaan vähentää unionin talouksissa esiintyvää työntekijöiden ylikoulutusta; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että talouden taantumassa ihmisten on vaikeampi löytää työpaikkoja ja he joutuvat hyväksymään työpaikkoja, joiden koulutusvaatimukset ovat alhaisemmat kuin heidän aikaisemmissa työpaikoissaan; korostaa, että tämän vuoksi korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luomisen kautta saavutettava kasvu sekä ponnistukset, joilla edistetään työpaikkojen luomista helpottamalla investointeja uusiin aloihin, ovat merkityksellisiä keinoja, joilla voidaan vähentää unionin talouksissa esiintyvää työntekijöiden ylikoulutusta;

EU:n työmarkkinoiden kilpailukyvyn parantaminen

| 19. | katsoo, että kilpailukykyisten EU:n työmarkkinoiden luominen edellyttää kunnianhimoisia uudistuksia, joilla lisätään osallisuutta, älykästä joustavuutta, innovointia ja liikkuvuutta, vahvistetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun asemaa, kannustetaan luomaan uusia työpaikkoja laadukkaaseen ja kestävään työllisyyteen pääsemiseksi, parannetaan tuottavuutta ja kehitetään inhimillistä pääomaa, ottaen huomioon, että työmarkkinat ja tuotantotavat muuttuvat jatkuvasti; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että kilpailukykyisten EU:n työmarkkinoiden luominen edellyttää kunnianhimoisia uudistuksia, joilla lisätään osallisuutta, älykästä joustavuutta, innovointia ja liikkuvuutta, vahvistetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun asemaa, kannustetaan luomaan uusia työpaikkoja laadukkaaseen ja kestävään työllisyyteen pääsemiseksi, parannetaan tuottavuutta ja kehitetään inhimillistä pääomaa, ottaen huomioon, että työmarkkinat ja tuotantotavat muuttuvat jatkuvasti;

| 20. | korostaa, että on jatkettava ponnisteluja koulutuksen ja työmarkkinoiden tuomiseksi lähemmäs toisiaan, ja katsoo, että älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi Euroopassa olisi sovellettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla otetaan huomioon työmarkkinoiden tarpeet ja tuetaan heikossa asemassa olevia ryhmiä parantamalla työoloja ja tarjoamalla kannustimia; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että on jatkettava ponnisteluja koulutuksen ja työmarkkinoiden tuomiseksi lähemmäs toisiaan, ja katsoo, että älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi Euroopassa olisi sovellettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla otetaan huomioon työmarkkinoiden tarpeet ja tuetaan heikossa asemassa olevia ryhmiä parantamalla työoloja ja tarjoamalla kannustimia;

| 21. | painottaa, että julkisilla työvoimapalveluilla on tärkeä tehtävä varmistaa, että uusien työpaikkojen luominen ei tapahdu vähän koulutusta vaativien työpaikkojen kustannuksella; |
| --- | --- |

21.

painottaa, että julkisilla työvoimapalveluilla on tärkeä tehtävä varmistaa, että uusien työpaikkojen luominen ei tapahdu vähän koulutusta vaativien työpaikkojen kustannuksella;

| 22. | korostaa, että on tärkeää tehdä työlainsäädännöstä aiempaa ymmärrettävämpää työntekijöille ja työnantajille, poistaa työn esteet ja edistää sekä yritysten että työntekijöiden oikeusturvaa; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että on tärkeää tehdä työlainsäädännöstä aiempaa ymmärrettävämpää työntekijöille ja työnantajille, poistaa työn esteet ja edistää sekä yritysten että työntekijöiden oikeusturvaa;

| 23. | korostaa, että nuorilla on usein entistä enemmän vaikeuksia siirtyä koulutuksesta työelämään, minkä vuoksi nuoret ovat yleensä muita alttiimpia työttömyydelle ja he päätyvät muita todennäköisemmin heikkolaatuisiin ja epävarmoihin työpaikkoihin; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että nuorilla on usein entistä enemmän vaikeuksia siirtyä koulutuksesta työelämään, minkä vuoksi nuoret ovat yleensä muita alttiimpia työttömyydelle ja he päätyvät muita todennäköisemmin heikkolaatuisiin ja epävarmoihin työpaikkoihin;

| 24. | korostaa taitojen/osaamisen, pätevyyksien ja ammattien eurooppalaisen luokituksen (ESCO) merkitystä ja toteaa, että aloitteen yhteydessä yksilöidään ja luokitellaan EU:n työmarkkinoiden ja koulutuksen kannalta merkityksellisiä taitoja, osaamista, pätevyyksiä ja ammatteja unionin 25 kielellä; |
| --- | --- |

24.

korostaa taitojen/osaamisen, pätevyyksien ja ammattien eurooppalaisen luokituksen (ESCO) merkitystä ja toteaa, että aloitteen yhteydessä yksilöidään ja luokitellaan EU:n työmarkkinoiden ja koulutuksen kannalta merkityksellisiä taitoja, osaamista, pätevyyksiä ja ammatteja unionin 25 kielellä;

| 25. | painottaa työssä kehittymisen, uran joustavuuden ja henkilökohtaisen vastuuntunnon merkitystä; muistuttaa, että ammatillinen liikkuvuus on perustavanlaatuinen tekijä ja että työttömien työllistyvyyden aktiivinen tukeminen ja ammattitaidon rapistumisen ehkäiseminen edellyttää mittavia investointeja; |
| --- | --- |

25.

painottaa työssä kehittymisen, uran joustavuuden ja henkilökohtaisen vastuuntunnon merkitystä; muistuttaa, että ammatillinen liikkuvuus on perustavanlaatuinen tekijä ja että työttömien työllistyvyyden aktiivinen tukeminen ja ammattitaidon rapistumisen ehkäiseminen edellyttää mittavia investointeja;

| 26. | painottaa sosiaalisten investointien merkitystä, kun niillä pyritään saamaan aikaan aktivoiva valtio, joka tarjoaa työntekijöille välineet mukautua helposti muuttuviin sosiaalisiin ja taloudellisiin oloihin sekä työmarkkinoiden vaatimuksiin; |
| --- | --- |

26.

painottaa sosiaalisten investointien merkitystä, kun niillä pyritään saamaan aikaan aktivoiva valtio, joka tarjoaa työntekijöille välineet mukautua helposti muuttuviin sosiaalisiin ja taloudellisiin oloihin sekä työmarkkinoiden vaatimuksiin;

| 27. | katsoo, että kansainvälisesti kilpailukykyinen osaamispohja antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tavoittaa globaalien markkinoiden arvokkaammat markkinasegmentit; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että kansainvälisesti kilpailukykyinen osaamispohja antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tavoittaa globaalien markkinoiden arvokkaammat markkinasegmentit;

| 28. | painottaa, että kiertotaloudella on mahdollista luoda miljoonia työpaikkoja kaikkialla EU:ssa ja saada aikaan kestävää ja osallistavaa kasvua; |
| --- | --- |

28.

painottaa, että kiertotaloudella on mahdollista luoda miljoonia työpaikkoja kaikkialla EU:ssa ja saada aikaan kestävää ja osallistavaa kasvua;

| 29. | muistuttaa, että työntekijöiden mahdollisuus liikkua eri maantieteellisten alueiden ja eri alojen välillä on tärkeää työmarkkinoiden kilpailukyvyn kannalta, ja painottaa tarvetta vähentää hallinnollisia ja kielellisiä esteitä, jotka saattavat rajoittaa liikkuvuutta, sekä kehittää edelleen liikkuvuutta helpottavia välineitä, joita ovat esimerkiksi virallisen ja epävirallisen oppimisen sekä arkioppimisen nopea tunnustaminen jäsenvaltioiden välillä, eurooppalainen tutkintojen viitekehys, eurooppalainen ansioluettelo ja eurooppalainen osaamispassi, ja tarjota alakohtaisia kielikursseja ja kulttuurien välistä viestintää koskevaa koulutusta; kannustaa lisäämään tietoisuutta EU:n laajuisesta avoimia työpaikkoja koskevasta EURES-portaalista ja kehittämään sitä edelleen ja takaamaan erityisesti, että riittävä määrä EURES-neuvojia koulutetaan ja asetetaan saataville yhdenvertaisesti koko alueelle, jotta EURESista saadaan eurooppalaisille työmarkkinoille keskeinen työkalu; korostaa kansallisten työvoimapalvelujen vahvistetun yhteistyön ja yksityisten työvoimapalvelujen sekä muiden sidosryhmien tulevan EURES-verkostoon sisällyttämisen merkitystä; korostaa niiden unionin aloitteiden tärkeyttä, joilla pyritään kannustamaan liikkuvuutta ja luomaan mahdollisuuksia, ja toteaa, että tällaisia aloitteita ovat muun muassa eurooppalainen tutkintojen viitekehys, Europass-ansioluettelo, eurooppalainen osaamispassi, Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaali (EURES), osaamisyhteenliittymät ja eurooppalainen oppisopimusyhteenliittymä; kehottaa edistämään näitä aloitteita entistä tehokkaammin, jotta Euroopan työmarkkinoita voidaan parantaa; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että työntekijöiden mahdollisuus liikkua eri maantieteellisten alueiden ja eri alojen välillä on tärkeää työmarkkinoiden kilpailukyvyn kannalta, ja painottaa tarvetta vähentää hallinnollisia ja kielellisiä esteitä, jotka saattavat rajoittaa liikkuvuutta, sekä kehittää edelleen liikkuvuutta helpottavia välineitä, joita ovat esimerkiksi virallisen ja epävirallisen oppimisen sekä arkioppimisen nopea tunnustaminen jäsenvaltioiden välillä, eurooppalainen tutkintojen viitekehys, eurooppalainen ansioluettelo ja eurooppalainen osaamispassi, ja tarjota alakohtaisia kielikursseja ja kulttuurien välistä viestintää koskevaa koulutusta; kannustaa lisäämään tietoisuutta EU:n laajuisesta avoimia työpaikkoja koskevasta EURES-portaalista ja kehittämään sitä edelleen ja takaamaan erityisesti, että riittävä määrä EURES-neuvojia koulutetaan ja asetetaan saataville yhdenvertaisesti koko alueelle, jotta EURESista saadaan eurooppalaisille työmarkkinoille keskeinen työkalu; korostaa kansallisten työvoimapalvelujen vahvistetun yhteistyön ja yksityisten työvoimapalvelujen sekä muiden sidosryhmien tulevan EURES-verkostoon sisällyttämisen merkitystä; korostaa niiden unionin aloitteiden tärkeyttä, joilla pyritään kannustamaan liikkuvuutta ja luomaan mahdollisuuksia, ja toteaa, että tällaisia aloitteita ovat muun muassa eurooppalainen tutkintojen viitekehys, Europass-ansioluettelo, eurooppalainen osaamispassi, Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaali (EURES), osaamisyhteenliittymät ja eurooppalainen oppisopimusyhteenliittymä; kehottaa edistämään näitä aloitteita entistä tehokkaammin, jotta Euroopan työmarkkinoita voidaan parantaa;

| 30. | muistuttaa, että Euroopassa on hyödynnettävä naisten suurta taloudellista potentiaalia ja että on luotava asianmukaiset edellytykset sille, että naiset voivat edetä urallaan ja tavoitella yrityksissä korkeampaa asemaa tai perustaa omia yrityksiä; korostaa tarvetta sulkea kuilu naisten koulutustason ja naisten työmarkkinoille pääsyn sekä sijoittumisen välillä; muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvo, myös sukupuolten välisen palkkaeron poistaminen ja naisten työllisyysasteen nostaminen sekä yksityis- ja työelämän tasapainoa edistävien toimien vahvistaminen, on tärkeää Eurooppa 2020 -strategian työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

30.

muistuttaa, että Euroopassa on hyödynnettävä naisten suurta taloudellista potentiaalia ja että on luotava asianmukaiset edellytykset sille, että naiset voivat edetä urallaan ja tavoitella yrityksissä korkeampaa asemaa tai perustaa omia yrityksiä; korostaa tarvetta sulkea kuilu naisten koulutustason ja naisten työmarkkinoille pääsyn sekä sijoittumisen välillä; muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvo, myös sukupuolten välisen palkkaeron poistaminen ja naisten työllisyysasteen nostaminen sekä yksityis- ja työelämän tasapainoa edistävien toimien vahvistaminen, on tärkeää Eurooppa 2020 -strategian työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi;

| 31. | on tyytyväinen ammatillisen liikkuvuuden ”Eka Eures-työpaikka” -pilottijärjestelmän myönteisiin tuloksiin, koska se on onnistunut tosiasiallisesti tavoittamaan nuoria ja kehittämään räätälöityjä palveluja sekä työnhakijoille että työnantajille; korostaa ”Eka Eures-työpaikka” -järjestelmän ja Eures-verkoston välisiä myönteisiä heijastusvaikutuksia; |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen ammatillisen liikkuvuuden ”Eka Eures-työpaikka” -pilottijärjestelmän myönteisiin tuloksiin, koska se on onnistunut tosiasiallisesti tavoittamaan nuoria ja kehittämään räätälöityjä palveluja sekä työnhakijoille että työnantajille; korostaa ”Eka Eures-työpaikka” -järjestelmän ja Eures-verkoston välisiä myönteisiä heijastusvaikutuksia;

| 32. | korostaa siksi aktiivisen työmarkkinapolitiikan, elinikäisen oppimisen ja teknologisiin muutoksiin sopeutumista koskevien valmiuksien merkitystä; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään aktiivisten työmarkkinatoimien kattavuutta ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

32.

korostaa siksi aktiivisen työmarkkinapolitiikan, elinikäisen oppimisen ja teknologisiin muutoksiin sopeutumista koskevien valmiuksien merkitystä; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään aktiivisten työmarkkinatoimien kattavuutta ja tehokkuutta;

| 33. | katsoo, että työmarkkinoiden häiriönsietokykyä voidaan parantaa johdonmukaisella ja kattavalla strategialla, jonka avulla kehitetään tehokkaampia ja molempia osapuolia hyödyttäviä työn organisoinnin muotoja hyödyntämällä täysimääräisesti työntekijöiden osaamista ja parantamalla heidän työpaikkojensa laatua; katsoo, että voitaisiin kehittää osallistavampia ja enemmän vaikutusmahdollisuuksia tarjoavia työn organisoinnin muotoja, jotta voidaan lisätä työntekijöiden osallistumista innovointiin sekä tukea työntekijöiden osallistumisen ja taitojen hyödyntämisen kehittämistä ja parantaa tällä tavoin yritysten suorituskykyä; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että työmarkkinoiden häiriönsietokykyä voidaan parantaa johdonmukaisella ja kattavalla strategialla, jonka avulla kehitetään tehokkaampia ja molempia osapuolia hyödyttäviä työn organisoinnin muotoja hyödyntämällä täysimääräisesti työntekijöiden osaamista ja parantamalla heidän työpaikkojensa laatua; katsoo, että voitaisiin kehittää osallistavampia ja enemmän vaikutusmahdollisuuksia tarjoavia työn organisoinnin muotoja, jotta voidaan lisätä työntekijöiden osallistumista innovointiin sekä tukea työntekijöiden osallistumisen ja taitojen hyödyntämisen kehittämistä ja parantaa tällä tavoin yritysten suorituskykyä;

| 34. | painottaa, että on investoitava nykynuorten koulutukseen, sillä työmarkkinoiden ennustetaan muuttuvan nopeasti; painottaa, että osaamisen edistämispolitiikkaa ei pidä suunnata pelkästään työmarkkinoiden tarpeiden täyttämiseen vaan on myös varustettava ihmisiä tarvittavilla monialaisilla taidoilla aktiivisten ja vastuullisten kansalaisten kehittämiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan, että koulutus ei ole pelkästään työmarkkinoita koskeva väline eikä sitä ole tarkoitettu pelkästään tulevien työntekijöiden kouluttamiseen, vaan ensisijaisesti on kyse perusoikeudesta, joka on sellaisenaan arvokas; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että on investoitava nykynuorten koulutukseen, sillä työmarkkinoiden ennustetaan muuttuvan nopeasti; painottaa, että osaamisen edistämispolitiikkaa ei pidä suunnata pelkästään työmarkkinoiden tarpeiden täyttämiseen vaan on myös varustettava ihmisiä tarvittavilla monialaisilla taidoilla aktiivisten ja vastuullisten kansalaisten kehittämiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan, että koulutus ei ole pelkästään työmarkkinoita koskeva väline eikä sitä ole tarkoitettu pelkästään tulevien työntekijöiden kouluttamiseen, vaan ensisijaisesti on kyse perusoikeudesta, joka on sellaisenaan arvokas;

Tulevien osaamistarpeiden ennakointi

| 35. | uskoo, että tulevien osaamistarpeiden ennakoimiseksi työmarkkinoiden sidosryhmien, työnantaja- ja työntekijäjärjestöt sekä koulutuksen järjestäjät mukaan luettuina, on oltava joka tasolla vahvasti mukana etenkin suunniteltaessa, pantaessa täytäntöön ja arvioitaessa ammatillisen pätevöitymisen ohjelmia, joilla tarjotaan tehokas siirtymä virallisesta koulutuksesta työssä oppimiseen; |
| --- | --- |

35.

uskoo, että tulevien osaamistarpeiden ennakoimiseksi työmarkkinoiden sidosryhmien, työnantaja- ja työntekijäjärjestöt sekä koulutuksen järjestäjät mukaan luettuina, on oltava joka tasolla vahvasti mukana etenkin suunniteltaessa, pantaessa täytäntöön ja arvioitaessa ammatillisen pätevöitymisen ohjelmia, joilla tarjotaan tehokas siirtymä virallisesta koulutuksesta työssä oppimiseen;

| 36. | kehottaa ottamaan paremmin selvää nykyisistä ja tulevista osaamistarpeista ja kehottaa kehittämään nykyistä EU:n osaamispanoraamaa, jotta voidaan tunnistaa paremmin osaamisvaje ja osaamisessa olevat puutteet tietyillä aloilla, tietyissä ammateissa ja tietyillä alueilla ja varmistaa se, että tietoa osaamistarpeiden kehityksestä kerätään ja tieto käsitellään ja sitä levitetään päätöksentekijöiden ja julkisten viranomaisten, koulutuksen järjestäjien ja työnantajien keskuudessa, jotta tulevat suuntaukset voidaan ennakoida tehokkaammin; |
| --- | --- |

36.

kehottaa ottamaan paremmin selvää nykyisistä ja tulevista osaamistarpeista ja kehottaa kehittämään nykyistä EU:n osaamispanoraamaa, jotta voidaan tunnistaa paremmin osaamisvaje ja osaamisessa olevat puutteet tietyillä aloilla, tietyissä ammateissa ja tietyillä alueilla ja varmistaa se, että tietoa osaamistarpeiden kehityksestä kerätään ja tieto käsitellään ja sitä levitetään päätöksentekijöiden ja julkisten viranomaisten, koulutuksen järjestäjien ja työnantajien keskuudessa, jotta tulevat suuntaukset voidaan ennakoida tehokkaammin;

| 37. | katsoo, että koulutuksella on ratkaiseva asema tutkimuksen ja innovaatiotuotoksen edistämisessä ja se lisää näin mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen korkeasti koulutettua työvoimaa vaativilla aloilla ja tätä kautta Euroopan talouden kilpailukykyä; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että koulutuksella on ratkaiseva asema tutkimuksen ja innovaatiotuotoksen edistämisessä ja se lisää näin mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen korkeasti koulutettua työvoimaa vaativilla aloilla ja tätä kautta Euroopan talouden kilpailukykyä;

| 38. | painottaa oppilaitosten, korkeakoulujen, yritysten ja asiaan liittyvien viranomaisten aiempaa integroituneempien kumppanuuksien ja luottamuksen tärkeyttä pyrittäessä arvioimaan tulevia työvoimatarpeita, tarkistamaan ja panemaan täytäntöön uusia ammattikoulutusohjelmia ja lisäämään jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten välistä yhteistyötä ja hyviä käytäntöjä koskevaa tietojenvaihtoa, myös seuraamalla työmarkkinoiden epätasapainoa alueellisella ja paikallisella tasolla; muistuttaa, että samalla kaikkien sidosryhmien on osoitettava yhteiskunnallista vastuuta sekä osallistuttava seurannan ja ennusteiden välineiden edelleen kehittämiseen; |
| --- | --- |

38.

painottaa oppilaitosten, korkeakoulujen, yritysten ja asiaan liittyvien viranomaisten aiempaa integroituneempien kumppanuuksien ja luottamuksen tärkeyttä pyrittäessä arvioimaan tulevia työvoimatarpeita, tarkistamaan ja panemaan täytäntöön uusia ammattikoulutusohjelmia ja lisäämään jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten välistä yhteistyötä ja hyviä käytäntöjä koskevaa tietojenvaihtoa, myös seuraamalla työmarkkinoiden epätasapainoa alueellisella ja paikallisella tasolla; muistuttaa, että samalla kaikkien sidosryhmien on osoitettava yhteiskunnallista vastuuta sekä osallistuttava seurannan ja ennusteiden välineiden edelleen kehittämiseen;

| 39. | katsoo, että jäsenvaltioilla on merkittävä tehtävä sen varmistamisessa, että luonnontieteiden ja matematiikan opettajia on tarpeeksi, jotta nuoret saavat tietoa ja innostuvat STEM-aineista; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että jäsenvaltioilla on merkittävä tehtävä sen varmistamisessa, että luonnontieteiden ja matematiikan opettajia on tarpeeksi, jotta nuoret saavat tietoa ja innostuvat STEM-aineista;

| 40. | korostaa, että on tärkeää huomioida lasten tarpeet koulussa hyvin nuoresta iästä alkaen; suosittaa, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön innovatiivisia toimenpiteitä ja sisällyttävät ne oppimisprosesseihin koulussa ja sen ulkopuolella ja uudistavat ja nykyaikaistavat kouluympäristöjä, opetusmenetelmiä ja opettajien osaamista; kehottaa mukauttamaan opetussuunnitelmia jäsenvaltioissa niin, että niihin sisältyy muihin maihin kouluvuoden aikana tehtäviä luokkaretkiä, niin että koulutus viedään luokkahuoneen ulkopuolelle jo hyvin varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että on tärkeää huomioida lasten tarpeet koulussa hyvin nuoresta iästä alkaen; suosittaa, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön innovatiivisia toimenpiteitä ja sisällyttävät ne oppimisprosesseihin koulussa ja sen ulkopuolella ja uudistavat ja nykyaikaistavat kouluympäristöjä, opetusmenetelmiä ja opettajien osaamista; kehottaa mukauttamaan opetussuunnitelmia jäsenvaltioissa niin, että niihin sisältyy muihin maihin kouluvuoden aikana tehtäviä luokkaretkiä, niin että koulutus viedään luokkahuoneen ulkopuolelle jo hyvin varhaisessa vaiheessa;

Kaikkien työmarkkinoiden toimijoiden jatkuvan koulutuksen tärkeys

| 41. | muistuttaa, että oikeus koulutukseen on perusoikeus, ja painottaa tarvetta pyrkiä soveltamaan joustavampaa ja yksilöllisempää lähestymistapaa urakehitykseen ja elinikäiseen oppimiseen läpi henkilökohtaisen työuran, ja toteaa, että niin julkisilla kuin yksityisilläkin toimijoilla on tärkeä tehtävä tällaisen lähestymistavan tarjoamisessa; uskoo, että yksilöllisiin tarpeisiin suuntautuvan ohjauksen ja neuvonnan, joissa keskitytään yksilöllisten taitojen arviointiin ja laajentamiseen, on oltava keskeisiä tekijöitä yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa sen alkuvaiheista alkaen; |
| --- | --- |

41.

muistuttaa, että oikeus koulutukseen on perusoikeus, ja painottaa tarvetta pyrkiä soveltamaan joustavampaa ja yksilöllisempää lähestymistapaa urakehitykseen ja elinikäiseen oppimiseen läpi henkilökohtaisen työuran, ja toteaa, että niin julkisilla kuin yksityisilläkin toimijoilla on tärkeä tehtävä tällaisen lähestymistavan tarjoamisessa; uskoo, että yksilöllisiin tarpeisiin suuntautuvan ohjauksen ja neuvonnan, joissa keskitytään yksilöllisten taitojen arviointiin ja laajentamiseen, on oltava keskeisiä tekijöitä yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa sen alkuvaiheista alkaen;

| 42. | tunnustaa työhön pohjautuvan oppisopimusoppimisen vaihtoehtoisena reittinä työllistymiseen; |
| --- | --- |

42.

tunnustaa työhön pohjautuvan oppisopimusoppimisen vaihtoehtoisena reittinä työllistymiseen;

| 43. | toteaa, että elinikäistä ohjausta koskevalla unionin politiikalla on ollut merkittävä vaikutus ohjausta koskeviin kansallisiin politiikkoihin ja että tehokas elinikäinen ohjaus edellyttää monialaisen näkökulman säilyttämistä ohjelmissa kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

43.

toteaa, että elinikäistä ohjausta koskevalla unionin politiikalla on ollut merkittävä vaikutus ohjausta koskeviin kansallisiin politiikkoihin ja että tehokas elinikäinen ohjaus edellyttää monialaisen näkökulman säilyttämistä ohjelmissa kaikilla tasoilla;

| 44. | panee merkille, että nuorille on oltava tarjolla erilaisia urapolkuja ja että tällaisten urapolkujen (harjoittelupaikat) määritelmät poikkeavat toisistaan eri puolilla EU:ta; |
| --- | --- |

44.

panee merkille, että nuorille on oltava tarjolla erilaisia urapolkuja ja että tällaisten urapolkujen (harjoittelupaikat) määritelmät poikkeavat toisistaan eri puolilla EU:ta;

| 45. | katsoo, että työttömille ja etenkin pitkäaikaistyöttömille tarkoitettuja koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia sekä taitojen arviointiohjelmia olisi tarjottava ihmisille heidän mahdollisuuksiensa parantamiseksi työmarkkinoilla ja ne olisi suunniteltava ja pantava täytäntöön tiiviissä yhteistyössä työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen, työttömiä edustavien järjestöjen sekä yksityisten ja julkisten työnvälityspalvelujen kanssa, jotta työntekijöiden uudet taidot vastaisivat paremmin työmarkkinoiden tulevia tarpeita; korostaa, että on kehitettävä ja toteutettava erityisohjelmia, joilla voidaan tukea pitkäaikaistyöttömien paluuta työmarkkinoille; |
| --- | --- |

45.

katsoo, että työttömille ja etenkin pitkäaikaistyöttömille tarkoitettuja koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia sekä taitojen arviointiohjelmia olisi tarjottava ihmisille heidän mahdollisuuksiensa parantamiseksi työmarkkinoilla ja ne olisi suunniteltava ja pantava täytäntöön tiiviissä yhteistyössä työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen, työttömiä edustavien järjestöjen sekä yksityisten ja julkisten työnvälityspalvelujen kanssa, jotta työntekijöiden uudet taidot vastaisivat paremmin työmarkkinoiden tulevia tarpeita; korostaa, että on kehitettävä ja toteutettava erityisohjelmia, joilla voidaan tukea pitkäaikaistyöttömien paluuta työmarkkinoille;

| 46. | painottaa, että komission on vahvistettava nuorisotakuuta koskevien kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien ja niiden tehokkaan toteutuksen seurantaa paikan päällä; kehottaa komissiota tämän osalta laatimaan jäsenvaltioille selkeät ja yksiselitteiset maakohtaiset suositukset nuorisotakuun täytäntöönpanosta ja työllisyyden laadun seurannasta; |
| --- | --- |

46.

painottaa, että komission on vahvistettava nuorisotakuuta koskevien kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien ja niiden tehokkaan toteutuksen seurantaa paikan päällä; kehottaa komissiota tämän osalta laatimaan jäsenvaltioille selkeät ja yksiselitteiset maakohtaiset suositukset nuorisotakuun täytäntöönpanosta ja työllisyyden laadun seurannasta;

| 47. | painottaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen raportissaan ”Nuoret työttömät Euroopassa: EU:n nuorisotakuulla on esteitä edessä” esittämiä huolia erityisesti järjestelmän kokonaisrahoituksen riittämättömyydestä, tehtyjen työtarjousten ”laadukkuuden” määritelmästä sekä tavasta, jolla komissio seuraa tuloksia ja raportoi niistä; |
| --- | --- |

47.

painottaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen raportissaan ”Nuoret työttömät Euroopassa: EU:n nuorisotakuulla on esteitä edessä” esittämiä huolia erityisesti järjestelmän kokonaisrahoituksen riittämättömyydestä, tehtyjen työtarjousten ”laadukkuuden” määritelmästä sekä tavasta, jolla komissio seuraa tuloksia ja raportoi niistä;

| 48. | muistuttaa, että on äärimmäisen tärkeää antaa työnhakijoille räätälöityä opastusta ja neuvontaa siitä, miten haetaan työpaikkaa ja mitä lisäkoulutusta on hankittava, jotta varmistetaan, että heidän osaamisensa ja taitonsa ovat siirrettävissä ja että ne tunnustetaan ja vahvistetaan Europassin kaltaisella ”osaamispassilla”, josta käyvät ilmi sekä virallisen että epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen kautta hankitut taidot ja pätevyydet; katsoo, että työnhakijoiden ohjauksella on erityisesti pyrittävä optimoimaan heidän työllistymismahdollisuuksiaan; |
| --- | --- |

48.

muistuttaa, että on äärimmäisen tärkeää antaa työnhakijoille räätälöityä opastusta ja neuvontaa siitä, miten haetaan työpaikkaa ja mitä lisäkoulutusta on hankittava, jotta varmistetaan, että heidän osaamisensa ja taitonsa ovat siirrettävissä ja että ne tunnustetaan ja vahvistetaan Europassin kaltaisella ”osaamispassilla”, josta käyvät ilmi sekä virallisen että epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen kautta hankitut taidot ja pätevyydet; katsoo, että työnhakijoiden ohjauksella on erityisesti pyrittävä optimoimaan heidän työllistymismahdollisuuksiaan;

| 49. | painottaa tarvetta lisätä työvoiman mukautumiskykyä tulevien vajeiden ehkäisemiseksi; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tähän tarkoitukseen rakennerahastoja, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa; |
| --- | --- |

49.

painottaa tarvetta lisätä työvoiman mukautumiskykyä tulevien vajeiden ehkäisemiseksi; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tähän tarkoitukseen rakennerahastoja, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa;

| 50. | painottaa, että oikeus koulutukseen on erityisen tärkeä pitkäaikaistyöttömille; muistuttaa, että standarditoimenpiteiden sijaan pitkäaikaistyöttömät hyötyvät eniten lähestymistavasta, joka vastaa heidän erityistarpeitaan; painottaa, että pitkäaikaistyöttömien on saatava tietää oikeudestaan koulutukseen, että heitä koskevissa toimenpiteissä on otettava huomioon käyttöönoton vaihtoehdot ja että koulutuksen on oltava kohtuuhintaista ja ihmisarvoista sekä vastattava heidän todellisia tarpeitaan; muistuttaa, että näiden edellytysten täyttyessä pitkäaikaistyöttömät voivat hyödyntää mahdollisuuksia parantaa ammattitaitoaan ja tätä kautta työ- ja elinolojaan; |
| --- | --- |

50.

painottaa, että oikeus koulutukseen on erityisen tärkeä pitkäaikaistyöttömille; muistuttaa, että standarditoimenpiteiden sijaan pitkäaikaistyöttömät hyötyvät eniten lähestymistavasta, joka vastaa heidän erityistarpeitaan; painottaa, että pitkäaikaistyöttömien on saatava tietää oikeudestaan koulutukseen, että heitä koskevissa toimenpiteissä on otettava huomioon käyttöönoton vaihtoehdot ja että koulutuksen on oltava kohtuuhintaista ja ihmisarvoista sekä vastattava heidän todellisia tarpeitaan; muistuttaa, että näiden edellytysten täyttyessä pitkäaikaistyöttömät voivat hyödyntää mahdollisuuksia parantaa ammattitaitoaan ja tätä kautta työ- ja elinolojaan;

| 51. | painottaa nuorisotakuun merkitystä välineenä, jolla autetaan nuoria siirtymisessä koulutuksesta työelämään ja tarvittavan koulutuksen, taitojen ja kokemuksen hankkimisessa laadukkaan työpaikan löytämiseksi oppisopimuksen, työharjoittelun ja jatko-opintojen avulla; |
| --- | --- |

51.

painottaa nuorisotakuun merkitystä välineenä, jolla autetaan nuoria siirtymisessä koulutuksesta työelämään ja tarvittavan koulutuksen, taitojen ja kokemuksen hankkimisessa laadukkaan työpaikan löytämiseksi oppisopimuksen, työharjoittelun ja jatko-opintojen avulla;

| 52. | painottaa, että on tärkeää varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet ja koulutukseen pääsy erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmille sekä tarjota tehokasta tukea sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa ja työhön pääsyn helpottamisessa; |
| --- | --- |

52.

painottaa, että on tärkeää varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet ja koulutukseen pääsy erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmille sekä tarjota tehokasta tukea sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa ja työhön pääsyn helpottamisessa;

Koulutuksen ja työelämän yhteyksien lujittaminen

| 53. | korostaa, että toimia, joilla pyritään Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti laskemaan koulutuksen keskeyttämisaste alle 10 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä, on vahvistettava ja toimet on kohdennettava paremmin, ja katsoo, että samalla on otettava huomioon, että koulutuksen keskeyttäminen on unionissa pitkään jatkunut ongelma, joka vaikuttaa haitallisesti asianomaisten nuorten työllistyvyyteen ja sosiaaliseen integraatioon; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että toimia, joilla pyritään Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti laskemaan koulutuksen keskeyttämisaste alle 10 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä, on vahvistettava ja toimet on kohdennettava paremmin, ja katsoo, että samalla on otettava huomioon, että koulutuksen keskeyttäminen on unionissa pitkään jatkunut ongelma, joka vaikuttaa haitallisesti asianomaisten nuorten työllistyvyyteen ja sosiaaliseen integraatioon;

| 54. | katsoo, että harjoitteluun perustuvaa oppisopimuskoulutusta ja vastaavaa työperäistä oppimista yhdisteleviä koulutusmalleja olisi tutkittava tarkemmin ja niissä olisi keskityttävä laatuun ilman akateemisia ennakkoluuloja, sillä ne helpottavat työmarkkinoille pääsyä ja sujuvampaa siirtymistä koulutuksesta työelämään ja ovat osoittautuneet tehokkaiksi tavoiksi edistää nuorten työllisyyttä; |
| --- | --- |

54.

katsoo, että harjoitteluun perustuvaa oppisopimuskoulutusta ja vastaavaa työperäistä oppimista yhdisteleviä koulutusmalleja olisi tutkittava tarkemmin ja niissä olisi keskityttävä laatuun ilman akateemisia ennakkoluuloja, sillä ne helpottavat työmarkkinoille pääsyä ja sujuvampaa siirtymistä koulutuksesta työelämään ja ovat osoittautuneet tehokkaiksi tavoiksi edistää nuorten työllisyyttä;

| 55. | katsoo, että nykyiset ammatillisen koulutuksen järjestelmät ovat tulosta tietyistä historiallisista ja kulttuurisista voimista ja että niitä ovat muovanneet vallitsevat oikeudelliset normit, perinteet, pedagogiset periaatteet ja institutionaaliset rakenteet; |
| --- | --- |

55.

katsoo, että nykyiset ammatillisen koulutuksen järjestelmät ovat tulosta tietyistä historiallisista ja kulttuurisista voimista ja että niitä ovat muovanneet vallitsevat oikeudelliset normit, perinteet, pedagogiset periaatteet ja institutionaaliset rakenteet;

| 56. | korostaa hyvin huolestuttavia tietoja, joiden mukaan työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus ylittää useimmissa jäsenvaltioissa kymmenen prosenttia; korostaa, että korkea nuorisotyöttömyys ja korkea koulutuksen keskeyttämisaste ovat suoraan yhteydessä toisiinsa; painottaa, että ilman nopeita ja määrätietoisia toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla kokonainen nuorten eurooppalaisten sukupolvi on vaarassa jäädä vaille riittävää koulutusta ja tämän vuoksi työmarkkinoiden ulkopuolelle ja että tällä on dramaattisia vaikutuksia yhteiskuntarakenteeseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen sekä eurooppalaisen talousmallin kestävyyteen kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

56.

korostaa hyvin huolestuttavia tietoja, joiden mukaan työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus ylittää useimmissa jäsenvaltioissa kymmenen prosenttia; korostaa, että korkea nuorisotyöttömyys ja korkea koulutuksen keskeyttämisaste ovat suoraan yhteydessä toisiinsa; painottaa, että ilman nopeita ja määrätietoisia toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla kokonainen nuorten eurooppalaisten sukupolvi on vaarassa jäädä vaille riittävää koulutusta ja tämän vuoksi työmarkkinoiden ulkopuolelle ja että tällä on dramaattisia vaikutuksia yhteiskuntarakenteeseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen sekä eurooppalaisen talousmallin kestävyyteen kokonaisuudessaan;

| 57. | painottaa, että kukin kansallinen ammatillisen koulutuksen järjestelmä on väline tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja että nämä tavoitteet voivat vaihdella valtiosta toiseen, joten järjestelmiä voidaan arvostella vain näiden tavoitteiden saavuttamisen osalta; painottaa, että ammatillisen koulutuksen järjestelmän vieminen valtiosta toiseen on mahdollista vain, jos olosuhteet kyseisissä valtioissa vastaavat toisiaan tai niitä voidaan mukauttaa vastaaviksi; |
| --- | --- |

57.

painottaa, että kukin kansallinen ammatillisen koulutuksen järjestelmä on väline tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja että nämä tavoitteet voivat vaihdella valtiosta toiseen, joten järjestelmiä voidaan arvostella vain näiden tavoitteiden saavuttamisen osalta; painottaa, että ammatillisen koulutuksen järjestelmän vieminen valtiosta toiseen on mahdollista vain, jos olosuhteet kyseisissä valtioissa vastaavat toisiaan tai niitä voidaan mukauttaa vastaaviksi;

| 58. | muistuttaa ammatillisen koulutuksen merkityksestä sille, että voidaan parantaa nuorten työllistettävyyttä ja ammatillista pätevöitymistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lujittamaan ammatillisen koulutuksen kykyä vastata työmarkkinoiden tarpeisiin siten, että ammatillisesta koulutuksesta tehdään olennainen osa koulutusjärjestelmää, ja takaamaan korkeat pätevyysvaatimukset ja laadunvarmistuksen tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

58.

muistuttaa ammatillisen koulutuksen merkityksestä sille, että voidaan parantaa nuorten työllistettävyyttä ja ammatillista pätevöitymistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lujittamaan ammatillisen koulutuksen kykyä vastata työmarkkinoiden tarpeisiin siten, että ammatillisesta koulutuksesta tehdään olennainen osa koulutusjärjestelmää, ja takaamaan korkeat pätevyysvaatimukset ja laadunvarmistuksen tässä yhteydessä;

| 59. | toteaa, että vaikka EU:ssa on kaksi miljoonaa avointa työpaikkaa, on paljon ylikoulutettuja nuoria työttömiä, joiden taidot eivät vastaa työmarkkinoiden tarpeita; painottaa siksi, että koulutusjärjestelmien ja työmarkkinoiden synergiaa on tehostettava, muun muassa lisäämällä mahdollisuuksia tutustua työelämään, harjoittelupaikkoja ja yhteistyötä yritysten kanssa työllisyyden edistämiseksi ja lisäämiseksi merkittävästi sekä innovaatioklustereiden luomiseksi; korostaa, että yrityksillä voi olla merkittävä vaikutus, jos ne osallistuvat koulutusjärjestelmiin jäsenvaltioissa; painottaa, että tarvitaan kattava pitkän aikavälin strategia, johon yhdistetään välittömät toimenpiteet, jotta koulutusjärjestelmiä kaikilla tasoilla, myös ammattikoulutusta, voidaan mukauttaa työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

59.

toteaa, että vaikka EU:ssa on kaksi miljoonaa avointa työpaikkaa, on paljon ylikoulutettuja nuoria työttömiä, joiden taidot eivät vastaa työmarkkinoiden tarpeita; painottaa siksi, että koulutusjärjestelmien ja työmarkkinoiden synergiaa on tehostettava, muun muassa lisäämällä mahdollisuuksia tutustua työelämään, harjoittelupaikkoja ja yhteistyötä yritysten kanssa työllisyyden edistämiseksi ja lisäämiseksi merkittävästi sekä innovaatioklustereiden luomiseksi; korostaa, että yrityksillä voi olla merkittävä vaikutus, jos ne osallistuvat koulutusjärjestelmiin jäsenvaltioissa; painottaa, että tarvitaan kattava pitkän aikavälin strategia, johon yhdistetään välittömät toimenpiteet, jotta koulutusjärjestelmiä kaikilla tasoilla, myös ammattikoulutusta, voidaan mukauttaa työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin;

| 60. | on tyytyväinen Euroopan komission eurooppalaista oppisopimusyhteenliittymää koskevaan aloitteeseen, jossa on tarkoitus saattaa yhteen viranomaisia, yrityksiä, työmarkkinaosapuolia, ammatillisen koulutuksen tarjoajia, nuorten edustajia ja muita keskeisiä toimijoita oppisopimusjärjestelmien ja -aloitteiden edistämiseksi kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

60.

on tyytyväinen Euroopan komission eurooppalaista oppisopimusyhteenliittymää koskevaan aloitteeseen, jossa on tarkoitus saattaa yhteen viranomaisia, yrityksiä, työmarkkinaosapuolia, ammatillisen koulutuksen tarjoajia, nuorten edustajia ja muita keskeisiä toimijoita oppisopimusjärjestelmien ja -aloitteiden edistämiseksi kaikkialla Euroopassa;

| 61. | korostaa teoriaopinnot ja käytännön harjoittelun yhdistävän oppisopimuskoulutuksen merkitystä ja toteaa, että oppisopimuskoulutus on keskeinen tekijä työmarkkinoiden tarpeisiin vastaavien taitojen ja pätevyyksien kehittämisessä, ja kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään tällaisia ohjelmia opetussuunnitelmiinsa, jotta voidaan tarjota sellaista käytännön kokemusta, jota tarvitaan sujuvan koulutuksesta työelämään siirtymisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

61.

korostaa teoriaopinnot ja käytännön harjoittelun yhdistävän oppisopimuskoulutuksen merkitystä ja toteaa, että oppisopimuskoulutus on keskeinen tekijä työmarkkinoiden tarpeisiin vastaavien taitojen ja pätevyyksien kehittämisessä, ja kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään tällaisia ohjelmia opetussuunnitelmiinsa, jotta voidaan tarjota sellaista käytännön kokemusta, jota tarvitaan sujuvan koulutuksesta työelämään siirtymisen varmistamiseksi;

| 62. | korostaa arviointiin sekä pätevien työllistymisneuvojien ja vertaisneuvojien antamaan, yksilölliseen osaamiseen ja yksilöllisiin tarpeisiin keskittyvään uraneuvontaan pohjautuvan uranvalintaohjauksen ja työkokemuksen merkitystä sen varmistamisessa, että nuoret saavat oikeat tiedot, neuvoja ja ohjausta tehdäkseen järkeviä uravalintoja; |
| --- | --- |

62.

korostaa arviointiin sekä pätevien työllistymisneuvojien ja vertaisneuvojien antamaan, yksilölliseen osaamiseen ja yksilöllisiin tarpeisiin keskittyvään uraneuvontaan pohjautuvan uranvalintaohjauksen ja työkokemuksen merkitystä sen varmistamisessa, että nuoret saavat oikeat tiedot, neuvoja ja ohjausta tehdäkseen järkeviä uravalintoja;

| 63. | korostaa sitä tärkeää tehtävää, joka oppilaitoksilla on opiskelijoiden taitojen ja pätevyyksien kehittämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään korkealaatuista ja kohdennettua uraohjausta koko kouluajalle, jotta voidaan auttaa nuoria tekemään oikeat päätökset koulutus- ja uravalinnoissaan; |
| --- | --- |

63.

korostaa sitä tärkeää tehtävää, joka oppilaitoksilla on opiskelijoiden taitojen ja pätevyyksien kehittämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään korkealaatuista ja kohdennettua uraohjausta koko kouluajalle, jotta voidaan auttaa nuoria tekemään oikeat päätökset koulutus- ja uravalinnoissaan;

| 64. | huomauttaa, että työelämään siirtymisen onnistumisen kannalta on erittäin tärkeää tehdä tietoon perustuvia päätöksiä, kehittää aloitekykyä ja lisätä motivoitumista ja itsetuntemusta sekä tarjota samalla myös tähän liittyvää asianmukaista tukea; painottaa laadukkaiden siirtymien merkitystä, mukaan luettuina siirtymiset koulutuksesta työelämään, työstä toiseen sekä työelämän ja työurien katkosten välillä; |
| --- | --- |

64.

huomauttaa, että työelämään siirtymisen onnistumisen kannalta on erittäin tärkeää tehdä tietoon perustuvia päätöksiä, kehittää aloitekykyä ja lisätä motivoitumista ja itsetuntemusta sekä tarjota samalla myös tähän liittyvää asianmukaista tukea; painottaa laadukkaiden siirtymien merkitystä, mukaan luettuina siirtymiset koulutuksesta työelämään, työstä toiseen sekä työelämän ja työurien katkosten välillä;

| 65. | muistuttaa, että koulutukseen investoiminen ja työmarkkinoiden ja yhteiskunnan tarpeisiin vastaavien taitojen kehittäminen on olennaista sekä kasvun ja kilpailukyvyn että eurooppalaisen tietoisuuden, itsensä kehittämisen ja itseluottamuksen kannalta; huomauttaa, että yrittäjyys edellyttää monialaisten taitojen kehittämistä, ja toteaa, että näitä taitoja ovat esimerkiksi luovuus, kriittinen ajattelu, ryhmätyötaidot ja aloitekyky, ja että nämä myötävaikuttavat nuorten henkilökohtaiseen ja ammatilliseen kehitykseen ja helpottavat heidän pääsyään työmarkkinoille aikaisemmin; korostaa, että tällaisia investointeja olisi tuettava luomalla voimakkaampia synergiavaikutuksia eurooppalaisten ja kansallisten aloitteiden välillä, ottamalla mukaan eri koulutusalat ja muut asian kannalta merkitykselliset alat, kuten työllisyys, sosiaalipolitiikka, nuorisopolitiikka ja kulttuuri, ja tiivistämällä yhteistyötä sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten ja yritysten, välillä, jotta voidaan varmistaa, että opetussuunnitelmat vastaavat työmarkkinoiden tarpeita; |
| --- | --- |

65.

muistuttaa, että koulutukseen investoiminen ja työmarkkinoiden ja yhteiskunnan tarpeisiin vastaavien taitojen kehittäminen on olennaista sekä kasvun ja kilpailukyvyn että eurooppalaisen tietoisuuden, itsensä kehittämisen ja itseluottamuksen kannalta; huomauttaa, että yrittäjyys edellyttää monialaisten taitojen kehittämistä, ja toteaa, että näitä taitoja ovat esimerkiksi luovuus, kriittinen ajattelu, ryhmätyötaidot ja aloitekyky, ja että nämä myötävaikuttavat nuorten henkilökohtaiseen ja ammatilliseen kehitykseen ja helpottavat heidän pääsyään työmarkkinoille aikaisemmin; korostaa, että tällaisia investointeja olisi tuettava luomalla voimakkaampia synergiavaikutuksia eurooppalaisten ja kansallisten aloitteiden välillä, ottamalla mukaan eri koulutusalat ja muut asian kannalta merkitykselliset alat, kuten työllisyys, sosiaalipolitiikka, nuorisopolitiikka ja kulttuuri, ja tiivistämällä yhteistyötä sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten ja yritysten, välillä, jotta voidaan varmistaa, että opetussuunnitelmat vastaavat työmarkkinoiden tarpeita;

| 66. | muistuttaa jäsenvaltioiden sitoumuksesta investoida korkea-asteen koulutukseen ja kehottaa tämän vuoksi parantamaan asteittain koulutusvaatimuksia kaikissa eurooppalaisissa koulutusjärjestelmissä; kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan, että koulutus on välttämätön investointi, ja investoimaan vähintään 2 prosenttia bkt:stään koulutukseen ja säästämään tämän alan menoleikkauksilta; kehottaa komissiota lujittamaan edelleen koulutuksen asemaa Eurooppa 2020 -strategiassa siten, että eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) yleistavoitteet liitetään Eurooppa 2020 -strategian tarkistamiseen; |
| --- | --- |

66.

muistuttaa jäsenvaltioiden sitoumuksesta investoida korkea-asteen koulutukseen ja kehottaa tämän vuoksi parantamaan asteittain koulutusvaatimuksia kaikissa eurooppalaisissa koulutusjärjestelmissä; kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan, että koulutus on välttämätön investointi, ja investoimaan vähintään 2 prosenttia bkt:stään koulutukseen ja säästämään tämän alan menoleikkauksilta; kehottaa komissiota lujittamaan edelleen koulutuksen asemaa Eurooppa 2020 -strategiassa siten, että eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) yleistavoitteet liitetään Eurooppa 2020 -strategian tarkistamiseen;

| 67. | korostaa, että elinikäinen investoiminen inhimilliseen pääomaan ja osaamiseen ja erityisesti nykyisen työvoiman ja kouluttamattomien työntekijöiden osaamisen täydentäminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan torjua pitkäaikaistyöttömyyttä ja tarjota laadukkaita työpaikkoja; kehottaa EU:ta asettamaan selkeitä tavoitteita elinikäisen oppimisen menetelmille puuttuvien taitojen hankkimiseksi ja ulottamaan viestintä-, kieli- ja digitaalisten taitojen koulutuksen ikääntyviin työntekijöihin ja erityisesti yli 30-vuotiaisiin alhaisen osaamistason työntekijöihin ja koulunkäynnin keskeyttäneisiin; |
| --- | --- |

67.

korostaa, että elinikäinen investoiminen inhimilliseen pääomaan ja osaamiseen ja erityisesti nykyisen työvoiman ja kouluttamattomien työntekijöiden osaamisen täydentäminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan torjua pitkäaikaistyöttömyyttä ja tarjota laadukkaita työpaikkoja; kehottaa EU:ta asettamaan selkeitä tavoitteita elinikäisen oppimisen menetelmille puuttuvien taitojen hankkimiseksi ja ulottamaan viestintä-, kieli- ja digitaalisten taitojen koulutuksen ikääntyviin työntekijöihin ja erityisesti yli 30-vuotiaisiin alhaisen osaamistason työntekijöihin ja koulunkäynnin keskeyttäneisiin;

| 68. | korostaa, että jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten ja yksittäisten työnantajien on riittävästi rahoitettava ja otettava käyttöön laadukasta harjoittelua ja oppisopimuskoulutusta sekä kouluopetusta; palauttaa mieliin, että näiden ohjelmien olisi täytettävä sosiaaliturvaa koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

68.

korostaa, että jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten ja yksittäisten työnantajien on riittävästi rahoitettava ja otettava käyttöön laadukasta harjoittelua ja oppisopimuskoulutusta sekä kouluopetusta; palauttaa mieliin, että näiden ohjelmien olisi täytettävä sosiaaliturvaa koskevat vähimmäisvaatimukset;

| 69. | pitää tarpeellisena viranomaisten, työnantajien ja työntekijöiden edustajien, myös julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen, sekä koulutuslaitosten tiivistä ja järjestelmällistä kumppanuutta paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, jotta voidaan laatia pitkän aikavälin strategioita asianomaisia kansallisia työmarkkinoita varten sekä löytää parhaat keinot poistaa osaamisen kohtaanto-ongelma sen eri muodoissa, ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään tällaista yhteistyötä; |
| --- | --- |

69.

pitää tarpeellisena viranomaisten, työnantajien ja työntekijöiden edustajien, myös julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen, sekä koulutuslaitosten tiivistä ja järjestelmällistä kumppanuutta paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, jotta voidaan laatia pitkän aikavälin strategioita asianomaisia kansallisia työmarkkinoita varten sekä löytää parhaat keinot poistaa osaamisen kohtaanto-ongelma sen eri muodoissa, ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään tällaista yhteistyötä;

| 70. | katsoo, että nuorisotakuu on ensiaskel kohti sellaista lähestymistapaa nuorten työelämää koskeviin tarpeisiin, joka perustuu oikeuksiin; muistuttaa työnantajien velvoitteesta osallistua prosessiin, jossa nuorille tarjotaan ammatillisen koulutuksen ohjelmia ja laadukkaita harjoittelupaikkoja; painottaa, että nuorille tarkoitetun ihmisarvoisen työn laadullinen näkökohta ei saa vaarantua ja että keskeisten työelämän perusnormien ja muiden työn laatuun liittyvien normien, kuten työajan, vähimmäispalkan, sosiaaliturvan sekä työterveyden ja -turvallisuuden, on oltava keskeisessä asemassa näissä pyrkimyksissä; |
| --- | --- |

70.

katsoo, että nuorisotakuu on ensiaskel kohti sellaista lähestymistapaa nuorten työelämää koskeviin tarpeisiin, joka perustuu oikeuksiin; muistuttaa työnantajien velvoitteesta osallistua prosessiin, jossa nuorille tarjotaan ammatillisen koulutuksen ohjelmia ja laadukkaita harjoittelupaikkoja; painottaa, että nuorille tarkoitetun ihmisarvoisen työn laadullinen näkökohta ei saa vaarantua ja että keskeisten työelämän perusnormien ja muiden työn laatuun liittyvien normien, kuten työajan, vähimmäispalkan, sosiaaliturvan sekä työterveyden ja -turvallisuuden, on oltava keskeisessä asemassa näissä pyrkimyksissä;

Työvoiman liikkuvuuden lisääminen

| 71. | palauttaa mieliin, että EU:ssa on tätä nykyä kaksi miljoonaa avointa työpaikkaa; korostaa, että unionin työvoima on saatava liikkeelle tämän vajeen paikkaamiseksi, ja muistuttaa, että Erasmus+-ohjelma ja EURES-portaali ovat tässä tärkeässä asemassa; |
| --- | --- |

71.

palauttaa mieliin, että EU:ssa on tätä nykyä kaksi miljoonaa avointa työpaikkaa; korostaa, että unionin työvoima on saatava liikkeelle tämän vajeen paikkaamiseksi, ja muistuttaa, että Erasmus+-ohjelma ja EURES-portaali ovat tässä tärkeässä asemassa;

| 72. | korostaa, että on tärkeää edistää rajatyöntekijöiden liikkuvuutta tiedottamalla heille entistä paremmin rajat ylittävistä EURES-yhteistyökumppanuuksista, joiden tehtävänä on kannustaa rajatylittäviä työntekijöitä ja poistaa heidän liikkuvuuttaan koskevat esteet antamalla heille tietoa ja neuvontaa työmahdollisuuksista ja elin- ja työoloista molemmilla puolilla rajaa; katsoo siksi, että EURES-raja-aluekumppanuus on tärkeä työkalu, jolla voidaan seurata entistä paremmin rajatylittäviä työpaikkoja ja pyrkiä luomaan entistä paremmin integroidut eurooppalaiset työmarkkinat; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että on tärkeää edistää rajatyöntekijöiden liikkuvuutta tiedottamalla heille entistä paremmin rajat ylittävistä EURES-yhteistyökumppanuuksista, joiden tehtävänä on kannustaa rajatylittäviä työntekijöitä ja poistaa heidän liikkuvuuttaan koskevat esteet antamalla heille tietoa ja neuvontaa työmahdollisuuksista ja elin- ja työoloista molemmilla puolilla rajaa; katsoo siksi, että EURES-raja-aluekumppanuus on tärkeä työkalu, jolla voidaan seurata entistä paremmin rajatylittäviä työpaikkoja ja pyrkiä luomaan entistä paremmin integroidut eurooppalaiset työmarkkinat;

| 73. | muistuttaa, että kolmansien maiden ammattitaitoisten työntekijöiden liikkuvuus on yksi mahdollinen keino vastata väestörakenteen muutokseen, työvoimapulaan ja työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmaan, ja että aivovuodon vaikutukset on minimoitava; |
| --- | --- |

73.

muistuttaa, että kolmansien maiden ammattitaitoisten työntekijöiden liikkuvuus on yksi mahdollinen keino vastata väestörakenteen muutokseen, työvoimapulaan ja työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmaan, ja että aivovuodon vaikutukset on minimoitava;

| 74. | panee merkille, että EU:n perustana on työvoiman vapaan liikkuvuuden periaate; kehottaa kannustamaan vieraiden kielten opiskelua ja käyttämistä liikkuvuuden edistämiseksi; huomauttaa, että kieltenopiskelusta ja varsinkin eurooppalaisten kielten opiskelusta on tärkeää tehdä osa elinikäistä oppimista, ja katsoo, että kieltenoppimista olisi kannustettava, sillä se helpottaa työntekijöiden liikkuvuutta ja laajentaa työnäkymiä; |
| --- | --- |

74.

panee merkille, että EU:n perustana on työvoiman vapaan liikkuvuuden periaate; kehottaa kannustamaan vieraiden kielten opiskelua ja käyttämistä liikkuvuuden edistämiseksi; huomauttaa, että kieltenopiskelusta ja varsinkin eurooppalaisten kielten opiskelusta on tärkeää tehdä osa elinikäistä oppimista, ja katsoo, että kieltenoppimista olisi kannustettava, sillä se helpottaa työntekijöiden liikkuvuutta ja laajentaa työnäkymiä;

Parhaiden käytäntöjen vaihto ja validointi EU:ssa

| 75. | korostaa, että jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten on vaihdettava parhaita käytäntöjä ja vahvistettava ne sekä vertailtava ja mitattava parhaiden käytäntöjen vaikuttavuutta etenkin oppisopimuskoulutuksen, harjoittelijajärjestelmien, opintosuunnitelmien, virallisen että epävirallisen oppimisen tulosten sekä elinikäistä oppimista koskevien strategioiden osalta ottaen samalla huomioon eri maiden työmarkkinoiden ja koulutusjärjestelmien erityispiirteet; huomauttaa, että EuroApprenticeship-foorumi on avainväline eurooppalaisten kumppanuuksien kehittämisessä sekä harjoittelijajärjestelmiä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamisessa; |
| --- | --- |

75.

korostaa, että jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten on vaihdettava parhaita käytäntöjä ja vahvistettava ne sekä vertailtava ja mitattava parhaiden käytäntöjen vaikuttavuutta etenkin oppisopimuskoulutuksen, harjoittelijajärjestelmien, opintosuunnitelmien, virallisen että epävirallisen oppimisen tulosten sekä elinikäistä oppimista koskevien strategioiden osalta ottaen samalla huomioon eri maiden työmarkkinoiden ja koulutusjärjestelmien erityispiirteet; huomauttaa, että EuroApprenticeship-foorumi on avainväline eurooppalaisten kumppanuuksien kehittämisessä sekä harjoittelijajärjestelmiä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamisessa;

| 76. | korostaa epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen, vapaaehtoistoiminnan ja elinikäisen oppimisen tärkeää roolia taitojen ja pätevyyksien kehittämisessä, erityisesti sellaisten monialaisten taitojen kehittämisessä, jotka ovat sovellettavissa monissa yhteyksissä, ja toteaa, että tällaisia taitoja ovat esimerkiksi yrittäjätaidot, tietotekniset taidot, henkilökohtaiset taidot ja kielitaito; kehottaa unionia parantamaan pääsyä aikuisoppimiseen ja toisen mahdollisuuden tarjoavaan koulutukseen; kehottaa työnantajia ja koulutuksen järjestäjiä validoimaan ja tunnustamaan epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen; |
| --- | --- |

76.

korostaa epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen, vapaaehtoistoiminnan ja elinikäisen oppimisen tärkeää roolia taitojen ja pätevyyksien kehittämisessä, erityisesti sellaisten monialaisten taitojen kehittämisessä, jotka ovat sovellettavissa monissa yhteyksissä, ja toteaa, että tällaisia taitoja ovat esimerkiksi yrittäjätaidot, tietotekniset taidot, henkilökohtaiset taidot ja kielitaito; kehottaa unionia parantamaan pääsyä aikuisoppimiseen ja toisen mahdollisuuden tarjoavaan koulutukseen; kehottaa työnantajia ja koulutuksen järjestäjiä validoimaan ja tunnustamaan epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen;

| 77. | huomauttaa, että on tärkeää elvyttää uudelleen Bolognan prosessi tarttumalla toukokuussa 2015 Jerevanissa järjestetyn ministerikokouksen tarjoamaan tilaisuuteen siirtyä uusiin ja kehittyneempiin yhteistyömuotoihin, joita olisi ryhdyttävä toteuttamaan viipymättä; |
| --- | --- |

77.

huomauttaa, että on tärkeää elvyttää uudelleen Bolognan prosessi tarttumalla toukokuussa 2015 Jerevanissa järjestetyn ministerikokouksen tarjoamaan tilaisuuteen siirtyä uusiin ja kehittyneempiin yhteistyömuotoihin, joita olisi ryhdyttävä toteuttamaan viipymättä;

| 78. | katsoo, että komission olisi varmistettava, että Erasmus+ -ohjelma kaikkine siihen kuuluvine toimineen, ohjelman urheilutoiminnot mukaan luettuina, pannaan asianmukaisesti täytäntöön; katsoo, että on tärkeää yksinkertaistaa ohjelmaan osallistumista koskevia järjestelyjä, jotta se saavuttaisi mahdollisimman monia ihmisiä ja järjestöjä; |
| --- | --- |

78.

katsoo, että komission olisi varmistettava, että Erasmus+ -ohjelma kaikkine siihen kuuluvine toimineen, ohjelman urheilutoiminnot mukaan luettuina, pannaan asianmukaisesti täytäntöön; katsoo, että on tärkeää yksinkertaistaa ohjelmaan osallistumista koskevia järjestelyjä, jotta se saavuttaisi mahdollisimman monia ihmisiä ja järjestöjä;

Kansalaisten yrittäjähengen vaaliminen: Pk-yritykset ja mikroyritykset

| 79. | uskoo, että on parannettava johtajuutta ja varainhoitoa, edistettävä jo nuorella iällä annettavaa yrittäjyyskoulutusta sekä otettava käyttöön heikossa asemassa oleville perheille tarkoitettuja kannustavia, laajamittaisia ja laadukkaita esikoulujärjestelmiä nuorten potentiaalin realisoimiseksi, jotta näistä voi tulla työntekijöiden lisäksi myös työnantajia ja jotta nämä voivat perustaa uusia yrityksiä ja hyödyntää uusia markkinoita; |
| --- | --- |

79.

uskoo, että on parannettava johtajuutta ja varainhoitoa, edistettävä jo nuorella iällä annettavaa yrittäjyyskoulutusta sekä otettava käyttöön heikossa asemassa oleville perheille tarkoitettuja kannustavia, laajamittaisia ja laadukkaita esikoulujärjestelmiä nuorten potentiaalin realisoimiseksi, jotta näistä voi tulla työntekijöiden lisäksi myös työnantajia ja jotta nämä voivat perustaa uusia yrityksiä ja hyödyntää uusia markkinoita;

| 80. | suhtautuu myönteisesti Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelman kaltaisiin järjestelmiin, joiden tarkoituksena on auttaa uusia yrittäjiä hankkimaan yrityksen johtamiseen tarvittavat taidot, ja katsoo, että tällaisia ohjelmia olisi edistettävä entistä enemmän, jotta voidaan auttaa uusia nuoria yrittäjiä vakiinnuttamaan asemansa ja menestymään; katsoo, että olisi otettava käyttöön erityisiä tukitoimenpiteitä nuorille yrittäjille näiden tiedonsaannin ja rahoituksen helpottamiseksi, myös nykyisissä tukea yrityksille tarjoavissa elimissä toimivia keskitettyjä asiointipalveluja, jotka tarjoavat tietoa ja tukea erityisesti nuorille; |
| --- | --- |

80.

suhtautuu myönteisesti Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelman kaltaisiin järjestelmiin, joiden tarkoituksena on auttaa uusia yrittäjiä hankkimaan yrityksen johtamiseen tarvittavat taidot, ja katsoo, että tällaisia ohjelmia olisi edistettävä entistä enemmän, jotta voidaan auttaa uusia nuoria yrittäjiä vakiinnuttamaan asemansa ja menestymään; katsoo, että olisi otettava käyttöön erityisiä tukitoimenpiteitä nuorille yrittäjille näiden tiedonsaannin ja rahoituksen helpottamiseksi, myös nykyisissä tukea yrityksille tarjoavissa elimissä toimivia keskitettyjä asiointipalveluja, jotka tarjoavat tietoa ja tukea erityisesti nuorille;

| 81. | katsoo, että erityisesti nuorisojärjestöjen kehittämä epävirallinen koulutus vaalii luovuutta, aloitekykyä ja vastuullisuutta ja voi parantaa nuorten mahdollisuuksia työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että erityisesti nuorisojärjestöjen kehittämä epävirallinen koulutus vaalii luovuutta, aloitekykyä ja vastuullisuutta ja voi parantaa nuorten mahdollisuuksia työmarkkinoilla;

| 82. | korostaa, että koulutukseen kaikilla tasoilla olisi sisällytettävä yrittäjäkoulutusta, sillä yrittäjähengen herättäminen nuorten keskuudessa varhaisessa vaiheessa on tehokas tapa torjua työttömyyttä ja erityisesti nuorisotyöttömyyttä; kehottaa tässä yhteydessä yliopisto- ja yritysmaailmaa aktiiviseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön, jotta voidaan kehittää koulutusohjelmia, jotka varmistavat nuorille tarvittavat taidot ja pätevyyden; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että koulutukseen kaikilla tasoilla olisi sisällytettävä yrittäjäkoulutusta, sillä yrittäjähengen herättäminen nuorten keskuudessa varhaisessa vaiheessa on tehokas tapa torjua työttömyyttä ja erityisesti nuorisotyöttömyyttä; kehottaa tässä yhteydessä yliopisto- ja yritysmaailmaa aktiiviseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön, jotta voidaan kehittää koulutusohjelmia, jotka varmistavat nuorille tarvittavat taidot ja pätevyyden;

| 83. | kehottaa laatimaan ennakoivan ja tulossuuntautuneen eurooppalaisen osaamisstrategian kansallisten osaamisstrategioiden ohjenuoraksi ja sisällyttämään strategiat kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin siten, että samalla varmistetaan kokonaisvaltainen kehys työllisyyspaketissa ehdotetuille alakohtaisille toimintasuunnitelmille; |
| --- | --- |

83.

kehottaa laatimaan ennakoivan ja tulossuuntautuneen eurooppalaisen osaamisstrategian kansallisten osaamisstrategioiden ohjenuoraksi ja sisällyttämään strategiat kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin siten, että samalla varmistetaan kokonaisvaltainen kehys työllisyyspaketissa ehdotetuille alakohtaisille toimintasuunnitelmille;

| 84. | korostaa tarvetta ottaa käyttöön uusille yrityksille, pk-yrityksille, mikroyrityksille ja yhteisötalouden toimijoille tarkoitettuja tuki- ja kannustintoimia, jotta voidaan helpottaa yritysten perustamista ja toimintaa, sekä tarvetta juurruttaa ja noudattaa paremman sääntelyn periaatetta ja helpottaa pätevän työvoiman palkkaamista ja työntekijöiden kouluttamista; painottaa siksi, että verorasitus olisi siirrettävä työstä muihin verotuslähteisiin, jotka eivät ole niin haitallisia työllisyyden ja kasvun kannalta, mutta samalla olisi suojattava riittävä sosiaaliturva; |
| --- | --- |

84.

korostaa tarvetta ottaa käyttöön uusille yrityksille, pk-yrityksille, mikroyrityksille ja yhteisötalouden toimijoille tarkoitettuja tuki- ja kannustintoimia, jotta voidaan helpottaa yritysten perustamista ja toimintaa, sekä tarvetta juurruttaa ja noudattaa paremman sääntelyn periaatetta ja helpottaa pätevän työvoiman palkkaamista ja työntekijöiden kouluttamista; painottaa siksi, että verorasitus olisi siirrettävä työstä muihin verotuslähteisiin, jotka eivät ole niin haitallisia työllisyyden ja kasvun kannalta, mutta samalla olisi suojattava riittävä sosiaaliturva;

| 85. | kehottaa jäsenvaltioita keventämään työn verotusta; |
| --- | --- |

85.

kehottaa jäsenvaltioita keventämään työn verotusta;

| 86. | muistuttaa, että 99 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä on pk-yrityksiä ja että ne ovat ratkaisevan tärkeä liikkeellepaneva voima kilpailukykyisten työmarkkinoiden luomiseksi EU:ssa; korostaa näin ollen, että on tärkeää ottaa eurooppalaisen lainsäädännön perustaksi ”pienet ensin” -periaate, jotta pk-yritysten kohtaamat esteet voidaan poistaa ja antaa niille mahdollisuus hyödyntää koko työpaikkojen luomispotentiaalinsa; |
| --- | --- |

86.

muistuttaa, että 99 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä on pk-yrityksiä ja että ne ovat ratkaisevan tärkeä liikkeellepaneva voima kilpailukykyisten työmarkkinoiden luomiseksi EU:ssa; korostaa näin ollen, että on tärkeää ottaa eurooppalaisen lainsäädännön perustaksi ”pienet ensin” -periaate, jotta pk-yritysten kohtaamat esteet voidaan poistaa ja antaa niille mahdollisuus hyödyntää koko työpaikkojen luomispotentiaalinsa;

| 87. | katsoo, että yrittäjien olisi panostettava työntekijöidensä koulutukseen sekä harjoittelupaikkoihin ja että tätä varten olisi otettava käyttöön kannustimia ja kehitettävä niitä tarvittaessa edelleen, koska tämä auttaa yrityksiä laajenemaan ja luomaan uusia työpaikkoja; uskoo, että työnantajaverkostojen kehittäminen voi auttaa pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä saamaan niiden tarvitsemaa koulutusta ja tukea; |
| --- | --- |

87.

katsoo, että yrittäjien olisi panostettava työntekijöidensä koulutukseen sekä harjoittelupaikkoihin ja että tätä varten olisi otettava käyttöön kannustimia ja kehitettävä niitä tarvittaessa edelleen, koska tämä auttaa yrityksiä laajenemaan ja luomaan uusia työpaikkoja; uskoo, että työnantajaverkostojen kehittäminen voi auttaa pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä saamaan niiden tarvitsemaa koulutusta ja tukea;

Innovointi ja digitalisointi: uudet taidot ja työpaikat

| 88. | painottaa innovoinnin ja digitalisoinnin tärkeyttä kasvun, tuottavuuden ja oikeudenmukaisemman, kestävämmän ja osallistavamman yhteiskunnan kannalta ja tähdentää tässä yhteydessä tarvetta huolehtia tietojen, luovuuden ja osaamisen saatavuudesta sekä työntekijöiden ja työnhakijoiden ja työnantajien motivaatiosta ja päättäväisyydestä, jotta voidaan luoda innovoivia, luovia ja digitaalisia tuotteita ja palveluja; korostaa, että digitaalinen kuilu on luotava umpeen ja on kehitettävä digitaalista osaamista osana elinikäistä oppimista, sekä sisällytettävä verkkomediat ja uudet teknologiat opetussuunnitelmiin; korostaa lisäksi, että on kehitettävä innovatiivisia oppimistapoja ja laajennettava verkko- ja etäopintojen saatavuutta avointen oppimisresurssien avulla, ja toteaa, että nämä edistävät kaikkien yhdenvertaisia mahdollisuuksia saada koulutusta; |
| --- | --- |

88.

painottaa innovoinnin ja digitalisoinnin tärkeyttä kasvun, tuottavuuden ja oikeudenmukaisemman, kestävämmän ja osallistavamman yhteiskunnan kannalta ja tähdentää tässä yhteydessä tarvetta huolehtia tietojen, luovuuden ja osaamisen saatavuudesta sekä työntekijöiden ja työnhakijoiden ja työnantajien motivaatiosta ja päättäväisyydestä, jotta voidaan luoda innovoivia, luovia ja digitaalisia tuotteita ja palveluja; korostaa, että digitaalinen kuilu on luotava umpeen ja on kehitettävä digitaalista osaamista osana elinikäistä oppimista, sekä sisällytettävä verkkomediat ja uudet teknologiat opetussuunnitelmiin; korostaa lisäksi, että on kehitettävä innovatiivisia oppimistapoja ja laajennettava verkko- ja etäopintojen saatavuutta avointen oppimisresurssien avulla, ja toteaa, että nämä edistävät kaikkien yhdenvertaisia mahdollisuuksia saada koulutusta;

| 89. | painottaa tarvetta määrittää laaja joukko kehittyviä toimialoja ja keskeisiä kasvualoja, joiden osalta jäsenvaltioiden olisi keskityttävä kehittämään taitopohjaansa; |
| --- | --- |

89.

painottaa tarvetta määrittää laaja joukko kehittyviä toimialoja ja keskeisiä kasvualoja, joiden osalta jäsenvaltioiden olisi keskityttävä kehittämään taitopohjaansa;

| 90. | korostaa työllistämismahdollisuuksia, joita digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattaminen, energiaunionin kehittäminen, työpaikkojen luominen tutkimukseen ja kehittämiseen ja innovointiin tehtävillä investoinneilla, sosiaalisen yrittäjyyden ja yhteisötalouden edistäminen, terveydenhoito- ja sosiaalialan työntekijöiden osaamisen täydentäminen sekä liikenneverkkojen kehittäminen tarjoavat; |
| --- | --- |

90.

korostaa työllistämismahdollisuuksia, joita digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattaminen, energiaunionin kehittäminen, työpaikkojen luominen tutkimukseen ja kehittämiseen ja innovointiin tehtävillä investoinneilla, sosiaalisen yrittäjyyden ja yhteisötalouden edistäminen, terveydenhoito- ja sosiaalialan työntekijöiden osaamisen täydentäminen sekä liikenneverkkojen kehittäminen tarjoavat;

| 91. | huomauttaa, että viime aikoina yritykset ovat palauttaneet tuotantoa ja palveluja Eurooppaan, mikä on tarjonnut mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen erityisesti nuorille; katsoo, että EU:n kansantalouksilla on ainutlaatuinen mahdollisuus kiihdyttää tätä työpaikkojen palauttamisen suuntausta varmistamalla, että työvoiman taidot vastaavat yritysten tarpeita; |
| --- | --- |

91.

huomauttaa, että viime aikoina yritykset ovat palauttaneet tuotantoa ja palveluja Eurooppaan, mikä on tarjonnut mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen erityisesti nuorille; katsoo, että EU:n kansantalouksilla on ainutlaatuinen mahdollisuus kiihdyttää tätä työpaikkojen palauttamisen suuntausta varmistamalla, että työvoiman taidot vastaavat yritysten tarpeita;

| 92. | painottaa STEM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) suurta merkitystä ja sitä, että ne mahdollistavat Euroopalle merkittävän aseman tekniikan kehittämisen edistämisessä globaalilla näyttämöllä; |
| --- | --- |

92.

painottaa STEM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) suurta merkitystä ja sitä, että ne mahdollistavat Euroopalle merkittävän aseman tekniikan kehittämisen edistämisessä globaalilla näyttämöllä;

| 93. | kannattaa komission yhteistyössä puheenjohtajakolmikon kanssa esittämää aloitetta edistää yrittäjähenkisyyttä Euroopassa ja kehittää siirrettäviä taitoja elämää varten; |
| --- | --- |

93.

kannattaa komission yhteistyössä puheenjohtajakolmikon kanssa esittämää aloitetta edistää yrittäjähenkisyyttä Euroopassa ja kehittää siirrettäviä taitoja elämää varten;

| 94. | ottaa esille sen tosiasian, että unionissa on osaamisvaje luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineiden) aloilla, kun taas yhteiskuntatieteen alan tutkinnon suorittaneista on ylitarjontaa; on sitä mieltä, että unionin ja jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan uusia aloitteita, jotta voidaan torjua pullonkauloja STEM-aineisiin liittyvissä työpaikoissa ja opinnoissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla lisätään STEM-aineiden houkuttavuutta ja arvostusta sekä kannustetaan nuoria, myös naisia, opiskelemaan STEM-aineita; |
| --- | --- |

94.

ottaa esille sen tosiasian, että unionissa on osaamisvaje luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineiden) aloilla, kun taas yhteiskuntatieteen alan tutkinnon suorittaneista on ylitarjontaa; on sitä mieltä, että unionin ja jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan uusia aloitteita, jotta voidaan torjua pullonkauloja STEM-aineisiin liittyvissä työpaikoissa ja opinnoissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla lisätään STEM-aineiden houkuttavuutta ja arvostusta sekä kannustetaan nuoria, myös naisia, opiskelemaan STEM-aineita;

| 95. | huomauttaa, että vielä 2000-luvullakin on tilaa perinteiselle taitotiedolle, joka synnyttää pysyviä työpaikkoja, joita ei voi siirtää muualle, ja toteaa, että Euroopassa on huippuosaamista monella tällaisella alalla; kehottaa tukemaan näiden perinteisten taitojen säilyttämistä ja siirtämistä tuleville sukupolville koulutuksen kautta ja mahdollisuuksien mukaan niin, että perinteiset taidot yhdistetään uudenlaiseen taitotietoon, myös digitaalisiin taitoihin, jotta voidaan maksimoida niiden potentiaali; |
| --- | --- |

95.

huomauttaa, että vielä 2000-luvullakin on tilaa perinteiselle taitotiedolle, joka synnyttää pysyviä työpaikkoja, joita ei voi siirtää muualle, ja toteaa, että Euroopassa on huippuosaamista monella tällaisella alalla; kehottaa tukemaan näiden perinteisten taitojen säilyttämistä ja siirtämistä tuleville sukupolville koulutuksen kautta ja mahdollisuuksien mukaan niin, että perinteiset taidot yhdistetään uudenlaiseen taitotietoon, myös digitaalisiin taitoihin, jotta voidaan maksimoida niiden potentiaali;

Nuoria, ikääntyneitä ja vammaisia työntekijöitä koskevat toimet

| 96. | korostaa erityistoimien ja työnantajien ja etenkin pk-yritysten tukemisen tarvetta ja tärkeyttä, jotta yritykset voivat luoda uusia laadukkaita ja pysyviä työpaikkoja, varmistaa työperäiset koulutusmahdollisuudet ja tarjota urakehitysmahdollisuuksia nuorten, ikääntyneiden, naisten, maahanmuuttajien, vammaisten ja pitkäaikaistyöttömien kaltaisille työmarkkinoilla epäsuotuisassa asemassa oleville ryhmille; tunnustaa sekä julkisten että yksityisten työvoimapalvelujen tehtävän kilpailukykyisten työmarkkinoiden edistämisessä ja tukee sitä; muistuttaa työnantajien ja koulutuslaitosten sosiaalisesta ja taloudellisesta vastuusta kaikkia työntekijöitään ja koko yhteiskuntaa kohtaan; katsoo, että sosiaalista vastuuta olisi vaadittava myös koulutus- ja oppilaitoksilta; |
| --- | --- |

96.

korostaa erityistoimien ja työnantajien ja etenkin pk-yritysten tukemisen tarvetta ja tärkeyttä, jotta yritykset voivat luoda uusia laadukkaita ja pysyviä työpaikkoja, varmistaa työperäiset koulutusmahdollisuudet ja tarjota urakehitysmahdollisuuksia nuorten, ikääntyneiden, naisten, maahanmuuttajien, vammaisten ja pitkäaikaistyöttömien kaltaisille työmarkkinoilla epäsuotuisassa asemassa oleville ryhmille; tunnustaa sekä julkisten että yksityisten työvoimapalvelujen tehtävän kilpailukykyisten työmarkkinoiden edistämisessä ja tukee sitä; muistuttaa työnantajien ja koulutuslaitosten sosiaalisesta ja taloudellisesta vastuusta kaikkia työntekijöitään ja koko yhteiskuntaa kohtaan; katsoo, että sosiaalista vastuuta olisi vaadittava myös koulutus- ja oppilaitoksilta;

| 97. | ottaa huomioon haasteet, joita nuoret kohtaavat tullessaan työmarkkinoille, ja muistuttaa, että on tärkeää, että nuoret hankkivat ensimmäiset työkokemuksensa opintojen aikana työllistyvyyden edellytyksenä olevien taitojen kehittämiseksi ja jotta siirtyminen koulusta työelämään olisi tehokkaampi ja vaikuttavampi; panee merkille nuorten yrittäjyyteen liittyvät mahdollisuudet ja vetoaa siksi työnantajien ja jäsenvaltioiden vastuuseen tarjota nuorille mahdollisuus saada asiaan liittyvää kokemusta sekä tukea nuoria vaadittujen taitojen hankkimisessa; korostaa lisäksi koulujen ja työnantajien välisen yhteistyön merkitystä tässä asiassa ja kehottaa näin ollen EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita ryhtymään yrittäjämyönteisemmiksi ja tukemaan nuoria ideoidensa muuttamisessa menestyksekkäiksi liiketoimintasuunnitelmiksi; |
| --- | --- |

97.

ottaa huomioon haasteet, joita nuoret kohtaavat tullessaan työmarkkinoille, ja muistuttaa, että on tärkeää, että nuoret hankkivat ensimmäiset työkokemuksensa opintojen aikana työllistyvyyden edellytyksenä olevien taitojen kehittämiseksi ja jotta siirtyminen koulusta työelämään olisi tehokkaampi ja vaikuttavampi; panee merkille nuorten yrittäjyyteen liittyvät mahdollisuudet ja vetoaa siksi työnantajien ja jäsenvaltioiden vastuuseen tarjota nuorille mahdollisuus saada asiaan liittyvää kokemusta sekä tukea nuoria vaadittujen taitojen hankkimisessa; korostaa lisäksi koulujen ja työnantajien välisen yhteistyön merkitystä tässä asiassa ja kehottaa näin ollen EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita ryhtymään yrittäjämyönteisemmiksi ja tukemaan nuoria ideoidensa muuttamisessa menestyksekkäiksi liiketoimintasuunnitelmiksi;

Toimintaehdotukset ja suositukset

| 98. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia investoimaan innovoiviin ja lupaaviin uusiin talouden aloihin investointien vauhdittamiseksi unionissa, jotta voidaan saada aikaan kasvua ja luoda uusia laadukkaita ja pysyviä työpaikkoja ja pyrkiä siten entistä oikeudenmukaisempaan, kestävämpään ja osallistavampaan yhteiskuntaan; painottaa myös, että jäsenvaltioiden on tärkeää toteuttaa taloudellisia ja rahoitusta koskevia toimenpiteitä sekä työmarkkinauudistuksia, jotka perustuvat selkeisiin, tietoon perustuviin ja mitattaviin indikaattoreihin, joiden tehokkuus voidaan todistaa; |
| --- | --- |

98.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia investoimaan innovoiviin ja lupaaviin uusiin talouden aloihin investointien vauhdittamiseksi unionissa, jotta voidaan saada aikaan kasvua ja luoda uusia laadukkaita ja pysyviä työpaikkoja ja pyrkiä siten entistä oikeudenmukaisempaan, kestävämpään ja osallistavampaan yhteiskuntaan; painottaa myös, että jäsenvaltioiden on tärkeää toteuttaa taloudellisia ja rahoitusta koskevia toimenpiteitä sekä työmarkkinauudistuksia, jotka perustuvat selkeisiin, tietoon perustuviin ja mitattaviin indikaattoreihin, joiden tehokkuus voidaan todistaa;

| 99. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että työmarkkinauudistusten tarkoituksena on laadukkaiden työpaikkojen luomisen lisäksi vähentää eriytymistä, lisätä haavoittuvien ryhmien osallistamista työmarkkinoille, edistää sukupuolten tasa-arvoa, vähentää työssäkäyvien köyhyyttä ja taata riittävä sosiaaliturva kaikille työntekijöille, itsenäiset ammatinharjoittajat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

99.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että työmarkkinauudistusten tarkoituksena on laadukkaiden työpaikkojen luomisen lisäksi vähentää eriytymistä, lisätä haavoittuvien ryhmien osallistamista työmarkkinoille, edistää sukupuolten tasa-arvoa, vähentää työssäkäyvien köyhyyttä ja taata riittävä sosiaaliturva kaikille työntekijöille, itsenäiset ammatinharjoittajat mukaan luettuina;

| 100. | kehottaa jäsenvaltioita investoimaan varhaislapsuuden koulutukseen ja vieraiden kielten sekä tieto- ja viestintätekniikoiden varhaiseen opettamiseen perusopetuksessa; |
| --- | --- |

100.

kehottaa jäsenvaltioita investoimaan varhaislapsuuden koulutukseen ja vieraiden kielten sekä tieto- ja viestintätekniikoiden varhaiseen opettamiseen perusopetuksessa;

| 101. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan täysimääräisesti huomioon automatisoinnin merkityksen suuntauksena, joka voi heikentää monien työtehtävien määrällistä painoarvoa, ja suuntaamaan työttömien koulutusohjelmansa muissa kuin rutiininomaisissa tehtävissä tarvittavien taitojen oppimiseen; |
| --- | --- |

101.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan täysimääräisesti huomioon automatisoinnin merkityksen suuntauksena, joka voi heikentää monien työtehtävien määrällistä painoarvoa, ja suuntaamaan työttömien koulutusohjelmansa muissa kuin rutiininomaisissa tehtävissä tarvittavien taitojen oppimiseen;

| 102. | kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia hyödyntämään parhaista käytännöistä saatuja oppeja ja siirtymään käytännöistä poliittisiin toimiin, joilla nostetaan työllisyysastetta sekä vähennetään köyhyyttä ja eriarvoisuutta, ja toteuttamaan entistä kunnianhimoisempia uudistuksia kyseisten käytäntöjen pohjalta; kehottaa jäsenvaltioita myös vertaamaan ja mittaamaan näiden käytäntöjen tehokkuutta ja varmistamaan oikean tasapainon työntekijöiden ja yritysten mukautuvuuden ja turvallisuuden välillä sekä ottamaan huomioon jäsenvaltioiden työmarkkinoiden ja koulutusjärjestelmien erityispiirteet; |
| --- | --- |

102.

kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia hyödyntämään parhaista käytännöistä saatuja oppeja ja siirtymään käytännöistä poliittisiin toimiin, joilla nostetaan työllisyysastetta sekä vähennetään köyhyyttä ja eriarvoisuutta, ja toteuttamaan entistä kunnianhimoisempia uudistuksia kyseisten käytäntöjen pohjalta; kehottaa jäsenvaltioita myös vertaamaan ja mittaamaan näiden käytäntöjen tehokkuutta ja varmistamaan oikean tasapainon työntekijöiden ja yritysten mukautuvuuden ja turvallisuuden välillä sekä ottamaan huomioon jäsenvaltioiden työmarkkinoiden ja koulutusjärjestelmien erityispiirteet;

| 103. | kehottaa kaupunkeja ja alueita keskittymään laadukkaaseen koulutukseen sekä torjumaan koulutuksen keskeyttämistä ja nuorisotyöttömyyttä, koska nuoret tarvitsevat pikaisesti uusia mahdollisuuksia ja heitä olisi pyrittävä tukemaan kaikin mahdollisin tavoin; |
| --- | --- |

103.

kehottaa kaupunkeja ja alueita keskittymään laadukkaaseen koulutukseen sekä torjumaan koulutuksen keskeyttämistä ja nuorisotyöttömyyttä, koska nuoret tarvitsevat pikaisesti uusia mahdollisuuksia ja heitä olisi pyrittävä tukemaan kaikin mahdollisin tavoin;

| 104. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään yhteisiä lähestymistapoja, kuten työnantajaverkostoja, jotta voidaan edistää sellaisten esteiden poistamista, jotka estävät työnantajia toteuttamasta kunnianhimoisempia suunnitelmia työvoiman kehittämiseksi; |
| --- | --- |

104.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään yhteisiä lähestymistapoja, kuten työnantajaverkostoja, jotta voidaan edistää sellaisten esteiden poistamista, jotka estävät työnantajia toteuttamasta kunnianhimoisempia suunnitelmia työvoiman kehittämiseksi;

| 105. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sellaisten sosiaalisten yritysten perustamista, jotka kantavat vastuunsa ympäristöstä, kuluttajista ja työntekijöistä, ja tukemaan niitä; |
| --- | --- |

105.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sellaisten sosiaalisten yritysten perustamista, jotka kantavat vastuunsa ympäristöstä, kuluttajista ja työntekijöistä, ja tukemaan niitä;

| 106. | pyytää jäsenvaltioita esittelemään palkkaepätasa-arvon vähentämiseksi vähimmäispalkan, joka perustuu kunkin jäsenvaltion osalta määriteltyihin raja-arvoihin, joiden avulla taataan ihmisarvoinen palkka joko lainsäädännön tai sopimuksen avulla ja kunnioittamalla kansallisia käytäntöjä; |
| --- | --- |

106.

pyytää jäsenvaltioita esittelemään palkkaepätasa-arvon vähentämiseksi vähimmäispalkan, joka perustuu kunkin jäsenvaltion osalta määriteltyihin raja-arvoihin, joiden avulla taataan ihmisarvoinen palkka joko lainsäädännön tai sopimuksen avulla ja kunnioittamalla kansallisia käytäntöjä;

| 107. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään koulutusohjelmiinsa ja elinikäistä oppimista koskeviin strategioihinsa johtajuuden, esimies- ja yrittäjätaidot, talousvalistuksen, yrityksen perustamista koskevan ohjauksen ja viestintäteknologiat, sekä asettamaan etusijalle ammatillisen koulutuksen ohjelmien edelleen kehittämisen, eurooppalaisten käsityötaitojen kohentaminen mukaan luettuna, ottaen huomioon jäsenvaltioiden väliset erot työmarkkinoissa ja koulutusjärjestelmissä ja välttäen saman ratkaisun tarjoamista kaikkiin tilanteisiin; |
| --- | --- |

107.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään koulutusohjelmiinsa ja elinikäistä oppimista koskeviin strategioihinsa johtajuuden, esimies- ja yrittäjätaidot, talousvalistuksen, yrityksen perustamista koskevan ohjauksen ja viestintäteknologiat, sekä asettamaan etusijalle ammatillisen koulutuksen ohjelmien edelleen kehittämisen, eurooppalaisten käsityötaitojen kohentaminen mukaan luettuna, ottaen huomioon jäsenvaltioiden väliset erot työmarkkinoissa ja koulutusjärjestelmissä ja välttäen saman ratkaisun tarjoamista kaikkiin tilanteisiin;

| 108. | pyytää komissiota kehittämään eurooppalaisen järjestelmän tiettyihin toimintoihin ja ammatteihin liittyvien yhteisten pätevyyksien tunnustamiseksi ja hyväksymiseksi siten, että järjestelmässä tunnustetaan myös vapaaehtoistyössä hankittu pätevyys; |
| --- | --- |

108.

pyytää komissiota kehittämään eurooppalaisen järjestelmän tiettyihin toimintoihin ja ammatteihin liittyvien yhteisten pätevyyksien tunnustamiseksi ja hyväksymiseksi siten, että järjestelmässä tunnustetaan myös vapaaehtoistyössä hankittu pätevyys;

| 109. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön vuonna 2012 annetun neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista keinona tunnustaa epävirallisen oppimisen, erityisesti vapaaehtoistyön ja nuorisotyön osalta hankitun pätevyyden ja tukemaan elinikäisen oppimisen politiikan täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

109.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön vuonna 2012 annetun neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista keinona tunnustaa epävirallisen oppimisen, erityisesti vapaaehtoistyön ja nuorisotyön osalta hankitun pätevyyden ja tukemaan elinikäisen oppimisen politiikan täytäntöönpanoa;

| 110. | pyytää jäsenvaltioita tukemaan työmarkkinoiden sidosryhmien, muun muassa työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen, koulutuslaitosten sekä julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen, tiivistä ja järjestelmällistä osallistumista paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, myös helpottamalla niiden välistä viestintää ja tiedonjakoa, jotta voidaan lujittaa koulumaailman ja työelämän välisiä yhteyksiä, saada kysyntä ja tarjonta kohtaamaan toisensa paremmin ja ennakoida ja suunnitella työmarkkinoiden tulevia osaamis- ja pätevyystarpeita; |
| --- | --- |

110.

pyytää jäsenvaltioita tukemaan työmarkkinoiden sidosryhmien, muun muassa työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen, koulutuslaitosten sekä julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen, tiivistä ja järjestelmällistä osallistumista paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, myös helpottamalla niiden välistä viestintää ja tiedonjakoa, jotta voidaan lujittaa koulumaailman ja työelämän välisiä yhteyksiä, saada kysyntä ja tarjonta kohtaamaan toisensa paremmin ja ennakoida ja suunnitella työmarkkinoiden tulevia osaamis- ja pätevyystarpeita;

| 111. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia tarjoamaan sellaiset rahoitus- ja talousrakenteet, jotka tukevat osallistumista jatkuvaan koulutukseen, jotta voidaan turvata ammattitaitoisen työvoiman saatavuus tulevaisuudessa; suosittaa, että tällaiset kannustimet olisi toteutettava sellaisten mitattavien ja tietoon perustuvien indikaattorien pohjalta, joiden vaikuttavuus voidaan todistaa; |
| --- | --- |

111.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia tarjoamaan sellaiset rahoitus- ja talousrakenteet, jotka tukevat osallistumista jatkuvaan koulutukseen, jotta voidaan turvata ammattitaitoisen työvoiman saatavuus tulevaisuudessa; suosittaa, että tällaiset kannustimet olisi toteutettava sellaisten mitattavien ja tietoon perustuvien indikaattorien pohjalta, joiden vaikuttavuus voidaan todistaa;

| 112. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan asianmukaista koulutusta ja varmistamaan opettajien ja koulutuksen johtajien jatkuvan ammatillisen kehittymisen auttaakseen heitä hyödyntämään kaikkein tarkoituksenmukaisimpia opetusmenetelmiä ja mahdollistamaan eurooppalaisten nuorten 2000-luvulla tarvittavien taitojen ja valmiuksien kehittämisen; tähdentää lisäksi, että on tärkeää tarjota opettajille kokemukseen perustuvaa taitotietoa, jossa käytäntö yhdistyy teoriaan, erityisesti uuden tekniikan ja digitalisoinnin osalta, jotta he voivat välittää tietonsa opiskelijoille; |
| --- | --- |

112.

kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan asianmukaista koulutusta ja varmistamaan opettajien ja koulutuksen johtajien jatkuvan ammatillisen kehittymisen auttaakseen heitä hyödyntämään kaikkein tarkoituksenmukaisimpia opetusmenetelmiä ja mahdollistamaan eurooppalaisten nuorten 2000-luvulla tarvittavien taitojen ja valmiuksien kehittämisen; tähdentää lisäksi, että on tärkeää tarjota opettajille kokemukseen perustuvaa taitotietoa, jossa käytäntö yhdistyy teoriaan, erityisesti uuden tekniikan ja digitalisoinnin osalta, jotta he voivat välittää tietonsa opiskelijoille;

| 113. | kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta ryhtymään pikaisiin toimiin pannakseen täytäntöön ammatillisen pätevyyden ja korkeakoulututkintojen vastavuoroista tunnustamista koskevan politiikan ja lainsäädännön kaikkialla EU:ssa keinona edistää työvoiman oikeudenmukaista liikkuvuutta EU:n sisällä ja puuttua avoimien työpaikkojen ongelmaan; |
| --- | --- |

113.

kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta ryhtymään pikaisiin toimiin pannakseen täytäntöön ammatillisen pätevyyden ja korkeakoulututkintojen vastavuoroista tunnustamista koskevan politiikan ja lainsäädännön kaikkialla EU:ssa keinona edistää työvoiman oikeudenmukaista liikkuvuutta EU:n sisällä ja puuttua avoimien työpaikkojen ongelmaan;

| 114. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan työmarkkinoiden muuttumista koskevia ennusteita, joissa tarkastellaan erityisesti globalisaation aiheuttamia haasteita, sekä jäsenvaltiokohtaisia ja alakohtaisia ennusteita työpaikkojen ja taitojen kehityksestä; |
| --- | --- |

114.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan työmarkkinoiden muuttumista koskevia ennusteita, joissa tarkastellaan erityisesti globalisaation aiheuttamia haasteita, sekä jäsenvaltiokohtaisia ja alakohtaisia ennusteita työpaikkojen ja taitojen kehityksestä;

o

o o

| 115. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

115.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0038.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0394.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0110.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0010.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0037.

(6)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

(7)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(8)  Euroopan komission työllisyyttä ja sosiaalipoliittista tilannetta koskeva neljännesvuosikatsaus, maaliskuu 2015.

(9)  Työllisyyttä ja yhteiskunnallista kehitystä käsittelevä Euroopan komission katsaus (2013).

(10)  Euroopan komission työllisyyttä ja sosiaalipoliittista tilannetta koskeva neljännesvuosikatsaus, 13. huhtikuuta 2015.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/246 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/246

---

P8_TA(2015)0322

30. ja 31. vuosikertomus EU:n oikeuden soveltamisen valvonnasta (2012–2013)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. syyskuuta 2015 30. ja 31. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2012–2013) (2014/2253(INI))

(2017/C 316/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 30. vuosikertomuksen Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2012) (COM(2013)0726), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. vuosikertomuksen Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2012) (COM(2013)0726),

| — | ottaa huomioon 31. vuosikertomuksen Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2013) (COM(2014)0612), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. vuosikertomuksen Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2013) (COM(2014)0612),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen arviointikertomus” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen arviointikertomus” (COM(2010)0070),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen toinen arviointikertomus” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen toinen arviointikertomus” (COM(2011)0930),

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2002 annetun komission tiedonannon kantelijan asemasta yhteisön oikeuden rikkomista koskevissa asioissa (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2002 annetun komission tiedonannon kantelijan asemasta yhteisön oikeuden rikkomista koskevissa asioissa (COM(2002)0141),

| — | ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asema unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa – menettelyn päivittäminen” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asema unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa – menettelyn päivittäminen” (COM(2012)0154),

| — | ottaa huomioon puitesopimuksen Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitesopimuksen Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista (1),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman 29. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2011) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman 29. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2011) (2),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ”The impact of the crisis on fundamental rights across Member States of the EU – Comparative analysis” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ”The impact of the crisis on fundamental rights across Member States of the EU – Comparative analysis” (3),

| — | ottaa huomioon komission 19. toukokuuta 2015 hyväksymän parempaa sääntelyä koskevan paketin; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 19. toukokuuta 2015 hyväksymän parempaa sääntelyä koskevan paketin;

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0242/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0242/2015),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklassa määritetään komission päätehtäväksi toimia perussopimusten valvojana; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklassa määritetään komission päätehtäväksi toimia perussopimusten valvojana;

| B. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan unionin perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla ja se koskee unionin toimielimiä, elimiä, virastoja ja yksiköitä sekä jäsenvaltioita silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta (perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohta); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan unionin perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla ja se koskee unionin toimielimiä, elimiä, virastoja ja yksiköitä sekä jäsenvaltioita silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta (perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohta);

| C. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 258 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan siinä tapauksessa, että komissio katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perussopimusten mukaan kuuluvan velvollisuuden, se antaa asiasta lausunnon perusteluineen, ja se voi saattaa asian Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos valtio, jota asia koskee, ei noudata lausuntoa komission asettamassa määräajassa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 258 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan siinä tapauksessa, että komissio katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perussopimusten mukaan kuuluvan velvollisuuden, se antaa asiasta lausunnon perusteluineen, ja se voi saattaa asian Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos valtio, jota asia koskee, ei noudata lausuntoa komission asettamassa määräajassa;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevassa puitesopimuksessa määrätään kaikkia muodolliseen ilmoitukseen perustuvia rikkomismenettelyjä koskevan tiedon jakamisesta, mutta se ei kata epävirallista EU Pilot -menettelyä, joka edeltää muodollisen rikkomismenettelyn käynnistämistä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevassa puitesopimuksessa määrätään kaikkia muodolliseen ilmoitukseen perustuvia rikkomismenettelyjä koskevan tiedon jakamisesta, mutta se ei kata epävirallista EU Pilot -menettelyä, joka edeltää muodollisen rikkomismenettelyn käynnistämistä;

| E. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 41 artiklassa määritellään hyvä hallinto henkilön oikeudeksi saada asiansa käsitellyksi unionin toimielimissä puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa, ja SEUT-sopimuksen 298 artiklassa määrätään, että unionin toimielinten on tehtäviään hoitaessaan tukeuduttava avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 41 artiklassa määritellään hyvä hallinto henkilön oikeudeksi saada asiansa käsitellyksi unionin toimielimissä puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa, ja SEUT-sopimuksen 298 artiklassa määrätään, että unionin toimielinten on tehtäviään hoitaessaan tukeuduttava avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon;

| F. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 51 artiklassa rajataan jäsenvaltioiden velvollisuus noudattaa perusoikeuskirjaa tilanteisiin, joissa ne soveltavat unionin oikeutta, mutta siinä ei vastaavasti rajoiteta velvollisuuksia, joita perusoikeuskirjasta aiheutuu unionin toimielimille, laitoksille, virastoille tai yksiköille; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 51 artiklassa rajataan jäsenvaltioiden velvollisuus noudattaa perusoikeuskirjaa tilanteisiin, joissa ne soveltavat unionin oikeutta, mutta siinä ei vastaavasti rajoiteta velvollisuuksia, joita perusoikeuskirjasta aiheutuu unionin toimielimille, laitoksille, virastoille tai yksiköille;

| G. | ottaa huomioon, että viimeaikaisen talouskriisin yhteydessä jäsenvaltiot ovat joutuneet toteuttamaan toimenpiteitä, jotka vaarantavat unionin primaarioikeuden ja erityisesti sosiaalisten ja taloudellisten oikeuksien suojelua koskevat säännökset; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että viimeaikaisen talouskriisin yhteydessä jäsenvaltiot ovat joutuneet toteuttamaan toimenpiteitä, jotka vaarantavat unionin primaarioikeuden ja erityisesti sosiaalisten ja taloudellisten oikeuksien suojelua koskevat säännökset;

| 1. | panee merkille, kuten todetaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 27. lokakuuta 2011 antamassa yhteisessä poliittisessa lausumassa selittävistä asiakirjoista, että komissio on ilmoittanut molemmille lainsäätäjille julkilausuman täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, kuten todetaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 27. lokakuuta 2011 antamassa yhteisessä poliittisessa lausumassa selittävistä asiakirjoista, että komissio on ilmoittanut molemmille lainsäätäjille julkilausuman täytäntöönpanosta;

| 2. | suhtautuu myönteisesti komission 30. ja 31. vuosikertomukseen Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta ja panee merkille, että näiden kertomusten mukaan neljä alaa, joilla jäsenvaltioihin useimmin kohdistettiin täytäntöönpanon laiminlyöntiä koskevia menettelyjä vuonna 2012, olivat liikenne, terveyden ja kuluttajien suojelu, ympäristönsuojelu sekä sisämarkkinoihin ja palveluihin liittyvät kysymykset, kun taas vuonna 2013 ongelmallisimmat alat olivat ympäristö, terveyden ja kuluttajien suojelu, sisämarkkinat ja palvelut sekä liikenne; muistuttaa kuitenkin, että tämä jälkikäteisarviointi ei korvaa komission velvollisuutta valvoa tehokkaasti ja oikea-aikaisesti unionin lainsäädännön soveltamista ja täytäntöönpanoa, ja panee merkille, että parlamentti voisi avustaa lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa, kun se tarkastelee komission toimintaa; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti komission 30. ja 31. vuosikertomukseen Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta ja panee merkille, että näiden kertomusten mukaan neljä alaa, joilla jäsenvaltioihin useimmin kohdistettiin täytäntöönpanon laiminlyöntiä koskevia menettelyjä vuonna 2012, olivat liikenne, terveyden ja kuluttajien suojelu, ympäristönsuojelu sekä sisämarkkinoihin ja palveluihin liittyvät kysymykset, kun taas vuonna 2013 ongelmallisimmat alat olivat ympäristö, terveyden ja kuluttajien suojelu, sisämarkkinat ja palvelut sekä liikenne; muistuttaa kuitenkin, että tämä jälkikäteisarviointi ei korvaa komission velvollisuutta valvoa tehokkaasti ja oikea-aikaisesti unionin lainsäädännön soveltamista ja täytäntöönpanoa, ja panee merkille, että parlamentti voisi avustaa lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa, kun se tarkastelee komission toimintaa;

| 3. | toteaa, että oikeusvaltion periaatteelle ja lainsäädännön varmuudelle ja ennakoitavuudelle perustuvassa Euroopan unionissa unionin kansalaisten oikeutena on ensimmäisten joukossa saada tietää selkeällä, helposti saatavalla, avoimella ja oikea-aikaisella tavalla (internetin ja muiden välineiden kautta), onko unionin lainsäädännön nojalla saatettu voimaan kansallista lainsäädäntöä ja millaista, sekä mitkä kansalliset viranomaiset vastaavat tämän lainsäädännön oikeasta täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että oikeusvaltion periaatteelle ja lainsäädännön varmuudelle ja ennakoitavuudelle perustuvassa Euroopan unionissa unionin kansalaisten oikeutena on ensimmäisten joukossa saada tietää selkeällä, helposti saatavalla, avoimella ja oikea-aikaisella tavalla (internetin ja muiden välineiden kautta), onko unionin lainsäädännön nojalla saatettu voimaan kansallista lainsäädäntöä ja millaista, sekä mitkä kansalliset viranomaiset vastaavat tämän lainsäädännön oikeasta täytäntöönpanosta;

| 4. | toteaa, että kansalaiset ja yritykset odottavat sääntelyn olevan yksinkertaista, ennakoitavissa olevaa ja luotettavaa; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että kansalaiset ja yritykset odottavat sääntelyn olevan yksinkertaista, ennakoitavissa olevaa ja luotettavaa;

| 5. | kehottaa komissiota kiinnittämään lainsäädännön laatimisessa ja arvioinnissa enemmän huomiota siihen, mitä rasitteita siitä voi aiheutua pk-yrityksille; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota kiinnittämään lainsäädännön laatimisessa ja arvioinnissa enemmän huomiota siihen, mitä rasitteita siitä voi aiheutua pk-yrityksille;

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sovittamaan yhteen toimensa lainsäädäntömenettelyn varhaisemmassa vaiheessa, jotta varmistetaan, että lopputulos voidaan panna täytäntöön tehokkaammin; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sovittamaan yhteen toimensa lainsäädäntömenettelyn varhaisemmassa vaiheessa, jotta varmistetaan, että lopputulos voidaan panna täytäntöön tehokkaammin;

| 7. | toteaa, että unionin oikeuden myöhäinen tai epäasianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sen virheellinen soveltaminen voi johtaa jäsenvaltioiden välisiin eroihin ja vääristää tasapuolisia toimintaedellytyksiä koko EU:ssa; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että unionin oikeuden myöhäinen tai epäasianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sen virheellinen soveltaminen voi johtaa jäsenvaltioiden välisiin eroihin ja vääristää tasapuolisia toimintaedellytyksiä koko EU:ssa;

| 8. | kehottaa komissiota kohtelemaan kaikkia jäsenvaltioita tasapuolisesti riippumatta niiden koosta tai siitä, milloin ne liittyivät EU:n jäseniksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota kohtelemaan kaikkia jäsenvaltioita tasapuolisesti riippumatta niiden koosta tai siitä, milloin ne liittyivät EU:n jäseniksi;

| 9. | panee merkille, että unionin oikeuden täytäntöönpano ja saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä vaihtelee eri jäsenvaltioissa; panee merkille, että kansalaiset, jotka haluavat elää, työskennellä tai harjoittaa liiketoimintaa toisessa jäsenvaltiossa, kohtaavat päivittäin erilaisia vaikeuksia, jotka johtuvat unionin oikeuden vaihtelevasta täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että unionin oikeuden täytäntöönpano ja saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä vaihtelee eri jäsenvaltioissa; panee merkille, että kansalaiset, jotka haluavat elää, työskennellä tai harjoittaa liiketoimintaa toisessa jäsenvaltiossa, kohtaavat päivittäin erilaisia vaikeuksia, jotka johtuvat unionin oikeuden vaihtelevasta täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä;

| 10. | muistuttaa, että komissio on SEU-sopimuksen 17 artiklan mukaan vastuussa unionin oikeuden soveltamisesta, mukaan luettuna Euroopan unionin perusoikeuskirja (SEU-sopimuksen 6 artiklan 1 kohta), jonka määräykset koskevat unionin toimielimiä, elimiä, virastoja ja yksiköitä sekä jäsenvaltioita silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta (perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohta); muistuttaa, että komissiolla on valtuudet käynnistää SEUT-sopimuksen 258–260 artiklan mukaisia rikkomismenettelyjä unionin oikeuden noudattamisen varmistamiseksi; kehottaa komissiota kuitenkin mahdollistamaan sen, että parlamentti täyttää sillä toisena lainsäätäjänä olevan tehtävän, ja antamaan sille riittävästi tietoa ja olemaan edelleen vastuussa sille; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että komissio on SEU-sopimuksen 17 artiklan mukaan vastuussa unionin oikeuden soveltamisesta, mukaan luettuna Euroopan unionin perusoikeuskirja (SEU-sopimuksen 6 artiklan 1 kohta), jonka määräykset koskevat unionin toimielimiä, elimiä, virastoja ja yksiköitä sekä jäsenvaltioita silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta (perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohta); muistuttaa, että komissiolla on valtuudet käynnistää SEUT-sopimuksen 258–260 artiklan mukaisia rikkomismenettelyjä unionin oikeuden noudattamisen varmistamiseksi; kehottaa komissiota kuitenkin mahdollistamaan sen, että parlamentti täyttää sillä toisena lainsäätäjänä olevan tehtävän, ja antamaan sille riittävästi tietoa ja olemaan edelleen vastuussa sille;

| 11. | toteaa, että yhteensä 731 rikkomustapauksen käsittely päätettiin, koska jäsenvaltio oli osoittanut noudattavansa unionin lainsäädäntöä; toteaa, että vuonna 2013 unionin tuomioistuin antoi 52 tuomiota SEUT-sopimuksen 258 artiklan nojalla ja että näistä tuomioista 31:ssä (59,6 prosenttia) jäsenvaltiot katsottiin syyllisiksi; huomauttaa näiden tilastojen mittasuhteiden osoittamiseksi, että tähän mennessä 3 274 rikkomusmenettelyssä (87,3 prosenttia) tuomio annettiin komission hyväksi; pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota kaikkien näiden tuomioiden varsinaiseen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että yhteensä 731 rikkomustapauksen käsittely päätettiin, koska jäsenvaltio oli osoittanut noudattavansa unionin lainsäädäntöä; toteaa, että vuonna 2013 unionin tuomioistuin antoi 52 tuomiota SEUT-sopimuksen 258 artiklan nojalla ja että näistä tuomioista 31:ssä (59,6 prosenttia) jäsenvaltiot katsottiin syyllisiksi; huomauttaa näiden tilastojen mittasuhteiden osoittamiseksi, että tähän mennessä 3 274 rikkomusmenettelyssä (87,3 prosenttia) tuomio annettiin komission hyväksi; pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota kaikkien näiden tuomioiden varsinaiseen täytäntöönpanoon;

| 12. | pitää myönteisenä, että komissio hyödyntää entistä enemmän jäsenvaltioille suunnattuja uutta lainsäädäntöä koskevia täytäntöönpanosuunnitelmia, sillä niiden avulla lisätään lainsäädännön oikea-aikaisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon todennäköisyyttä, ennakoidaan ongelmia, jotka liittyvät saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamiseen, sekä osaltaan vähennetään asiaa koskevien vetoomusten määrää; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä, että komissio hyödyntää entistä enemmän jäsenvaltioille suunnattuja uutta lainsäädäntöä koskevia täytäntöönpanosuunnitelmia, sillä niiden avulla lisätään lainsäädännön oikea-aikaisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon todennäköisyyttä, ennakoidaan ongelmia, jotka liittyvät saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamiseen, sekä osaltaan vähennetään asiaa koskevien vetoomusten määrää;

| 13. | katsoo, että komission olisi keskityttävä tehokkaaseen ongelmanratkaisuun, toimivaan hallinnointiin ja ehkäiseviin toimenpiteisiin, mutta ehdottaa, että etsittäisiin myös uusia ajattelutapoja ja muita kuin muodollisia rikkomusmenettelyjä, joilla parannettaisiin unionin oikeuden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että komission olisi keskityttävä tehokkaaseen ongelmanratkaisuun, toimivaan hallinnointiin ja ehkäiseviin toimenpiteisiin, mutta ehdottaa, että etsittäisiin myös uusia ajattelutapoja ja muita kuin muodollisia rikkomusmenettelyjä, joilla parannettaisiin unionin oikeuden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa;

| 14. | toteaa, että EU:n lainsäädäntö on saatettava asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti osaksi jokaisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä; vaatii jäsenvaltioiden viranomaisia välttämään ylisääntelyä, koska se usein aiheuttaa eroja jäsenvaltioiden täytäntöönpanomenettelyissä, mikä puolestaan heikentää kunnioitusta unionin oikeutta kohtaan, kun kansalaiset tulevat tietoisiksi merkittävistä eroista eri puolella unionia; toteaa, että Euroopan parlamentin jäsenten sekä kansallisten ja alueellisten parlamenttien Eurooppa-asioista vastaavien valiokuntien yhteistyötä olisi tiivistettävä; pitää erityisen myönteisenä Lissabonin sopimukseen sisältyvää innovaatiota, että Euroopan unionin tuomioistuin voi komission pyynnöstä ja ilman toista oikeuden päätöstä langettaa rangaistuksia jäsenvaltioille, jos ne viivyttelevät direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; vaatii EU:n toimielimiä (neuvosto, komissio, EKP) noudattamaan unionin primaarioikeutta (perussopimukset ja perusoikeuskirja), kun ne laativat johdetun oikeuden säännöksiä tai hyväksyvät talous- ja sosiaalialan toimintapolitiikkoja, jotka vaikuttavat ihmisoikeuksiin tai yleiseen etuun; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että EU:n lainsäädäntö on saatettava asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti osaksi jokaisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä; vaatii jäsenvaltioiden viranomaisia välttämään ylisääntelyä, koska se usein aiheuttaa eroja jäsenvaltioiden täytäntöönpanomenettelyissä, mikä puolestaan heikentää kunnioitusta unionin oikeutta kohtaan, kun kansalaiset tulevat tietoisiksi merkittävistä eroista eri puolella unionia; toteaa, että Euroopan parlamentin jäsenten sekä kansallisten ja alueellisten parlamenttien Eurooppa-asioista vastaavien valiokuntien yhteistyötä olisi tiivistettävä; pitää erityisen myönteisenä Lissabonin sopimukseen sisältyvää innovaatiota, että Euroopan unionin tuomioistuin voi komission pyynnöstä ja ilman toista oikeuden päätöstä langettaa rangaistuksia jäsenvaltioille, jos ne viivyttelevät direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; vaatii EU:n toimielimiä (neuvosto, komissio, EKP) noudattamaan unionin primaarioikeutta (perussopimukset ja perusoikeuskirja), kun ne laativat johdetun oikeuden säännöksiä tai hyväksyvät talous- ja sosiaalialan toimintapolitiikkoja, jotka vaikuttavat ihmisoikeuksiin tai yleiseen etuun;

| 15. | panee merkille, että komissio käyttää englanniksi käsitettä ”gold plating”, jolla tarkoitetaan unionin vaatimuksia pitemmälle meneviä velvoitteita eli kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sovellettavia liiallisia normeja, suuntaviivoja ja menettelyjä, jotka haittaavat odotettuja toimintapoliittisia tavoitteita; kehottaa komissiota määrittelemään käsitteen selvästi; korostaa, että määritelmässä on selvästi ilmaistava, että jäsenvaltioilla on oikeus tarvittaessa soveltaa tiukempia normeja samalla kun niiden on otettava huomioon, että EU:n ympäristölainsäädännön yhdenmukaisempi täytäntöönpano on tärkeää sisämarkkinoiden toiminnan kannalta; |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että komissio käyttää englanniksi käsitettä ”gold plating”, jolla tarkoitetaan unionin vaatimuksia pitemmälle meneviä velvoitteita eli kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sovellettavia liiallisia normeja, suuntaviivoja ja menettelyjä, jotka haittaavat odotettuja toimintapoliittisia tavoitteita; kehottaa komissiota määrittelemään käsitteen selvästi; korostaa, että määritelmässä on selvästi ilmaistava, että jäsenvaltioilla on oikeus tarvittaessa soveltaa tiukempia normeja samalla kun niiden on otettava huomioon, että EU:n ympäristölainsäädännön yhdenmukaisempi täytäntöönpano on tärkeää sisämarkkinoiden toiminnan kannalta;

| 16. | panee merkille, että vuonna 2012 esiintyi edellisvuosia vähemmän rikkeitä, jotka muodostuivat viivytyksistä siinä, miten yhteisön oikeutta saatettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja tämä johtui pääasiassa siitä, että vuonna 2012 oli aikaisempia vuosia vähemmän direktiivejä, jotka oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä; panee kuitenkin merkille, että vuotta 2013 koskevat tilastot osoittavat, että kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen liittyvät viivytykset ovat todella vähentyneet, kun tällaisten rikkeiden määrä saavutti kyseisen vuoden lopussa alhaisimman tason viiteen vuoteen, mitä voidaan pitää myönteisenä tuloksena SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohdassa käyttöön otetusta ”nopeutetusta” uhkasakkomenettelystä, jota sovelletaan silloin, kun direktiiviä ei saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

16.

panee merkille, että vuonna 2012 esiintyi edellisvuosia vähemmän rikkeitä, jotka muodostuivat viivytyksistä siinä, miten yhteisön oikeutta saatettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja tämä johtui pääasiassa siitä, että vuonna 2012 oli aikaisempia vuosia vähemmän direktiivejä, jotka oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä; panee kuitenkin merkille, että vuotta 2013 koskevat tilastot osoittavat, että kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen liittyvät viivytykset ovat todella vähentyneet, kun tällaisten rikkeiden määrä saavutti kyseisen vuoden lopussa alhaisimman tason viiteen vuoteen, mitä voidaan pitää myönteisenä tuloksena SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohdassa käyttöön otetusta ”nopeutetusta” uhkasakkomenettelystä, jota sovelletaan silloin, kun direktiiviä ei saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 17. | panee merkille, että EU Pilot -hanke ja muut mekanismit (mukaan luettuna SOLVIT 2) sekä SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohdassa käyttöön otettu ”nopeutettu” uhkasakkomenettely, jota sovelletaan silloin, kun direktiiviä ei saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä, voivat selittää sen, miksi rikkomukset, jotka liittyvät viivytyksiin unionin oikeuden saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, ovat vähentyneet vuosina 2013, 2012 ja viiden viime vuoden aikana; painottaa, että direktiivien oikea-aikaisen saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä on oltava yksi komission tärkeimpiä tavoitteita ja että määräaikojen noudattamista on valvottava tehokkaasti; |
| --- | --- |

17.

panee merkille, että EU Pilot -hanke ja muut mekanismit (mukaan luettuna SOLVIT 2) sekä SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohdassa käyttöön otettu ”nopeutettu” uhkasakkomenettely, jota sovelletaan silloin, kun direktiiviä ei saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä, voivat selittää sen, miksi rikkomukset, jotka liittyvät viivytyksiin unionin oikeuden saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, ovat vähentyneet vuosina 2013, 2012 ja viiden viime vuoden aikana; painottaa, että direktiivien oikea-aikaisen saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä on oltava yksi komission tärkeimpiä tavoitteita ja että määräaikojen noudattamista on valvottava tehokkaasti;

| 18. | toteaa, että erityisesti ympäristöön, verotukseen, oikeusasioihin ja tulliliittoon liittyvien uusien EU Pilot -tapausten määrän kasvu tarkastelujaksolla sekä avoimien rikkomismenettelyjen määrän supistuminen osoittavat, että jäsenvaltioissa vallitsee myönteinen suuntaus unionin oikeuden täytäntöönpanon alalla, mikä on osoitus siitä, että EU Pilot on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi löytää nopeita ratkaisuja mahdollisiin rikkomuksiin; katsoo kuitenkin, että unionin oikeuden täytäntöönpanon alalla olisi ponnisteltava edelleen, jotta voidaan vahvistaa sen avoimuutta sekä kantelijoiden ja osapuolten valvontamahdollisuuksia, ja pitää valitettavana, että parlamentilla on toistuvista pyynnöistä huolimatta edelleenkin vain rajallinen mahdollisuus saada tietoa EU Pilot -menettelystä ja vireillä olevista asioista; panee merkille tarpeen vahvistaa EU Pilot -hankkeen oikeudellista asemaa ja legitiimiyttä, ja katsoo, että tämä voidaan saavuttaa lisäämällä avoimuutta ja laajentamalla kantelijoiden ja Euroopan parlamentin osallistumista; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että erityisesti ympäristöön, verotukseen, oikeusasioihin ja tulliliittoon liittyvien uusien EU Pilot -tapausten määrän kasvu tarkastelujaksolla sekä avoimien rikkomismenettelyjen määrän supistuminen osoittavat, että jäsenvaltioissa vallitsee myönteinen suuntaus unionin oikeuden täytäntöönpanon alalla, mikä on osoitus siitä, että EU Pilot on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi löytää nopeita ratkaisuja mahdollisiin rikkomuksiin; katsoo kuitenkin, että unionin oikeuden täytäntöönpanon alalla olisi ponnisteltava edelleen, jotta voidaan vahvistaa sen avoimuutta sekä kantelijoiden ja osapuolten valvontamahdollisuuksia, ja pitää valitettavana, että parlamentilla on toistuvista pyynnöistä huolimatta edelleenkin vain rajallinen mahdollisuus saada tietoa EU Pilot -menettelystä ja vireillä olevista asioista; panee merkille tarpeen vahvistaa EU Pilot -hankkeen oikeudellista asemaa ja legitiimiyttä, ja katsoo, että tämä voidaan saavuttaa lisäämällä avoimuutta ja laajentamalla kantelijoiden ja Euroopan parlamentin osallistumista;

| 19. | kehottaa tämän vuoksi jälleen kerran komissiota ehdottamaan SEUT-sopimuksen 298 artiklan uuden oikeusperustan nojalla asetuksen muodossa sitovia sääntöjä, jotta varmistetaan, että perusoikeuskirjan 41 artiklassa esitettyä kansalaisten oikeutta hyvään hallintoon noudatetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

19.

kehottaa tämän vuoksi jälleen kerran komissiota ehdottamaan SEUT-sopimuksen 298 artiklan uuden oikeusperustan nojalla asetuksen muodossa sitovia sääntöjä, jotta varmistetaan, että perusoikeuskirjan 41 artiklassa esitettyä kansalaisten oikeutta hyvään hallintoon noudatetaan täysimääräisesti;

| 20. | tunnustaa, että ensisijainen vastuu unionin oikeuden asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja soveltamisesta on jäsenvaltioilla, ja korostaa Euroopan unionin toimielinten velvollisuutta noudattaa ensisijaista unionin oikeutta, kun ne tuottavat toissijaista unionin oikeutta tai laativat, panevat täytäntöön tai määräävät jäsenvaltioille sosiaalisia, taloudellisia tai muita toimintapolitiikkoja, ja korostaa myös niiden velvollisuutta auttaa jäsenvaltioita kaikin käytettävissä olevin keinoin niiden pyrkimyksissä kunnioittaa demokraattisia ja sosiaalisia arvoja ja saattaa unionin lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä säästöjen ja taloudellisten rajoitteiden aikana, ja muistuttaa, että toissijaisuusperiaate ja jäsenvaltioiden oikeudet sitovat unionin toimielimiä; |
| --- | --- |

20.

tunnustaa, että ensisijainen vastuu unionin oikeuden asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja soveltamisesta on jäsenvaltioilla, ja korostaa Euroopan unionin toimielinten velvollisuutta noudattaa ensisijaista unionin oikeutta, kun ne tuottavat toissijaista unionin oikeutta tai laativat, panevat täytäntöön tai määräävät jäsenvaltioille sosiaalisia, taloudellisia tai muita toimintapolitiikkoja, ja korostaa myös niiden velvollisuutta auttaa jäsenvaltioita kaikin käytettävissä olevin keinoin niiden pyrkimyksissä kunnioittaa demokraattisia ja sosiaalisia arvoja ja saattaa unionin lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä säästöjen ja taloudellisten rajoitteiden aikana, ja muistuttaa, että toissijaisuusperiaate ja jäsenvaltioiden oikeudet sitovat unionin toimielimiä;

| 21. | on huolissaan siitä, että ylivelkaantuneille EU:n jäsenvaltioille määrätyt säästötoimenpiteet, jotka sittemmin sisällytettiin toissijaiseen unionin oikeuteen ennen kuin ne saatettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä tarkasteltavana olevien kahden vuosikertomuksen kattamalla jaksolla, ja erityisesti ankarat julkisten menojen leikkaukset, ovat merkittävästi vähentäneet jäsenvaltioiden hallinto- ja oikeusviranomaisten kykyä hoitaa niiden tehtävää panna unionin oikeus asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

21.

on huolissaan siitä, että ylivelkaantuneille EU:n jäsenvaltioille määrätyt säästötoimenpiteet, jotka sittemmin sisällytettiin toissijaiseen unionin oikeuteen ennen kuin ne saatettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä tarkasteltavana olevien kahden vuosikertomuksen kattamalla jaksolla, ja erityisesti ankarat julkisten menojen leikkaukset, ovat merkittävästi vähentäneet jäsenvaltioiden hallinto- ja oikeusviranomaisten kykyä hoitaa niiden tehtävää panna unionin oikeus asianmukaisesti täytäntöön;

| 22. | katsoo, että taloudellisten mukautusohjelmien piirissä olevien jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava täyttää velvollisuutensa kunnioittaa sosiaalisia ja taloudellisia oikeuksia; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että taloudellisten mukautusohjelmien piirissä olevien jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava täyttää velvollisuutensa kunnioittaa sosiaalisia ja taloudellisia oikeuksia;

| 23. | muistuttaa, että perussopimukset ja Euroopan unionin perusoikeuskirja sitovat unionin toimielimiä myös silloin, kun ne toimivat kansainvälisten lainanantajien ryhminä (”troikka”); |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että perussopimukset ja Euroopan unionin perusoikeuskirja sitovat unionin toimielimiä myös silloin, kun ne toimivat kansainvälisten lainanantajien ryhminä (”troikka”);

| 24. | korostaa, että on äärimmäisen tärkeää, että unionin toimielimet kunnioittavat perussopimuksia; toteaa, että komission on autettava jäsenvaltioita panemaan unionin oikeutta asianmukaisesti täytäntöön, jotta voidaan lisätä unionin kannatusta ja luottamusta sen legitiimiyteen; kehottaa komissiota julkistamaan jäsenvaltioiden täytäntöönpanomenettelyn aikana esittämät huolenaiheet; painottaa, että kansallisten parlamenttien tuki unionin lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on ratkaisevan tärkeää unionin lainsäädännön soveltamisen parantamiseksi, ja kehottaa tämän vuoksi lisäämään vuoropuhelua kansallisten parlamenttien kanssa, myös silloin, kun toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen liittyy epäilyjä; painottaa säännöllisten jälkiarviointien ratkaisevaa merkitystä ja sitä, että on tärkeää kysyä kansallisten parlamenttien mielipidettä käsiteltäessä lainsäädäntöön liittyviä huolenaiheita tai kysymyksiä, jotka eivät ole tulleet aiemmin ilmi; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että on äärimmäisen tärkeää, että unionin toimielimet kunnioittavat perussopimuksia; toteaa, että komission on autettava jäsenvaltioita panemaan unionin oikeutta asianmukaisesti täytäntöön, jotta voidaan lisätä unionin kannatusta ja luottamusta sen legitiimiyteen; kehottaa komissiota julkistamaan jäsenvaltioiden täytäntöönpanomenettelyn aikana esittämät huolenaiheet; painottaa, että kansallisten parlamenttien tuki unionin lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on ratkaisevan tärkeää unionin lainsäädännön soveltamisen parantamiseksi, ja kehottaa tämän vuoksi lisäämään vuoropuhelua kansallisten parlamenttien kanssa, myös silloin, kun toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen liittyy epäilyjä; painottaa säännöllisten jälkiarviointien ratkaisevaa merkitystä ja sitä, että on tärkeää kysyä kansallisten parlamenttien mielipidettä käsiteltäessä lainsäädäntöön liittyviä huolenaiheita tai kysymyksiä, jotka eivät ole tulleet aiemmin ilmi;

| 25. | toteaa, että oikeus vedota Euroopan parlamenttiin on yksi unionin kansalaisuuden peruselementeistä sellaisena kuin siitä määrätään Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artiklassa ja SEUT-sopimuksen 227 artiklassa; toteaa, että tämä oikeus antaa tarpeellisia vaikkakin riittämättömiä välineitä, joilla voidaan lisätä kansalaisten osallistumista unionin päätöksentekoprosessiin, ja se on keskeisessä asemassa, kun todetaan ja arvioidaan mahdollisia porsaanreikiä ja tapauksia, joissa jäsenvaltiot ovat syyllistyneet rikkomuksiin unionin oikeuden täytäntöönpanossa, ja kun niistä tiedotetaan unionin toimielimille; korostaa edellä esitetyn perusteella vetoomusvaliokunnan erittäin tärkeää asemaa tehokkaana välittäjänä unionin kansalaisten, parlamentin, komission ja kansallisten parlamenttien välillä; |
| --- | --- |

25.

toteaa, että oikeus vedota Euroopan parlamenttiin on yksi unionin kansalaisuuden peruselementeistä sellaisena kuin siitä määrätään Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artiklassa ja SEUT-sopimuksen 227 artiklassa; toteaa, että tämä oikeus antaa tarpeellisia vaikkakin riittämättömiä välineitä, joilla voidaan lisätä kansalaisten osallistumista unionin päätöksentekoprosessiin, ja se on keskeisessä asemassa, kun todetaan ja arvioidaan mahdollisia porsaanreikiä ja tapauksia, joissa jäsenvaltiot ovat syyllistyneet rikkomuksiin unionin oikeuden täytäntöönpanossa, ja kun niistä tiedotetaan unionin toimielimille; korostaa edellä esitetyn perusteella vetoomusvaliokunnan erittäin tärkeää asemaa tehokkaana välittäjänä unionin kansalaisten, parlamentin, komission ja kansallisten parlamenttien välillä;

| 26. | pitää myönteisenä, että komissio on tuonut esiin kantelijan merkityksen pyrittäessä löytämään unionin oikeuden rikkomuksia; |
| --- | --- |

26.

pitää myönteisenä, että komissio on tuonut esiin kantelijan merkityksen pyrittäessä löytämään unionin oikeuden rikkomuksia;

| 27. | muistuttaa, että unionin toimielinten ja erityisesti komission ja neuvoston on sovellettava ja noudatettava tinkimättömästi EU:n lainsäädäntöä ja oikeuskäytäntöä avoimuuden ja asiakirjojen julkisuuden alalla; kehottaa tässä mielessä soveltamaan tehokkaasti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettua asetusta (EY) N:o 1049/2001 (4) ja Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevia tuomioita; |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että unionin toimielinten ja erityisesti komission ja neuvoston on sovellettava ja noudatettava tinkimättömästi EU:n lainsäädäntöä ja oikeuskäytäntöä avoimuuden ja asiakirjojen julkisuuden alalla; kehottaa tässä mielessä soveltamaan tehokkaasti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettua asetusta (EY) N:o 1049/2001 (4) ja Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevia tuomioita;

| 28. | korostaa, että EU on perustettu unioniksi oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen perustalle (SEU-sopimuksen 2 artikla); toistaa, että jäsenvaltioiden ja unionin instituutioiden ja toimielinten toimien ja laiminlyöntien huolellinen valvonta on äärimmäisen tärkeää, ja korostaa, että parlamentille osoitetut lukuisat vetoomukset ja komissiolle osoitetut lukuisat kantelut osoittavat, että kansalaiset kiinnittävät yhä enemmän huomiota unionin oikeuden paremman soveltamisen tarpeeseen; kehottaa komissiota reagoimaan nopeammin ja selkeämmin kansalaisten ilmoituksiin, jotka liittyvät unionin oikeuden rikkomisiin; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että EU on perustettu unioniksi oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen perustalle (SEU-sopimuksen 2 artikla); toistaa, että jäsenvaltioiden ja unionin instituutioiden ja toimielinten toimien ja laiminlyöntien huolellinen valvonta on äärimmäisen tärkeää, ja korostaa, että parlamentille osoitetut lukuisat vetoomukset ja komissiolle osoitetut lukuisat kantelut osoittavat, että kansalaiset kiinnittävät yhä enemmän huomiota unionin oikeuden paremman soveltamisen tarpeeseen; kehottaa komissiota reagoimaan nopeammin ja selkeämmin kansalaisten ilmoituksiin, jotka liittyvät unionin oikeuden rikkomisiin;

| 29. | panee merkille, että vuonna 2013 huomattava määrä rikkomistapauksia saatiin käsiteltyä valmiiksi ennen siirtämistä unionin tuomioistuimen ratkaistavaksi ja ainoastaan noin 6,6 prosenttia kaikista tapauksista päättyi tuomioistuimen päätökseen; pitää siksi tärkeänä jatkaa jäsenvaltioiden toiminnan huolellista seurantaa, kun otetaan huomioon, että eräät vetoomukset koskevat ongelmia, jotka jatkuvat, vaikka asian käsittely on päättynyt; |
| --- | --- |

29.

panee merkille, että vuonna 2013 huomattava määrä rikkomistapauksia saatiin käsiteltyä valmiiksi ennen siirtämistä unionin tuomioistuimen ratkaistavaksi ja ainoastaan noin 6,6 prosenttia kaikista tapauksista päättyi tuomioistuimen päätökseen; pitää siksi tärkeänä jatkaa jäsenvaltioiden toiminnan huolellista seurantaa, kun otetaan huomioon, että eräät vetoomukset koskevat ongelmia, jotka jatkuvat, vaikka asian käsittely on päättynyt;

| 30. | toteaa, että komissio kiinnittää entistä enemmän huomiota vetoomuksiin, mistä on osoituksena vetoomusten saama erityishuomio komission kahdessa viimeisessä vuosikertomuksessa; pitää tätä suuntausta myönteisenä ja toteaa, että komissio käyttää vetoomuksia tietolähteinä, joiden kautta se saa tietoa kansalaisten viranomaisiin ja myös Euroopan unioniin kohdistuvista kanteluista ja mahdollisista unionin oikeuden rikkomuksista, jotka liittyvät lainsäädännön täytäntöönpanoon käytännössä; toteaa, että samanaikaisesti vetoomusvaliokunnan komissiolle tietopyyntöjen kera toimittamien vetoomusten määrä on lisääntynyt vastaavasti; pitää kuitenkin valitettavana sitä, että vastausten saaminen komissiolta lausuntopyyntöihin kestää usein pitkään; |
| --- | --- |

30.

toteaa, että komissio kiinnittää entistä enemmän huomiota vetoomuksiin, mistä on osoituksena vetoomusten saama erityishuomio komission kahdessa viimeisessä vuosikertomuksessa; pitää tätä suuntausta myönteisenä ja toteaa, että komissio käyttää vetoomuksia tietolähteinä, joiden kautta se saa tietoa kansalaisten viranomaisiin ja myös Euroopan unioniin kohdistuvista kanteluista ja mahdollisista unionin oikeuden rikkomuksista, jotka liittyvät lainsäädännön täytäntöönpanoon käytännössä; toteaa, että samanaikaisesti vetoomusvaliokunnan komissiolle tietopyyntöjen kera toimittamien vetoomusten määrä on lisääntynyt vastaavasti; pitää kuitenkin valitettavana sitä, että vastausten saaminen komissiolta lausuntopyyntöihin kestää usein pitkään;

| 31. | panee myös merkille, että vetoomusvaliokunnassa tarvitaan rakentavaa vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa, ja pyytää kulloisiinkin vetoomuksiin liittyviä jäsenvaltioita lähettämään edustajiaan valiokunnan kokouksiin; |
| --- | --- |

31.

panee myös merkille, että vetoomusvaliokunnassa tarvitaan rakentavaa vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa, ja pyytää kulloisiinkin vetoomuksiin liittyviä jäsenvaltioita lähettämään edustajiaan valiokunnan kokouksiin;

| 32. | panee merkille, että unionin kansalaisten tai jäsenvaltioiden asukkaiden jättämät vetoomukset koskevat unionin oikeuden rikkomuksia erityisesti perusoikeuksien, sisäasioiden, oikeuden, sisämarkkinoiden, terveyden, kuluttaja-asioiden, liikenteen, verotuksen, maanviljelyn ja maaseudun kehityksen sekä ympäristön aloilla; katsoo, että vetoomukset osoittavat, että unionin lainsäädännön puutteellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja riittämätön täytäntöönpano, jotka johtavat unionin oikeuden virheelliseen soveltamiseen, on edelleen yleistä ja laajalle levinnyttä; korostaa, että tämä vaatii enemmän toimia jäsenvaltioilta ja jatkuvaa seurantaa komissiolta; painottaa erityisesti, että vammaisten syrjinnästä ja heidän kohtaamistaan esteistä esitetään runsaasti vetoomuksia; |
| --- | --- |

32.

panee merkille, että unionin kansalaisten tai jäsenvaltioiden asukkaiden jättämät vetoomukset koskevat unionin oikeuden rikkomuksia erityisesti perusoikeuksien, sisäasioiden, oikeuden, sisämarkkinoiden, terveyden, kuluttaja-asioiden, liikenteen, verotuksen, maanviljelyn ja maaseudun kehityksen sekä ympäristön aloilla; katsoo, että vetoomukset osoittavat, että unionin lainsäädännön puutteellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja riittämätön täytäntöönpano, jotka johtavat unionin oikeuden virheelliseen soveltamiseen, on edelleen yleistä ja laajalle levinnyttä; korostaa, että tämä vaatii enemmän toimia jäsenvaltioilta ja jatkuvaa seurantaa komissiolta; painottaa erityisesti, että vammaisten syrjinnästä ja heidän kohtaamistaan esteistä esitetään runsaasti vetoomuksia;

| 33. | huomauttaa, että vuoropuhelu joidenkin jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa on edelleen vaikeaa, sillä ne ovat haluttomia antamaan pyydettyjä asiakirjoja tai selvityksiä; |
| --- | --- |

33.

huomauttaa, että vuoropuhelu joidenkin jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa on edelleen vaikeaa, sillä ne ovat haluttomia antamaan pyydettyjä asiakirjoja tai selvityksiä;

| 34. | pitää myönteisenä, että komission yksiköt ovat sitoutuneet tehostamaan tiedonvaihtoa vetoomusvaliokunnan kanssa, ja toistaa pyyntönsä, jotka koskevat seuraavia asioita:






  a) | osapuolten välisen viestinnän parantaminen, erityisesti komission vastuulla olevien rikkomusmenettelyjen käynnistämisestä ja niiden etenemisestä, EU Pilot -menettely mukaan lukien, jotta parlamentilla on tarvittavat tiedot lainsäädäntötyönsä jatkuvaa parantamista varten |
| --- | --- | --- |

34.

pitää myönteisenä, että komission yksiköt ovat sitoutuneet tehostamaan tiedonvaihtoa vetoomusvaliokunnan kanssa, ja toistaa pyyntönsä, jotka koskevat seuraavia asioita:

a)

osapuolten välisen viestinnän parantaminen, erityisesti komission vastuulla olevien rikkomusmenettelyjen käynnistämisestä ja niiden etenemisestä, EU Pilot -menettely mukaan lukien, jotta parlamentilla on tarvittavat tiedot lainsäädäntötyönsä jatkuvaa parantamista varten

| b) | toimet kaikkien mahdollisten merkityksellisten tietojen antamiseksi tutkimuksista ja rikkomusmenettelyistä vetoomusvaliokunnalle kohtuullisessa ajassa siten, että valiokunta voi vastata kansalaisten tiedusteluihin tehokkaammin |
| --- | --- |

b)

toimet kaikkien mahdollisten merkityksellisten tietojen antamiseksi tutkimuksista ja rikkomusmenettelyistä vetoomusvaliokunnalle kohtuullisessa ajassa siten, että valiokunta voi vastata kansalaisten tiedusteluihin tehokkaammin

| c) | vetoomusvaliokunnan mietintöjen ja erityisesti niihin sisältyvien tulosten ja suositusten huomioon ottaminen komission tiedonantojen laadinnan yhteydessä ja valmisteltaessa lainsäädännön muuttamista; |
| --- | --- |

c)

vetoomusvaliokunnan mietintöjen ja erityisesti niihin sisältyvien tulosten ja suositusten huomioon ottaminen komission tiedonantojen laadinnan yhteydessä ja valmisteltaessa lainsäädännön muuttamista;

| 35. | pitää valitettavana, että Euroopan parlamentti, joka edustaa suoraan unionin kansalaisia ja on tätä nykyä täysimääräinen lainsäätäjä ja läheisesti tekemisissä kantelumenettelyjen kanssa etenkin parlamentaaristen kysymysten ja vetoomusvaliokunnan toiminnan kautta, ei vielä automaattisesti saa avoimia ja oikea-aikaisia tietoja unionin lainsäädännön täytäntöönpanosta, vaikka nämä tiedot ovat välttämättömiä unionin kansalaisten oikeuskeinojen saatavuuden ja oikeusvarmuuden parantamisen kannalta sekä lainsäädännön parantamiseen tähtäävien muutosten kannalta; katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisen viestinnän kohentuminen voisi olla askel oikeaan suuntaan tässä asiassa; vaatii vaikuttavampaa ja tehokkaampaa yhteistyötä EU:n toimielinten välille, ja odottaa komission soveltavan hyvässä uskossa suhteista parlamenttiin tehdyn tarkistetun puitesopimuksen lauseketta, jossa se lupaa antaa parlamentille yhteenvetona tiedot kaikista rikkomusmenettelyistä alkaen virallisista ilmoituksista ja parlamentin niin pyytäessä myös asioista, joita rikkomusmenettely koskee; |
| --- | --- |

35.

pitää valitettavana, että Euroopan parlamentti, joka edustaa suoraan unionin kansalaisia ja on tätä nykyä täysimääräinen lainsäätäjä ja läheisesti tekemisissä kantelumenettelyjen kanssa etenkin parlamentaaristen kysymysten ja vetoomusvaliokunnan toiminnan kautta, ei vielä automaattisesti saa avoimia ja oikea-aikaisia tietoja unionin lainsäädännön täytäntöönpanosta, vaikka nämä tiedot ovat välttämättömiä unionin kansalaisten oikeuskeinojen saatavuuden ja oikeusvarmuuden parantamisen kannalta sekä lainsäädännön parantamiseen tähtäävien muutosten kannalta; katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisen viestinnän kohentuminen voisi olla askel oikeaan suuntaan tässä asiassa; vaatii vaikuttavampaa ja tehokkaampaa yhteistyötä EU:n toimielinten välille, ja odottaa komission soveltavan hyvässä uskossa suhteista parlamenttiin tehdyn tarkistetun puitesopimuksen lauseketta, jossa se lupaa antaa parlamentille yhteenvetona tiedot kaikista rikkomusmenettelyistä alkaen virallisista ilmoituksista ja parlamentin niin pyytäessä myös asioista, joita rikkomusmenettely koskee;

| 36. | kehottaa perustamaan Euroopan parlamentin asiaankuuluvien pääosastojen (DG IPOL, DG EXPO ja DG Research) yhteyteen itsenäisen järjestelmän Euroopan parlamentin yhteispäätösmenettelyllä ja tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä sekä myös yhteistyössä kansallisten parlamenttien kanssa hyväksymien tärkeimpien EU:n säädösten vaikutusten jälkikäteisarviointia varten; |
| --- | --- |

36.

kehottaa perustamaan Euroopan parlamentin asiaankuuluvien pääosastojen (DG IPOL, DG EXPO ja DG Research) yhteyteen itsenäisen järjestelmän Euroopan parlamentin yhteispäätösmenettelyllä ja tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä sekä myös yhteistyössä kansallisten parlamenttien kanssa hyväksymien tärkeimpien EU:n säädösten vaikutusten jälkikäteisarviointia varten;

| 37. | panee merkille, että tuomioistuin on huomauttanut, että ”[k]ansalliset toimielimet vastaavat [...] aiheuttamiensa vahinkojen korvaamisesta itse ja vain kansalliset tuomioistuimet ovat toimivaltaisia varmistamaan sen, että näin tapahtuu” (5); korostaa tästä syystä kansallisella tasolla käytettävissä olevien muutoksenhakukeinojen vahvistamisen merkitystä, sillä niiden avulla kantelijoilla on yleensä mahdollisuus puolustaa oikeuksiaan suoremmin ja henkilökohtaisemmin; |
| --- | --- |

37.

panee merkille, että tuomioistuin on huomauttanut, että ”[k]ansalliset toimielimet vastaavat [...] aiheuttamiensa vahinkojen korvaamisesta itse ja vain kansalliset tuomioistuimet ovat toimivaltaisia varmistamaan sen, että näin tapahtuu” (5); korostaa tästä syystä kansallisella tasolla käytettävissä olevien muutoksenhakukeinojen vahvistamisen merkitystä, sillä niiden avulla kantelijoilla on yleensä mahdollisuus puolustaa oikeuksiaan suoremmin ja henkilökohtaisemmin;

| 38. | panee merkille, että useimmat kansalaisten kanteluista oikeudellisten asioiden alalla liittyvät vapaaseen liikkuvuuteen ja henkilötietojen suojaan; palauttaa mieleen, että oikeus vapaaseen liikkuvuuteen on yksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistetuista EU:n neljästä perusvapaudesta ja että se on taattu jokaiselle EU:n kansalaiselle; muistuttaa, että yksi Euroopan unionin perusvapauksista on EU:n kansalaisten oikeus liikkua vapaasti sekä oleskella ja työskennellä muiden jäsenvaltioiden alueella, ja katsoo, että se on taattava ja sitä on suojeltava; |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että useimmat kansalaisten kanteluista oikeudellisten asioiden alalla liittyvät vapaaseen liikkuvuuteen ja henkilötietojen suojaan; palauttaa mieleen, että oikeus vapaaseen liikkuvuuteen on yksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistetuista EU:n neljästä perusvapaudesta ja että se on taattu jokaiselle EU:n kansalaiselle; muistuttaa, että yksi Euroopan unionin perusvapauksista on EU:n kansalaisten oikeus liikkua vapaasti sekä oleskella ja työskennellä muiden jäsenvaltioiden alueella, ja katsoo, että se on taattava ja sitä on suojeltava;

| 39. | tähdentää, että ehdottomana prioriteettina on saattaa unionin yhteinen turvapaikkajärjestelmä kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna se tehokkaasti täytäntöön; kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikkensa uuden turvapaikkapaketin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä asianmukaisesti, oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti; |
| --- | --- |

39.

tähdentää, että ehdottomana prioriteettina on saattaa unionin yhteinen turvapaikkajärjestelmä kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna se tehokkaasti täytäntöön; kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikkensa uuden turvapaikkapaketin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä asianmukaisesti, oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti;

| 40. | toteaa, että sisäasioiden alalla vireillä olevia rikkomustapauksia oli 22 vuonna 2012 ja 44 vuonna 2013; pitää valitettavana, että vuonna 2013 suurin osa kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen myöhästymistä koskevista rikkomusmenettelyistä aloitettiin sen vuoksi, että ihmiskaupan ehkäisemistä ja torjumista koskevan direktiivin 2011/36/EU saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä oli myöhästynyt; panee merkille, että turvapaikka-asioiden alalla on edelleen esitetty lukuisia kanteluja; |
| --- | --- |

40.

toteaa, että sisäasioiden alalla vireillä olevia rikkomustapauksia oli 22 vuonna 2012 ja 44 vuonna 2013; pitää valitettavana, että vuonna 2013 suurin osa kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen myöhästymistä koskevista rikkomusmenettelyistä aloitettiin sen vuoksi, että ihmiskaupan ehkäisemistä ja torjumista koskevan direktiivin 2011/36/EU saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä oli myöhästynyt; panee merkille, että turvapaikka-asioiden alalla on edelleen esitetty lukuisia kanteluja;

| 41. | toteaa, että oikeudellisten asioiden alalla vireillä olevia rikkomustapauksia oli 61 vuonna 2012 ja 67 vuonna 2013; huomauttaa, että suurin osa näistä tapauksista koski kansalaisuutta ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta; pitää valitettavana, että suurin osa rikkomusmenettelyistä aloitettiin sen vuoksi, että oikeutta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä koskevan direktiivin 2010/64/EU saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä oli myöhästynyt; on huolestunut kantelujen määrän merkittävästä lisääntymisestä oikeudellisten asioiden alalla vuonna 2013; |
| --- | --- |

41.

toteaa, että oikeudellisten asioiden alalla vireillä olevia rikkomustapauksia oli 61 vuonna 2012 ja 67 vuonna 2013; huomauttaa, että suurin osa näistä tapauksista koski kansalaisuutta ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta; pitää valitettavana, että suurin osa rikkomusmenettelyistä aloitettiin sen vuoksi, että oikeutta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä koskevan direktiivin 2010/64/EU saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä oli myöhästynyt; on huolestunut kantelujen määrän merkittävästä lisääntymisestä oikeudellisten asioiden alalla vuonna 2013;

| 42. | suhtautuu myönteisesti siihen, että unionissa on onnistuttu viime vuosina vahvistamaan huomattavasti epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden oikeutta puolustukseen; korostaa, että on ratkaisevan tärkeää saattaa oikea-aikaisesti, kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikki toimenpiteet, jotka mainitaan neuvoston etenemissuunnitelmassa epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä; painottaa, että nämä toimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä rikosoikeudellisissa asioissa harjoitettavan unionin oikeudellisen yhteistyön moitteettomalle toiminnalle; |
| --- | --- |

42.

suhtautuu myönteisesti siihen, että unionissa on onnistuttu viime vuosina vahvistamaan huomattavasti epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden oikeutta puolustukseen; korostaa, että on ratkaisevan tärkeää saattaa oikea-aikaisesti, kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikki toimenpiteet, jotka mainitaan neuvoston etenemissuunnitelmassa epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä; painottaa, että nämä toimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä rikosoikeudellisissa asioissa harjoitettavan unionin oikeudellisen yhteistyön moitteettomalle toiminnalle;

| 43. | korostaa, että ihmiskauppa on vakava rikos ja loukkaa ihmisoikeuksia ja ihmisarvoa, eikä unioni suvaitse tätä; pitää valitettavana, että ihmiskaupan uhrien määrä unionissa kasvaa; painottaa, että vaikka oikeudellinen kehys on riittävä, sen käytännön täytäntöönpano jäsenvaltioissa on edelleen puutteellista; korostaa, että tämänhetkinen tilanne Välimerellä on lisännyt ihmiskaupan riskiä, ja pyytää jäsenvaltioita kohtelemaan äärimmäisen ankarasti tällaisiin rikoksiin syyllistyneitä ja suojelemaan mahdollisimman tehokkaasti ihmiskaupan uhreja; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että ihmiskauppa on vakava rikos ja loukkaa ihmisoikeuksia ja ihmisarvoa, eikä unioni suvaitse tätä; pitää valitettavana, että ihmiskaupan uhrien määrä unionissa kasvaa; painottaa, että vaikka oikeudellinen kehys on riittävä, sen käytännön täytäntöönpano jäsenvaltioissa on edelleen puutteellista; korostaa, että tämänhetkinen tilanne Välimerellä on lisännyt ihmiskaupan riskiä, ja pyytää jäsenvaltioita kohtelemaan äärimmäisen ankarasti tällaisiin rikoksiin syyllistyneitä ja suojelemaan mahdollisimman tehokkaasti ihmiskaupan uhreja;

| 44. | muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen pöytäkirjan N:o 36 mukainen siirtymäaika päättyi 1. joulukuuta 2014; korostaa, että siirtymäkauden päättymisen jälkeen on suoritettava perusteellinen arviointi entisen kolmannen pilarin toimenpiteistä ja niiden täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä; huomauttaa, että huhtikuuhun 2015 mennessä parlamentti ei ollut saanut tietoja kaikkien ennen Lissabonin sopimusta käyttöönotettujen oikeudellista yhteistyötä ja poliisiyhteistyötä koskevien oikeudellisen välineiden nykytilanteesta; kehottaa komissiota noudattamaan vilpittömän yhteistyön periaatetta ja antamaan nämä tiedot parlamentin käyttöön mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

44.

muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen pöytäkirjan N:o 36 mukainen siirtymäaika päättyi 1. joulukuuta 2014; korostaa, että siirtymäkauden päättymisen jälkeen on suoritettava perusteellinen arviointi entisen kolmannen pilarin toimenpiteistä ja niiden täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä; huomauttaa, että huhtikuuhun 2015 mennessä parlamentti ei ollut saanut tietoja kaikkien ennen Lissabonin sopimusta käyttöönotettujen oikeudellista yhteistyötä ja poliisiyhteistyötä koskevien oikeudellisen välineiden nykytilanteesta; kehottaa komissiota noudattamaan vilpittömän yhteistyön periaatetta ja antamaan nämä tiedot parlamentin käyttöön mahdollisimman pian;

| 45. | muistuttaa, että Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2014 antamissa päätelmissä määritettiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen yleiseksi painopisteeksi seuraaviksi viideksi vuodeksi voimassa olevien oikeudellisten välineiden ja toimenpiteiden saattaminen johdonmukaiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden tehokas täytäntöönpano ja niiden vakiinnuttaminen; pyytää komissiota valvomaan ja varmistamaan tehokkaammin unionin lainsäädännön käytännön täytäntöönpanon jäsenvaltioissa; katsoo, että tämän on oltava poliittinen prioriteetti, kun otetaan huomioon usein havaittu leveä kuilu unionin tasolla hyväksyttyjen toimien ja niiden kansallisen tason täytäntöönpanon välillä; kannustaa kansallisia parlamentteja osallistumaan tiiviimmin eurooppalaiseen keskusteluun ja EU:n lainsäädännön soveltamisen valvontaan erityisesti sisäasioissa; |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2014 antamissa päätelmissä määritettiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen yleiseksi painopisteeksi seuraaviksi viideksi vuodeksi voimassa olevien oikeudellisten välineiden ja toimenpiteiden saattaminen johdonmukaiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden tehokas täytäntöönpano ja niiden vakiinnuttaminen; pyytää komissiota valvomaan ja varmistamaan tehokkaammin unionin lainsäädännön käytännön täytäntöönpanon jäsenvaltioissa; katsoo, että tämän on oltava poliittinen prioriteetti, kun otetaan huomioon usein havaittu leveä kuilu unionin tasolla hyväksyttyjen toimien ja niiden kansallisen tason täytäntöönpanon välillä; kannustaa kansallisia parlamentteja osallistumaan tiiviimmin eurooppalaiseen keskusteluun ja EU:n lainsäädännön soveltamisen valvontaan erityisesti sisäasioissa;

| 46. | korostaa, että uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa 11. syyskuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa (6) Euroopan parlamentti muistutti, että komission olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että eräät jäsenvaltiot ja alueet vaarantavat omalla politiikallaan kielten säilymisen omien rajojensa sisällä, vaikka kyseiset kielet eivät olisikaan uhattuina Euroopassa, ja kehotti komissiota tarkastelemaan uhanalaisiin kieliin liittyville hankkeille asetettuja hallinnollisia ja lainsäädännöllisiä esteitä, jotka johtuvat asianomaisten kieliyhteisöjen pienestä koosta; kehottaa komissiota tässä mielessä tarkastelemaan perinpohjaisesti vähemmistöihin kuuluvien ihmisten oikeuksia arvioidessaan EU:n oikeuden soveltamista; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa 11. syyskuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa (6) Euroopan parlamentti muistutti, että komission olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että eräät jäsenvaltiot ja alueet vaarantavat omalla politiikallaan kielten säilymisen omien rajojensa sisällä, vaikka kyseiset kielet eivät olisikaan uhattuina Euroopassa, ja kehotti komissiota tarkastelemaan uhanalaisiin kieliin liittyville hankkeille asetettuja hallinnollisia ja lainsäädännöllisiä esteitä, jotka johtuvat asianomaisten kieliyhteisöjen pienestä koosta; kehottaa komissiota tässä mielessä tarkastelemaan perinpohjaisesti vähemmistöihin kuuluvien ihmisten oikeuksia arvioidessaan EU:n oikeuden soveltamista;

| 47. | korostaa, ettei ainoastaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella vaan myös muilla politiikanalueilla on edistettävä kansalaisten oikeutta saada tietoja ja asiakirjoja unionin lainsäädännön soveltamisesta; kehottaa komissiota määrittämään parhaat mahdolliset tavat tämän toteuttamiseksi, käyttämään olemassa olevia viestintävälineitä avoimuuden lisäämiseksi ja varmistamaan asianmukaisen oikeuden saada tietoja ja asiakirjoja unionin lainsäädännön soveltamisesta; kehottaa komissiota ehdottamaan oikeudellisesti sitovaa välinettä kansalaisten kantelujen käsittelyä koskevalle hallinnolliselle menettelylle; |
| --- | --- |

47.

korostaa, ettei ainoastaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella vaan myös muilla politiikanalueilla on edistettävä kansalaisten oikeutta saada tietoja ja asiakirjoja unionin lainsäädännön soveltamisesta; kehottaa komissiota määrittämään parhaat mahdolliset tavat tämän toteuttamiseksi, käyttämään olemassa olevia viestintävälineitä avoimuuden lisäämiseksi ja varmistamaan asianmukaisen oikeuden saada tietoja ja asiakirjoja unionin lainsäädännön soveltamisesta; kehottaa komissiota ehdottamaan oikeudellisesti sitovaa välinettä kansalaisten kantelujen käsittelyä koskevalle hallinnolliselle menettelylle;

| 48. | muistuttaa, että todellisen eurooppalaisen oikeusalueen sujuva toiminta jäsenvaltioiden erilaisia oikeusjärjestelmiä ja perinteitä kunnioittaen on unionille elintärkeää ja että EU:n lainsäädännön täydellinen, asianmukainen ja oikea-aikainen täytäntöönpano on edellytyksenä tämän tavoitteen saavuttamiselle. |
| --- | --- |

48.

muistuttaa, että todellisen eurooppalaisen oikeusalueen sujuva toiminta jäsenvaltioiden erilaisia oikeusjärjestelmiä ja perinteitä kunnioittaen on unionille elintärkeää ja että EU:n lainsäädännön täydellinen, asianmukainen ja oikea-aikainen täytäntöönpano on edellytyksenä tämän tavoitteen saavuttamiselle.

| 49. | korostaa, että täytäntöönpanon parantaminen on yksi seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman prioriteeteista; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että täytäntöönpanon parantaminen on yksi seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman prioriteeteista;

| 50. | pitää valitettavana sitä, että EU:n ympäristö- ja terveyslainsäädäntö saatetaan monissa tapauksissa yhä myöhässä tai virheellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja jäsenvaltiot usein soveltavat sitä virheellisesti; toteaa, että Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvontaa koskevasta komission 31. vuosikertomuksesta käy ilmi, että vuonna 2013 suurin osa rikkomusmenettelyistä koski ympäristöasioita; muistuttaa, että ympäristötoimien täytäntöön panematta jättämisestä aiheutuvat kustannukset, rikkomusmenettelyistä aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina, ovat suuret ja niiden arvioidaan olevan noin 50 miljardia euroa vuodessa (COWI et al., 2011); korostaa lisäksi, että ympäristötoimien täytäntöönpanosta koituisi lisäksi monia sosioekonomisia hyötyjä, joita ei aina oteta huomioon kustannus-hyötyanalyyseissä; |
| --- | --- |

50.

pitää valitettavana sitä, että EU:n ympäristö- ja terveyslainsäädäntö saatetaan monissa tapauksissa yhä myöhässä tai virheellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja jäsenvaltiot usein soveltavat sitä virheellisesti; toteaa, että Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvontaa koskevasta komission 31. vuosikertomuksesta käy ilmi, että vuonna 2013 suurin osa rikkomusmenettelyistä koski ympäristöasioita; muistuttaa, että ympäristötoimien täytäntöön panematta jättämisestä aiheutuvat kustannukset, rikkomusmenettelyistä aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina, ovat suuret ja niiden arvioidaan olevan noin 50 miljardia euroa vuodessa (COWI et al., 2011); korostaa lisäksi, että ympäristötoimien täytäntöönpanosta koituisi lisäksi monia sosioekonomisia hyötyjä, joita ei aina oteta huomioon kustannus-hyötyanalyyseissä;

| 51. | kehottaa komissiota olemaan tinkimättömämpi EU:n ympäristölainsäädännön soveltamisessa ja tutkimaan ympäristön saastumiseen liittyvät rikkomukset nopeammin ja tehokkaammin; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota olemaan tinkimättömämpi EU:n ympäristölainsäädännön soveltamisessa ja tutkimaan ympäristön saastumiseen liittyvät rikkomukset nopeammin ja tehokkaammin;

| 52. | kehottaa komissiota ryhtymään jämerämpiin toimenpiteisiin, kun on kyse ympäristödirektiivien myöhäisestä saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja käyttämään enemmän rangaistusmaksuja; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota ryhtymään jämerämpiin toimenpiteisiin, kun on kyse ympäristödirektiivien myöhäisestä saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja käyttämään enemmän rangaistusmaksuja;

| 53. | kehottaa komissiota tekemään uuden ehdotuksen muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa sekä ehdotuksen ympäristötarkastuksista, mahdollisuuksien mukaan lisäämättä byrokratiaa ja hallinnollisia kustannuksia; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota tekemään uuden ehdotuksen muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa sekä ehdotuksen ympäristötarkastuksista, mahdollisuuksien mukaan lisäämättä byrokratiaa ja hallinnollisia kustannuksia;

| 54. | korostaa tarvetta ylläpitää korkeatasoista ympäristönsuojelua ja varoittaa liittämästä rikkomusten suurta määrää tarpeeseen laskea ympäristölainsäädännön tavoitetasoa; |
| --- | --- |

54.

korostaa tarvetta ylläpitää korkeatasoista ympäristönsuojelua ja varoittaa liittämästä rikkomusten suurta määrää tarpeeseen laskea ympäristölainsäädännön tavoitetasoa;

| 55. | pitää huolestuttavana sitä, että sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan ohjelmaan (REFIT) liittyvässä komission viestintäpolitiikassa liioitellaan ympäristö- ja terveyslainsäädännön täytäntöönpanon vaikeutta; korostaa, että ympäristö-, elintarviketurvallisuus- ja terveysnormeja ei saa heikentää REFIT-ohjelman yhteydessä; toteaa, että tarvitaan parempaa sääntelyä, ja katsoo, että sääntelyn yksinkertaistamisella olisi ratkaistava muun muassa täytäntöönpanon yhteydessä ilmenneitä ongelmia; katsoo, että REFIT-ohjelman olisi tuotettava tuloksia kansalaisille ja yrityksille niitä vähiten rasittavalla tavalla; |
| --- | --- |

55.

pitää huolestuttavana sitä, että sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan ohjelmaan (REFIT) liittyvässä komission viestintäpolitiikassa liioitellaan ympäristö- ja terveyslainsäädännön täytäntöönpanon vaikeutta; korostaa, että ympäristö-, elintarviketurvallisuus- ja terveysnormeja ei saa heikentää REFIT-ohjelman yhteydessä; toteaa, että tarvitaan parempaa sääntelyä, ja katsoo, että sääntelyn yksinkertaistamisella olisi ratkaistava muun muassa täytäntöönpanon yhteydessä ilmenneitä ongelmia; katsoo, että REFIT-ohjelman olisi tuotettava tuloksia kansalaisille ja yrityksille niitä vähiten rasittavalla tavalla;

| 56. | pitää myönteisenä uutta käytäntöä, jossa komissio voi pyytää jäsenvaltioita perustelluissa tapauksissa sisällyttämään perusteluasiakirjoja komissiolle antamaansa ilmoitukseen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; toistaa kuitenkin vaatimuksensa pakollisista vastaavuustaulukoista saatettaessa direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja katsoo, että nämä taulukot olisi julkaistava kaikilla EU:n kielillä; pitää valitettavana, että REFIT oli seurausta komission yksipuolisesta päätöksestä, josta ei keskusteltu työmarkkinaosapuolten kanssa tai parlamentaarisesti; |
| --- | --- |

56.

pitää myönteisenä uutta käytäntöä, jossa komissio voi pyytää jäsenvaltioita perustelluissa tapauksissa sisällyttämään perusteluasiakirjoja komissiolle antamaansa ilmoitukseen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; toistaa kuitenkin vaatimuksensa pakollisista vastaavuustaulukoista saatettaessa direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja katsoo, että nämä taulukot olisi julkaistava kaikilla EU:n kielillä; pitää valitettavana, että REFIT oli seurausta komission yksipuolisesta päätöksestä, josta ei keskusteltu työmarkkinaosapuolten kanssa tai parlamentaarisesti;

| 57. | toteaa REFIT-aloitteen osalta, että komission on edistettävä kansalaisten, jäsenvaltioiden, yritysten ja laajemmin kansalaisyhteiskunnan kanssa sääntelyn toimivuudesta käytävää vuoropuhelua, jotta varmistetaan unionin lainsäädännön laatu ja sosiaalisten näkökohtien huomioonottaminen ja se, että yhtä ihannetta ei edistetä muiden kustannuksella. |
| --- | --- |

57.

toteaa REFIT-aloitteen osalta, että komission on edistettävä kansalaisten, jäsenvaltioiden, yritysten ja laajemmin kansalaisyhteiskunnan kanssa sääntelyn toimivuudesta käytävää vuoropuhelua, jotta varmistetaan unionin lainsäädännön laatu ja sosiaalisten näkökohtien huomioonottaminen ja se, että yhtä ihannetta ei edistetä muiden kustannuksella.

| 58. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

58.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 304, 20.11.2010, s. 47.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0051.

(3)  Kansalaisten oikeuksista ja toimielinasioista vastaavan politiikkayksikkö C:n tutkimus kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle (2015).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

(5)  Asiassa 175/84 annettu tuomio.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0350.

---

Keskiviikko 16. syyskuuta 2015

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/254 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/254

---

P8_TA(2015)0323

Komission työohjelman 2016 valmistelu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. syyskuuta 2015 komission vuoden 2016 työohjelmasta (2015/2729(RSP))

(2017/C 316/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2015 – Uusi alku” (COM(2014)0910) ja sen liitteet 1–4, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2015 – Uusi alku” (COM(2014)0910) ja sen liitteet 1–4,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 37 artiklan 3 kohdan,

| A. | katsoo, että Euroopan unionin on vastattava edessään oleviin sisäisiin ja ulkoisiin haasteisiin kunnianhimoisesti ja rohkeasti selkeän näkemyksen ja suunnanmäärityksen mukaisesti johtajuutta osoittaen, jotta voidaan osoittaa, että unioni pystyy vastaamaan kansalaisten odotuksiin ja tarjoaa heille mahdollisuuksia ja luo luottamusta kehittymällä aidosti demokraattiseksi unioniksi ja parlamentaariseksi demokratiaksi sekä foorumiksi, jolla kansalaiset voivat vaikuttaa maanosansa kehittämisen suuntaan ja sisältöön edistäen elintasonsa säilymistä ja vahvistumista; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Euroopan unionin on vastattava edessään oleviin sisäisiin ja ulkoisiin haasteisiin kunnianhimoisesti ja rohkeasti selkeän näkemyksen ja suunnanmäärityksen mukaisesti johtajuutta osoittaen, jotta voidaan osoittaa, että unioni pystyy vastaamaan kansalaisten odotuksiin ja tarjoaa heille mahdollisuuksia ja luo luottamusta kehittymällä aidosti demokraattiseksi unioniksi ja parlamentaariseksi demokratiaksi sekä foorumiksi, jolla kansalaiset voivat vaikuttaa maanosansa kehittämisen suuntaan ja sisältöön edistäen elintasonsa säilymistä ja vahvistumista;

| B. | toteaa, että Eurooppa 2020 -strategia on edelleen järkevä perusta älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun luomiseksi Euroopassa ja sen tavoitteet on tarkoitus vahvistaa uudelleen ennen vuoden 2015 loppua, mutta sen välineet on saatettava ajan tasalle ja niitä on lujitettava; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Eurooppa 2020 -strategia on edelleen järkevä perusta älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun luomiseksi Euroopassa ja sen tavoitteet on tarkoitus vahvistaa uudelleen ennen vuoden 2015 loppua, mutta sen välineet on saatettava ajan tasalle ja niitä on lujitettava;

| C. | toteaa, että tulevissa komission työohjelmissa olisi vastattava 2000-luvun merkittäviin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, energiaomavaraisuuteen, resurssitehokkuuteen, siirtymiseen kohti digitaaliyhteiskuntaa, globaaliin kilpailuun ja lisääntyvään eriarvoisuuteen, sekä otettava huomioon Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannukset; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että tulevissa komission työohjelmissa olisi vastattava 2000-luvun merkittäviin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, energiaomavaraisuuteen, resurssitehokkuuteen, siirtymiseen kohti digitaaliyhteiskuntaa, globaaliin kilpailuun ja lisääntyvään eriarvoisuuteen, sekä otettava huomioon Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannukset;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan kilpailukyvyn heikkeneminen maailmantaloudessa, korkea työttömyys, väestörakenteen muutos ja jatkuva väestön ikääntyminen asettavat unionin ennennäkemättömien haasteiden eteen; katsoo, että ainoastaan kilpailukykyiset, oikeaa makrotalouspolitiikkaa noudattavat taloudet kykenevät luomaan työpaikkoja, nostamaan kansalaistensa elintasoa ja luomaan hyvinvointia, jolla investoinnit tulevaisuuteen voidaan rahoittaa ja julkisten palvelujen tarjonta voidaan turvata; katsoo, että on tarpeen keskittyä entistä tiiviimmin vapaan ja oikeudenmukaisen kilpailun edistämiseen, jotta laadukkaita työpaikkoja, kasvua, investointeja ja Euroopan talouden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla koskevat kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa erityisesti, kun otetaan huomioon, että muut alueet ympäri maailman kasvavat nopeammin ja niiden tuottavuus ja innovointikyky kohenee; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan kilpailukyvyn heikkeneminen maailmantaloudessa, korkea työttömyys, väestörakenteen muutos ja jatkuva väestön ikääntyminen asettavat unionin ennennäkemättömien haasteiden eteen; katsoo, että ainoastaan kilpailukykyiset, oikeaa makrotalouspolitiikkaa noudattavat taloudet kykenevät luomaan työpaikkoja, nostamaan kansalaistensa elintasoa ja luomaan hyvinvointia, jolla investoinnit tulevaisuuteen voidaan rahoittaa ja julkisten palvelujen tarjonta voidaan turvata; katsoo, että on tarpeen keskittyä entistä tiiviimmin vapaan ja oikeudenmukaisen kilpailun edistämiseen, jotta laadukkaita työpaikkoja, kasvua, investointeja ja Euroopan talouden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla koskevat kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa erityisesti, kun otetaan huomioon, että muut alueet ympäri maailman kasvavat nopeammin ja niiden tuottavuus ja innovointikyky kohenee;

| E. | toteaa, että EU on kärsinyt pitkästä talouskriisistä ja siihen liittyvästä hitaasta kasvusta, sisäisen epätasapainon kasvusta sekä uusien työpaikkojen ja investointien puutteesta ja että kriisistä ei päästä eroon, jos Euroopan integraatiota ei syvennetä merkittävästi aina, kun se on perusteltua, mikä koskee erityisesti sisämarkkinoita ja talous- ja rahaliittoa ja sen demokraattisen valvonnan ja vastuullisuuden lisäämistä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että EU on kärsinyt pitkästä talouskriisistä ja siihen liittyvästä hitaasta kasvusta, sisäisen epätasapainon kasvusta sekä uusien työpaikkojen ja investointien puutteesta ja että kriisistä ei päästä eroon, jos Euroopan integraatiota ei syvennetä merkittävästi aina, kun se on perusteltua, mikä koskee erityisesti sisämarkkinoita ja talous- ja rahaliittoa ja sen demokraattisen valvonnan ja vastuullisuuden lisäämistä;

| F. | toteaa, että taloudelliset resurssit olisi kohdennettava unionin poliittisiin painopistealueisiin, ei ainoastaan määrien suhteen vaan myös joustavuuden ja tasapainoisuuden osalta, ei vähiten kun kyse on Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) ja monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020, joka sisältää useita joustavuusmekanismeja ja myös tarkistuslausekkeen, joiden avulla EU:n talousarvio voi mukautua ennakoimattomiin tilanteisiin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että taloudelliset resurssit olisi kohdennettava unionin poliittisiin painopistealueisiin, ei ainoastaan määrien suhteen vaan myös joustavuuden ja tasapainoisuuden osalta, ei vähiten kun kyse on Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) ja monivuotisesta rahoituskehyksestä 2014–2020, joka sisältää useita joustavuusmekanismeja ja myös tarkistuslausekkeen, joiden avulla EU:n talousarvio voi mukautua ennakoimattomiin tilanteisiin;

| G. | katsoo, että EU:n politiikan ja toimien on oltava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia, jotta niillä voidaan auttaa kansalaisia varautumaan ja reagoimaan nopeasti muuttuvaan yhteiskuntaan ja talouteen; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EU:n politiikan ja toimien on oltava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia, jotta niillä voidaan auttaa kansalaisia varautumaan ja reagoimaan nopeasti muuttuvaan yhteiskuntaan ja talouteen;

| H. | toteaa, että unionin on sitouduttava talouden malliin, jolla voidaan varmistaa kestävä kasvu, jotta tuleville sukupolville voidaan tarjota velkojen sijasta työtä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että unionin on sitouduttava talouden malliin, jolla voidaan varmistaa kestävä kasvu, jotta tuleville sukupolville voidaan tarjota velkojen sijasta työtä;

| I. | katsoo, että kestävyys ja talouskasvu ovat sovitettavissa yhteen ja ne voivat vahvistaa toisiaan, ja kehottaa komissiota tekemään kestävyydestä työllisyyden ja kasvun ohjelmansa kulmakiven; ottaa huomioon, että komission tehtävänä on valvoa unionin perussopimuksia, joihin on kirjattu kestävän kehityksen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja yhteisvastuullisuuden periaatteet sekä unionin kansalaisten perusoikeudet; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kestävyys ja talouskasvu ovat sovitettavissa yhteen ja ne voivat vahvistaa toisiaan, ja kehottaa komissiota tekemään kestävyydestä työllisyyden ja kasvun ohjelmansa kulmakiven; ottaa huomioon, että komission tehtävänä on valvoa unionin perussopimuksia, joihin on kirjattu kestävän kehityksen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja yhteisvastuullisuuden periaatteet sekä unionin kansalaisten perusoikeudet;

| J. | katsoo, että unioni tarvitsee komission, jolla on hyvin kohdennettu ja riittävän kunnianhimoinen työohjelma, jonka avulla se pystyy vastaamaan unionin ja sen kansalaisten todellisiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että unioni tarvitsee komission, jolla on hyvin kohdennettu ja riittävän kunnianhimoinen työohjelma, jonka avulla se pystyy vastaamaan unionin ja sen kansalaisten todellisiin tarpeisiin;

OSA 1

| 1. | kehottaa komissiota käyttämään aloiteoikeuttaan täysimääräisesti, jotta EU:lla olisi selkeä johto, ja huolehtimaan erityisesti sisämarkkinoiden loppuunsaattamisesta ja esittämään talousunionia, poliittista unionia ja ulkoisia toimia koskevan strategisen etenemissuunnitelman; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota käyttämään aloiteoikeuttaan täysimääräisesti, jotta EU:lla olisi selkeä johto, ja huolehtimaan erityisesti sisämarkkinoiden loppuunsaattamisesta ja esittämään talousunionia, poliittista unionia ja ulkoisia toimia koskevan strategisen etenemissuunnitelman;

| 2. | pitää myönteisenä komission keskittymistä kymmeneen strategiseen painopisteeseen; korostaa, että on tärkeää edistää yhteisön etua ja pitää unioni yhdistettynä ja yhtenäisenä noudattaen samalla toissijaisuuden ja suhteellisuuden periaatteita; uskoo näin ollen vahvasti, että toimet on keskitettävä näihin strategisiin painopisteisiin; |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä komission keskittymistä kymmeneen strategiseen painopisteeseen; korostaa, että on tärkeää edistää yhteisön etua ja pitää unioni yhdistettynä ja yhtenäisenä noudattaen samalla toissijaisuuden ja suhteellisuuden periaatteita; uskoo näin ollen vahvasti, että toimet on keskitettävä näihin strategisiin painopisteisiin;

| 3. | pitää myönteisenä neuvotteluiden käynnistämistä uudesta parempaa lainsäädäntöä koskevasta toimielinten sopimuksesta; katsoo, että sopimuksella olisi saatava aikaan komission lainvalmistelun laadun paraneminen, sen säädösehdotusten vaikutustenarvioinnin tehostuminen, taloudelliset, sosiaaliset, ympäristöä koskevat ja pk-yrityksiä koskevat vaikutukset mukaan luettuina, ja se, että komissio käyttää mahdollisuuksien mukaan asetuksia direktiivien sijaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti; toivoo, että komissio kohtelee lainsäädäntövallan käyttäjiä tasa-arvoisesti lainsäädäntöprosessin aikana antamiensa tietojen ja asiakirjojen osalta; odottaa komission sitoutuvan lujemmin asianmukaisen toimielinten välisen kuulemisen varmistamiseen, parlamentin ehdotusten ja suositusten täysimääräiseen huomioon ottamiseen sekä yksityiskohtaisten perusteluiden esittämiseen kunkin kaavaillun peruuttamisen yhteydessä; toteaa, että monivuotisen ohjelmasuunnittelun, josta sovitaan kolmen toimielimen välillä, olisi muodostettava puitteet vuotuiselle työohjelmalle ja tarjottava perusta keskusteluille kustakin vuotuisesta työohjelmasta; muistuttaa näkemyksestään, että parempaa sääntelyä ei saisi pitää välineenä, jolla vähennetään EU:n toimivaltaan kuuluvien osa-alueiden painoarvoa, ja toteaa, että demokraattisen päätöksentekoprosessin mukaisesti tehtyjen toimintapoliittisten valintojen olisi mentävä teknisten arvioiden edelle; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä neuvotteluiden käynnistämistä uudesta parempaa lainsäädäntöä koskevasta toimielinten sopimuksesta; katsoo, että sopimuksella olisi saatava aikaan komission lainvalmistelun laadun paraneminen, sen säädösehdotusten vaikutustenarvioinnin tehostuminen, taloudelliset, sosiaaliset, ympäristöä koskevat ja pk-yrityksiä koskevat vaikutukset mukaan luettuina, ja se, että komissio käyttää mahdollisuuksien mukaan asetuksia direktiivien sijaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti; toivoo, että komissio kohtelee lainsäädäntövallan käyttäjiä tasa-arvoisesti lainsäädäntöprosessin aikana antamiensa tietojen ja asiakirjojen osalta; odottaa komission sitoutuvan lujemmin asianmukaisen toimielinten välisen kuulemisen varmistamiseen, parlamentin ehdotusten ja suositusten täysimääräiseen huomioon ottamiseen sekä yksityiskohtaisten perusteluiden esittämiseen kunkin kaavaillun peruuttamisen yhteydessä; toteaa, että monivuotisen ohjelmasuunnittelun, josta sovitaan kolmen toimielimen välillä, olisi muodostettava puitteet vuotuiselle työohjelmalle ja tarjottava perusta keskusteluille kustakin vuotuisesta työohjelmasta; muistuttaa näkemyksestään, että parempaa sääntelyä ei saisi pitää välineenä, jolla vähennetään EU:n toimivaltaan kuuluvien osa-alueiden painoarvoa, ja toteaa, että demokraattisen päätöksentekoprosessin mukaisesti tehtyjen toimintapoliittisten valintojen olisi mentävä teknisten arvioiden edelle;

| 4. | kehottaa komissiota edelleen parantamaan lainsäädäntöohjelmansa johdonmukaisuutta ja vahvistamaan säädösehdotusten riippumattomia vaikutustenarviointeja, kuten pk-yritystestiä ja kilpailukykytestiä, sillä näillä toimenpiteillä voidaan auttaa vähentämään byrokratiaa kaikilla tasoilla eli unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä aluetasolla, mikä vaikuttaisi kaikkiin talouden toimijoihin ja myös kansalaisten arkeen ja edistäisi näin työpaikkojen luomista noudattaen samalla sosiaalisia ja ympäristöä koskevia normeja; katsoo, että pk-yritysten ja mikroyritysten ei pitäisi kärsiä tarpeettomista rasitteista lainsäädäntöä täytäntöön pannessaan ja normeja noudattaessaan; kehottaa komissiota pyrkimään mahdollisimman laajaan selkeyttämiseen ja edistämään mahdollisuuksien mukaan digitaalisten ratkaisujen täysipainoista käyttöä unionin sääntöjen täytäntöönpanon helpottamiseksi; toteaa, että saattaa olla tarpeen tarkastella uudelleen sellaisia direktiivejä ja asetuksia, jotka osoittautuvat pienten yritysten kannalta sopimattomiksi, jotta varmistetaan, että pk-yrityksiin ei kohdistu rasitteita; kehottaa vapauttamaan mikroyritykset mahdollisuuksien mukaan kaikista lainsäädäntörasitteista erityisesti sen varmistamiseksi, että uusia yrityksiä ja yrittäjiä kannustetaan; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota edelleen parantamaan lainsäädäntöohjelmansa johdonmukaisuutta ja vahvistamaan säädösehdotusten riippumattomia vaikutustenarviointeja, kuten pk-yritystestiä ja kilpailukykytestiä, sillä näillä toimenpiteillä voidaan auttaa vähentämään byrokratiaa kaikilla tasoilla eli unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä aluetasolla, mikä vaikuttaisi kaikkiin talouden toimijoihin ja myös kansalaisten arkeen ja edistäisi näin työpaikkojen luomista noudattaen samalla sosiaalisia ja ympäristöä koskevia normeja; katsoo, että pk-yritysten ja mikroyritysten ei pitäisi kärsiä tarpeettomista rasitteista lainsäädäntöä täytäntöön pannessaan ja normeja noudattaessaan; kehottaa komissiota pyrkimään mahdollisimman laajaan selkeyttämiseen ja edistämään mahdollisuuksien mukaan digitaalisten ratkaisujen täysipainoista käyttöä unionin sääntöjen täytäntöönpanon helpottamiseksi; toteaa, että saattaa olla tarpeen tarkastella uudelleen sellaisia direktiivejä ja asetuksia, jotka osoittautuvat pienten yritysten kannalta sopimattomiksi, jotta varmistetaan, että pk-yrityksiin ei kohdistu rasitteita; kehottaa vapauttamaan mikroyritykset mahdollisuuksien mukaan kaikista lainsäädäntörasitteista erityisesti sen varmistamiseksi, että uusia yrityksiä ja yrittäjiä kannustetaan;

| 5. | pyytää komissiota esittämään sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan REFIT-ohjelman yhteydessä luettelon lainsäädännöstä ja ehdotuksista, joita on tarkasteltava uudelleen tai jotka on kumottava, koska niiden aiheellisuus tai EU:n lisäarvo ei enää näytä selvältä tai koska ne ovat vanhentuneet tai eivät enää vastaa alkuperäistä tarkoitustaan; korostaa kuitenkin, että REFIT-ohjelmaa ei pidä käyttää tekosyynä erittäin tärkeisiin kysymyksiin liittyvien tavoitteiden tason alentamiselle, sääntelyn purkamiselle tai sosiaalisten ja ympäristöä koskevien normien heikentämiselle; katsoo, että yksinkertaistamisessa on kyse laadusta, ei määrällisistä tavoitteista; panee merkille tavoitteen vähentää uusiin ehdotuksiin liittyvää hallinnollista rasitusta ja siitä aiheutuvia kustannuksia 25 prosenttia toimintapolitiikan koko syklin aikana, myös saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan aikana; vaatii saamaan aikaan merkittäviä vähennyksiä, jotta voidaan parantaa edellytyksiä uusien työpaikkojen luomiselle, säilyttää työpaikat Euroopassa ja tuoda ulkomaille vietyjä työpaikkoja takaisin samalla kun edistetään kilpailua ja kestävää kasvua; |
| --- | --- |

5.

pyytää komissiota esittämään sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan REFIT-ohjelman yhteydessä luettelon lainsäädännöstä ja ehdotuksista, joita on tarkasteltava uudelleen tai jotka on kumottava, koska niiden aiheellisuus tai EU:n lisäarvo ei enää näytä selvältä tai koska ne ovat vanhentuneet tai eivät enää vastaa alkuperäistä tarkoitustaan; korostaa kuitenkin, että REFIT-ohjelmaa ei pidä käyttää tekosyynä erittäin tärkeisiin kysymyksiin liittyvien tavoitteiden tason alentamiselle, sääntelyn purkamiselle tai sosiaalisten ja ympäristöä koskevien normien heikentämiselle; katsoo, että yksinkertaistamisessa on kyse laadusta, ei määrällisistä tavoitteista; panee merkille tavoitteen vähentää uusiin ehdotuksiin liittyvää hallinnollista rasitusta ja siitä aiheutuvia kustannuksia 25 prosenttia toimintapolitiikan koko syklin aikana, myös saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan aikana; vaatii saamaan aikaan merkittäviä vähennyksiä, jotta voidaan parantaa edellytyksiä uusien työpaikkojen luomiselle, säilyttää työpaikat Euroopassa ja tuoda ulkomaille vietyjä työpaikkoja takaisin samalla kun edistetään kilpailua ja kestävää kasvua;

| 6. | odottaa komission antavan kasvua ja työllisyyttä koskevan Eurooppa 2020 -strategian seuraavaa vaihetta koskevan ehdotuksen, jossa tartutaan edessämme oleviin suuriin haasteisiin ja tilaisuuksiin, erityisesti energia-alan muutokseen, digitaaliseen vallankumoukseen ja Euroopan kansalaisten valmistelemiseen näihin muutoksiin; katsoo, että tässä strategiassa olisi asiaan kuuluvat uudistukset liitettävä suuriin investointialoitteisiin tukeutuen jo käynnistettyyn energiaunioniin ja digitaalisiin sisämarkkinoihin sekä sosiaalisia investointeja ja uudelleenkoulutusta koskevaan uuteen aloitteeseen; katso, että strategiaa olisi tuettava hyödyntämällä täysimääräisesti Euroopan strategisten investointien rahastoa sekä tarkistettua monivuotista rahoituskehystä 2014–2020; katsoo, että kaikilla jäsenvaltioilla on oltava edellytykset panna kyseinen strategia täytäntöön ja että talous- ja rahaliitto olisi saatettava loppuun tämänsuuntaisen lähentymisen edistämiseksi; katsoo, että myös unionin ulkoisten strategisten kumppanuuksien olisi tarjottava uusia mahdollisuuksia saattaa strategia menestyksekkääseen päätökseen; |
| --- | --- |

6.

odottaa komission antavan kasvua ja työllisyyttä koskevan Eurooppa 2020 -strategian seuraavaa vaihetta koskevan ehdotuksen, jossa tartutaan edessämme oleviin suuriin haasteisiin ja tilaisuuksiin, erityisesti energia-alan muutokseen, digitaaliseen vallankumoukseen ja Euroopan kansalaisten valmistelemiseen näihin muutoksiin; katsoo, että tässä strategiassa olisi asiaan kuuluvat uudistukset liitettävä suuriin investointialoitteisiin tukeutuen jo käynnistettyyn energiaunioniin ja digitaalisiin sisämarkkinoihin sekä sosiaalisia investointeja ja uudelleenkoulutusta koskevaan uuteen aloitteeseen; katso, että strategiaa olisi tuettava hyödyntämällä täysimääräisesti Euroopan strategisten investointien rahastoa sekä tarkistettua monivuotista rahoituskehystä 2014–2020; katsoo, että kaikilla jäsenvaltioilla on oltava edellytykset panna kyseinen strategia täytäntöön ja että talous- ja rahaliitto olisi saatettava loppuun tämänsuuntaisen lähentymisen edistämiseksi; katsoo, että myös unionin ulkoisten strategisten kumppanuuksien olisi tarjottava uusia mahdollisuuksia saattaa strategia menestyksekkääseen päätökseen;

| 7. | kehottaa komissiota kehittämään voimakkaita keinoja työttömyyden, osaamisvajeen, sosiaalisen eriarvoisuuden ja syrjäytymisen kaltaisten unionin sosiaalisten ongelmien sekä sosiaalisen polkumyynnin ja aivovuodon kaltaisten riskien ratkaisemiseksi; katsoo, että tämä edellyttää talouden elpymistä sekä laadukkaiden työpaikkojen luomista edistäviä investointeja, osaamiseen, lastenhoitoon ja muihin sosiaalisiin palveluihin kohdennettuja sosiaalisia investointeja sekä yhteisötaloutta; katsoo, että se vaatii myös tiiviimpää lähentymistä, jotta varmistetaan tiettyjen sosiaalisten perusnormien noudattaminen kaikkialla unionissa; katsoo, että tässä yhteydessä olisi edistettävä oikeudenmukaista työvoiman liikkuvuutta sisämarkkinoiden perusvapautena; katsoo, että on viipymättä ryhdyttävä konkreettisiin toimiin luvatun ”kolmen A:n sosiaalisen luokituksen” saavuttamiseksi; kehottaa komissiota edistämään tätä varten työmarkkinaosapuolten tiiviimpää osallistumista unionin tasolla ja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota kehittämään voimakkaita keinoja työttömyyden, osaamisvajeen, sosiaalisen eriarvoisuuden ja syrjäytymisen kaltaisten unionin sosiaalisten ongelmien sekä sosiaalisen polkumyynnin ja aivovuodon kaltaisten riskien ratkaisemiseksi; katsoo, että tämä edellyttää talouden elpymistä sekä laadukkaiden työpaikkojen luomista edistäviä investointeja, osaamiseen, lastenhoitoon ja muihin sosiaalisiin palveluihin kohdennettuja sosiaalisia investointeja sekä yhteisötaloutta; katsoo, että se vaatii myös tiiviimpää lähentymistä, jotta varmistetaan tiettyjen sosiaalisten perusnormien noudattaminen kaikkialla unionissa; katsoo, että tässä yhteydessä olisi edistettävä oikeudenmukaista työvoiman liikkuvuutta sisämarkkinoiden perusvapautena; katsoo, että on viipymättä ryhdyttävä konkreettisiin toimiin luvatun ”kolmen A:n sosiaalisen luokituksen” saavuttamiseksi; kehottaa komissiota edistämään tätä varten työmarkkinaosapuolten tiiviimpää osallistumista unionin tasolla ja kansallisella tasolla;

| 8. | korostaa, että erityisesti nuorten ja naisten työttömyysaste on edelleen liian korkea ja EU:n talouden elpyminen on yhä heikkoa; pitää myönteisenä ESIR:n käyttöönottoa, kehottaa panemaan sen täysimääräisesti täytäntöön ja odottaa, että mahdollisimman pian hyväksytään ja kehitetään joukko investointihankkeita, jotka osaltaan edistävät vankkaa elpymistä sekä tasapainoista ja kestävää kasvua ja jotka lisäävät työllisyyttä sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koko unionissa; palauttaa mieliin pyyntönsä, jotka koskevat avoimuutta, demokraattista vastuuvelvollisuutta ja investointisuuntaviivojen noudattamista; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että erityisesti nuorten ja naisten työttömyysaste on edelleen liian korkea ja EU:n talouden elpyminen on yhä heikkoa; pitää myönteisenä ESIR:n käyttöönottoa, kehottaa panemaan sen täysimääräisesti täytäntöön ja odottaa, että mahdollisimman pian hyväksytään ja kehitetään joukko investointihankkeita, jotka osaltaan edistävät vankkaa elpymistä sekä tasapainoista ja kestävää kasvua ja jotka lisäävät työllisyyttä sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koko unionissa; palauttaa mieliin pyyntönsä, jotka koskevat avoimuutta, demokraattista vastuuvelvollisuutta ja investointisuuntaviivojen noudattamista;

| 9. | kehottaa komissiota painottamaan kasvua ja työllisyyttä eurooppalaisen sosiaalisen markkinatalouden ja kestävää kehitystä koskevan unionin strategian kulmakivinä; kehottaa komissiota ottamaan kestävyyden kaiken järkevän, tulevaisuuteen suuntautuvan ja kriisin ratkaisuun pyrkivän talouspolitiikan keskiöön ja antamaan sille sisältöä nykyisessä työohjelmassa ja tulevissa työohjelmissa sisällyttämällä niihin otsikko, jossa keskitytään seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman täysimääräiseen ja nopeaan täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota painottamaan kasvua ja työllisyyttä eurooppalaisen sosiaalisen markkinatalouden ja kestävää kehitystä koskevan unionin strategian kulmakivinä; kehottaa komissiota ottamaan kestävyyden kaiken järkevän, tulevaisuuteen suuntautuvan ja kriisin ratkaisuun pyrkivän talouspolitiikan keskiöön ja antamaan sille sisältöä nykyisessä työohjelmassa ja tulevissa työohjelmissa sisällyttämällä niihin otsikko, jossa keskitytään seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman täysimääräiseen ja nopeaan täytäntöönpanoon;

| 10. | pitää myönteisenä digitaalisia sisämarkkinoita koskevan strategian hyväksymistä ja kehottaa panemaan sen nopeasti täytäntöön siten, että esitetään selkeät lainsäädännölliset suositukset ja rahoituskeinot ja -välineet, joilla pyritään luomaan digitaalitalous, jossa Eurooppa voi toimia maailman johdossa, yritykset voivat toimia yli rajojen ja kuluttajien ja kansalaisten oikeuksia suojellaan; on vakuuttunut, että unioni saa selkeää lisäarvoa edistämällä yrittäjyyttä ja tietoon perustuvaa taloutta ja poistamalla tarpeettomia esteitä; katsoo, että näin olisi myös pyrittävä edistämään innovointia ja luomaan uusia mahdollisuuksia Euroopan kansalaisille, yrityksille ja kuluttajille ja siten työpaikkoja varmistaen samalla sosiaalisten perusnormien noudattaminen; korostaa, että edistyminen tällä alalla vaikuttaa suoraan kansalaisiin; katsoo, että kuluttajansuojelu ja perusoikeuksien turvaaminen ovat molemmat ratkaisevan tärkeitä, jotta eurooppalaiset voisivat luottaa digitaalisiin sisämarkkinoihin osana digitalisoituvaa arkielämäänsä; |
| --- | --- |

10.

pitää myönteisenä digitaalisia sisämarkkinoita koskevan strategian hyväksymistä ja kehottaa panemaan sen nopeasti täytäntöön siten, että esitetään selkeät lainsäädännölliset suositukset ja rahoituskeinot ja -välineet, joilla pyritään luomaan digitaalitalous, jossa Eurooppa voi toimia maailman johdossa, yritykset voivat toimia yli rajojen ja kuluttajien ja kansalaisten oikeuksia suojellaan; on vakuuttunut, että unioni saa selkeää lisäarvoa edistämällä yrittäjyyttä ja tietoon perustuvaa taloutta ja poistamalla tarpeettomia esteitä; katsoo, että näin olisi myös pyrittävä edistämään innovointia ja luomaan uusia mahdollisuuksia Euroopan kansalaisille, yrityksille ja kuluttajille ja siten työpaikkoja varmistaen samalla sosiaalisten perusnormien noudattaminen; korostaa, että edistyminen tällä alalla vaikuttaa suoraan kansalaisiin; katsoo, että kuluttajansuojelu ja perusoikeuksien turvaaminen ovat molemmat ratkaisevan tärkeitä, jotta eurooppalaiset voisivat luottaa digitaalisiin sisämarkkinoihin osana digitalisoituvaa arkielämäänsä;

| 11. | katsoo, että tasapuolisen ja oikeudenmukaisen veropolitiikan laatiminen on nähtävä mahdollisuuksien mukaan olennaisena osana jäsenvaltioiden rakenneuudistuksia ja että vero- ja kilpailupolitiikkaa olisi pidettävä sisämarkkinoilla saman kolikon kääntöpuolina, jotka hyödyttävät kaikkia EU:n kuluttajia ja kansalaisia ja tukevat osaltaan työpaikkojen luomista; kannattaa verorasituksen siirtämistä työn verottamisesta muihin kestäviin verotuksen muotoihin; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että tasapuolisen ja oikeudenmukaisen veropolitiikan laatiminen on nähtävä mahdollisuuksien mukaan olennaisena osana jäsenvaltioiden rakenneuudistuksia ja että vero- ja kilpailupolitiikkaa olisi pidettävä sisämarkkinoilla saman kolikon kääntöpuolina, jotka hyödyttävät kaikkia EU:n kuluttajia ja kansalaisia ja tukevat osaltaan työpaikkojen luomista; kannattaa verorasituksen siirtämistä työn verottamisesta muihin kestäviin verotuksen muotoihin;

| 12. | kehottaa komissiota arvioimaan uudelleen ja lujittamaan kilpailupolitiikan ja valtiontuen mekanismeja ja resursseja ja pitää EU:n noudattamaa valtiontukipolitiikkaa ja siihen kuuluvaa valvontaa merkittävinä välineinä, joilla torjutaan sisämarkkinoita vääristäviä verotuskäytäntöjä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota arvioimaan uudelleen ja lujittamaan kilpailupolitiikan ja valtiontuen mekanismeja ja resursseja ja pitää EU:n noudattamaa valtiontukipolitiikkaa ja siihen kuuluvaa valvontaa merkittävinä välineinä, joilla torjutaan sisämarkkinoita vääristäviä verotuskäytäntöjä;

| 13. | korostaa ”yhteisömenetelmän”, lainsäädäntöprosessin avoimuuden, demokraattisen oikeutuksen sekä kansallisten parlamenttien roolin ja vastuun merkitystä; |
| --- | --- |

13.

korostaa ”yhteisömenetelmän”, lainsäädäntöprosessin avoimuuden, demokraattisen oikeutuksen sekä kansallisten parlamenttien roolin ja vastuun merkitystä;

| 14. | pitää erittäin tärkeänä sitä, että voimassa oleva lainsäädäntö pannaan täytäntöön kattavasti, nopeasti ja tehokkaasti ja sitä sovelletaan sellaisilla aloilla kuin sisämarkkinat, ympäristölainsäädäntö, uudistettu yhteinen maatalouspolitiikka (YMP), yhteinen kalastuspolitiikka (YKP) ja koheesiopolitiikka sekä rahoitus- ja pankkiala; kehottaa komissiota seuraamaan paremmin täytäntöönpanon etenemistä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

14.

pitää erittäin tärkeänä sitä, että voimassa oleva lainsäädäntö pannaan täytäntöön kattavasti, nopeasti ja tehokkaasti ja sitä sovelletaan sellaisilla aloilla kuin sisämarkkinat, ympäristölainsäädäntö, uudistettu yhteinen maatalouspolitiikka (YMP), yhteinen kalastuspolitiikka (YKP) ja koheesiopolitiikka sekä rahoitus- ja pankkiala; kehottaa komissiota seuraamaan paremmin täytäntöönpanon etenemistä jäsenvaltioissa;

| 15. | kehottaa hyväksymään tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä lähentymistä koskevia suuntaviivoja, joiden olisi yhdessä vuotuisen kasvuselvityksen kanssa muodostettava perusta maakohtaisille suosituksille; katsoo, että parlamentin valvontatehtävä eurooppalaisella ohjausjaksolla olisi vakiinnutettava ja että kaikkien euroalueen kansallisten parlamenttien olisi seurattava eurooppalaista ohjausjaksoa koskevan prosessin jokaista vaihetta; |
| --- | --- |

15.

kehottaa hyväksymään tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä lähentymistä koskevia suuntaviivoja, joiden olisi yhdessä vuotuisen kasvuselvityksen kanssa muodostettava perusta maakohtaisille suosituksille; katsoo, että parlamentin valvontatehtävä eurooppalaisella ohjausjaksolla olisi vakiinnutettava ja että kaikkien euroalueen kansallisten parlamenttien olisi seurattava eurooppalaista ohjausjaksoa koskevan prosessin jokaista vaihetta;

| 16. | kehottaa komissiota tarkastelemaan yhdessä kaikkien sidosryhmien kanssa kaikkia vaihtoehtoja talous- ja rahaliiton vahvistamiseksi ja sen muuttamiseksi kestävämmäksi ja enemmän kasvua, työllisyyttä ja vakautta suosivaksi sekä sellaiseksi, jolla on sosiaalinen ulottuvuus, jolla pyritään vaalimaan Euroopan sosiaalista markkinataloutta ja kunnioitetaan kollektiivista neuvotteluoikeutta ja jonka avulla varmistettaisiin jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkojen koordinoiminen, mihin sisältyy kullekin jäsenvaltiolle soveltuva, sen itsensä päättämä vähimmäispalkka- tai vähimmäistulomekanismi, sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen, työntekijöiden uudelleen integroituminen työmarkkinoille, vapaaehtoisuuteen perustuva liikkuvuus ja joustavuus eri ammattien ja jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota tarkastelemaan yhdessä kaikkien sidosryhmien kanssa kaikkia vaihtoehtoja talous- ja rahaliiton vahvistamiseksi ja sen muuttamiseksi kestävämmäksi ja enemmän kasvua, työllisyyttä ja vakautta suosivaksi sekä sellaiseksi, jolla on sosiaalinen ulottuvuus, jolla pyritään vaalimaan Euroopan sosiaalista markkinataloutta ja kunnioitetaan kollektiivista neuvotteluoikeutta ja jonka avulla varmistettaisiin jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkojen koordinoiminen, mihin sisältyy kullekin jäsenvaltiolle soveltuva, sen itsensä päättämä vähimmäispalkka- tai vähimmäistulomekanismi, sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen, työntekijöiden uudelleen integroituminen työmarkkinoille, vapaaehtoisuuteen perustuva liikkuvuus ja joustavuus eri ammattien ja jäsenvaltioiden välillä;

| 17. | painottaa, että EU:n talousarviota on käytettävä tuloksellisesti unionin painopisteiden ja toimintapolitiikkojen edistämiseen, ja kehottaakin komissiota puuttumaan huonoa varainhoitoa ja petoksia koskeviin huolenaiheisiin; kehottaa komissiota toteuttamaan toimia nykyisten kontrollien arvioimiseksi ja parantamiseksi sekä byrokraattisen rasituksen keventämiseksi mahdollisuuksien mukaan; korostaa, että komission on varmistettava unionin veronmaksajien rahojen paras mahdollinen käyttö, ja painottaa, että tuloksellisuus on tärkeämpää kuin pelkkä saatavilla olevien määrärahojen käyttö; vaatii sen vuoksi järjestelmällisiä, säännöllisiä ja riippumattomia arviointeja, jotta varmistetaan, että kaikella varainkäytöllä saavutetaan haluttu tulos kustannustehokkaasti; pyytää komissiota jatkamaan toimiaan, jotta jäsenvaltiot otetaan mukaan näihin pyrkimyksiin, ja toteaa, että tämä koskee erityisesti jäsenvaltioiden itsensä suorittamia maksuja; |
| --- | --- |

17.

painottaa, että EU:n talousarviota on käytettävä tuloksellisesti unionin painopisteiden ja toimintapolitiikkojen edistämiseen, ja kehottaakin komissiota puuttumaan huonoa varainhoitoa ja petoksia koskeviin huolenaiheisiin; kehottaa komissiota toteuttamaan toimia nykyisten kontrollien arvioimiseksi ja parantamiseksi sekä byrokraattisen rasituksen keventämiseksi mahdollisuuksien mukaan; korostaa, että komission on varmistettava unionin veronmaksajien rahojen paras mahdollinen käyttö, ja painottaa, että tuloksellisuus on tärkeämpää kuin pelkkä saatavilla olevien määrärahojen käyttö; vaatii sen vuoksi järjestelmällisiä, säännöllisiä ja riippumattomia arviointeja, jotta varmistetaan, että kaikella varainkäytöllä saavutetaan haluttu tulos kustannustehokkaasti; pyytää komissiota jatkamaan toimiaan, jotta jäsenvaltiot otetaan mukaan näihin pyrkimyksiin, ja toteaa, että tämä koskee erityisesti jäsenvaltioiden itsensä suorittamia maksuja;

| 18. | korostaa, että veronmaksajien rahoja on käytettävä tehokkaammin ja unionin taloudelliset edut on pyrittävä turvaamaan entistä paremmin, jotta voidaan varmistaa EU:n varainkäytön oikeutus kustannustehokkaalla tavalla; kehottaa sen vuoksi huolehtimaan EU:n talousarvion vaikuttavasta käytöstä keskittymällä nykyisten kontrollien tulosten parantamiseen, kontrollien arviointiin sekä keinoihin, joilla varmistetaan, että tuloksellisuus ja lisäarvo menevät budjetoitujen määrärahojen käytön maksimoinnin edelle; katsoo, että olisi säilytettävä ehdotus, joka koskee petostentorjuntaviraston (OLAF) prosessuaalisten takeiden valvojan tehtävän perustamista (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD)); |
| --- | --- |

18.

korostaa, että veronmaksajien rahoja on käytettävä tehokkaammin ja unionin taloudelliset edut on pyrittävä turvaamaan entistä paremmin, jotta voidaan varmistaa EU:n varainkäytön oikeutus kustannustehokkaalla tavalla; kehottaa sen vuoksi huolehtimaan EU:n talousarvion vaikuttavasta käytöstä keskittymällä nykyisten kontrollien tulosten parantamiseen, kontrollien arviointiin sekä keinoihin, joilla varmistetaan, että tuloksellisuus ja lisäarvo menevät budjetoitujen määrärahojen käytön maksimoinnin edelle; katsoo, että olisi säilytettävä ehdotus, joka koskee petostentorjuntaviraston (OLAF) prosessuaalisten takeiden valvojan tehtävän perustamista (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD));

| 19. | suhtautuu myönteisesti komission laatimaan Euroopan muuttoliikestrategiaan ja siihen liittyviin lainsäädäntöehdotuksiin ja ehdotuksiin talousarvion mukauttamiseksi vuonna 2015 ja 2016, joilla varmistetaan, että strategiassa asetetut tavoitteet pannaan asianmukaisesti täytäntöön; muistuttaa kuitenkin komissiota siitä, että se on sitoutunut EU:n ulkorajoihin kohdistuvan kasvavan paineen hallitsemiseen, mikä kattaa tiukat toimenpiteet laittoman muuttoliikkeen sekä ihmiskaupan ja ihmisten salakuljetuksen torjumiseksi, ja huomauttaa, että muuttoliikkeen hallinnan tehostaminen merkitsee sitä, että EU:n muuttoliikepolitiikka kytketään paremmin sen ulkopolitiikkaan; kehottaa komissiota kehittämään edelleen välineitä ihmisoikeuksiin perustuvalle lähestymistavalle ihmisiin, jotka etsivät unionista suojaa sodalta ja vainolta; |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti komission laatimaan Euroopan muuttoliikestrategiaan ja siihen liittyviin lainsäädäntöehdotuksiin ja ehdotuksiin talousarvion mukauttamiseksi vuonna 2015 ja 2016, joilla varmistetaan, että strategiassa asetetut tavoitteet pannaan asianmukaisesti täytäntöön; muistuttaa kuitenkin komissiota siitä, että se on sitoutunut EU:n ulkorajoihin kohdistuvan kasvavan paineen hallitsemiseen, mikä kattaa tiukat toimenpiteet laittoman muuttoliikkeen sekä ihmiskaupan ja ihmisten salakuljetuksen torjumiseksi, ja huomauttaa, että muuttoliikkeen hallinnan tehostaminen merkitsee sitä, että EU:n muuttoliikepolitiikka kytketään paremmin sen ulkopolitiikkaan; kehottaa komissiota kehittämään edelleen välineitä ihmisoikeuksiin perustuvalle lähestymistavalle ihmisiin, jotka etsivät unionista suojaa sodalta ja vainolta;

| 20. | pitää hyvin huolestuttavina viimeaikaisia tapahtumia Välimerellä ja Länsi-Balkanin reitillä, joita pitkin ennätysmäärä laittomia maahanmuuttajia on ylittänyt unionin rajan asettaen unionin ja sen jäsenvaltiot ennenkokemattoman haasteen eteen, joka edellyttää yhteistä ja päättäväistä eurooppalaista ratkaisua; ilmaisee tukensa komission ehdottamille toimille, ja kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään ja panemaan ne täytäntöön pikaisesti; pitää myönteisinä uudelleensijoittamista ja uudelleenasuttamista koskevia komission aloitteita, myös uutta Kreikan, Italian ja Unkarin hyväksi tehtyä aloitetta, jonka mukaan suuri määrä kansainvälistä suojelua tarvitsevia turvapaikanhakijoita voitaisiin uudelleensijoittaa hätätilanteessa, sekä komission ehdotusta pysyvästä uudelleensijoittamisjärjestelmästä, joka otettaisiin käyttöön hätätilanteissa, jonka yhteydessä otettaisiin huomioon kussakin jäsenvaltiossa jo olevien pakolaisten määrä ja joka perustuisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan; kehottaa komissiota käynnistämään aiheellisen mekanismin, joka suunniteltiin nimenomaisesti maahanmuuttotulvatapauksia varten; korostaa samalla tarvetta nopeuttaa turvapaikkahakemusten käsittelyä ja niiden hakijoiden palauttamista, joiden hakemus on hylätty; ilmaisee tukensa muuttoliikestrategiassa ilmoitettuun järjestelykeskusten (”hotspots”) lähestymistapaan, jolla pyritään lisäämään operatiivista tukea hakijoiden saapuessa ensi kerran maahan, myös tukea rekisteröintiin ja hakemusten alkuvaiheen käsittelyyn sekä henkilöille, jotka eivät tarvitse suojelua; torjuu kaikki toimet, joilla rajatarkastukset otetaan tosiasiallisesti uudelleen käyttöön ja joilla vaarannetaan Schengen-alue; |
| --- | --- |

20.

pitää hyvin huolestuttavina viimeaikaisia tapahtumia Välimerellä ja Länsi-Balkanin reitillä, joita pitkin ennätysmäärä laittomia maahanmuuttajia on ylittänyt unionin rajan asettaen unionin ja sen jäsenvaltiot ennenkokemattoman haasteen eteen, joka edellyttää yhteistä ja päättäväistä eurooppalaista ratkaisua; ilmaisee tukensa komission ehdottamille toimille, ja kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään ja panemaan ne täytäntöön pikaisesti; pitää myönteisinä uudelleensijoittamista ja uudelleenasuttamista koskevia komission aloitteita, myös uutta Kreikan, Italian ja Unkarin hyväksi tehtyä aloitetta, jonka mukaan suuri määrä kansainvälistä suojelua tarvitsevia turvapaikanhakijoita voitaisiin uudelleensijoittaa hätätilanteessa, sekä komission ehdotusta pysyvästä uudelleensijoittamisjärjestelmästä, joka otettaisiin käyttöön hätätilanteissa, jonka yhteydessä otettaisiin huomioon kussakin jäsenvaltiossa jo olevien pakolaisten määrä ja joka perustuisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan; kehottaa komissiota käynnistämään aiheellisen mekanismin, joka suunniteltiin nimenomaisesti maahanmuuttotulvatapauksia varten; korostaa samalla tarvetta nopeuttaa turvapaikkahakemusten käsittelyä ja niiden hakijoiden palauttamista, joiden hakemus on hylätty; ilmaisee tukensa muuttoliikestrategiassa ilmoitettuun järjestelykeskusten (”hotspots”) lähestymistapaan, jolla pyritään lisäämään operatiivista tukea hakijoiden saapuessa ensi kerran maahan, myös tukea rekisteröintiin ja hakemusten alkuvaiheen käsittelyyn sekä henkilöille, jotka eivät tarvitse suojelua; torjuu kaikki toimet, joilla rajatarkastukset otetaan tosiasiallisesti uudelleen käyttöön ja joilla vaarannetaan Schengen-alue;

| 21. | muistuttaa, että komissio on sitoutunut hyödyntämään kaikkia käytettävissä olevia välineitä, myös EU:n talousarviota, työllisyyden ja kasvun edistämisessä järkevillä investoinneilla tiiviimmässä kumppanuussuhteessa jäsenvaltioiden, kansallisten parlamenttien, alueiden ja kaupunkien kanssa, jotta voidaan parantaa nykyisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja paikalla toteutettavien toimien tehokkuutta etenkin Euroopan rakenne- ja investointirahastoja käytettäessä; korostaa, että koheesiopolitiikka on talouden ohjaus- ja hallintaprosessin mukaisesti edelleen tällaisten julkisten investointien tärkein lähde, ja katsoo siksi, että ESIR-rahaston ja muiden rahastojen, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, välinen synergia olisi hyödynnettävä; kehottaa tarkastelemaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman välistä synergiaa; pitää välttämättömänä yksityissektorin kumppaneiden ja investoijien osallistumista, jotta ESIR-rahasto olisi menestys, ja korostaa rahaston työllistäviä mahdollisuuksia; kehottaa samalla huolehtimaan ESIR-rahaston demokraattisesta valvonnasta EU:n tasolla; katsoo, että Horisontti 2020 -ohjelmasta ja Verkkojen Eurooppa -välineestä mahdollisesti otettavan rahoituksen tuloksena olisi oltava yhtä suuri tai suurempi määrä investointeja tutkimukseen ja innovointiin, digitaaliseen infrastruktuuriin, liikenteeseen ja energiaan, ja kehottaa komissiota tarttumaan vuonna 2016 tehtävän pakollisen uudelleenarvioinnin tarjoamaan tilaisuuteen valmistellakseen korvaavia järjestelyjä näitä kahta ohjelmaa varten; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että komissio on sitoutunut hyödyntämään kaikkia käytettävissä olevia välineitä, myös EU:n talousarviota, työllisyyden ja kasvun edistämisessä järkevillä investoinneilla tiiviimmässä kumppanuussuhteessa jäsenvaltioiden, kansallisten parlamenttien, alueiden ja kaupunkien kanssa, jotta voidaan parantaa nykyisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja paikalla toteutettavien toimien tehokkuutta etenkin Euroopan rakenne- ja investointirahastoja käytettäessä; korostaa, että koheesiopolitiikka on talouden ohjaus- ja hallintaprosessin mukaisesti edelleen tällaisten julkisten investointien tärkein lähde, ja katsoo siksi, että ESIR-rahaston ja muiden rahastojen, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, välinen synergia olisi hyödynnettävä; kehottaa tarkastelemaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman välistä synergiaa; pitää välttämättömänä yksityissektorin kumppaneiden ja investoijien osallistumista, jotta ESIR-rahasto olisi menestys, ja korostaa rahaston työllistäviä mahdollisuuksia; kehottaa samalla huolehtimaan ESIR-rahaston demokraattisesta valvonnasta EU:n tasolla; katsoo, että Horisontti 2020 -ohjelmasta ja Verkkojen Eurooppa -välineestä mahdollisesti otettavan rahoituksen tuloksena olisi oltava yhtä suuri tai suurempi määrä investointeja tutkimukseen ja innovointiin, digitaaliseen infrastruktuuriin, liikenteeseen ja energiaan, ja kehottaa komissiota tarttumaan vuonna 2016 tehtävän pakollisen uudelleenarvioinnin tarjoamaan tilaisuuteen valmistellakseen korvaavia järjestelyjä näitä kahta ohjelmaa varten;

| 22. | kehottaa panemaan pikaisesti täytäntöön Verkkojen Eurooppa -välineeseen liittyvän strategian, jolla edistetään eurooppalaista lisäarvoa tuottavaa liikenteen, energian ja televiestinnän alan infrastruktuurien parantamista ja hanketoteutusta sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta olennaisina asioina; |
| --- | --- |

22.

kehottaa panemaan pikaisesti täytäntöön Verkkojen Eurooppa -välineeseen liittyvän strategian, jolla edistetään eurooppalaista lisäarvoa tuottavaa liikenteen, energian ja televiestinnän alan infrastruktuurien parantamista ja hanketoteutusta sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta olennaisina asioina;

| 23. | toteaa, että komission on käynnistettävä vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen laaja ja kattava vaalien jälkeinen arviointi vuonna 2016 ja tehtävä lainsäädäntöehdotus rahoituskehysasetuksen muuttamiseksi, jotta voidaan käyttää EU:n talousarviota ja siten edistää unionin talouden elpymistä; toteaa, että asetuksen pakollinen tarkistus oli yksi parlamentin keskeisistä vaatimuksista rahoituskehyksestä käydyissä neuvotteluissa; pitääkin tätä prosessia äärimmäisen tärkeänä; toteaa olevansa valmis työskentelemään rakentavasti ratkaisujen löytämiseksi joihinkin avoimiin kysymyksiin, jotka liittyvät esimerkiksi Euroopan strategisten investointien rahaston takuurahaston rahoittamiseen; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että komission on käynnistettävä vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen laaja ja kattava vaalien jälkeinen arviointi vuonna 2016 ja tehtävä lainsäädäntöehdotus rahoituskehysasetuksen muuttamiseksi, jotta voidaan käyttää EU:n talousarviota ja siten edistää unionin talouden elpymistä; toteaa, että asetuksen pakollinen tarkistus oli yksi parlamentin keskeisistä vaatimuksista rahoituskehyksestä käydyissä neuvotteluissa; pitääkin tätä prosessia äärimmäisen tärkeänä; toteaa olevansa valmis työskentelemään rakentavasti ratkaisujen löytämiseksi joihinkin avoimiin kysymyksiin, jotka liittyvät esimerkiksi Euroopan strategisten investointien rahaston takuurahaston rahoittamiseen;

| 24. | kannustaa komissiota ottamaan opiksi odotetuista omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän johtopäätöksistä ja toteaa, että ryhmän on tarkoitus saada työnsä päätökseen vuoden 2016 alussa ja tehdä toimikautensa aikana konkreettisia ehdotuksia; painottaa olevansa sitoutunut EU:n omien varojen järjestelmän uudistamiseen ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen alkua; |
| --- | --- |

24.

kannustaa komissiota ottamaan opiksi odotetuista omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän johtopäätöksistä ja toteaa, että ryhmän on tarkoitus saada työnsä päätökseen vuoden 2016 alussa ja tehdä toimikautensa aikana konkreettisia ehdotuksia; painottaa olevansa sitoutunut EU:n omien varojen järjestelmän uudistamiseen ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen alkua;

| 25. | toistaa syvän huolensa maksamattomien maksujen kertymisestä, mikä on heikentänyt unionin uskottavuutta; pitää myönteisenä komission, neuvoston ja parlamentin hyväksymää yhteistä lausumaa maksusuunnitelmasta vuosiksi 2015–2016, jolla on tarkoitus laskea kyseinen kertymä kestävälle tasolle vuoden 2016 loppuun mennessä; palauttaa mieliin, että komissio on sitoutunut seuraamaan tarkasti vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanoa, ottamaan käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmän ja ehdottamaan viipymättä talousarvion tarkistamista, jos hyväksyttyjen maksujen määrä ei vuonna 2016 ole riittävä; |
| --- | --- |

25.

toistaa syvän huolensa maksamattomien maksujen kertymisestä, mikä on heikentänyt unionin uskottavuutta; pitää myönteisenä komission, neuvoston ja parlamentin hyväksymää yhteistä lausumaa maksusuunnitelmasta vuosiksi 2015–2016, jolla on tarkoitus laskea kyseinen kertymä kestävälle tasolle vuoden 2016 loppuun mennessä; palauttaa mieliin, että komissio on sitoutunut seuraamaan tarkasti vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanoa, ottamaan käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmän ja ehdottamaan viipymättä talousarvion tarkistamista, jos hyväksyttyjen maksujen määrä ei vuonna 2016 ole riittävä;

| 26. | kehottaa komissiota ehdottamaan toimenpiteitä jäsenvaltioiden ja EU:n erillisvirastojen välisen tietojenvaihdon parantamiseksi ja operatiivisen yhteistyön tiivistämiseksi erityisesti kuulutuskriteereiden osalta sekä terrorismirikoksista tuomittuja tai epäiltyjä henkilöitä koskevien kuulutusten antamisen tekemiseksi pakolliseksi; kehottaa komissiota käyttämään teknisiä ja rahoitusresursseja varmistaakseen terroristipropagandan, radikaalien verkostojen ja internetissä tapahtuvan värväämisen torjumista koskevien parhaiden käytäntöjen koordinoinnin ja vaihtamisen EU:n tasolla; pyytää tässä yhteydessä erityisesti osoittamaan Europol-virastolle kaikki sen tarvitsemat voimavarat terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi toimivaltuuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota ehdottamaan toimenpiteitä jäsenvaltioiden ja EU:n erillisvirastojen välisen tietojenvaihdon parantamiseksi ja operatiivisen yhteistyön tiivistämiseksi erityisesti kuulutuskriteereiden osalta sekä terrorismirikoksista tuomittuja tai epäiltyjä henkilöitä koskevien kuulutusten antamisen tekemiseksi pakolliseksi; kehottaa komissiota käyttämään teknisiä ja rahoitusresursseja varmistaakseen terroristipropagandan, radikaalien verkostojen ja internetissä tapahtuvan värväämisen torjumista koskevien parhaiden käytäntöjen koordinoinnin ja vaihtamisen EU:n tasolla; pyytää tässä yhteydessä erityisesti osoittamaan Europol-virastolle kaikki sen tarvitsemat voimavarat terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi toimivaltuuksien mukaisesti;

| 27. | painottaa, että uusien kauppasopimusten tekeminen on oleellisen tärkeää ulospäin suuntautuvan ja kilpailukykyisen Euroopan taloudellisen kehyksen kehittämiseksi siten, että se kykenee tarjoamaan kuluttajille kouriintuntuvia etuja ja alhaisempia hintoja sekä luomaan uusia työpaikkoja avaamalla kolmansien maiden markkinoita ja monipuolistamalla vientiä; muistuttaa näkemyksestään, jonka mukaan tasapainoisista kauppasopimuksista voidaan saada säännöt globalisaatiolle; kehottaa tästä syystä komissiota varmistamaan, ettei eurooppalaisia vaatimuksia vaaranneta ja korostaa, että kaupankäynnin on osaltaan autettava köyhyyden torjunnassa ja edistettävä kehitystä kaikkialla; katsoo, että kaupan ja investointien esteiden maailmanlaajuisen poistamisen on pysyttävä edelleen EU:n kauppapoliittisen strategian keskeisenä painopisteenä; tukee siksi komission pyrkimyksiä saavuttaa kaikissa käynnissä olevissa kahden- ja monenvälisissä kauppaneuvotteluissa positiivinen lopputulos eli kattavat ja kumpaakin osapuolta hyödyttävät kauppasopimukset vuonna 2016; korostaa, että EU:lta vaaditaan jatkuvia ponnistuksia, jotta voidaan hyödyntää vuonna 2013 Dohan kehityskierrosta koskevissa monenvälisissä neuvotteluissa sovitun Balin paketin myötä alkanutta prosessia, joka on askel kohti maailmantalouden vakautta; painottaa tarvetta sisällyttää unionin kahdenvälisiin, useammankeskisiin ja monenvälisiin kauppasopimuksiin luku, joka koskee yhteistyön tiivistämistä taistelussa veronkiertoa, verosatamia, korruptiota ja rahanpesua vastaan; |
| --- | --- |

27.

painottaa, että uusien kauppasopimusten tekeminen on oleellisen tärkeää ulospäin suuntautuvan ja kilpailukykyisen Euroopan taloudellisen kehyksen kehittämiseksi siten, että se kykenee tarjoamaan kuluttajille kouriintuntuvia etuja ja alhaisempia hintoja sekä luomaan uusia työpaikkoja avaamalla kolmansien maiden markkinoita ja monipuolistamalla vientiä; muistuttaa näkemyksestään, jonka mukaan tasapainoisista kauppasopimuksista voidaan saada säännöt globalisaatiolle; kehottaa tästä syystä komissiota varmistamaan, ettei eurooppalaisia vaatimuksia vaaranneta ja korostaa, että kaupankäynnin on osaltaan autettava köyhyyden torjunnassa ja edistettävä kehitystä kaikkialla; katsoo, että kaupan ja investointien esteiden maailmanlaajuisen poistamisen on pysyttävä edelleen EU:n kauppapoliittisen strategian keskeisenä painopisteenä; tukee siksi komission pyrkimyksiä saavuttaa kaikissa käynnissä olevissa kahden- ja monenvälisissä kauppaneuvotteluissa positiivinen lopputulos eli kattavat ja kumpaakin osapuolta hyödyttävät kauppasopimukset vuonna 2016; korostaa, että EU:lta vaaditaan jatkuvia ponnistuksia, jotta voidaan hyödyntää vuonna 2013 Dohan kehityskierrosta koskevissa monenvälisissä neuvotteluissa sovitun Balin paketin myötä alkanutta prosessia, joka on askel kohti maailmantalouden vakautta; painottaa tarvetta sisällyttää unionin kahdenvälisiin, useammankeskisiin ja monenvälisiin kauppasopimuksiin luku, joka koskee yhteistyön tiivistämistä taistelussa veronkiertoa, verosatamia, korruptiota ja rahanpesua vastaan;

| 28. | kehottaa komissiota ottamaan tavoitteekseen johdonmukaisen ja yhtenäisen ulko- ja turvallisuuspoliittisen strategian, jolla pyritään nopeasti muuttuvassa turvallisuusympäristössä tunnistamaan uudet ja kehittyvät haasteet, joihin EU:n on puututtava, edut, joita sen on puolustettava, ja arvot, joita sen on edistettävä, ja jolla voidaan tuoda kansalaisille turvallisuutta ja luoda kestävän rauhan ja vakauden ilmapiiri; palauttaa tässä yhteydessä mieliin ihmisoikeuksien ja perusvapauksien merkityksen sekä sen, että unionin on toimittava voimakkaasti maailmannäyttämöllä kehitysasioissa, rauhan palauttamiseksi ja rakentamiseksi, humanitaarisessa avussa ja ihmisoikeuksien turvaamiseksi yleismaailmallisesti; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ottamaan tavoitteekseen johdonmukaisen ja yhtenäisen ulko- ja turvallisuuspoliittisen strategian, jolla pyritään nopeasti muuttuvassa turvallisuusympäristössä tunnistamaan uudet ja kehittyvät haasteet, joihin EU:n on puututtava, edut, joita sen on puolustettava, ja arvot, joita sen on edistettävä, ja jolla voidaan tuoda kansalaisille turvallisuutta ja luoda kestävän rauhan ja vakauden ilmapiiri; palauttaa tässä yhteydessä mieliin ihmisoikeuksien ja perusvapauksien merkityksen sekä sen, että unionin on toimittava voimakkaasti maailmannäyttämöllä kehitysasioissa, rauhan palauttamiseksi ja rakentamiseksi, humanitaarisessa avussa ja ihmisoikeuksien turvaamiseksi yleismaailmallisesti;

OSA 2

Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin

| 29. | kehottaa komissiota antamaan Eurooppa 2020 -strategian uutta vaihetta koskevan ehdotuksen, jossa tartutaan maailmanlaajuisen kilpailun, energia-alan muutoksen, digitaalisen vallankumouksen ja väestörakenteen muutossuuntausten aiheuttamiin haasteisiin; katsoo, että kyseisessä ehdotuksessa olisi yhdistettävä rakenteellisia muutoksia mittaviin investointialoitteisiin olemassa oleviin välineisiin (unionin talousarvio, ESIR-rahasto) tukeutuen; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota antamaan Eurooppa 2020 -strategian uutta vaihetta koskevan ehdotuksen, jossa tartutaan maailmanlaajuisen kilpailun, energia-alan muutoksen, digitaalisen vallankumouksen ja väestörakenteen muutossuuntausten aiheuttamiin haasteisiin; katsoo, että kyseisessä ehdotuksessa olisi yhdistettävä rakenteellisia muutoksia mittaviin investointialoitteisiin olemassa oleviin välineisiin (unionin talousarvio, ESIR-rahasto) tukeutuen;

| 30. | korostaa kilpailupolitiikan täytäntöönpanon olennaista merkitystä sellaisten tasapuolisten toimintaedellytysten luomisessa, joilla edistetään kaikkien toimijoiden innovointia, tuottavuutta, työpaikkojen luomista ja investointeja koko sisämarkkina-alueella ja kaikentyyppisissä liiketoimintamalleissa, myös pk-yrityksissä; kehottaa komissiota valvomaan tinkimättä kilpailua, valtiontukea ja yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen noudattamista hyvin toimivien sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

30.

korostaa kilpailupolitiikan täytäntöönpanon olennaista merkitystä sellaisten tasapuolisten toimintaedellytysten luomisessa, joilla edistetään kaikkien toimijoiden innovointia, tuottavuutta, työpaikkojen luomista ja investointeja koko sisämarkkina-alueella ja kaikentyyppisissä liiketoimintamalleissa, myös pk-yrityksissä; kehottaa komissiota valvomaan tinkimättä kilpailua, valtiontukea ja yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen noudattamista hyvin toimivien sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi;

| 31. | tukee pääomamarkkinaunionin kehittämistä ja viittaa samalla tarpeeseen varmistaa, etteivät rahoitusalan järjestelmäriskit lisäänny, ja luoda tarpeellinen infrastruktuurikehys sekä vahvistaa valvontaa, jotta tehostetaan muiden finanssilaitosten kuin pankkien harjoittamaa luotonantoa ja edistetään pitkän aikavälin investointeja reaalitalouden tukemiseksi; |
| --- | --- |

31.

tukee pääomamarkkinaunionin kehittämistä ja viittaa samalla tarpeeseen varmistaa, etteivät rahoitusalan järjestelmäriskit lisäänny, ja luoda tarpeellinen infrastruktuurikehys sekä vahvistaa valvontaa, jotta tehostetaan muiden finanssilaitosten kuin pankkien harjoittamaa luotonantoa ja edistetään pitkän aikavälin investointeja reaalitalouden tukemiseksi;

| 32. | kehottaa komissiota poistamaan sisämarkkinoiden esteitä, jotta yritysten ja etenkin pk-yritysten ja mikroyritysten rahoitusta voidaan tehostaa ja jotta yksityisen sektorin investointeja saadaan lisää; kehottaa vahvistamaan unionin sisämarkkinasääntöjä ja panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön, ja kehottaa komissiota kehittämään jatkuvasti sisämarkkinoiden ulkoista ulottuvuutta EU:n kauppapolitiikassa, jotta voidaan edistää EU:n kilpailukykyä ja kuluttajansuojaa samalla, kun vältetään sellaisista tavaroista ja tuotteista johtuva epäreilu kilpailu, joissa ei noudateta EU:n turvallisuus-, ympäristö- ja sosiaalisia vaatimuksia; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota poistamaan sisämarkkinoiden esteitä, jotta yritysten ja etenkin pk-yritysten ja mikroyritysten rahoitusta voidaan tehostaa ja jotta yksityisen sektorin investointeja saadaan lisää; kehottaa vahvistamaan unionin sisämarkkinasääntöjä ja panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön, ja kehottaa komissiota kehittämään jatkuvasti sisämarkkinoiden ulkoista ulottuvuutta EU:n kauppapolitiikassa, jotta voidaan edistää EU:n kilpailukykyä ja kuluttajansuojaa samalla, kun vältetään sellaisista tavaroista ja tuotteista johtuva epäreilu kilpailu, joissa ei noudateta EU:n turvallisuus-, ympäristö- ja sosiaalisia vaatimuksia;

| 33. | kehottaa laatimaan EU:lle kunnianhimoisen teollisuuspolitiikan, jonka avulla voidaan kehittää uusia tavaroita ja uudistaa teollisuusprosesseja innovoinnin kautta, jotta voidaan uudistaa EU:n teollisuutta toteuttamalla hallitusti siirtyminen digitaaliaikaan ja varmistamalla digitaalinen osaaminen sen hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

33.

kehottaa laatimaan EU:lle kunnianhimoisen teollisuuspolitiikan, jonka avulla voidaan kehittää uusia tavaroita ja uudistaa teollisuusprosesseja innovoinnin kautta, jotta voidaan uudistaa EU:n teollisuutta toteuttamalla hallitusti siirtyminen digitaaliaikaan ja varmistamalla digitaalinen osaaminen sen hyödyntämiseksi;

| 34. | katsoo, että kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä koskevan Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisella ulottuvuudella olisi pyrittävä säilyttämiseen ja parantamiseen koordinoimalla jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkoja muun muassa määrittämällä vertailuarvoja tai tarvittaessa antamalla lainsäädäntöä tietyistä sosiaalisista perusnormeista, kuten julkisten työvoimaapalveluiden laadusta, aktivointitoimiin liitettyjen työttömyyskorvausten tarjonnasta, terveyspalveluiden saatavuudesta, kohtuuhintaisista ja laadukkaista lastenhoitopalveluista, ammatillisesta koulutuksesta sekä elinikäisestä oppimisesta; katsoo, että Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyviä sosiaalisia tavoitteita sekä keskeisten työllisyys- ja sosiaalisten indikaattoreiden tulostaulua voitaisiin hyödyntää näiden perusnormien täytäntöönpanon seuraamisessa; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä koskevan Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisella ulottuvuudella olisi pyrittävä säilyttämiseen ja parantamiseen koordinoimalla jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkoja muun muassa määrittämällä vertailuarvoja tai tarvittaessa antamalla lainsäädäntöä tietyistä sosiaalisista perusnormeista, kuten julkisten työvoimaapalveluiden laadusta, aktivointitoimiin liitettyjen työttömyyskorvausten tarjonnasta, terveyspalveluiden saatavuudesta, kohtuuhintaisista ja laadukkaista lastenhoitopalveluista, ammatillisesta koulutuksesta sekä elinikäisestä oppimisesta; katsoo, että Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyviä sosiaalisia tavoitteita sekä keskeisten työllisyys- ja sosiaalisten indikaattoreiden tulostaulua voitaisiin hyödyntää näiden perusnormien täytäntöönpanon seuraamisessa;

| 35. | kehottaa komissiota saattamaan valmiiksi ja esittämään työvoiman liikkuvuutta koskevan paketin vuoden loppuun mennessä ja käsittelemään paketissa myös työvoiman liikkuvuuden kielteisiä vaikutuksia; kehottaa toteuttamaan voimakkaita rajat ylittäviä työtarkastustoimia väärinkäytösten kitkemiseksi; katsoo, että liikkuvuus Euroopan alueella on perusoikeus; kehottaa komissiota myös ryhtymään toimiin eurooppalaisten työntekijöiden työmarkkinoille pääsyn ja työllistettävyyden edistämiseksi; muistuttaa komissiota sen sitoumuksesta työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin suhteen; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota saattamaan valmiiksi ja esittämään työvoiman liikkuvuutta koskevan paketin vuoden loppuun mennessä ja käsittelemään paketissa myös työvoiman liikkuvuuden kielteisiä vaikutuksia; kehottaa toteuttamaan voimakkaita rajat ylittäviä työtarkastustoimia väärinkäytösten kitkemiseksi; katsoo, että liikkuvuus Euroopan alueella on perusoikeus; kehottaa komissiota myös ryhtymään toimiin eurooppalaisten työntekijöiden työmarkkinoille pääsyn ja työllistettävyyden edistämiseksi; muistuttaa komissiota sen sitoumuksesta työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin suhteen;

| 36. | vaatii konkreettisia toimia työmarkkinoilla edelleen vallitsevan syrjinnän ja etenkin ikääntyneiden työntekijöiden, pitkäaikaistyöttömien, naisten, vammaisten työntekijöiden ja nuorten syrjinnän poistamiseksi; palauttaa mieliin tarpeen puuttua pitkäaikaistyöttömien ongelmiin koulutuksen ohella myös lisäämällä työmarkkinoiden osallisuutta, parantamalla työnhakijoille tarkoitettua neuvontaa ja tukea sekä soveltamalla kohdennettuja työhönottotukia ja työssäoloaikaisia etuuksia; |
| --- | --- |

36.

vaatii konkreettisia toimia työmarkkinoilla edelleen vallitsevan syrjinnän ja etenkin ikääntyneiden työntekijöiden, pitkäaikaistyöttömien, naisten, vammaisten työntekijöiden ja nuorten syrjinnän poistamiseksi; palauttaa mieliin tarpeen puuttua pitkäaikaistyöttömien ongelmiin koulutuksen ohella myös lisäämällä työmarkkinoiden osallisuutta, parantamalla työnhakijoille tarkoitettua neuvontaa ja tukea sekä soveltamalla kohdennettuja työhönottotukia ja työssäoloaikaisia etuuksia;

| 37. | toivoo, että nuorisotakuun täytäntöönpano ja nuorisotyöllisyysaloitteen tuoma tuki alkavat kantaa hedelmää, ja ilmaisee halukkuutensa tukea kaikkia aloitteita, rahoitusaloitteet mukaan luettuina, tämän EU:n ohjelman vahvistamiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että koulutus säilyy sen yhtenä ensisijaisena tavoitteena, nykyisten ja tulevien työmarkkinoiden edellyttämien taitojen uudelleentarkastelu mukaan luettuna, ja että siinä keskitytään korkeaan laatuun, tehokkuuteen, saatavuuteen ja tasa-arvoon; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä elinikäiseen oppimiseen, harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviin järjestelmiin ja tutkintotodistusten tunnustamiseen sekä sellaisten toimenpiteiden tukemiseen, joilla lasketaan koulutuksen keskeyttämisastetta, jotta varmistetaan perussopimusten mukaisen toimivallan puitteissa, että opiskelijat saavuttavat OECD:n kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) määritelmän mukaisen peruslukutaidon; kehottaa komissiota myös kiinnittämään enemmän huomiota nuorten liikkuvuuden ja etenkin harjoittelumahdollisuuksien rahoittamiseen ja edistämiseen, jotta varmistetaan, että saatavilla oleva ammattitaito ja avoimet työpaikat kohtaavat toisensa mahdollisimman hyvin sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

37.

toivoo, että nuorisotakuun täytäntöönpano ja nuorisotyöllisyysaloitteen tuoma tuki alkavat kantaa hedelmää, ja ilmaisee halukkuutensa tukea kaikkia aloitteita, rahoitusaloitteet mukaan luettuina, tämän EU:n ohjelman vahvistamiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että koulutus säilyy sen yhtenä ensisijaisena tavoitteena, nykyisten ja tulevien työmarkkinoiden edellyttämien taitojen uudelleentarkastelu mukaan luettuna, ja että siinä keskitytään korkeaan laatuun, tehokkuuteen, saatavuuteen ja tasa-arvoon; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä elinikäiseen oppimiseen, harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviin järjestelmiin ja tutkintotodistusten tunnustamiseen sekä sellaisten toimenpiteiden tukemiseen, joilla lasketaan koulutuksen keskeyttämisastetta, jotta varmistetaan perussopimusten mukaisen toimivallan puitteissa, että opiskelijat saavuttavat OECD:n kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) määritelmän mukaisen peruslukutaidon; kehottaa komissiota myös kiinnittämään enemmän huomiota nuorten liikkuvuuden ja etenkin harjoittelumahdollisuuksien rahoittamiseen ja edistämiseen, jotta varmistetaan, että saatavilla oleva ammattitaito ja avoimet työpaikat kohtaavat toisensa mahdollisimman hyvin sisämarkkinoilla;

| 38. | katsoo, että koulutuksen ja lasten terveydenhoidon saavutettavuus, kohtuuhintaisuus ja laatu ovat avainasemassa, jotta yhtäkään lasta ei unohdeta, ja kehottaa siksi komissiota pohtimaan mahdollisuuksia lisätoimiin sosiaalisten investointien edistämiseksi ja erityisesti lapsiköyhyyden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että koulutuksen ja lasten terveydenhoidon saavutettavuus, kohtuuhintaisuus ja laatu ovat avainasemassa, jotta yhtäkään lasta ei unohdeta, ja kehottaa siksi komissiota pohtimaan mahdollisuuksia lisätoimiin sosiaalisten investointien edistämiseksi ja erityisesti lapsiköyhyyden vähentämiseksi;

| 39. | muistuttaa, että uusissa lainsäädäntöehdotuksissa olisi otettava huomioon joustavuuden ja työsuhdeturvan välinen asianmukainen tasapaino niin työnantajien kuin työntekijöiden kannalta, sekä sosiaaliset ja työttömyyttä koskevat näkökohdat, myös ikääntymisen ja osaamistarpeiden vaikutukset; toteaa, että ”työntekijän” käsite on monisyinen työsuhteiden ja itsenäisen ammatinharjoittamisen uusien muotojen johdosta ja että se olisi määritettävä epätasa-arvoisuuksien torjumiseksi ottaen huomioon, että ne voivat vaarantaa sosiaalisen markkinataloutemme oikeudenmukaisuuden ja tehokkuuden; muistuttaa komissiota sille osoitetusta kehotuksesta tarkistaa vuoden 2012 loppuun mennessä työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimänmuutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annettu direktiivi 2004/37/EY; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että uusissa lainsäädäntöehdotuksissa olisi otettava huomioon joustavuuden ja työsuhdeturvan välinen asianmukainen tasapaino niin työnantajien kuin työntekijöiden kannalta, sekä sosiaaliset ja työttömyyttä koskevat näkökohdat, myös ikääntymisen ja osaamistarpeiden vaikutukset; toteaa, että ”työntekijän” käsite on monisyinen työsuhteiden ja itsenäisen ammatinharjoittamisen uusien muotojen johdosta ja että se olisi määritettävä epätasa-arvoisuuksien torjumiseksi ottaen huomioon, että ne voivat vaarantaa sosiaalisen markkinataloutemme oikeudenmukaisuuden ja tehokkuuden; muistuttaa komissiota sille osoitetusta kehotuksesta tarkistaa vuoden 2012 loppuun mennessä työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimänmuutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annettu direktiivi 2004/37/EY;

| 40. | korostaa koheesiopolitiikan kautta pk-yrityksille – EU:n kasvun ja työllisyyden selkärangalle – annettavan tuen tärkeyttä ja kehottaa luomaan synergiaa koheesiorahastojen, yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) ja Horisontti 2020 -puiteohjelman välille; |
| --- | --- |

40.

korostaa koheesiopolitiikan kautta pk-yrityksille – EU:n kasvun ja työllisyyden selkärangalle – annettavan tuen tärkeyttä ja kehottaa luomaan synergiaa koheesiorahastojen, yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) ja Horisontti 2020 -puiteohjelman välille;

| 41. | korostaa Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanon jatkamista ja erityisesti pyrkimyksiä keskittyä selvemmin maailmanluokan tutkimuksen muuntamiseen tuotteiksi ja palveluiksi, joilla voidaan edistää Euroopan talouksien kilpailukyvyn elvyttämistä; |
| --- | --- |

41.

korostaa Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanon jatkamista ja erityisesti pyrkimyksiä keskittyä selvemmin maailmanluokan tutkimuksen muuntamiseen tuotteiksi ja palveluiksi, joilla voidaan edistää Euroopan talouksien kilpailukyvyn elvyttämistä;

| 42. | kehottaa esittämään aloitteita, joilla pyritään kehittämään kulttuuri- ja luovien alojen mahdollisuuksia lisätä työllisyyttä ja kasvua; korostaa tässä yhteydessä teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvomisen merkitystä ja kehottaa komissiota ryhtymään jatkotoimiin teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien rikkomusten torjuntaohjelmansa johdosta, myös tarkistamalla teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvonnasta annettua direktiiviä, joka on jäänyt jälkeen digitaaliajasta ja on tehoton verkossa tapahtuvien rikkomusten torjumisessa, ja myös maksunpalautusjärjestelmiä ja niihin liittyviä järjestelmiä koskevan vihreän kirjan yhteydessä; pitää kyseisiä järjestelmiä mahdollisuutena ottaa käyttöön EU:n laajuinen oikeus periä takaisin varoja, joilla asiakas on tietämättään ostanut väärennettyjä tuotteita; kehottaa komissiota lujittamaan teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten eurooppalaisen seurantakeskuksen toimintavaltuuksia, ja pitää myönteisenä komission päätöstä luoda teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvonnan asiantuntijaryhmä; |
| --- | --- |

42.

kehottaa esittämään aloitteita, joilla pyritään kehittämään kulttuuri- ja luovien alojen mahdollisuuksia lisätä työllisyyttä ja kasvua; korostaa tässä yhteydessä teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvomisen merkitystä ja kehottaa komissiota ryhtymään jatkotoimiin teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien rikkomusten torjuntaohjelmansa johdosta, myös tarkistamalla teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvonnasta annettua direktiiviä, joka on jäänyt jälkeen digitaaliajasta ja on tehoton verkossa tapahtuvien rikkomusten torjumisessa, ja myös maksunpalautusjärjestelmiä ja niihin liittyviä järjestelmiä koskevan vihreän kirjan yhteydessä; pitää kyseisiä järjestelmiä mahdollisuutena ottaa käyttöön EU:n laajuinen oikeus periä takaisin varoja, joilla asiakas on tietämättään ostanut väärennettyjä tuotteita; kehottaa komissiota lujittamaan teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten eurooppalaisen seurantakeskuksen toimintavaltuuksia, ja pitää myönteisenä komission päätöstä luoda teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvonnan asiantuntijaryhmä;

| 43. | pitää myönteisenä komission aietta vetää takaisin eurooppalaista kauppalakia koskeva ehdotus, ja korostaa, että komission uuden ehdotuksen – josta ilmoitettiin digitaalisista sisämarkkinoista annetussa tiedonannossa – on perustuttava parlamentin ensimmäisen käsittelyn kantaan; |
| --- | --- |

43.

pitää myönteisenä komission aietta vetää takaisin eurooppalaista kauppalakia koskeva ehdotus, ja korostaa, että komission uuden ehdotuksen – josta ilmoitettiin digitaalisista sisämarkkinoista annetussa tiedonannossa – on perustuttava parlamentin ensimmäisen käsittelyn kantaan;

| 44. | pitää tärkeänä kilpailukykyistä rahoituspalvelualaa, joka tuottaa kuluttajille hyödyllisiä palveluja sekä avointa tietoa; korostaa, että tämä lisää luottamusta rahoituspalvelutuotteisiin kuluttajien keskuudessa; |
| --- | --- |

44.

pitää tärkeänä kilpailukykyistä rahoituspalvelualaa, joka tuottaa kuluttajille hyödyllisiä palveluja sekä avointa tietoa; korostaa, että tämä lisää luottamusta rahoituspalvelutuotteisiin kuluttajien keskuudessa;

| 45. | pitää hälyttävinä Kiinan kiinteistömarkkinoiden kuplan puhkeamisesta johtuvan talous- ja rahoituskriisin mahdollisia seurauksia; varoittaa Kiinan rahoituspalvelualan arkkitehtuurin järjestelmävirheiden mahdollisista seurauksista; |
| --- | --- |

45.

pitää hälyttävinä Kiinan kiinteistömarkkinoiden kuplan puhkeamisesta johtuvan talous- ja rahoituskriisin mahdollisia seurauksia; varoittaa Kiinan rahoituspalvelualan arkkitehtuurin järjestelmävirheiden mahdollisista seurauksista;

Veropetosten ja veronkierron torjunta

| 46. | pitää myönteisenä uuden veropolitiikkapaketin julkistamista ja pyytää komissiota osoittamaan kunnianhimoa pyrkiessään varmistamaan oikeudenmukaisen verotusjärjestelmän, joka perustuu periaatteeseen, jonka mukaan verot maksetaan siihen maahan, josta voitot ovat peräisin, jolloin vältetään markkinoiden vääristyminen ja epäoikeudenmukainen kilpailu; |
| --- | --- |

46.

pitää myönteisenä uuden veropolitiikkapaketin julkistamista ja pyytää komissiota osoittamaan kunnianhimoa pyrkiessään varmistamaan oikeudenmukaisen verotusjärjestelmän, joka perustuu periaatteeseen, jonka mukaan verot maksetaan siihen maahan, josta voitot ovat peräisin, jolloin vältetään markkinoiden vääristyminen ja epäoikeudenmukainen kilpailu;

| 47. | pitää myönteisenä komission ja jäsenvaltioiden veropetosten, verovilpin, aggressiivisen verosuunnittelun ja veroparatiisien käytön torjunnan aktiiviseksi edistämiseksi tekemää työtä, jossa hyödynnetään OECD:n asiantuntemusta verotusalan hyvän hallinnon edistämisessä kaikilla tärkeillä kansainvälisillä foorumeilla; |
| --- | --- |

47.

pitää myönteisenä komission ja jäsenvaltioiden veropetosten, verovilpin, aggressiivisen verosuunnittelun ja veroparatiisien käytön torjunnan aktiiviseksi edistämiseksi tekemää työtä, jossa hyödynnetään OECD:n asiantuntemusta verotusalan hyvän hallinnon edistämisessä kaikilla tärkeillä kansainvälisillä foorumeilla;

| 48. | kehottaa komissiota laatimaan tiedonannon, jossa veroparatiiseille (yhteistyöhaluttomat oikeudenkäyttöalueet) kehitetään EU:n määritelmä OECD:n kriteerien perusteella; katsoo, että tähän toimintapolitiikkaan olisi yhdistettävä selkeä näkemys siitä, miten luetteloa käytettäisiin; pyytää komissiota myös laatimaan parannetun EU:n aloitteen pakollisesta yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta, vaikka yhdistämisosaa lykättäisiinkin ensimmäisessä vaiheessa, ja toteaa, että tämän olisi johdettava huomattaviin hallinnollisiin seurauksiin ja että se edellyttää saumatonta siirtymäjärjestelmää; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota laatimaan tiedonannon, jossa veroparatiiseille (yhteistyöhaluttomat oikeudenkäyttöalueet) kehitetään EU:n määritelmä OECD:n kriteerien perusteella; katsoo, että tähän toimintapolitiikkaan olisi yhdistettävä selkeä näkemys siitä, miten luetteloa käytettäisiin; pyytää komissiota myös laatimaan parannetun EU:n aloitteen pakollisesta yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta, vaikka yhdistämisosaa lykättäisiinkin ensimmäisessä vaiheessa, ja toteaa, että tämän olisi johdettava huomattaviin hallinnollisiin seurauksiin ja että se edellyttää saumatonta siirtymäjärjestelmää;

Yhdennetyt ja osallistavat digitaaliset sisämarkkinat

| 49. | muistuttaa painokkaasti komissiota siitä, että kunnianhimoiset digitaaliset sisämarkkinat eivät ole mahdolliset ilman asianmukaista mekanismia, jonka avulla kannustetaan investointeihin paikalla, ja tukee digitaalisten sisämarkkinoiden asettamista painopisteeksi, sillä digitaalinen toiminta tarjoaa mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja uusien yritysten perustamiseen, innovoinnin tehostamiseen, tuottavuuden lisäämiseen, kilpailukyvyn parantamiseen ja siten kasvun aikaansaamiseen; korostaa tarvetta tukea digitaalisektorin kehitystä, jolla olisi taattava, että jokaisella EU:n kansalaisella on mahdollisimman nopea ja mahdollisimman edullinen internetyhteys; |
| --- | --- |

49.

muistuttaa painokkaasti komissiota siitä, että kunnianhimoiset digitaaliset sisämarkkinat eivät ole mahdolliset ilman asianmukaista mekanismia, jonka avulla kannustetaan investointeihin paikalla, ja tukee digitaalisten sisämarkkinoiden asettamista painopisteeksi, sillä digitaalinen toiminta tarjoaa mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja uusien yritysten perustamiseen, innovoinnin tehostamiseen, tuottavuuden lisäämiseen, kilpailukyvyn parantamiseen ja siten kasvun aikaansaamiseen; korostaa tarvetta tukea digitaalisektorin kehitystä, jolla olisi taattava, että jokaisella EU:n kansalaisella on mahdollisimman nopea ja mahdollisimman edullinen internetyhteys;

| 50. | panee merkille komission sitoumuksen hyödyntää digitaalitalouden potentiaalia keskittymällä kolmeen tekijään, joilla pyritään parantamaan saatavuutta kuluttajille ja yrityksille sekä parantamaan ympäristöä digitaalisten palvelujen kehittäjille; korostaa tarvetta työskennellä maailmanlaajuisten sääntelyviranomaisten kanssa kilpailua ja turvallisuutta koskevissa asioissa; painottaa, että on tärkeää parantaa kaikkien verkkoyhteyksiä nopeiden laajakaistayhteyksien kautta digitaalisen jaon torjumiseksi; suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen eurooppalaisesta vapaita tietovirtoja koskevasta aloitteesta, jonka avulla on poistettava datan sisämarkkinoiden nykyiset esteet; |
| --- | --- |

50.

panee merkille komission sitoumuksen hyödyntää digitaalitalouden potentiaalia keskittymällä kolmeen tekijään, joilla pyritään parantamaan saatavuutta kuluttajille ja yrityksille sekä parantamaan ympäristöä digitaalisten palvelujen kehittäjille; korostaa tarvetta työskennellä maailmanlaajuisten sääntelyviranomaisten kanssa kilpailua ja turvallisuutta koskevissa asioissa; painottaa, että on tärkeää parantaa kaikkien verkkoyhteyksiä nopeiden laajakaistayhteyksien kautta digitaalisen jaon torjumiseksi; suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen eurooppalaisesta vapaita tietovirtoja koskevasta aloitteesta, jonka avulla on poistettava datan sisämarkkinoiden nykyiset esteet;

| 51. | tukee komission ponnisteluja EU:n tietosuojapaketin viemiseksi päätökseen; |
| --- | --- |

51.

tukee komission ponnisteluja EU:n tietosuojapaketin viemiseksi päätökseen;

| 52. | katsoo, että digitaalisia sisämarkkinoita koskevassa strategiassa on myös poistettava byrokratiaa sekä perusteettomia tai suhteettomia sääntelyyn liittyviä tai muita esteitä, jotta teollisuuden digitaalisen muutoksen ja rajat ylittävän verkkokaupan potentiaali voidaan hyödyntää täysin; katsoo, että voitaisiin harkita entistä kohdennetumpia toimia, joilla lisätään kuluttajien luottamusta ja parannetaan tietosuojaa ostettaessa digitaalisia tavaroita ja palveluja eri puolilla unionia, ja pitää tätä ratkaisevan tärkeänä, jotta eurooppalaiset voisivat luottaa digitaalisiin sisämarkkinoihin osana digitalisoituvaa arkeaan; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että digitaalisia sisämarkkinoita koskevassa strategiassa on myös poistettava byrokratiaa sekä perusteettomia tai suhteettomia sääntelyyn liittyviä tai muita esteitä, jotta teollisuuden digitaalisen muutoksen ja rajat ylittävän verkkokaupan potentiaali voidaan hyödyntää täysin; katsoo, että voitaisiin harkita entistä kohdennetumpia toimia, joilla lisätään kuluttajien luottamusta ja parannetaan tietosuojaa ostettaessa digitaalisia tavaroita ja palveluja eri puolilla unionia, ja pitää tätä ratkaisevan tärkeänä, jotta eurooppalaiset voisivat luottaa digitaalisiin sisämarkkinoihin osana digitalisoituvaa arkeaan;

| 53. | pyytää komissiota ottamaan käynnissä olevan teknologioiden konvergenssin huomioon audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistuksen yhteydessä esittämällä asianmukaisia suosituksia sääntelykehyksen mukauttamiseksi muun muassa siten, että siinä otetaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset; kehottaa komissiota jatkamaan kulttuurialan ja luovien alojen edistämistä ja tukemaan ja edistämään kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden nimeämistä; korostaa tässä yhteydessä, että kulttuuri ja luovien alojen osuus EU:n BKT:stä on jopa 4,5 prosenttia ja että alat tarjoavat työtä 8,5 miljoonalle henkilölle ja toteaa, että alat eivät ole tärkeitä ainoastaan kulttuurisen monimuotoisuuden kannalta vaan ne tukevat merkittävästi myös EU:n sosiaalista ja taloudellista kehitystä; |
| --- | --- |

53.

pyytää komissiota ottamaan käynnissä olevan teknologioiden konvergenssin huomioon audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistuksen yhteydessä esittämällä asianmukaisia suosituksia sääntelykehyksen mukauttamiseksi muun muassa siten, että siinä otetaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset; kehottaa komissiota jatkamaan kulttuurialan ja luovien alojen edistämistä ja tukemaan ja edistämään kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden nimeämistä; korostaa tässä yhteydessä, että kulttuuri ja luovien alojen osuus EU:n BKT:stä on jopa 4,5 prosenttia ja että alat tarjoavat työtä 8,5 miljoonalle henkilölle ja toteaa, että alat eivät ole tärkeitä ainoastaan kulttuurisen monimuotoisuuden kannalta vaan ne tukevat merkittävästi myös EU:n sosiaalista ja taloudellista kehitystä;

| 54. | luottaa siihen, että yleispalveludirektiivin kunnianhimoisessa tarkistuksessa saatetaan loppukäyttäjien oikeudet ajan tasalle; |
| --- | --- |

54.

luottaa siihen, että yleispalveludirektiivin kunnianhimoisessa tarkistuksessa saatetaan loppukäyttäjien oikeudet ajan tasalle;

Tekijänoikeus

| 55. | kehottaa lisätoimiin EU:n teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön kehittämiseksi ja uudistamiseksi erityisesti tekijänoikeuden alalla, jotta se soveltuisi digitaaliaikaan, ja luovan sisällön saatavuuden helpottamiseksi yli rajojen oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin kaikkialla EU:ssa, jolloin voidaan taata oikeusvarmuus ja samalla suojella tekijöiden ja esittäjien oikeuksia ja asianmukaista korvausta sekä torjua digitaalista piratismia, joka vaikuttaa luovien alojen ja kulttuurialan arvoon ja työllisyyteen; kehottaa komissiota huolehtimaan, että mahdolliset tekijänoikeuksia modernisoivat lainsäädäntöaloitteet perustuvat riippumattomaan näyttöön; katsoo, että tekijänoikeuden olisi säilytettävä ensisijainen tehtävänsä, jolla tekijöille annetaan mahdollisuus hyötyä omasta työstään sitä käyttävien ihmisten avulla; tähdentää, että nykyaikaistamista tai uudistamista koskevilla ehdotuksilla ei saisi vaarantaa perinteisten menetelmien tärkeää panosta alueellisen ja eurooppalaisen kulttuurin edistämisessä; |
| --- | --- |

55.

kehottaa lisätoimiin EU:n teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön kehittämiseksi ja uudistamiseksi erityisesti tekijänoikeuden alalla, jotta se soveltuisi digitaaliaikaan, ja luovan sisällön saatavuuden helpottamiseksi yli rajojen oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin kaikkialla EU:ssa, jolloin voidaan taata oikeusvarmuus ja samalla suojella tekijöiden ja esittäjien oikeuksia ja asianmukaista korvausta sekä torjua digitaalista piratismia, joka vaikuttaa luovien alojen ja kulttuurialan arvoon ja työllisyyteen; kehottaa komissiota huolehtimaan, että mahdolliset tekijänoikeuksia modernisoivat lainsäädäntöaloitteet perustuvat riippumattomaan näyttöön; katsoo, että tekijänoikeuden olisi säilytettävä ensisijainen tehtävänsä, jolla tekijöille annetaan mahdollisuus hyötyä omasta työstään sitä käyttävien ihmisten avulla; tähdentää, että nykyaikaistamista tai uudistamista koskevilla ehdotuksilla ei saisi vaarantaa perinteisten menetelmien tärkeää panosta alueellisen ja eurooppalaisen kulttuurin edistämisessä;

Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka

| 56. | korostaa, että energiaunioni voidaan toteuttaa tehostamalla EU:n toimia seuraavilla aloilla: kilpailukykyiset energian sisämarkkinat, vahva eurooppalainen ohjausjärjestelmä, tutkimus ja innovointi, rajat ylittävää infrastruktuuria parantavat uudet investoinnit sekä yhteydet, jotka tuovat kestävyyttä ja turvaa energian siirtoon, mikä edistää kasvua ja työpaikkojen luomista ja takaa pitkällä aikavälillä kohtuulliset energianhinnat kotitalouksille ja teollisuudelle, millä voidaan estää ja käsitellä energiaköyhyyttä; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että energiaunioni voidaan toteuttaa tehostamalla EU:n toimia seuraavilla aloilla: kilpailukykyiset energian sisämarkkinat, vahva eurooppalainen ohjausjärjestelmä, tutkimus ja innovointi, rajat ylittävää infrastruktuuria parantavat uudet investoinnit sekä yhteydet, jotka tuovat kestävyyttä ja turvaa energian siirtoon, mikä edistää kasvua ja työpaikkojen luomista ja takaa pitkällä aikavälillä kohtuulliset energianhinnat kotitalouksille ja teollisuudelle, millä voidaan estää ja käsitellä energiaköyhyyttä;

| 57. | kehottaa edistämään vihreitä investointeja, myös strategisen investointisuunnitelman kautta, ja luomaan vakaan pitkän aikavälin toimintakehyksen resurssitehokkaan ja vähähiilisen talouden edistämiseksi, jotta hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteita voitaisiin viedä eteenpäin, uusiutuvan energian osuutta lisätä ja energiatehokkuutta parantaa, mikä edellyttää investointeja yleiseurooppalaiseen energiaverkkoon sekä laajempaa tukeutumista uusiutuviin energialähteisiin; |
| --- | --- |

57.

kehottaa edistämään vihreitä investointeja, myös strategisen investointisuunnitelman kautta, ja luomaan vakaan pitkän aikavälin toimintakehyksen resurssitehokkaan ja vähähiilisen talouden edistämiseksi, jotta hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteita voitaisiin viedä eteenpäin, uusiutuvan energian osuutta lisätä ja energiatehokkuutta parantaa, mikä edellyttää investointeja yleiseurooppalaiseen energiaverkkoon sekä laajempaa tukeutumista uusiutuviin energialähteisiin;

| 58. | kehottaa komissiota tarjoamaan parlamentille mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti ilmaston lämpenemisen vastaisiin yhteisiin toimiin ja varmistamaan, että ilmastotoimet otetaan huomioon kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa mukauttamalla niitä ilmastonmuutoksen todellisuuteen, ja pyytää esittämään tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä lainsäädäntöehdotuksia vuoden 2030 ilmasto- ja energiapaketin täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

58.

kehottaa komissiota tarjoamaan parlamentille mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti ilmaston lämpenemisen vastaisiin yhteisiin toimiin ja varmistamaan, että ilmastotoimet otetaan huomioon kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa mukauttamalla niitä ilmastonmuutoksen todellisuuteen, ja pyytää esittämään tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä lainsäädäntöehdotuksia vuoden 2030 ilmasto- ja energiapaketin täytäntöönpanemiseksi;

| 59. | kehottaa komissiota varmistamaan uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin (2009/28/EY) ja tehokasta sääntelyä koskevien ehdotusten, myös parlamentin tekemien ehdotusten, täysimääräisen täytäntöönpanon, jotta pystytään saavuttamaan kunnianhimoiset uusiutuviin energialähteisiin liittyvät tavoitteet; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota varmistamaan uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin (2009/28/EY) ja tehokasta sääntelyä koskevien ehdotusten, myös parlamentin tekemien ehdotusten, täysimääräisen täytäntöönpanon, jotta pystytään saavuttamaan kunnianhimoiset uusiutuviin energialähteisiin liittyvät tavoitteet;

| 60. | kehottaa komissiota esittämään aloitteita, joilla pyritään luomaan kunnianhimoiset vuoteen 2030 ulottuvat ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet, ja toteaa, että EU voi tällä tavoin ennen ilmastonmuutosta koskevaa YK:n puitesopimusta käsittelevää Pariisin huippukokousta osaltaan edistää maailmanlaajuisen ilmastosopimuksen tekemistä; pitää tärkeänä, että saadaan aikaan toimintaa kohti vankkaa, yleistä, oikeudenmukaista ja oikeudellisesti sitovaa sopimusta; kehottaa komissiota varmistamaan Pariisin kokouksen asianmukaisen seurannan ja tekemään lainsäädäntöehdotuksia, jotta varmistetaan sopimuksen ratifiointi hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

60.

kehottaa komissiota esittämään aloitteita, joilla pyritään luomaan kunnianhimoiset vuoteen 2030 ulottuvat ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet, ja toteaa, että EU voi tällä tavoin ennen ilmastonmuutosta koskevaa YK:n puitesopimusta käsittelevää Pariisin huippukokousta osaltaan edistää maailmanlaajuisen ilmastosopimuksen tekemistä; pitää tärkeänä, että saadaan aikaan toimintaa kohti vankkaa, yleistä, oikeudenmukaista ja oikeudellisesti sitovaa sopimusta; kehottaa komissiota varmistamaan Pariisin kokouksen asianmukaisen seurannan ja tekemään lainsäädäntöehdotuksia, jotta varmistetaan sopimuksen ratifiointi hyvissä ajoin;

| 61. | pyytää esittämään lainsäädäntöehdotuksen vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästötavoitteiden jakautumisesta päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomilla aloilla ja toteuttamaan energiatehokkuutta koskevan lainsäädäntökehyksen uudelleentarkastelun, joka kattaa muun muassa rakennusten energiatehokkuuden, energiatehokkuusdirektiivin ja muita vuoden 2030 kehyksen hallintoon liittyviä näkökohtia sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin uudelleentarkastelun; |
| --- | --- |

61.

pyytää esittämään lainsäädäntöehdotuksen vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästötavoitteiden jakautumisesta päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomilla aloilla ja toteuttamaan energiatehokkuutta koskevan lainsäädäntökehyksen uudelleentarkastelun, joka kattaa muun muassa rakennusten energiatehokkuuden, energiatehokkuusdirektiivin ja muita vuoden 2030 kehyksen hallintoon liittyviä näkökohtia sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin uudelleentarkastelun;

| 62. | kehottaa komissiota myös asettamaan etusijalle EU:n geopoliittisen riippumattomuuden EU:n yhtenäisillä neuvottelukannoilla kolmansiin maihin nähden ja myös kaasunsaannin turvaamisesta annetun asetuksen oikea-aikaisella tarkistuksella ja päätöksellä, jolla perustetaan energia-alan hallitusten välisiä sopimuksia koskeva tiedonvaihtomekanismi; pitää tärkeänä energiansaannin kohtuullista hintaa, kestävyyttä ja turvallisuutta; korostaa, että vaikka perussopimus takaa kullekin jäsenvaltiolle oikeuden päättää itse energialähteidensä yhdistelmästä, alueellinen yhteistyö (esim. Itämeren alueella, Kaakkois-Euroopan alueella, Keski- ja Länsi-Euroopan alueella ja Pohjanmeren alueella) mahdollistaisi kustannussäästöt ja hyödyttäisi Euroopan energiajärjestelmää; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota myös asettamaan etusijalle EU:n geopoliittisen riippumattomuuden EU:n yhtenäisillä neuvottelukannoilla kolmansiin maihin nähden ja myös kaasunsaannin turvaamisesta annetun asetuksen oikea-aikaisella tarkistuksella ja päätöksellä, jolla perustetaan energia-alan hallitusten välisiä sopimuksia koskeva tiedonvaihtomekanismi; pitää tärkeänä energiansaannin kohtuullista hintaa, kestävyyttä ja turvallisuutta; korostaa, että vaikka perussopimus takaa kullekin jäsenvaltiolle oikeuden päättää itse energialähteidensä yhdistelmästä, alueellinen yhteistyö (esim. Itämeren alueella, Kaakkois-Euroopan alueella, Keski- ja Länsi-Euroopan alueella ja Pohjanmeren alueella) mahdollistaisi kustannussäästöt ja hyödyttäisi Euroopan energiajärjestelmää;

Ympäristöön ja terveyteen liittyvät kysymykset

| 63. | panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen ilmanlaatupaketista sekä REACH-asetuksen jatkuvan täytäntöönpanon; kehottaa suhtautumaan entistä tasapainoisemmin ekosuunnittelutoimiin, jotka perustuvat niiden energiansäästömahdollisuuksiin ja merkitykseen markkinoiden kannalta; kannattaa voimakkaasti selkeiden energiamerkintöjen käyttöä, jotta kuluttajilla olisi paremmat valinnanmahdollisuudet, ja vaatii uutta ehdotusta kiertotalouspaketista; katsoo, että investointi ja kannustaminen siirtymiseen kiertotalouteen voi tukea työpaikkoja, kasvua ja kilpailukykyä koskevaa komission asialistaa niin, että EU:n riippuvuus raaka-aineiden tuonnista vähenee, ja se voi olla kannattavaa kaikkien sidosryhmien kannalta, kun edistetään siirtymistä kiertotalouteen soveltamalla suljetun kierron valmistusta ja kestävää tuotesuunnittelua; |
| --- | --- |

63.

panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen ilmanlaatupaketista sekä REACH-asetuksen jatkuvan täytäntöönpanon; kehottaa suhtautumaan entistä tasapainoisemmin ekosuunnittelutoimiin, jotka perustuvat niiden energiansäästömahdollisuuksiin ja merkitykseen markkinoiden kannalta; kannattaa voimakkaasti selkeiden energiamerkintöjen käyttöä, jotta kuluttajilla olisi paremmat valinnanmahdollisuudet, ja vaatii uutta ehdotusta kiertotalouspaketista; katsoo, että investointi ja kannustaminen siirtymiseen kiertotalouteen voi tukea työpaikkoja, kasvua ja kilpailukykyä koskevaa komission asialistaa niin, että EU:n riippuvuus raaka-aineiden tuonnista vähenee, ja se voi olla kannattavaa kaikkien sidosryhmien kannalta, kun edistetään siirtymistä kiertotalouteen soveltamalla suljetun kierron valmistusta ja kestävää tuotesuunnittelua;

| 64. | panee merkille biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian väliarvioinnin sekä komission ”Luonnon tila EU:ssa” -kertomuksen ja kehottaa ryhtymään niiden osalta kattaviin jatkotoimiin havaittujen puutteiden korjaamiseksi ja strategian täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä biologista monimuotoisuutta koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi; korostaa yleisesti, ettei tätä prosessia saa käyttää tekosyynä niin, että tingitään ympäristön suojelun kannalta keskeisiin kysymyksiin liittyvästä kunnianhimon tasosta; |
| --- | --- |

64.

panee merkille biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian väliarvioinnin sekä komission ”Luonnon tila EU:ssa” -kertomuksen ja kehottaa ryhtymään niiden osalta kattaviin jatkotoimiin havaittujen puutteiden korjaamiseksi ja strategian täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä biologista monimuotoisuutta koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi; korostaa yleisesti, ettei tätä prosessia saa käyttää tekosyynä niin, että tingitään ympäristön suojelun kannalta keskeisiin kysymyksiin liittyvästä kunnianhimon tasosta;

| 65. | toivoo, että komissio pohtii ympäristö- ja terveydenhoitoalaa koskevia haasteita, siltä osin kuin ympäristön tila vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, ja pyytää sitä etenemään kaavailluissa strategioissa erityisesti liittyen hormonaalisia haitta-aineita koskeviin tieteellisesti perusteltuihin monialaisiin kriteereihin, joihin viitataan seitsemännessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa; korostaa, että on edettävä kohti sellaista eurooppalaista terveysteknologian arviointia EU:n tasolla, joka ei luo ylimääräistä hallinnollista rasitetta, ja korostaa tarvetta käsitellä mikrobilääkeresistenssiä; odottaa, saavansa tupakkatuotedirektiivin alaisen sekundaarilainsäädännön; korostaa tarvetta tarkastella nopeasti uudelleen kudos- ja soludirektiiviä, saattaa se vastaamaan korvauksettoman luovutuksen periaatetta, ja tarkastella pitkälle kehitetyistä terapioista annettua asetusta, jonka soveltamiskelpoisuutta pk-yrityksiin on parannettava; |
| --- | --- |

65.

toivoo, että komissio pohtii ympäristö- ja terveydenhoitoalaa koskevia haasteita, siltä osin kuin ympäristön tila vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, ja pyytää sitä etenemään kaavailluissa strategioissa erityisesti liittyen hormonaalisia haitta-aineita koskeviin tieteellisesti perusteltuihin monialaisiin kriteereihin, joihin viitataan seitsemännessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa; korostaa, että on edettävä kohti sellaista eurooppalaista terveysteknologian arviointia EU:n tasolla, joka ei luo ylimääräistä hallinnollista rasitetta, ja korostaa tarvetta käsitellä mikrobilääkeresistenssiä; odottaa, saavansa tupakkatuotedirektiivin alaisen sekundaarilainsäädännön; korostaa tarvetta tarkastella nopeasti uudelleen kudos- ja soludirektiiviä, saattaa se vastaamaan korvauksettoman luovutuksen periaatetta, ja tarkastella pitkälle kehitetyistä terapioista annettua asetusta, jonka soveltamiskelpoisuutta pk-yrityksiin on parannettava;

| 66. | pitää tärkeänä sen varmistamista, että terveyttä ja elintarviketurvaa koskevat komission esittämät tulevat aloitteet ja tarkistukset perustuvat vankkoihin tieteellisiin tietoihin; |
| --- | --- |

66.

pitää tärkeänä sen varmistamista, että terveyttä ja elintarviketurvaa koskevat komission esittämät tulevat aloitteet ja tarkistukset perustuvat vankkoihin tieteellisiin tietoihin;

Yhdennetty ja tehokas liikenteen ala

| 67. | kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa politiikkaa valvotaan tarkemmin ja se pannaan asianmukaisesti täytäntöön suunnittelusta alkaen; korostaa tarvetta kehittää Euroopan laajuisten liikenneverkkojen käytäviä, jotta voidaan yhdistää EU:n kaikkien alueiden liikenneverkot, parantaa infrastruktuuria ja poistaa esteitä etenkin itä–länsi-suunnassa; pitää tärkeänä NAIADES II -toimintaohjelman täyttä toteutusta; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa politiikkaa valvotaan tarkemmin ja se pannaan asianmukaisesti täytäntöön suunnittelusta alkaen; korostaa tarvetta kehittää Euroopan laajuisten liikenneverkkojen käytäviä, jotta voidaan yhdistää EU:n kaikkien alueiden liikenneverkot, parantaa infrastruktuuria ja poistaa esteitä etenkin itä–länsi-suunnassa; pitää tärkeänä NAIADES II -toimintaohjelman täyttä toteutusta;

| 68. | pyytää toteuttamaan konkreettisia toimia tehokkaan julkisen liikenteen saatavuuden varmistamiseksi kehittämällä älykkäitä ja innovatiivisia ratkaisuja ja ottamalla käyttöön määrärahoja kaupunkien kestävän liikkuvuuden ja yhteenliitettyjen liikennejärjestelmien infrastruktuurien edistämiseksi, mukaan lukien kestävä liikenne teknologisen innovoinnin ja vaihtoehtoisten polttoaineiden avulla; |
| --- | --- |

68.

pyytää toteuttamaan konkreettisia toimia tehokkaan julkisen liikenteen saatavuuden varmistamiseksi kehittämällä älykkäitä ja innovatiivisia ratkaisuja ja ottamalla käyttöön määrärahoja kaupunkien kestävän liikkuvuuden ja yhteenliitettyjen liikennejärjestelmien infrastruktuurien edistämiseksi, mukaan lukien kestävä liikenne teknologisen innovoinnin ja vaihtoehtoisten polttoaineiden avulla;

| 69. | odottaa kestävän liikenteen oikeudenmukaista ja tehokasta hinnoittelua hyödyntämällä eurovinjettidirektiivin tarkistamista, Euroopan sähköisten tietullien edistämistä ja laadittavaa yleistä suunnitelmaa yhteentoimivien ja älykkäiden liikennejärjestelmien toteuttamisesta, puhtaiden ja energiatehokkaiden maantieajoneuvojen edistämistä koskevan direktiivin tarkistamista sekä tarkistamalla tieliikennemarkkinoille pääsyn sääntöjä tieliikenteen energiatehokkuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

69.

odottaa kestävän liikenteen oikeudenmukaista ja tehokasta hinnoittelua hyödyntämällä eurovinjettidirektiivin tarkistamista, Euroopan sähköisten tietullien edistämistä ja laadittavaa yleistä suunnitelmaa yhteentoimivien ja älykkäiden liikennejärjestelmien toteuttamisesta, puhtaiden ja energiatehokkaiden maantieajoneuvojen edistämistä koskevan direktiivin tarkistamista sekä tarkistamalla tieliikennemarkkinoille pääsyn sääntöjä tieliikenteen energiatehokkuuden parantamiseksi;

| 70. | kehottaa komissiota tutkimaan tapoja taata oikeudenmukainen kilpailu liikenteenharjoittajien välillä ja käsittelemään maantieliikenteen työntekijöiden työoloja ja parantamaan teiden liikenneturvallisuutta; |
| --- | --- |

70.

kehottaa komissiota tutkimaan tapoja taata oikeudenmukainen kilpailu liikenteenharjoittajien välillä ja käsittelemään maantieliikenteen työntekijöiden työoloja ja parantamaan teiden liikenneturvallisuutta;

| 71. | korostaa, että kilpailukykystrategia, ilmailualan epäterveitä hinnoittelukäytäntöjä koskevan asetuksen (EY) N:o 868/2004 tarkistaminen sekä Euroopan lentoturvallisuusvirastosta annetun asetuksen (asetus (EY) N:o 216/2008) tarkistaminen ovat ilmailupakettiin liittyviä keskeisiä painopisteitä; |
| --- | --- |

71.

korostaa, että kilpailukykystrategia, ilmailualan epäterveitä hinnoittelukäytäntöjä koskevan asetuksen (EY) N:o 868/2004 tarkistaminen sekä Euroopan lentoturvallisuusvirastosta annetun asetuksen (asetus (EY) N:o 216/2008) tarkistaminen ovat ilmailupakettiin liittyviä keskeisiä painopisteitä;

Maatalous- ja kalastuspolitiikka

| 72. | panee merkille, että komissio on sitoutunut yksinkertaistamiseen ja ehdottanut yhteisen maatalouspolitiikan toimivuustarkastusta ja arviointia byrokratian vähentämiseksi ja sääntelyn keventämiseksi; pyytää esittämään ehdotuksen, jolla helpotetaan uudistuksen täytäntöönpanoa, jotta voidaan taata, että viljelijöihin ja jäsenvaltioiden viranomaisiin kohdistuva hallinnollinen rasitus pidetään mahdollisimman vähäisenä; korostaa tarvetta taata, että yhteisen maatalouspolitiikan keskeinen rooli elintarviketurvan takaamisessa säilytetään, edistetään EU:n maatalouden elintarviketuotannon viennin kasvua ja kehitetään uusia markkinoita ja turvataan viejille oikeudenmukainen pääsy markkinoille; korostaa, että EU:n erittäin korkeat elintarviketurvaa ja terveyttä koskevat normit eivät saa vaarantua; kehottaa vahvistamaan tutkimuksen, viljelijöiden ja teollisuuden välisiä yhteyksiä innovoinnin avulla; |
| --- | --- |

72.

panee merkille, että komissio on sitoutunut yksinkertaistamiseen ja ehdottanut yhteisen maatalouspolitiikan toimivuustarkastusta ja arviointia byrokratian vähentämiseksi ja sääntelyn keventämiseksi; pyytää esittämään ehdotuksen, jolla helpotetaan uudistuksen täytäntöönpanoa, jotta voidaan taata, että viljelijöihin ja jäsenvaltioiden viranomaisiin kohdistuva hallinnollinen rasitus pidetään mahdollisimman vähäisenä; korostaa tarvetta taata, että yhteisen maatalouspolitiikan keskeinen rooli elintarviketurvan takaamisessa säilytetään, edistetään EU:n maatalouden elintarviketuotannon viennin kasvua ja kehitetään uusia markkinoita ja turvataan viejille oikeudenmukainen pääsy markkinoille; korostaa, että EU:n erittäin korkeat elintarviketurvaa ja terveyttä koskevat normit eivät saa vaarantua; kehottaa vahvistamaan tutkimuksen, viljelijöiden ja teollisuuden välisiä yhteyksiä innovoinnin avulla;

| 73. | kehottaa komissiota auttamaan viljelijöitä varautumaan markkinakriiseihin uusien ja voimakkaiden markkinavälineiden avulla, joilla pyritään tulonmenetysten välttämiseen, ja ilmoittamalla muuttuvista markkinaehdoista käyttäen tarkkoja ja mahdollisuuksien mukaan reaaliaikaisia tietoja; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota auttamaan viljelijöitä varautumaan markkinakriiseihin uusien ja voimakkaiden markkinavälineiden avulla, joilla pyritään tulonmenetysten välttämiseen, ja ilmoittamalla muuttuvista markkinaehdoista käyttäen tarkkoja ja mahdollisuuksien mukaan reaaliaikaisia tietoja;

| 74. | korostaa voimakkaiden toimenpiteiden tarvetta ja tarvetta käsitellä elintarvikkeiden toimitusketjun epätasapainoa etenkin, jotta voidaan varmistaa alkutuottajien, jalostajien, toimittajien ja jakelijoiden välisen suhteen oikeudenmukaisuus ja avoimuus, ja kehottaa komissiota tutkimaan toimitusketjun epätasapainoa ja alkutuottajien kestävää roolia ketjussa; |
| --- | --- |

74.

korostaa voimakkaiden toimenpiteiden tarvetta ja tarvetta käsitellä elintarvikkeiden toimitusketjun epätasapainoa etenkin, jotta voidaan varmistaa alkutuottajien, jalostajien, toimittajien ja jakelijoiden välisen suhteen oikeudenmukaisuus ja avoimuus, ja kehottaa komissiota tutkimaan toimitusketjun epätasapainoa ja alkutuottajien kestävää roolia ketjussa;

| 75. | kehottaa komissiota esittämään monivuotisia hoitosuunnitelmia, jotka ovat yksi uudistuneen yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanon tärkeimmistä välineistä kalavarojen kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi, sekä teknisiä toimenpiteitä koskevan lainsäädäntökehyksen, jota odotetaan jo vuodeksi 2015, ja ehdotuksen valvontaa koskevan asetuksen tarkistamiseksi tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä; |
| --- | --- |

75.

kehottaa komissiota esittämään monivuotisia hoitosuunnitelmia, jotka ovat yksi uudistuneen yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanon tärkeimmistä välineistä kalavarojen kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi, sekä teknisiä toimenpiteitä koskevan lainsäädäntökehyksen, jota odotetaan jo vuodeksi 2015, ja ehdotuksen valvontaa koskevan asetuksen tarkistamiseksi tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä;

| 76. | pyytää komissiota jatkamaan osana älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaa Eurooppa 2020 -strategiaa pyrkimyksiään luoda työpaikkoja soveltamalla kiertotalouden käsitettä sekä luomalla synergioita koko merialalla (sininen kasvu); |
| --- | --- |

76.

pyytää komissiota jatkamaan osana älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaa Eurooppa 2020 -strategiaa pyrkimyksiään luoda työpaikkoja soveltamalla kiertotalouden käsitettä sekä luomalla synergioita koko merialalla (sininen kasvu);

| 77. | korostaa, että laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnasta annettu asetus on ollut menestys ja sen täytäntöönpanoa olisi jatkettava vuonna 2016 etenkin yhteistyöstä kieltäytyviä maita vastaan ja kaikkia laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen osallistuvia organisaatioita vastaan; kehottaa komissiota varmistamaan kaikkien EU:n toimintapolitiikkojen, myös yhteisen kalastuspolitiikan ja kauppapolitiikan, johdonmukaisuuden; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnasta annettu asetus on ollut menestys ja sen täytäntöönpanoa olisi jatkettava vuonna 2016 etenkin yhteistyöstä kieltäytyviä maita vastaan ja kaikkia laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen osallistuvia organisaatioita vastaan; kehottaa komissiota varmistamaan kaikkien EU:n toimintapolitiikkojen, myös yhteisen kalastuspolitiikan ja kauppapolitiikan, johdonmukaisuuden;

| 78. | korostaa, että tavoitteena oleva yksi eurooppalainen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkki on pyrittävä toteuttamaan kertomuksen avulla; |
| --- | --- |

78.

korostaa, että tavoitteena oleva yksi eurooppalainen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkki on pyrittävä toteuttamaan kertomuksen avulla;

Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto

| 79. | kehottaa komissiota seuraamaan ”viiden puheenjohtajan kertomusta” ja esittämään kunnianhimoisen suunnitelman, joka sisältää kaikki vaadittavat toimenpiteet talous- ja rahaliiton (EMU) kestävyyden lisäämiseksi ja sen kehittämiseksi kohti paremman koordinoinnin ja rakenteellisen lähentymisen kehystä yhteisömenettelyä käyttäen; |
| --- | --- |

79.

kehottaa komissiota seuraamaan ”viiden puheenjohtajan kertomusta” ja esittämään kunnianhimoisen suunnitelman, joka sisältää kaikki vaadittavat toimenpiteet talous- ja rahaliiton (EMU) kestävyyden lisäämiseksi ja sen kehittämiseksi kohti paremman koordinoinnin ja rakenteellisen lähentymisen kehystä yhteisömenettelyä käyttäen;

| 80. | kehottaa komissiota toteuttamaan toimia maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon parantamiseksi jäsenvaltioissa ja nopeuttamaan ja valvomaan talouspolitiikan ohjauspakettiin ja budjettikuripakettiin sisältyvien välineiden sekä talouden ohjausta koskevan lainsäädännön avulla EU:n talouden nykyaikaistamiseen tähtäävien rakennemuutosten ja investointien täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisella tavalla huomioon sille budjettikuripaketin mukaan kuuluvat tehtävät ja toimivallan sen käsitellessä maita laajennetun valvonnan tai makrotalouden mukauttamisohjelman yhteydessä; |
| --- | --- |

80.

kehottaa komissiota toteuttamaan toimia maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon parantamiseksi jäsenvaltioissa ja nopeuttamaan ja valvomaan talouspolitiikan ohjauspakettiin ja budjettikuripakettiin sisältyvien välineiden sekä talouden ohjausta koskevan lainsäädännön avulla EU:n talouden nykyaikaistamiseen tähtäävien rakennemuutosten ja investointien täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisella tavalla huomioon sille budjettikuripaketin mukaan kuuluvat tehtävät ja toimivallan sen käsitellessä maita laajennetun valvonnan tai makrotalouden mukauttamisohjelman yhteydessä;

Kansainvälinen kauppapolitiikka

| 81. | muistuttaa näkemyksestään, jonka mukaan tasapainoisista kauppasopimuksista voidaan saada säännöt globalisaatiolle; kehottaa tästä syystä komissiota varmistamaan, ettei eurooppalaisia vaatimuksia vaaranneta, ja korostaa, että kaupankäynnin on osaltaan autettava köyhyyden torjunnassa ja edistettävä kehitystä kaikkialla; katsoo, että kaupan ja investointien esteiden maailmanlaajuinen poistaminen on edelleen EU:n kauppapoliittisen strategian keskeinen painopiste; panee tässä yhteydessä merkille, että komission vuoden 2014 raportissa kaupan ja investointien esteistä osoitetaan, että EU:n kauppasuhteissa merkittäviin kolmansiin maihin on huomattavia ja perusteettomia esteitä; kehottaakin jälleen komissiota jatkamaan tämänsuuntaisia toimia ja torjumaan perusteettomia protektionistisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

81.

muistuttaa näkemyksestään, jonka mukaan tasapainoisista kauppasopimuksista voidaan saada säännöt globalisaatiolle; kehottaa tästä syystä komissiota varmistamaan, ettei eurooppalaisia vaatimuksia vaaranneta, ja korostaa, että kaupankäynnin on osaltaan autettava köyhyyden torjunnassa ja edistettävä kehitystä kaikkialla; katsoo, että kaupan ja investointien esteiden maailmanlaajuinen poistaminen on edelleen EU:n kauppapoliittisen strategian keskeinen painopiste; panee tässä yhteydessä merkille, että komission vuoden 2014 raportissa kaupan ja investointien esteistä osoitetaan, että EU:n kauppasuhteissa merkittäviin kolmansiin maihin on huomattavia ja perusteettomia esteitä; kehottaakin jälleen komissiota jatkamaan tämänsuuntaisia toimia ja torjumaan perusteettomia protektionistisia toimenpiteitä;

| 82. | korostaa TTIP-sopimuksen merkitystä; muistuttaa komissiota yhteistyön, avoimuuden ja parlamentin kanssa harjoitettavan tiedonvaihdon tärkeydestä koko prosessin aikana; |
| --- | --- |

82.

korostaa TTIP-sopimuksen merkitystä; muistuttaa komissiota yhteistyön, avoimuuden ja parlamentin kanssa harjoitettavan tiedonvaihdon tärkeydestä koko prosessin aikana;

Muut kauppaan liittyvät kysymykset

| 83. | kehottaa komissiota ennakoimaan kahdenvälisten investointisopimusten siirtymäjärjestelyjä koskevan asetuksen tarkistamista vuonna 2020, jotta voidaan luoda tarvittavat välineet EU:n investointipolitiikan kehittämisen edellyttämiä lisätoimia varten investointeja; |
| --- | --- |

83.

kehottaa komissiota ennakoimaan kahdenvälisten investointisopimusten siirtymäjärjestelyjä koskevan asetuksen tarkistamista vuonna 2020, jotta voidaan luoda tarvittavat välineet EU:n investointipolitiikan kehittämisen edellyttämiä lisätoimia varten investointeja;

| 84. | kehottaa komissiota jatkamaan työtään uusien ja tarkistettujen vapaakauppasopimusten aikaansaamiseksi ja pitää myönteisenä komission aietta ehdottaa jäsenvaltioille direktiiviluonnoksia Meksikon, Chilen ja Turkin kanssa tehtyjen tämänhetkisten sopimusten nykyaikaistamiseksi; |
| --- | --- |

84.

kehottaa komissiota jatkamaan työtään uusien ja tarkistettujen vapaakauppasopimusten aikaansaamiseksi ja pitää myönteisenä komission aietta ehdottaa jäsenvaltioille direktiiviluonnoksia Meksikon, Chilen ja Turkin kanssa tehtyjen tämänhetkisten sopimusten nykyaikaistamiseksi;

| 85. | panee huolestuneena merkille edistyksen puutteen EU:n ja Intian välisessä vapaakauppasopimuksessa ja kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimia neuvottelujen tämänhetkisten esteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

85.

panee huolestuneena merkille edistyksen puutteen EU:n ja Intian välisessä vapaakauppasopimuksessa ja kehottaa komissiota toteuttamaan lisätoimia neuvottelujen tämänhetkisten esteiden poistamiseksi;

| 86. | korostaa, että monenkeskisyyden on oltava edelleen EU:n kauppapolitiikan keskeinen tavoite; kehottaa komissiota pyrkimään sopimukseen Nairobissa joulukuussa 2015 järjestettävässä WTO:n 10. ministerikokouksessa; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että monenkeskisyyden on oltava edelleen EU:n kauppapolitiikan keskeinen tavoite; kehottaa komissiota pyrkimään sopimukseen Nairobissa joulukuussa 2015 järjestettävässä WTO:n 10. ministerikokouksessa;

Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue

| 87. | pyytää komissiota harkitsemaan puuttumista puutteisiin ja epäkohtiin, joita ilmenee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan soveltamisessa, ja unionin perustana olevien arvojen eli ihmisarvon kunnioittamisen, vapauden, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen toteutumisessa, mukaan luettuna vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, sekä muun muassa ottamaan käyttöön sitovan, objektiivisiin indikaattoreihin perustuvan välineen, jonka avulla voitaisiin reagoida portaittaisesti näiden arvojen, myös perusoikeuksien, loukkaamiseen sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla; muistuttaa, että ihmisoikeuksien toteutuminen on turvattava tehokkaasti kaikkia perussopimusten demokratiaa koskevia määräyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

87.

pyytää komissiota harkitsemaan puuttumista puutteisiin ja epäkohtiin, joita ilmenee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan soveltamisessa, ja unionin perustana olevien arvojen eli ihmisarvon kunnioittamisen, vapauden, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen toteutumisessa, mukaan luettuna vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, sekä muun muassa ottamaan käyttöön sitovan, objektiivisiin indikaattoreihin perustuvan välineen, jonka avulla voitaisiin reagoida portaittaisesti näiden arvojen, myös perusoikeuksien, loukkaamiseen sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla; muistuttaa, että ihmisoikeuksien toteutuminen on turvattava tehokkaasti kaikkia perussopimusten demokratiaa koskevia määräyksiä noudattaen;

| 88. | vaatii, että kattavan EU:n ja Yhdysvaltojen välisen tietosuojasopimuksen tekeminen ei saa olla ristiriidassa safe harbour -periaatteiden tarkistamisen kanssa ja että sopimukseen ei saa jäädä oikeudellisia porsaanreikiä, mitä tavoitetta helpottaa kunnianhimoinen EU:n tietosuojapaketti, jossa vahvistetaan uusi henkilötietojen suojaa koskeva EU-tason lainsäädäntökehys; |
| --- | --- |

88.

vaatii, että kattavan EU:n ja Yhdysvaltojen välisen tietosuojasopimuksen tekeminen ei saa olla ristiriidassa safe harbour -periaatteiden tarkistamisen kanssa ja että sopimukseen ei saa jäädä oikeudellisia porsaanreikiä, mitä tavoitetta helpottaa kunnianhimoinen EU:n tietosuojapaketti, jossa vahvistetaan uusi henkilötietojen suojaa koskeva EU-tason lainsäädäntökehys;

| 89. | kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen Bryssel IIa -asetusta lainvalintaan liittyvistä kysymyksistä jäsenvaltioiden perheoikeuden yhteydessä; kehottaa siksi komissiota ehkäisemään kansainvälisiä lapsikaappauksia sovittelujärjestelmän avulla sekä edistämään lapsia koskevissa rajat ylittävissä oikeusriidoissa sovittelijoina ja tuomareina toimivien henkilöiden erityiskoulutusta sekä kannustaa jäsenvaltioita keskittämään lapsikaappaustapaukset erityistuomioistuimiin; |
| --- | --- |

89.

kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen Bryssel IIa -asetusta lainvalintaan liittyvistä kysymyksistä jäsenvaltioiden perheoikeuden yhteydessä; kehottaa siksi komissiota ehkäisemään kansainvälisiä lapsikaappauksia sovittelujärjestelmän avulla sekä edistämään lapsia koskevissa rajat ylittävissä oikeusriidoissa sovittelijoina ja tuomareina toimivien henkilöiden erityiskoulutusta sekä kannustaa jäsenvaltioita keskittämään lapsikaappaustapaukset erityistuomioistuimiin;

| 90. | suhtautuu myönteisesti Euroopan turvallisuusohjelman 2015–2020 hyväksymiseen sekä ohjelmassa vastaterrorismin, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden ja verkkorikollisuuden alalla asetettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin ja tukee täysin komission sitoutumista sisäiseen turvallisuusstrategiaan ulkomaisten taistelijoiden ja terrorismin jäsenvaltioiden sisäiseen turvallisuuteen kohdistamien uhkien käsittelemiseksi; korostaa, että EU:ta kohtaa yhä suurempi kotoperäisen terrorismin uhka ”ulkomaisten taistelijoiden taholta”; toteaa, että tällaiset taistelijat ovat henkilöitä, jotka matkustavat asuin- tai kotimaansa ulkopuolella suorittaakseen, suunnitellakseen tai valmistellakseen terrori-iskuja tai antaakseen tai saadakseen terroristikoulutusta ja tätä tapahtuu myös aseellisten selkkausten yhteydessä; on samaa mieltä siitä, että väkivaltaisen ääriliikehdinnän estämisen pitäisi olla tärkeässä asemassa EU:ssa; |
| --- | --- |

90.

suhtautuu myönteisesti Euroopan turvallisuusohjelman 2015–2020 hyväksymiseen sekä ohjelmassa vastaterrorismin, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden ja verkkorikollisuuden alalla asetettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin ja tukee täysin komission sitoutumista sisäiseen turvallisuusstrategiaan ulkomaisten taistelijoiden ja terrorismin jäsenvaltioiden sisäiseen turvallisuuteen kohdistamien uhkien käsittelemiseksi; korostaa, että EU:ta kohtaa yhä suurempi kotoperäisen terrorismin uhka ”ulkomaisten taistelijoiden taholta”; toteaa, että tällaiset taistelijat ovat henkilöitä, jotka matkustavat asuin- tai kotimaansa ulkopuolella suorittaakseen, suunnitellakseen tai valmistellakseen terrori-iskuja tai antaakseen tai saadakseen terroristikoulutusta ja tätä tapahtuu myös aseellisten selkkausten yhteydessä; on samaa mieltä siitä, että väkivaltaisen ääriliikehdinnän estämisen pitäisi olla tärkeässä asemassa EU:ssa;

| 91. | kehottaa komissiota estämään yksittäisten terroristien liikkumisen vahvistamalla sisärajojen valvontaa, tarkastamalla matkustusasiakirjoja entistä järjestelmällisemmän ja tehokkaammin, käsittelemällä laitonta asekauppaa ja identiteettipetoksia ja tunnistamalla riskialueet; odottaa komissiolta uutta ehdotusta älykkäitä rajoja koskevasta paketista; |
| --- | --- |

91.

kehottaa komissiota estämään yksittäisten terroristien liikkumisen vahvistamalla sisärajojen valvontaa, tarkastamalla matkustusasiakirjoja entistä järjestelmällisemmän ja tehokkaammin, käsittelemällä laitonta asekauppaa ja identiteettipetoksia ja tunnistamalla riskialueet; odottaa komissiolta uutta ehdotusta älykkäitä rajoja koskevasta paketista;

| 92. | kehottaa komissiota ryhtymään toimiin tiedonvaihdon parantamiseksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja EU:n virastojen välillä; kehottaa komissiota parantamaan, tehostamaan ja nopeuttamaan lainvalvontaviranomaisten välistä tiedonvaihtoa ja tehostamaan jäsenvaltioiden välistä toiminnallista yhteistyötä nopeuttamalla ja tehostamalla asiaankuuluvien tietojen vaihtoa ottaen täysin huomioon perusoikeuksia ja tietosuojaa koskevat periaatteet; |
| --- | --- |

92.

kehottaa komissiota ryhtymään toimiin tiedonvaihdon parantamiseksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja EU:n virastojen välillä; kehottaa komissiota parantamaan, tehostamaan ja nopeuttamaan lainvalvontaviranomaisten välistä tiedonvaihtoa ja tehostamaan jäsenvaltioiden välistä toiminnallista yhteistyötä nopeuttamalla ja tehostamalla asiaankuuluvien tietojen vaihtoa ottaen täysin huomioon perusoikeuksia ja tietosuojaa koskevat periaatteet;

| 93. | panee merkille komission Euroopan turvallisuusohjelmassa esittämät ehdotukset verkkorikollisuuden torjunnasta ja panee merkille, että terroristijärjestöt käyttävät yhä enemmän internetiä ja viestintäteknologiaa iskujen suunnitteluun, propagandan levittämiseen sekä rahoituksen hankkimiseen; kehottaa komissiota kannustamaan internetin ja sosiaalisen median alalla toimivia yrityksiä tekemään yhteistyötä hallitusten ja lainvalvontaviranomaisten kanssa tämän ongelman käsittelemiseksi niin, että samalla varmistetaan perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen täysi kunnioittaminen; |
| --- | --- |

93.

panee merkille komission Euroopan turvallisuusohjelmassa esittämät ehdotukset verkkorikollisuuden torjunnasta ja panee merkille, että terroristijärjestöt käyttävät yhä enemmän internetiä ja viestintäteknologiaa iskujen suunnitteluun, propagandan levittämiseen sekä rahoituksen hankkimiseen; kehottaa komissiota kannustamaan internetin ja sosiaalisen median alalla toimivia yrityksiä tekemään yhteistyötä hallitusten ja lainvalvontaviranomaisten kanssa tämän ongelman käsittelemiseksi niin, että samalla varmistetaan perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen täysi kunnioittaminen;

| 94. | kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen eurooppalaisen pidätysmääräyksen uudistamisesta; |
| --- | --- |

94.

kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen eurooppalaisen pidätysmääräyksen uudistamisesta;

| 95. | painottaa, että komission olisi varmistettava EU:n lainsäädännön täydellinen täytäntöönpano saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä asetetuissa määräajoissa, ja kehottaa komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole saattaneet lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskevaa direktiiviä 2011/93/EU asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa komissiota jatkamaan ja tehostamaan pyrkimyksiään parantaa menetelmiä, joiden avulla voidaan paljastaa verkossa toimivat hyväksikäyttäjät ja suojella lapsia heiltä; |
| --- | --- |

95.

painottaa, että komission olisi varmistettava EU:n lainsäädännön täydellinen täytäntöönpano saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä asetetuissa määräajoissa, ja kehottaa komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät ole saattaneet lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskevaa direktiiviä 2011/93/EU asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa komissiota jatkamaan ja tehostamaan pyrkimyksiään parantaa menetelmiä, joiden avulla voidaan paljastaa verkossa toimivat hyväksikäyttäjät ja suojella lapsia heiltä;

| 96. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon unionin tuomioistuimen lausunnon edettäessä kohti EU:n liittymistä Euroopan ihmisoikeussopimukseen sekä ratkaistaessa jäljellä olevia oikeudellisia haasteita; |
| --- | --- |

96.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon unionin tuomioistuimen lausunnon edettäessä kohti EU:n liittymistä Euroopan ihmisoikeussopimukseen sekä ratkaistaessa jäljellä olevia oikeudellisia haasteita;

| 97. | kehottaa komissiota varmistamaan jatkossakin EU:n oikeusalaa koskevan lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon ja edistämään järjestelmällisemmin yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä; |
| --- | --- |

97.

kehottaa komissiota varmistamaan jatkossakin EU:n oikeusalaa koskevan lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon ja edistämään järjestelmällisemmin yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä;

| 98. | kehottaa komissiota auttamaan EU:ta aktiivisessa vuoropuhelun edistämisessä terrorisminvastaisen maailmanlaajuisen kumppanuuden yhteydessä; kehottaa tekemään tässä tiivistä yhteistyötä paikallisten toimijoiden, kuten Afrikan unionin, Persianlahden yhteistyöneuvoston ja Arabiliiton, kanssa ja erityisesti Syyrian ja Irakin rajanaapureiden sekä sellaisten maiden kanssa, joihin selkkauksella on ollut dramaattinen vaikutus, esimerkkeinä Jordania, Libanon ja Turkki, mukaan lukien YK, NATO ja etenkin YK:n terrorisminvastainen komitea; |
| --- | --- |

98.

kehottaa komissiota auttamaan EU:ta aktiivisessa vuoropuhelun edistämisessä terrorisminvastaisen maailmanlaajuisen kumppanuuden yhteydessä; kehottaa tekemään tässä tiivistä yhteistyötä paikallisten toimijoiden, kuten Afrikan unionin, Persianlahden yhteistyöneuvoston ja Arabiliiton, kanssa ja erityisesti Syyrian ja Irakin rajanaapureiden sekä sellaisten maiden kanssa, joihin selkkauksella on ollut dramaattinen vaikutus, esimerkkeinä Jordania, Libanon ja Turkki, mukaan lukien YK, NATO ja etenkin YK:n terrorisminvastainen komitea;

| 99. | tukee voimakkaasti toimia kaikenlaisen syrjinnän lopettamiseksi ja odottaa, että komissio esittää aloitteita, joilla torjutaan nykyistä tehokkaammin sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, seksuaaliseen suuntautumiseen, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen tai ikään perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

99.

tukee voimakkaasti toimia kaikenlaisen syrjinnän lopettamiseksi ja odottaa, että komissio esittää aloitteita, joilla torjutaan nykyistä tehokkaammin sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, seksuaaliseen suuntautumiseen, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen tai ikään perustuvaa syrjintää;

| 100. | korostaa, että rasismin ja muukalaisvihan lisääntyminen Euroopassa muodostaa yhden EU:n tärkeimmistä haasteista, koska se uhkaa demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista; kehottaa näin ollen komissiota ehdottamaan aloitteita, joilla torjutaan rasismia ja muukalaisvihaa EU:ssa; |
| --- | --- |

100.

korostaa, että rasismin ja muukalaisvihan lisääntyminen Euroopassa muodostaa yhden EU:n tärkeimmistä haasteista, koska se uhkaa demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista; kehottaa näin ollen komissiota ehdottamaan aloitteita, joilla torjutaan rasismia ja muukalaisvihaa EU:ssa;

| 101. | panee merkille komission päätöksen peruuttaa ehdotuksensa raskaana olevien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisesta annetun direktiivin 92/85/ETY tarkistamisesta ja panee merkille komission halukkuuden mahdollistaa uusi aloite, josta voidaan sopia ja joka voi johtaa todellisiin parannuksiin työssäkäyvien vanhempien ja hoitajien elämässä niin, että työ-, perhe- ja yksityiselämä voidaan sovittaa yhteen entistä paremmin, edistetään naisten osallistumista työmarkkinoille, säädetään äitien vähimmäissuojasta ja korjataan miesten ja naisten välistä eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

101.

panee merkille komission päätöksen peruuttaa ehdotuksensa raskaana olevien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisesta annetun direktiivin 92/85/ETY tarkistamisesta ja panee merkille komission halukkuuden mahdollistaa uusi aloite, josta voidaan sopia ja joka voi johtaa todellisiin parannuksiin työssäkäyvien vanhempien ja hoitajien elämässä niin, että työ-, perhe- ja yksityiselämä voidaan sovittaa yhteen entistä paremmin, edistetään naisten osallistumista työmarkkinoille, säädetään äitien vähimmäissuojasta ja korjataan miesten ja naisten välistä eriarvoisuutta;

| 102. | odottaa komission tekevän vuodesta 2017 naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisen teemavuoden sekä tehostamaan toimiaan ihmiskaupan estämiseksi ja torjumiseksi ja ihmiskaupan uhrien suojelemiseksi; kehottaa komissiota käynnistämään menettelyn EU:n liittymisestä Euroopan neuvoston yleissopimukseen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus); kehottaa myös komissiota hyväksymään uuden erillisen strategian naisten oikeuksista ja sukupuolten tasa-arvosta Euroopassa vuosina 2015–2020, jolla pyritään luomaan yhtäläiset mahdollisuudet, poistamaan syrjintä, luomaan työpaikkoja, supistamaan sukupuolten välistä palkka-, köyhyys- ja eläkekuilua ja torjumaan naisiin kohdistuvaa väkivaltaa; vaatii, että sukupuolten tasapuolista edustusta on edelleen käsiteltävä siten, että siihen sitoudutaan taloudellisessa päätöksentekoprosessissa; kehottaa komissiota käsittelemään tekijöitä, jotka estävät naisia ryhtymästä yrittäjiksi; |
| --- | --- |

102.

odottaa komission tekevän vuodesta 2017 naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisen teemavuoden sekä tehostamaan toimiaan ihmiskaupan estämiseksi ja torjumiseksi ja ihmiskaupan uhrien suojelemiseksi; kehottaa komissiota käynnistämään menettelyn EU:n liittymisestä Euroopan neuvoston yleissopimukseen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus); kehottaa myös komissiota hyväksymään uuden erillisen strategian naisten oikeuksista ja sukupuolten tasa-arvosta Euroopassa vuosina 2015–2020, jolla pyritään luomaan yhtäläiset mahdollisuudet, poistamaan syrjintä, luomaan työpaikkoja, supistamaan sukupuolten välistä palkka-, köyhyys- ja eläkekuilua ja torjumaan naisiin kohdistuvaa väkivaltaa; vaatii, että sukupuolten tasapuolista edustusta on edelleen käsiteltävä siten, että siihen sitoudutaan taloudellisessa päätöksentekoprosessissa; kehottaa komissiota käsittelemään tekijöitä, jotka estävät naisia ryhtymästä yrittäjiksi;

Kokonaisvaltainen lähestymistapa muuttoliike- ja turvapaikka-asioihin

| 103. | kehottaa soveltamaan turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaan kattavaa ja globaalia lähestymistapaa; korostaa tarvetta taata turvapaikanhakijoiden turvallisuus pakolaisaseman anomisprosessissa ja kehottaa poistamaan pakolaisilta tarpeen valita vaarallisia reittejä EU:hun; kehottaa käsittelemään laittoman muuttoliikkeen perimmäisiä syitä, torjumaan tehokkaasti maahanmuuttajien salakuljetusta sekä vahvistamaan yhteisvastuuta ja vastuun jakamista kaikkien jäsenvaltioiden kesken; katsoo, että muuttoliike on yhdistettävä EU:n ulkopolitiikkaan tekemällä yhteistyötä alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa; tukee komission ehdotusta humanitaarisen avun antamisesta; korostaa, että Välimeren äskettäiset tragediat huomioon ottaen on toteutettava lisätoimia, jotta voidaan välttää ihmishenkien menetykset merellä; kehottaa vastaamaan keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteisiin ja kehittämään kattavat vastatoimet Euroopan muuttoliikestrategian mukaisesti; korostaa, että sinistä korttia koskevaa direktiiviä on tarkistettava, jotta mahdollistetaan laillinen muutto unioniin; |
| --- | --- |

103.

kehottaa soveltamaan turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaan kattavaa ja globaalia lähestymistapaa; korostaa tarvetta taata turvapaikanhakijoiden turvallisuus pakolaisaseman anomisprosessissa ja kehottaa poistamaan pakolaisilta tarpeen valita vaarallisia reittejä EU:hun; kehottaa käsittelemään laittoman muuttoliikkeen perimmäisiä syitä, torjumaan tehokkaasti maahanmuuttajien salakuljetusta sekä vahvistamaan yhteisvastuuta ja vastuun jakamista kaikkien jäsenvaltioiden kesken; katsoo, että muuttoliike on yhdistettävä EU:n ulkopolitiikkaan tekemällä yhteistyötä alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa; tukee komission ehdotusta humanitaarisen avun antamisesta; korostaa, että Välimeren äskettäiset tragediat huomioon ottaen on toteutettava lisätoimia, jotta voidaan välttää ihmishenkien menetykset merellä; kehottaa vastaamaan keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteisiin ja kehittämään kattavat vastatoimet Euroopan muuttoliikestrategian mukaisesti; korostaa, että sinistä korttia koskevaa direktiiviä on tarkistettava, jotta mahdollistetaan laillinen muutto unioniin;

| 104. | korostaa olevansa valmis käsittelemään uutta hätätilanteessa sovellettavaa uudelleensijoittamisjärjestelmää nopeutetussa menettelyssä ja ilmoittaa aikovansa edistää myös kaikkia muita komission ehdottamia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, etteivät jäsenvaltiot viivästytä pysyvää uudelleensijoitusjärjestelmää; muistuttaa neuvostoa siitä, että parlamentti puoltaa vahvasti selkeisiin ja tarkasti määriteltyihin kriteereihin perustuvaa sitovaa siirtojärjestelmää, jossa otetaan huomioon pakolaisten toivomukset; |
| --- | --- |

104.

korostaa olevansa valmis käsittelemään uutta hätätilanteessa sovellettavaa uudelleensijoittamisjärjestelmää nopeutetussa menettelyssä ja ilmoittaa aikovansa edistää myös kaikkia muita komission ehdottamia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, etteivät jäsenvaltiot viivästytä pysyvää uudelleensijoitusjärjestelmää; muistuttaa neuvostoa siitä, että parlamentti puoltaa vahvasti selkeisiin ja tarkasti määriteltyihin kriteereihin perustuvaa sitovaa siirtojärjestelmää, jossa otetaan huomioon pakolaisten toivomukset;

| 105. | kehottaa komissiota käsittelemään puutteita, jotka liittyvät pidätysoloihin sekä turvapaikkamenettelyyn EU:ssa, sillä molemmilla näistä on merkittävä vaikutus muuttopaineen tehokkaaseen käsittelyyn; tukee komission ehdotuksia, joiden mukaan annetaan tehostettua apua paikalla maahanmuuttajia vastaanottaville maille FRONTEXin (Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto) ja EASO:n (Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto) avulla näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

105.

kehottaa komissiota käsittelemään puutteita, jotka liittyvät pidätysoloihin sekä turvapaikkamenettelyyn EU:ssa, sillä molemmilla näistä on merkittävä vaikutus muuttopaineen tehokkaaseen käsittelyyn; tukee komission ehdotuksia, joiden mukaan annetaan tehostettua apua paikalla maahanmuuttajia vastaanottaville maille FRONTEXin (Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto) ja EASO:n (Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto) avulla näiden tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 106. | pitää myönteisenä komission ehdotusta sellaisten turvapaikanhakijoiden palauttamisen tehostamiseksi, joiden anomus on evätty; kehottaa kuitenkin komissiota esittämään nykyisten toimien arvioinnin ja tarkastelun jälkeen nopeaa palauttamista koskevan ehdotuksen ja esimerkiksi sisällyttämän sen yhteyteen FRONTEXin tehostetun avun; katsoo, että kaikkien palauttamiseen liittyvien toimien yhteydessä on kunnioitettava täysin perusoikeuksia; |
| --- | --- |

106.

pitää myönteisenä komission ehdotusta sellaisten turvapaikanhakijoiden palauttamisen tehostamiseksi, joiden anomus on evätty; kehottaa kuitenkin komissiota esittämään nykyisten toimien arvioinnin ja tarkastelun jälkeen nopeaa palauttamista koskevan ehdotuksen ja esimerkiksi sisällyttämän sen yhteyteen FRONTEXin tehostetun avun; katsoo, että kaikkien palauttamiseen liittyvien toimien yhteydessä on kunnioitettava täysin perusoikeuksia;

Vahvempi maailmanlaajuinen toimija

| 107. | korostaa, että yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) perustana on oltava aidot puolustus- ja turvallisuusalan sisämarkkinat, jäsenvaltioiden puolustusteollisuuden alojen tiiviimpi yhteistyö, kilpailukykyinen Euroopan puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta sekä hedelmällisempi yhteistyö turvallisuuden ja puolustuksen alan tutkimukseen ja kehittämiseen ja hankintoihin liittyvissä asioissa; korostaa, että komission on laadittava ehdotus Euroopan laajuisen toimitusvarmuusjärjestelmän perustamisesta, sillä se on ehdoton edellytys kriittisten puolustusvoimavarojen kehittämiselle, ylläpitämiselle ja siirtämiselle sekä osoitus jäsenvaltioiden välisestä solidaarisuudesta ja luottamuksesta; antaa täyden tukensa YTPP:hen liittyvää puolustusalan tutkimusta koskevan valmistelutoimen ja parlamentin ehdottaman pilottihankkeen käynnistämiselle; |
| --- | --- |

107.

korostaa, että yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) perustana on oltava aidot puolustus- ja turvallisuusalan sisämarkkinat, jäsenvaltioiden puolustusteollisuuden alojen tiiviimpi yhteistyö, kilpailukykyinen Euroopan puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta sekä hedelmällisempi yhteistyö turvallisuuden ja puolustuksen alan tutkimukseen ja kehittämiseen ja hankintoihin liittyvissä asioissa; korostaa, että komission on laadittava ehdotus Euroopan laajuisen toimitusvarmuusjärjestelmän perustamisesta, sillä se on ehdoton edellytys kriittisten puolustusvoimavarojen kehittämiselle, ylläpitämiselle ja siirtämiselle sekä osoitus jäsenvaltioiden välisestä solidaarisuudesta ja luottamuksesta; antaa täyden tukensa YTPP:hen liittyvää puolustusalan tutkimusta koskevan valmistelutoimen ja parlamentin ehdottaman pilottihankkeen käynnistämiselle;

| 108. | katsoo, että vapauden puolustaminen ja edistäminen, liittolaisillemme annettava tuki ja hirmutekojen estäminen on pidettävä edelleenkin ulkopoliittisten tavoitteidemme keskiössä, mikä koskee myös vainottujen uskonnollisten ja muiden vähemmistöryhmien oikeuksien puolustamista; |
| --- | --- |

108.

katsoo, että vapauden puolustaminen ja edistäminen, liittolaisillemme annettava tuki ja hirmutekojen estäminen on pidettävä edelleenkin ulkopoliittisten tavoitteidemme keskiössä, mikä koskee myös vainottujen uskonnollisten ja muiden vähemmistöryhmien oikeuksien puolustamista;

| 109. | muistuttaa, että tulosten aikaansaamiseksi komission olisi pantava täytäntöön tarkistettu naapuruuspolitiikka, joka sisältää kattavan ja johdonmukaisen lähestymistavan ulkoisten toimien ja sisäisten toimintaperiaatteiden välillä; pyytää toteuttamaan Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelun, jossa olisi käsiteltävä seuraavia seikkoja: a) eriyttäminen ja ”enemmällä enemmän” b) toiminta naapuruston ulkopuolella; c) tuki demokratialle, oikeuslaitoksen uudistamiselle, oikeusvaltioperiaatteelle ja instituutioiden valmiuksien kehittämiselle; d) monipuolinen tarjonta: ensisijaiset toiminta-alat; e) turvallisuusnäkökohdat; f) alueellisen yhdentymisen edistäminen; |
| --- | --- |

109.

muistuttaa, että tulosten aikaansaamiseksi komission olisi pantava täytäntöön tarkistettu naapuruuspolitiikka, joka sisältää kattavan ja johdonmukaisen lähestymistavan ulkoisten toimien ja sisäisten toimintaperiaatteiden välillä; pyytää toteuttamaan Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelun, jossa olisi käsiteltävä seuraavia seikkoja: a) eriyttäminen ja ”enemmällä enemmän” b) toiminta naapuruston ulkopuolella; c) tuki demokratialle, oikeuslaitoksen uudistamiselle, oikeusvaltioperiaatteelle ja instituutioiden valmiuksien kehittämiselle; d) monipuolinen tarjonta: ensisijaiset toiminta-alat; e) turvallisuusnäkökohdat; f) alueellisen yhdentymisen edistäminen;

| 110. | katsoo, että naapuruus- ja laajentumispolitiikka on erotettava selvästi toisistaan; on vakuuttunut siitä, että laajentuminen on ollut yksi EU:n menestystarinoista, ja se olisi pidettävä edelleen asialistalla priorisoimalla ja valvomalla objektiivisesti ehdokasmaiden uudistuksia määräajan loppuun asti, jotta säilytetään niiden motivaatio ja EU:n kyky levittää arvojaan; muistuttaa, että ainoastaan tällaiset näkymät voivat motivoida asianomaisia maita; |
| --- | --- |

110.

katsoo, että naapuruus- ja laajentumispolitiikka on erotettava selvästi toisistaan; on vakuuttunut siitä, että laajentuminen on ollut yksi EU:n menestystarinoista, ja se olisi pidettävä edelleen asialistalla priorisoimalla ja valvomalla objektiivisesti ehdokasmaiden uudistuksia määräajan loppuun asti, jotta säilytetään niiden motivaatio ja EU:n kyky levittää arvojaan; muistuttaa, että ainoastaan tällaiset näkymät voivat motivoida asianomaisia maita;

| 111. | kehottaa painottamaan vahvemmin uskontojen välistä vuoropuhelua, jolla pyritään analysoimaan ja ymmärtämään uskontoon liittyviä kehityskulkuja ja edistämään tätä kautta suvaitsevaisuutta ja aktiivista sitoutumista EU:n ulkopolitiikassa väkivaltaisten ja radikaalien ääriliikkeiden vastaisiin toimiin; |
| --- | --- |

111.

kehottaa painottamaan vahvemmin uskontojen välistä vuoropuhelua, jolla pyritään analysoimaan ja ymmärtämään uskontoon liittyviä kehityskulkuja ja edistämään tätä kautta suvaitsevaisuutta ja aktiivista sitoutumista EU:n ulkopolitiikassa väkivaltaisten ja radikaalien ääriliikkeiden vastaisiin toimiin;

| 112. | tukee edelleen kansainvälisten kumppaneiden työtä, jolla pyritään turvaamaan pitkällä aikavälillä vakaus, rauha ja poliittiset uudistukset eteläisissä ja itäisissä naapurivaltioissa; tukee näiden maiden pyrkimyksiä yhä tiiviimpiin suhteisiin EU:n kanssa, mukaan lukien hakijavaltiot, jotka tekevät työtä täyttääkseen EU:n jäsenyysehdot, jotka käsittävät taloudelliset, poliittiset ja yhteiskunnalliset uudistukset sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen; |
| --- | --- |

112.

tukee edelleen kansainvälisten kumppaneiden työtä, jolla pyritään turvaamaan pitkällä aikavälillä vakaus, rauha ja poliittiset uudistukset eteläisissä ja itäisissä naapurivaltioissa; tukee näiden maiden pyrkimyksiä yhä tiiviimpiin suhteisiin EU:n kanssa, mukaan lukien hakijavaltiot, jotka tekevät työtä täyttääkseen EU:n jäsenyysehdot, jotka käsittävät taloudelliset, poliittiset ja yhteiskunnalliset uudistukset sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen;

| 113. | katsoo, että Kiinan rahoitusmarkkinoiden viimeaikainen kuohunta merkitsee käännekohtaa Kiinan kehitysmallille ja että tarvitaan EU:n ja Kiinan välistä vahvaa yhteistyötä, jotta voidaan välttää mahdolliset kauppaan liittyvät kielteiset vaikutukset molemmin puolin; kehottaa komissiota ja korkeaa edustajaa harkitsemaan mahdollisuutta päivittää EU:n ja Kiinan strategista kumppanuutta, arvioida rahoitusriskejä ja tehostaa keskinäistä yhteistyötä, jotta voidaan parantaa markkinoille pääsyä vastavuoroisesti tavalla, joka hyödyttää sekä EU:ta että Kiinaa; |
| --- | --- |

113.

katsoo, että Kiinan rahoitusmarkkinoiden viimeaikainen kuohunta merkitsee käännekohtaa Kiinan kehitysmallille ja että tarvitaan EU:n ja Kiinan välistä vahvaa yhteistyötä, jotta voidaan välttää mahdolliset kauppaan liittyvät kielteiset vaikutukset molemmin puolin; kehottaa komissiota ja korkeaa edustajaa harkitsemaan mahdollisuutta päivittää EU:n ja Kiinan strategista kumppanuutta, arvioida rahoitusriskejä ja tehostaa keskinäistä yhteistyötä, jotta voidaan parantaa markkinoille pääsyä vastavuoroisesti tavalla, joka hyödyttää sekä EU:ta että Kiinaa;

| 114. | kehottaa komissiota tekemään työtä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa sellaisten konkreettisten toimien toteuttamiseksi, joiden avulla voidaan poistaa naisiin ja tyttöihin kohdistuvat vahingolliset käytännöt, kuten lapsi- ja pakkoavioliitot, naisten sukuelinten silpominen, kunniamurhat, pakkosteriloinnit, raiskaukset konfliktien yhteydessä, kivitykset ja kaikki muut väkivallan muodot; kehottaa komissiota toimimaan Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa tällaisen väkivallan uhrien saatavilla olevan tuen parantamiseksi; |
| --- | --- |

114.

kehottaa komissiota tekemään työtä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa sellaisten konkreettisten toimien toteuttamiseksi, joiden avulla voidaan poistaa naisiin ja tyttöihin kohdistuvat vahingolliset käytännöt, kuten lapsi- ja pakkoavioliitot, naisten sukuelinten silpominen, kunniamurhat, pakkosteriloinnit, raiskaukset konfliktien yhteydessä, kivitykset ja kaikki muut väkivallan muodot; kehottaa komissiota toimimaan Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa tällaisen väkivallan uhrien saatavilla olevan tuen parantamiseksi;

Kehityspolitiikka

| 115. | korostaa, että kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden aikana komission on saatava aikaan konkreettisia tuloksia, ja vaatii komissiota kehittämään suunnitelman, jonka avulla seurataan humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen toteutumista, jotta varmistetaan EU:n sitoutuminen humaanisuuden, puolueettomuuden, neutraaliuden ja riippumattomuuden humanitaaristen periaatteiden johdonmukaisuuteen ja jatkuvaan yhteiseen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

115.

korostaa, että kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden aikana komission on saatava aikaan konkreettisia tuloksia, ja vaatii komissiota kehittämään suunnitelman, jonka avulla seurataan humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen toteutumista, jotta varmistetaan EU:n sitoutuminen humaanisuuden, puolueettomuuden, neutraaliuden ja riippumattomuuden humanitaaristen periaatteiden johdonmukaisuuteen ja jatkuvaan yhteiseen täytäntöönpanoon;

| 116. | korostaa, että kehitysavussa onkin keskityttävä toimiin, joilla edistetään hyvää hallintoa, oikeusvaltion luomista ja korruption vastaisia toimia ja laittomien rahavirtojen, rahanpesun sekä veropetosten ja veronkierron torjuntaa ja lisätään avoimuutta ja kaikkien sidosryhmien, myös kehitysmaiden kansallisten hallitusten ja yksityisen sektorin, vastuullisuutta; kehottaa siksi komissiota kehittämään kattavan strategian ja toimintasuunnitelman tämän kysymyksen käsittelemiseksi kehitysmaissa, jotta voidaan taata, että myös EU:n kehitys- ja yhteistyösuunnitelmaa mukautetaan ja tarvittaessa tehostetaan veropetosten ja veronkierron tehokkaaksi torjumiseksi; |
| --- | --- |

116.

korostaa, että kehitysavussa onkin keskityttävä toimiin, joilla edistetään hyvää hallintoa, oikeusvaltion luomista ja korruption vastaisia toimia ja laittomien rahavirtojen, rahanpesun sekä veropetosten ja veronkierron torjuntaa ja lisätään avoimuutta ja kaikkien sidosryhmien, myös kehitysmaiden kansallisten hallitusten ja yksityisen sektorin, vastuullisuutta; kehottaa siksi komissiota kehittämään kattavan strategian ja toimintasuunnitelman tämän kysymyksen käsittelemiseksi kehitysmaissa, jotta voidaan taata, että myös EU:n kehitys- ja yhteistyösuunnitelmaa mukautetaan ja tarvittaessa tehostetaan veropetosten ja veronkierron tehokkaaksi torjumiseksi;

| 117. | kiinnittää huomiota siihen, että pk-yritykset ovat työpaikkojen ja vaurauden luomisen kantava voima kehitysmaissa, sillä ne luovat noin 90 prosenttia työpaikoista; kehottaa komissiota edistämään mikroyritysten, pienyritysten ja keskisuurten yritysten tukemista ja keskittymään työhön kumppanihallitusten kanssa sellaisten uudistusten toteuttamiseksi, joilla pyritään vähentämään sääntelyyn liittyvää rasitetta, torjumaan korruptiota ja veronkiertoa, kehittämään julkista rahoitushallintaa ja tehokkaita julkisia laitoksia, edistämään yrittäjä- ja innovaatiohenkeä tässä yhteydessä ja parantamaan edelleen mikroluottojen ja mikrorahoituksen saantia; |
| --- | --- |

117.

kiinnittää huomiota siihen, että pk-yritykset ovat työpaikkojen ja vaurauden luomisen kantava voima kehitysmaissa, sillä ne luovat noin 90 prosenttia työpaikoista; kehottaa komissiota edistämään mikroyritysten, pienyritysten ja keskisuurten yritysten tukemista ja keskittymään työhön kumppanihallitusten kanssa sellaisten uudistusten toteuttamiseksi, joilla pyritään vähentämään sääntelyyn liittyvää rasitetta, torjumaan korruptiota ja veronkiertoa, kehittämään julkista rahoitushallintaa ja tehokkaita julkisia laitoksia, edistämään yrittäjä- ja innovaatiohenkeä tässä yhteydessä ja parantamaan edelleen mikroluottojen ja mikrorahoituksen saantia;

| 118. | kehottaa komissiota keskittymään haavoittuviin valtioihin ja laatimaan rauhan ja valtioiden rakentamiseen liittyviä strategioita; korostaa, että on välttämätöntä osallistua rakenteellisiin ja pitkäaikaisiin kumppanuuksiin, joissa etusijalla on oikeusvaltion ja demokraattisten instituutioiden toteuttaminen näissä maissa; |
| --- | --- |

118.

kehottaa komissiota keskittymään haavoittuviin valtioihin ja laatimaan rauhan ja valtioiden rakentamiseen liittyviä strategioita; korostaa, että on välttämätöntä osallistua rakenteellisiin ja pitkäaikaisiin kumppanuuksiin, joissa etusijalla on oikeusvaltion ja demokraattisten instituutioiden toteuttaminen näissä maissa;

| 119. | kehottaa lisäämään investointeja humanitaarisia hätätiloja koskevaan koulutukseen, mikä mahdollistaa lastensuojelun kriisitilanteissa ja vastaa tarvetta kuroa umpeen humanitaarisen avun ja kehitysavun välinen kuilu niin, että yhdistetään toisiinsa hätäapu, kunnostaminen ja kehitysyhteistyö; |
| --- | --- |

119.

kehottaa lisäämään investointeja humanitaarisia hätätiloja koskevaan koulutukseen, mikä mahdollistaa lastensuojelun kriisitilanteissa ja vastaa tarvetta kuroa umpeen humanitaarisen avun ja kehitysavun välinen kuilu niin, että yhdistetään toisiinsa hätäapu, kunnostaminen ja kehitysyhteistyö;

Demokraattisen muutoksen unioni

Institutionaaliset kysymykset

| 120. | kehottaa komissiota mukauttamaan kaikkien ajalta ennen Lissabonin sopimusta peräisin olevien käsittelemistä odottavien (ja valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin kuuluvien) asiakirjojen säännökset Lissabonin sopimukseen delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten osalta; |
| --- | --- |

120.

kehottaa komissiota mukauttamaan kaikkien ajalta ennen Lissabonin sopimusta peräisin olevien käsittelemistä odottavien (ja valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin kuuluvien) asiakirjojen säännökset Lissabonin sopimukseen delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten osalta;

| 121. | pyytää jälleen komissiota esittämään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 298 artiklan perusteella ehdotuksen hallintomenettelyä koskevaksi eurooppalaiseksi säädökseksi; |
| --- | --- |

121.

pyytää jälleen komissiota esittämään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 298 artiklan perusteella ehdotuksen hallintomenettelyä koskevaksi eurooppalaiseksi säädökseksi;

| 122. | kehottaa komissiota asettamaan etusijalle asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen tarkistamisen jatkamisen ja toteuttamaan parlamentin useissa avoimuutta ja asiakirjoihin tutustumista koskevissa päätöslauselmissa esittämien suositusten mukaisia jatkotoimia; |
| --- | --- |

122.

kehottaa komissiota asettamaan etusijalle asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen tarkistamisen jatkamisen ja toteuttamaan parlamentin useissa avoimuutta ja asiakirjoihin tutustumista koskevissa päätöslauselmissa esittämien suositusten mukaisia jatkotoimia;

| 123. | tukee voimakkaasti aloitetta toimielinten väliseen sopimukseen perustuvasta pakollisesta avoimuusrekisteristä; pyytää jälleen lainsäädäntöehdotusta; |
| --- | --- |

123.

tukee voimakkaasti aloitetta toimielinten väliseen sopimukseen perustuvasta pakollisesta avoimuusrekisteristä; pyytää jälleen lainsäädäntöehdotusta;

| 124. | kehottaa komissiota tehostamaan ponnistelujaan sen varmistamiseksi, että EU liittyy Euroopan ihmisoikeussopimukseen samalla, kun otetaan huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen äskettäin esiintuomat oikeudelliset argumentit; |
| --- | --- |

124.

kehottaa komissiota tehostamaan ponnistelujaan sen varmistamiseksi, että EU liittyy Euroopan ihmisoikeussopimukseen samalla, kun otetaan huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen äskettäin esiintuomat oikeudelliset argumentit;

| 125. | kehottaa komissiota arvioimaan läpi menneiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden alhaista prosenttiosuutta, jolla on kielteinen vaikutus siihen, miten kansalaiset hyväksyvät tämän ylikansallisen suoran osallistuvan demokratian välineen, sekä varmistamaan, että päätökset eurooppalaisten kansalaisaloitteiden hyväksyttävyydestä ovat EU:n oikeudellisen toimivallan mukaisia, ja edellyttää komission ryhtyvän asianmukaisiin jatkotoimiin aina kansalaisaloitteen mennessä läpi, kun se on tähän sitoutunut, ja yleisemmin korjaavan tämän välineen puutteet ja rajoitukset etenkin mahdollistamalla prosessi ja parantamalla siihen liittyviä varsin byrokraattisia ja pitkiä menettelyjä osana kansalaisaloitteista annetun asetuksen pikaista tarkistamista siten, että siitä tulee uskottava väline, jonka avulla tiettyjä aiheita voidaan tuoda EU:n asialistalle; |
| --- | --- |

125.

kehottaa komissiota arvioimaan läpi menneiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden alhaista prosenttiosuutta, jolla on kielteinen vaikutus siihen, miten kansalaiset hyväksyvät tämän ylikansallisen suoran osallistuvan demokratian välineen, sekä varmistamaan, että päätökset eurooppalaisten kansalaisaloitteiden hyväksyttävyydestä ovat EU:n oikeudellisen toimivallan mukaisia, ja edellyttää komission ryhtyvän asianmukaisiin jatkotoimiin aina kansalaisaloitteen mennessä läpi, kun se on tähän sitoutunut, ja yleisemmin korjaavan tämän välineen puutteet ja rajoitukset etenkin mahdollistamalla prosessi ja parantamalla siihen liittyviä varsin byrokraattisia ja pitkiä menettelyjä osana kansalaisaloitteista annetun asetuksen pikaista tarkistamista siten, että siitä tulee uskottava väline, jonka avulla tiettyjä aiheita voidaan tuoda EU:n asialistalle;

o

o o

| 126. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle. |
| --- | --- |

126.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. syyskuuta 2015

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/270 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/270

---

P8_TA(2015)0282

Pyyntö Janusz Korwin-Mikken koskemattomuuden pidättämiseksi

Euroopan parlamentin päätös 8. syyskuuta 2015 Janusz Korwin-Mikken koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2015/2102(IMM))

(2017/C 316/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Janusz Korwin-Mikken koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Puolan tasavallan yleisen syyttäjän 13. maaliskuuta 2015 välittämän, 9. maaliskuuta 2015 päivätyn pyynnön, joka liittyy Piotrków Trybunalskin kunnallisen poliisin päällikön vireille panemaan oikeudelliseen menettelyyn (asia nro SM.O.4151-F.2454/16769/2014) ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 15. huhtikuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Janusz Korwin-Mikken koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Puolan tasavallan yleisen syyttäjän 13. maaliskuuta 2015 välittämän, 9. maaliskuuta 2015 päivätyn pyynnön, joka liittyy Piotrków Trybunalskin kunnallisen poliisin päällikön vireille panemaan oikeudelliseen menettelyyn (asia nro SM.O.4151-F.2454/16769/2014) ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 15. huhtikuuta 2015,

| — | on kuullut Janusz Korwin-Mikkeä työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Janusz Korwin-Mikkeä työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Puolan tasavallan perustuslain 105 artiklan 2 kohdan ja Puolan parlamentin alahuoneen tai senaatin jäsenen tehtävien hoitamisesta 9. toukokuuta 1996 annetun lain 7b artiklan 1 kohdan ja 7c artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Puolan tasavallan perustuslain 105 artiklan 2 kohdan ja Puolan parlamentin alahuoneen tai senaatin jäsenen tehtävien hoitamisesta 9. toukokuuta 1996 annetun lain 7b artiklan 1 kohdan ja 7c artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0229/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0229/2015),

| A. | ottaa huomioon, että Puolan tasavallan yleinen syyttäjä on välittänyt Piotrków Trybunalskin kunnallisen poliisin päällikön pyynnön saada panna vireille oikeudellinen menettely Euroopan parlamentin jäsentä Janusz Korwin-Mikkeä vastaan rikosoikeudellisista rikkomuksista 20. toukokuuta 1971 annetun lain 92 a pykälässä tarkoitetusta rikkomuksesta, joka liittyy 20. kesäkuuta 1997 annetun tieliikennelain 20 pykälän 1 momenttiin; ottaa huomioon, että rikkomuksessa on kyse suurimman sallitun nopeuden ylittämisestä taajama-alueella; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Puolan tasavallan yleinen syyttäjä on välittänyt Piotrków Trybunalskin kunnallisen poliisin päällikön pyynnön saada panna vireille oikeudellinen menettely Euroopan parlamentin jäsentä Janusz Korwin-Mikkeä vastaan rikosoikeudellisista rikkomuksista 20. toukokuuta 1971 annetun lain 92 a pykälässä tarkoitetusta rikkomuksesta, joka liittyy 20. kesäkuuta 1997 annetun tieliikennelain 20 pykälän 1 momenttiin; ottaa huomioon, että rikkomuksessa on kyse suurimman sallitun nopeuden ylittämisestä taajama-alueella;

| B. | toteaa, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa olevan 8 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa olevan 8 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella;

| C. | toteaa, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| D. | toteaa, että Puolan tasavallan perustuslain 105 artiklan 2 kohdan mukaan parlamentin jäsen ei voi joutua rikosoikeudelliseen vastuuseen ilman Puolan parlamentin alahuoneen suostumusta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Puolan tasavallan perustuslain 105 artiklan 2 kohdan mukaan parlamentin jäsen ei voi joutua rikosoikeudelliseen vastuuseen ilman Puolan parlamentin alahuoneen suostumusta;

| E. | toteaa, että kysymys koskemattomuuden pidättämisestä tai säilyttämisestä tietyssä tapauksessa on yksin Euroopan parlamentin päätettävissä; huomauttaa, että parlamentti voi kohtuudella ottaa huomioon jäsenen aseman tehdessään päätöksen koskemattomuuden pidättämisestä tai säilyttämisestä (2); |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kysymys koskemattomuuden pidättämisestä tai säilyttämisestä tietyssä tapauksessa on yksin Euroopan parlamentin päätettävissä; huomauttaa, että parlamentti voi kohtuudella ottaa huomioon jäsenen aseman tehdessään päätöksen koskemattomuuden pidättämisestä tai säilyttämisestä (2);

| F. | toteaa, että väitetty rikkomus ei liity suoraan tai selvästi Korwin-Mikken edustajantoimen hoitamiseen eikä siinä ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetusta Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä hoidettaessa ilmaistusta mielipiteestä tai äänestyksestä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että väitetty rikkomus ei liity suoraan tai selvästi Korwin-Mikken edustajantoimen hoitamiseen eikä siinä ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetusta Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä hoidettaessa ilmaistusta mielipiteestä tai äänestyksestä;

| G. | toteaa, että tässä tapauksessa parlamentti ei ole löytänyt todisteita fumus persecutionis tilanteesta eli riittävän vakavia ja täsmällisiä epäilyjä siitä, että syyte on nostettu jäsenen poliittisen toiminnan vahingoittamiseksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että tässä tapauksessa parlamentti ei ole löytänyt todisteita fumus persecutionis tilanteesta eli riittävän vakavia ja täsmällisiä epäilyjä siitä, että syyte on nostettu jäsenen poliittisen toiminnan vahingoittamiseksi;

| 1. | päättää pidättää Janusz Korwin-Mikken parlamentaarisen koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

päättää pidättää Janusz Korwin-Mikken parlamentaarisen koskemattomuuden;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Puolan tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Janusz Korwin-Mikkelle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Puolan tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Janusz Korwin-Mikkelle.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Asia T-345/05, Mote v. parlamentti (mainittu edellä), tuomion 28 kohta.

---

Keskiviikko 9. syyskuuta 2015

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/272 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/272

---

P8_TA(2015)0295

Kirjallisesti vastattavat kysymykset (työjärjestyksen 130 artiklan 3 kohdan tulkinta)

Euroopan parlamentin päätös 9. syyskuuta 2015 kirjallisesti vastattavista kysymyksistä (työjärjestyksen 130 artiklan 3 kohdan tulkinta) (2015/2152(REG))

(2017/C 316/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puheenjohtajan 4. syyskuuta 2015 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puheenjohtajan 4. syyskuuta 2015 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 226 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 226 artiklan,

| 1. | päättää lisätä työjärjestyksen 130 artiklan 3 kohtaan tulkinnan seuraavasti:
  ”Sanan ’poikkeuksellisesti’ on tulkittava tarkoittavan sitä, että lisäkysymys koskee kiireellistä asiaa ja että kysymyksen esittäminen ei voi odottaa seuraavaan kuukauteen. Lisäksi 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esitettävien kysymysten määrän on oltava pienempi kuin tavanomaiset viisi kysymystä kuukaudessa.” |
| --- | --- |

1.

päättää lisätä työjärjestyksen 130 artiklan 3 kohtaan tulkinnan seuraavasti:

”Sanan ’poikkeuksellisesti’ on tulkittava tarkoittavan sitä, että lisäkysymys koskee kiireellistä asiaa ja että kysymyksen esittäminen ei voi odottaa seuraavaan kuukauteen. Lisäksi 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esitettävien kysymysten määrän on oltava pienempi kuin tavanomaiset viisi kysymystä kuukaudessa.”

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/273 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/273

---

P8_TA(2015)0296

Istunnon keskeyttäminen tai päättäminen (työjärjestyksen 191 artiklan tulkinta)

Euroopan parlamentin päätös 9. syyskuuta 2015 istunnon keskeyttämisestä tai päättämisestä (työjärjestyksen 191 artiklan tulkinta) (2015/2153(REG))

(2017/C 316/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puheenjohtajan 4. syyskuuta 2015 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puheenjohtajan 4. syyskuuta 2015 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 226 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 226 artiklan,

| 1. | päättää lisätä työjärjestyksen 191 artiklaan tulkinnan seuraavasti:
  ”Jos esitetään pyyntö keskeyttää tai päättää istunto, pyyntöä koskeva äänestysmenettely on käynnistettävä ilman aiheetonta viivytystä. Olisi käytettävä tavanomaisia keinoja, joilla ilmoitetaan täysistuntoäänestyksistä, ja nykyisen käytännön mukaisesti jäsenille olisi annettava riittävästi aikaa saapua istuntosaliin.
  Sitä vastaavasti, mitä 152 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, jos pyyntö keskeyttää tai päättää istunto hylätään, samanlaista pyyntöä ei saa esittää uudelleen saman päivän aikana. Työjärjestyksen 22 kohdan 1 kohdan tulkinnan mukaisesti puhemiehellä on toimivalta lopettaa tämän artiklan nojalla esitettyjen pyyntöjen kohtuuttoman runsas käyttäminen.” |
| --- | --- |

1.

päättää lisätä työjärjestyksen 191 artiklaan tulkinnan seuraavasti:

”Jos esitetään pyyntö keskeyttää tai päättää istunto, pyyntöä koskeva äänestysmenettely on käynnistettävä ilman aiheetonta viivytystä. Olisi käytettävä tavanomaisia keinoja, joilla ilmoitetaan täysistuntoäänestyksistä, ja nykyisen käytännön mukaisesti jäsenille olisi annettava riittävästi aikaa saapua istuntosaliin.

Sitä vastaavasti, mitä 152 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, jos pyyntö keskeyttää tai päättää istunto hylätään, samanlaista pyyntöä ei saa esittää uudelleen saman päivän aikana. Työjärjestyksen 22 kohdan 1 kohdan tulkinnan mukaisesti puhemiehellä on toimivalta lopettaa tämän artiklan nojalla esitettyjen pyyntöjen kohtuuttoman runsas käyttäminen.”

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/274 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/274

---

P8_TA(2015)0297

Parlamenttien välisistä suhteista vastaavan valtuuskunnan nimeäminen

Euroopan parlamentin päätös 9. syyskuuta 2015 parlamenttien välisistä suhteista vastaavan valtuuskunnan nimeämisestä (2015/2842(RSO))

(2017/C 316/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumäärästä antamansa päätöksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumäärästä antamansa päätöksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 212 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 212 artiklan,

| 1. | päättää, että suhteista Palestiinan lakia säätävään neuvostoon vastaava valtuuskunta nimetään uudelleen ”suhteista Palestiinaan vastaavaksi valtuuskunnaksi”; |
| --- | --- |

1.

päättää, että suhteista Palestiinan lakia säätävään neuvostoon vastaava valtuuskunta nimetään uudelleen ”suhteista Palestiinaan vastaavaksi valtuuskunnaksi”;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0217.

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 8. syyskuuta 2015

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/275

---

P8_TA(2015)0281

Pakkotyötä koskeva ILO:n yleissopimus: sosiaalipolitiikka ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1930 sopimuksen vuoden 2014 pöytäkirja sosiaalipolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

(Hyväksyntä)

(2017/C 316/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06732/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06732/2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 2 kohdan, 153 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0079/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 2 kohdan, 153 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0079/2015),

| — | ottaa huomioon pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1930 sopimuksen vuoden 2014 pöytäkirjan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1930 sopimuksen vuoden 2014 pöytäkirjan;

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0243/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0243/2015),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/276 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/276

---

P8_TA(2015)0283

Tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteeton soveltaminen ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2017/C 316/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (08257/3/2015 – C8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (08257/3/2015 – C8-0159/2015),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 25. helmikuuta 2014 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 25. helmikuuta 2014 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0796), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0796),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0234/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0234/2015),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 94, 31.3.2014, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit 15.4.2014, P7_TA(2014)0344.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/277 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/277

---

P8_TA(2015)0284

Hyljetuotteiden kauppa ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hyljetuotteiden kaupasta annetun asetuksen (EY) N:o 1007/2009 muuttamisesta (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2017/C 316/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0045), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0045),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0037/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0037/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. toukokuuta 2015 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. toukokuuta 2015 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0186/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0186/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P8_TC1-COD(2015)0028

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. syyskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi hyljetuotteiden kaupasta annetun asetuksen (EY) N:o 1007/2009 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 737/2010 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2015/1775.)

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/278 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/278

---

P8_TA(2015)0285

Maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien eläinten kloonaaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. syyskuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten kloonaamisesta (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2017/C 316/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0892), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0892),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0002/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2010 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi uuselintarvikkeista, asetuksen (EY) N:o 1331/2008 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2010 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi uuselintarvikkeista, asetuksen (EY) N:o 1331/2008 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. huhtikuuta 2014 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. huhtikuuta 2014 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämän yhteisen käsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämän yhteisen käsittelyn,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0216/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0216/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0266.

(2)  EUVL C 311, 12.9.2014, s. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0433

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. syyskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi maataloustuotantotarkoituksissa pidettävien ja lisättävien nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten
  eläinten kloonaamisesta [tark. 1. Vastaava muutos tehdään kaikkialle tekstiin.]

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun ehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2)

sekä katsovat seuraavaa:

| (-1) | Pantaessa täytäntöön unionin politiikkaa ja ottaen huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen olisi varmistettava ihmisten terveyden ja kuluttajien korkeatasoinen suojelu sekä eläinten hyvinvoinnin ja ympäristönsuojelun korkea taso. Ennalta varautumisen periaatetta, sellaisena kuin se on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002

   (3)

  , olisi sovellettava. [tark. 2] |
| --- | --- |

(-1)

Pantaessa täytäntöön unionin politiikkaa ja ottaen huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen olisi varmistettava ihmisten terveyden ja kuluttajien korkeatasoinen suojelu sekä eläinten hyvinvoinnin ja ympäristönsuojelun korkea taso. Ennalta varautumisen periaatetta, sellaisena kuin se on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002

   (3)

  , olisi sovellettava. [tark. 2]

| (1) | Eläinten kloonaus on ristiriidassa
  neuvoston direktiivissä

  direktiivin
  98/58/EY (4)

  kanssa, sillä direktiivissä
  vahvistetaan maataloustuotantotarkoituksessa kasvatettavien tai pidettävien eläinten hyvinvointia koskevat yleiset vähimmäisvaatimukset. Siinä

  Direktiivissä 98/58/EY
  kehotetaan jäsenvaltioita välttämään kotieläimille aiheutuvaa tarpeetonta kipua, kärsimystä tai vahinkoa,. Jos kloonaus

  ja erityisesti sen liitteen 20 kohdan mukaan ”sellaisia luonnonmukaisia tai keinotekoisia kasvatusmenetelmiä, jotka aiheuttavat tai voivat
  aiheuttaa tarpeetonta kipua, kärsimystä tai vahinkoa, jäsenvaltioiden on toteutettava sen välttämiseksi toimenpiteitä kansallisella tasolla

  vammoja kyseisille eläimille, ei saa käyttää”
  . Erilaiset lähestymistavat eläinten kloonaukseen
  tai eläinten kloonauksesta peräisin olevien tuotteiden käyttöön
  eri maissa voisivat vääristää markkinoita. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että kaikkiin elävien eläinten
  ja eläimistä peräisin olevien tuotteiden
  tuotantoon ja jakeluun osallistuviin toimijoihin sovelletaan samoja edellytyksiä koko unionissa. [tark. 3] |
| --- | --- |

(1)

Eläinten kloonaus on ristiriidassa
  neuvoston direktiivissä

  direktiivin
  98/58/EY (4)

  kanssa, sillä direktiivissä
  vahvistetaan maataloustuotantotarkoituksessa kasvatettavien tai pidettävien eläinten hyvinvointia koskevat yleiset vähimmäisvaatimukset. Siinä

  Direktiivissä 98/58/EY
  kehotetaan jäsenvaltioita välttämään kotieläimille aiheutuvaa tarpeetonta kipua, kärsimystä tai vahinkoa,. Jos kloonaus

  ja erityisesti sen liitteen 20 kohdan mukaan ”sellaisia luonnonmukaisia tai keinotekoisia kasvatusmenetelmiä, jotka aiheuttavat tai voivat
  aiheuttaa tarpeetonta kipua, kärsimystä tai vahinkoa, jäsenvaltioiden on toteutettava sen välttämiseksi toimenpiteitä kansallisella tasolla

  vammoja kyseisille eläimille, ei saa käyttää”
  . Erilaiset lähestymistavat eläinten kloonaukseen
  tai eläinten kloonauksesta peräisin olevien tuotteiden käyttöön
  eri maissa voisivat vääristää markkinoita. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että kaikkiin elävien eläinten
  ja eläimistä peräisin olevien tuotteiden
  tuotantoon ja jakeluun osallistuviin toimijoihin sovelletaan samoja edellytyksiä koko unionissa. [tark. 3]

| (2) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)
  totesi eläinten kloonauksesta vuonna 2008 antamassaan lausunnossa

   (5)

  , että merkittävällä osalla klooneja terveys ja hyvinvointi ovat kärsineet ja että niillä on usein vakavia ja kuolemaan johtavia vaurioita. EFSA
  on
  erityisesti
  vahvistanut, että sijaisemot kärsivät varsinkin istukan toimintahäiriöistä, mikä on osaltaan lisännyt keskenmenoja (6)

  , joilla saattaa olla haitallinen vaikutus niiden terveyteen
  . Muun muassa siitä johtuu tekniikan huono tehokkuus (6–15 prosenttia naudoilla ja 6 prosenttia sioilla) ja tarve istuttaa kloonialkioita useisiin emoihin yhden klooniin

  kloonin
  tuottamiseksi. Lisäksi kloonien poikkeavuudet ja epätavallisen isokokoiset jälkeläiset johtavat vaikeisiin synnytyksiin ja neonataalikuolemiin.
  Kloonaustekniikalle on ominaista suuri kuolleisuus kaikissa kehitysvaiheissa

   (7)
  . [tark. 4] |
| --- | --- |

(2)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)
  totesi eläinten kloonauksesta vuonna 2008 antamassaan lausunnossa

   (5)

  , että merkittävällä osalla klooneja terveys ja hyvinvointi ovat kärsineet ja että niillä on usein vakavia ja kuolemaan johtavia vaurioita. EFSA
  on
  erityisesti
  vahvistanut, että sijaisemot kärsivät varsinkin istukan toimintahäiriöistä, mikä on osaltaan lisännyt keskenmenoja (6)

  , joilla saattaa olla haitallinen vaikutus niiden terveyteen
  . Muun muassa siitä johtuu tekniikan huono tehokkuus (6–15 prosenttia naudoilla ja 6 prosenttia sioilla) ja tarve istuttaa kloonialkioita useisiin emoihin yhden klooniin

  kloonin
  tuottamiseksi. Lisäksi kloonien poikkeavuudet ja epätavallisen isokokoiset jälkeläiset johtavat vaikeisiin synnytyksiin ja neonataalikuolemiin.
  Kloonaustekniikalle on ominaista suuri kuolleisuus kaikissa kehitysvaiheissa

   (7)
  . [tark. 4]

| (2 a) | Elintarviketurvallisuuden osalta EFSA on tähdentänyt, että on pidettävä mielessä tietopohjan rajallisuus, ja sen eläinten kloonauksesta vuonna 2008 antamassa lausunnossa todettiin, että epävarmuustekijät riskinarvioinnissa johtuvat siitä, että tutkimuksia on saatavilla rajallinen määrä, tutkitut otokset ovat pieniä ja yleisesti siitä, ettei ole yhtenäistä lähestymistapaa, joka mahdollistaisi kaikkien lausunnon kannalta merkityksellisten aiheiden perusteellisemman käsittelyn. EFSA on muun muassa todennut, että esimerkiksi kloonien immunokompetenssista on saatavilla rajallisesti tietoa, ja se on suositellut lausunnossaan, että jos saadaan näyttöä kloonien immunokompetenssin vähenemisestä, olisi tutkittava, johtaako – ja jos, missä määrin – kloonien tai niiden jälkeläisten lihan tai maidon kulutus ihmisten lisääntyneeseen altistumiseen tarttuvien tautien aiheuttajille. [tark. 5] |
| --- | --- |

(2 a)

Elintarviketurvallisuuden osalta EFSA on tähdentänyt, että on pidettävä mielessä tietopohjan rajallisuus, ja sen eläinten kloonauksesta vuonna 2008 antamassa lausunnossa todettiin, että epävarmuustekijät riskinarvioinnissa johtuvat siitä, että tutkimuksia on saatavilla rajallinen määrä, tutkitut otokset ovat pieniä ja yleisesti siitä, ettei ole yhtenäistä lähestymistapaa, joka mahdollistaisi kaikkien lausunnon kannalta merkityksellisten aiheiden perusteellisemman käsittelyn. EFSA on muun muassa todennut, että esimerkiksi kloonien immunokompetenssista on saatavilla rajallisesti tietoa, ja se on suositellut lausunnossaan, että jos saadaan näyttöä kloonien immunokompetenssin vähenemisestä, olisi tutkittava, johtaako – ja jos, missä määrin – kloonien tai niiden jälkeläisten lihan tai maidon kulutus ihmisten lisääntyneeseen altistumiseen tarttuvien tautien aiheuttajille. [tark. 5]

| (2 b) | EFSA on todennut, että mahdollisista ympäristövaikutuksista on saatavilla rajallisesti tietoa, ja geneettiseen monimuotoisuuteen mahdollisesti kohdistuvien vaikutusten osalta EFSA on kiinnittänyt huomiota siihen, että saattaa ilmetä epäsuoria vaikutuksia, jotka johtuvat siitä, että rajallista määrää eläimiä käytetään liikaa jalostusohjelmissa, ja että genotyypin homogeenistyminen eläinpopulaatiossa saattaa lisätä populaation infektioherkkyyttä ja muita riskejä. [tark. 6] |
| --- | --- |

(2 b)

EFSA on todennut, että mahdollisista ympäristövaikutuksista on saatavilla rajallisesti tietoa, ja geneettiseen monimuotoisuuteen mahdollisesti kohdistuvien vaikutusten osalta EFSA on kiinnittänyt huomiota siihen, että saattaa ilmetä epäsuoria vaikutuksia, jotka johtuvat siitä, että rajallista määrää eläimiä käytetään liikaa jalostusohjelmissa, ja että genotyypin homogeenistyminen eläinpopulaatiossa saattaa lisätä populaation infektioherkkyyttä ja muita riskejä. [tark. 6]

| (2 c) | Luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä suhtautui vuonna 2008 antamassaan kloonausta käsittelevässä erityisraportissa

   (8)

  epäilevästi siihen, että eläinten kloonaus elintarviketuotantoa varten olisi perusteltavissa, kun otetaan huomioon sijaisemojen ja kloonieläinten tämänhetkiset kärsimykset ja terveysongelmat. [tark. 7] |
| --- | --- |

(2 c)

Luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä suhtautui vuonna 2008 antamassaan kloonausta käsittelevässä erityisraportissa

   (8)

  epäilevästi siihen, että eläinten kloonaus elintarviketuotantoa varten olisi perusteltavissa, kun otetaan huomioon sijaisemojen ja kloonieläinten tämänhetkiset kärsimykset ja terveysongelmat. [tark. 7]

| (2 d) | Yksi unionin yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteista, jotka on vahvistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 39 artiklassa, on ”lisätä maatalouden tuottavuutta edistämällä teknistä kehitystä sekä varmistamalla, että maataloustuotantoa kehitetään järkiperäisesti”. Tällä tavoitteella pyritään muun muassa parantamaan tuotantoa, ja maataloustuotannon järkiperäisen kehittämisen yhteydessä se merkitsee tuotannontekijöiden hyödyntämistä parhaalla mahdollisella tavalla eli sitä, että tuotanto soveltuu markkinoille saatettavaksi ja siinä otetaan huomioon kuluttajien edut. [tark. 8] |
| --- | --- |

(2 d)

Yksi unionin yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteista, jotka on vahvistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 39 artiklassa, on ”lisätä maatalouden tuottavuutta edistämällä teknistä kehitystä sekä varmistamalla, että maataloustuotantoa kehitetään järkiperäisesti”. Tällä tavoitteella pyritään muun muassa parantamaan tuotantoa, ja maataloustuotannon järkiperäisen kehittämisen yhteydessä se merkitsee tuotannontekijöiden hyödyntämistä parhaalla mahdollisella tavalla eli sitä, että tuotanto soveltuu markkinoille saatettavaksi ja siinä otetaan huomioon kuluttajien edut. [tark. 8]

| (2 e) | Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön

   (9)

  mukaan SEUT 43 artikla on asianmukainen oikeudellinen perusta kaikelle lainsäädännölle, joka koskee SEUT:n liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden tuotantoa ja kaupan pitämistä ja jolla edistetään yhden tai useamman SEUT 39 artiklassa vahvistetun yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteen toteutumista. Vaikka tällainen lainsäädäntö voi liittyä muihin kuin yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteisiin, joihin pyrittäisiin erityisten säännösten puuttuessa SEUT 114 artiklan perusteella, siihen voi kuulua kansallisen lainsäädännön säännösten yhdenmukaistamista kyseisellä alalla, ilman että tarvitsee turvautua 114 artiklaan. Lisäksi yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä toteutetut toimet voivat vaikuttaa myös asianomaisten tuotteiden tuontiin. [tark. 9] |
| --- | --- |

(2 e)

Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön

   (9)

  mukaan SEUT 43 artikla on asianmukainen oikeudellinen perusta kaikelle lainsäädännölle, joka koskee SEUT:n liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden tuotantoa ja kaupan pitämistä ja jolla edistetään yhden tai useamman SEUT 39 artiklassa vahvistetun yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteen toteutumista. Vaikka tällainen lainsäädäntö voi liittyä muihin kuin yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteisiin, joihin pyrittäisiin erityisten säännösten puuttuessa SEUT 114 artiklan perusteella, siihen voi kuulua kansallisen lainsäädännön säännösten yhdenmukaistamista kyseisellä alalla, ilman että tarvitsee turvautua 114 artiklaan. Lisäksi yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä toteutetut toimet voivat vaikuttaa myös asianomaisten tuotteiden tuontiin. [tark. 9]

| (2 f) | Kuten kuluttajatutkimukset ovat selkeästi ja johdonmukaisesti osoittaneet, valtaosa unionin kansalaisista ei hyväksy kloonausta maataloustuotantotarkoituksissa muun muassa eläinten hyvinvointiin ja yleisiin eettisiin huolenaiheisiin liittyvistä syistä

   (10)

  . Kloonaus maataloustuotantotarkoituksissa voisi johtaa siihen, että kloonieläimiä tai kloonieläinten jälkeläisiä pääsee elintarvikeketjuun. Kuluttajat vastustavat voimakkaasti kloonielämistä tai niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden kulutusta. [tark. 10] |
| --- | --- |

(2 f)

Kuten kuluttajatutkimukset ovat selkeästi ja johdonmukaisesti osoittaneet, valtaosa unionin kansalaisista ei hyväksy kloonausta maataloustuotantotarkoituksissa muun muassa eläinten hyvinvointiin ja yleisiin eettisiin huolenaiheisiin liittyvistä syistä

   (10)

  . Kloonaus maataloustuotantotarkoituksissa voisi johtaa siihen, että kloonieläimiä tai kloonieläinten jälkeläisiä pääsee elintarvikeketjuun. Kuluttajat vastustavat voimakkaasti kloonielämistä tai niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden kulutusta. [tark. 10]

| (2 g) | Eläinten kloonaus elintarviketuotantotarkoituksissa vaarantaa eurooppalaisen maatalousmallin perusajatuksen, joka nojautuu tuotteiden laatuun, elintarviketurvallisuuteen, kuluttajan terveyteen, eläinten hyvinvointia koskevien tiukkojen sääntöjen noudattamiseen ja ympäristön kannalta suotuisien menetelmien käyttöön. [tark. 11] |
| --- | --- |

(2 g)

Eläinten kloonaus elintarviketuotantotarkoituksissa vaarantaa eurooppalaisen maatalousmallin perusajatuksen, joka nojautuu tuotteiden laatuun, elintarviketurvallisuuteen, kuluttajan terveyteen, eläinten hyvinvointia koskevien tiukkojen sääntöjen noudattamiseen ja ympäristön kannalta suotuisien menetelmien käyttöön. [tark. 11]

| (3) | Kun otetaan huomioon unionin
  yhteisen
  maatalouspolitiikan tavoitteet, EFSAn hiljattain tekemien
  , saatavilla oleviin tutkimuksiin perustuvien
  tieteellisten arviointien tulokset, ja perussopimuksen

  SEUT
  13 artiklan mukainen eläinten hyvinvointia koskeva vaatimus
  ja kansalaisten huolenaiheet
  , on järkevää

  aiheellista
  kieltää väliaikaisesti kloonauksen käyttö tiettyihin lajeihin kuuluvien tuotantoeläinten tuotannossa
  ja kloonaustekniikkaa käyttäen tuotettujen eläinten ja tuotteiden saattaminen markkinoille
  . [tark. 12] |
| --- | --- |

(3)

Kun otetaan huomioon unionin
  yhteisen
  maatalouspolitiikan tavoitteet, EFSAn hiljattain tekemien
  , saatavilla oleviin tutkimuksiin perustuvien
  tieteellisten arviointien tulokset, ja perussopimuksen

  SEUT
  13 artiklan mukainen eläinten hyvinvointia koskeva vaatimus
  ja kansalaisten huolenaiheet
  , on järkevää

  aiheellista
  kieltää väliaikaisesti kloonauksen käyttö tiettyihin lajeihin kuuluvien tuotantoeläinten tuotannossa
  ja kloonaustekniikkaa käyttäen tuotettujen eläinten ja tuotteiden saattaminen markkinoille
  . [tark. 12]

| (3 a) | Kloonieläimiä ei tuoteta lihan- tai maidontuotantoa varten vaan niiden sukusolujen ja alkioiden käyttämiseksi jalostustarkoituksissa. Suvullisesti lisättävistä kloonieläinten jälkeläisistä sen sijaan tulee elintarviketuotannossa käytettäviä eläimiä. Eläinten hyvinvointiin liittyvät huolenaiheet eivät välttämättä ole ilmeisiä kloonieläinten jälkeläisten kohdalla, koska nämä ovat syntyneet tavanomaisen suvullisen lisäyksen avulla. Tämä merkitsee sitä, että kloonieläimen jälkeläisen kantavanhempi on kloonieläin, mikä synnyttää huomattavia eläinten hyvinvointiin liittyviä ja eettisiä huolenaiheita. Toimenpiteiden, joilla pyritään puuttumaan eläinten hyvinvointia koskeviin huolenaiheisiin ja kuluttajien suhtautumiseen kloonaustekniikkaan, soveltamisalaan olisi näin ollen kuuluttava kloonieläinten sukusolut ja alkiot, kloonieläinten jälkeläiset sekä kloonattujen eläinten jälkeläisistä peräisin olevat tuotteet. [tark. 13] |
| --- | --- |

(3 a)

Kloonieläimiä ei tuoteta lihan- tai maidontuotantoa varten vaan niiden sukusolujen ja alkioiden käyttämiseksi jalostustarkoituksissa. Suvullisesti lisättävistä kloonieläinten jälkeläisistä sen sijaan tulee elintarviketuotannossa käytettäviä eläimiä. Eläinten hyvinvointiin liittyvät huolenaiheet eivät välttämättä ole ilmeisiä kloonieläinten jälkeläisten kohdalla, koska nämä ovat syntyneet tavanomaisen suvullisen lisäyksen avulla. Tämä merkitsee sitä, että kloonieläimen jälkeläisen kantavanhempi on kloonieläin, mikä synnyttää huomattavia eläinten hyvinvointiin liittyviä ja eettisiä huolenaiheita. Toimenpiteiden, joilla pyritään puuttumaan eläinten hyvinvointia koskeviin huolenaiheisiin ja kuluttajien suhtautumiseen kloonaustekniikkaan, soveltamisalaan olisi näin ollen kuuluttava kloonieläinten sukusolut ja alkiot, kloonieläinten jälkeläiset sekä kloonattujen eläinten jälkeläisistä peräisin olevat tuotteet. [tark. 13]

| (4) | Tuotantotarkoituksiin kloonattavia eläinlajeja ovat tällä hetkellä todennäköisesti naudat, siat, lampaat, vuohet ja hevoset. Sen vuoksi tämän direktiivin soveltamisala olisi rajattava kyseisten viiden lajin kloonaukseen maataloustuotantotarkoituksissa.
  [tark. 14] |
| --- | --- |

(4)

Tuotantotarkoituksiin kloonattavia eläinlajeja ovat tällä hetkellä todennäköisesti naudat, siat, lampaat, vuohet ja hevoset. Sen vuoksi tämän direktiivin soveltamisala olisi rajattava kyseisten viiden lajin kloonaukseen maataloustuotantotarkoituksissa.
  [tark. 14]

| (4 a) | Seurauksena kloonauksen käytön kieltämisestä ja muun muassa eläinten hyvinvointiin ja yleisiin eettisiin huolenaiheisiin liittyvien kuluttajien suhtautumisen huomioon ottamiseksi maataloustuotteiden kaupan pitämisen yhteydessä on varmistettava, että kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevia elintarvikkeita ei pääse elintarvikeketjuun. Vähemmän rajoittavat toimenpiteet, kuten elintarvikkeiden merkitseminen, eivät täysin poistaisi kansalaisten huolenaiheita, koska silloin olisi edelleen sallittua pitää kaupan sellaisella tekniikalla tuotettuja elintarvikkeita, joka aiheuttaa eläimille kärsimystä. [tark. 15] |
| --- | --- |

(4 a)

Seurauksena kloonauksen käytön kieltämisestä ja muun muassa eläinten hyvinvointiin ja yleisiin eettisiin huolenaiheisiin liittyvien kuluttajien suhtautumisen huomioon ottamiseksi maataloustuotteiden kaupan pitämisen yhteydessä on varmistettava, että kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevia elintarvikkeita ei pääse elintarvikeketjuun. Vähemmän rajoittavat toimenpiteet, kuten elintarvikkeiden merkitseminen, eivät täysin poistaisi kansalaisten huolenaiheita, koska silloin olisi edelleen sallittua pitää kaupan sellaisella tekniikalla tuotettuja elintarvikkeita, joka aiheuttaa eläimille kärsimystä. [tark. 15]

| (4 b) | Kloonausta käytetään jo tuotantoeläinten tuotannossa tietyissä kolmansissa maissa. Asetuksen (EY) N:o 178/2002 mukaan unioniin sen markkinoille saatettaviksi tuotujen elintarvikkeiden on oltava elintarvikelainsäädännön asiaa koskevien vaatimusten tai unionin vähintään vastaaviksi tunnustamien edellytysten mukaisia. Sen vuoksi olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla estetään kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sekä kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä saatujen tuotteiden tuonti unioniin kolmansista maista. Komission olisi täydennettävä eläinjalostusta ja eläinten hyvinvointia koskevaa lainsäädäntöä tai ehdotettava sen tarkistamista, jotta voidaan varmistaa, että eläinten ja sukusolujen ja alkioiden sekä eläinperäisten elintarvikkeiden ja rehujen mukana olevista tuontitodistuksista ilmenee, ovatko ne kloonieläimiä tai niiden jälkeläisiä tai ovatko ne peräisin kloonieläimistä tai niiden jälkeläisistä. [tark. 16] |
| --- | --- |

(4 b)

Kloonausta käytetään jo tuotantoeläinten tuotannossa tietyissä kolmansissa maissa. Asetuksen (EY) N:o 178/2002 mukaan unioniin sen markkinoille saatettaviksi tuotujen elintarvikkeiden on oltava elintarvikelainsäädännön asiaa koskevien vaatimusten tai unionin vähintään vastaaviksi tunnustamien edellytysten mukaisia. Sen vuoksi olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla estetään kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sekä kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä saatujen tuotteiden tuonti unioniin kolmansista maista. Komission olisi täydennettävä eläinjalostusta ja eläinten hyvinvointia koskevaa lainsäädäntöä tai ehdotettava sen tarkistamista, jotta voidaan varmistaa, että eläinten ja sukusolujen ja alkioiden sekä eläinperäisten elintarvikkeiden ja rehujen mukana olevista tuontitodistuksista ilmenee, ovatko ne kloonieläimiä tai niiden jälkeläisiä tai ovatko ne peräisin kloonieläimistä tai niiden jälkeläisistä. [tark. 16]

| (4 c) | Kloonieläinten, kloonialkioiden, kloonieläinten jälkeläisten, kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden ja kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen ei voida katsoa olevan vastaavia tuotteita kuin sellaiset eläimet, alkiot, sukusolut ja alkiot, elintarvikkeet ja rehut, joita ei ole tuotettu kloonaustekniikkaa käyttäen tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT-sopimus) III.4 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Lisäksi eläinten kloonauksen, kloonieläinten, kloonialkioiden, kloonieläinten jälkeläisten
  ,
  kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden ja kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattamisen ja tuonnin kieltäminen on tarpeellinen toimenpide julkisen moraalin ja eläinten terveyden suojelemiseksi GATT-sopimuksen XX artiklassa tarkoitetulla tavalla. [tark. 17] |
| --- | --- |

(4 c)

Kloonieläinten, kloonialkioiden, kloonieläinten jälkeläisten, kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden ja kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen ei voida katsoa olevan vastaavia tuotteita kuin sellaiset eläimet, alkiot, sukusolut ja alkiot, elintarvikkeet ja rehut, joita ei ole tuotettu kloonaustekniikkaa käyttäen tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT-sopimus) III.4 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Lisäksi eläinten kloonauksen, kloonieläinten, kloonialkioiden, kloonieläinten jälkeläisten
  ,
  kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden ja kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattamisen ja tuonnin kieltäminen on tarpeellinen toimenpide julkisen moraalin ja eläinten terveyden suojelemiseksi GATT-sopimuksen XX artiklassa tarkoitetulla tavalla. [tark. 17]

| (4 d) | On tarpeen varmistaa, ettei meneillään olevissa kauppasopimusneuvotteluissa suosita sellaisten menetelmien hyväksymistä, joilla voi olla haitallinen vaikutus kuluttajien ja maanviljelijöiden terveyteen, ympäristöön tai eläinten hyvinvointiin. [tark. 18] |
| --- | --- |

(4 d)

On tarpeen varmistaa, ettei meneillään olevissa kauppasopimusneuvotteluissa suosita sellaisten menetelmien hyväksymistä, joilla voi olla haitallinen vaikutus kuluttajien ja maanviljelijöiden terveyteen, ympäristöön tai eläinten hyvinvointiin. [tark. 18]

| (4 e) | Tämän asetuksen soveltaminen voi vaarantua, jos kloonieläimistä tai niiden jälkeläisistä peräisin olevia elintarvikkeita ei pystytä jäljittämään. Ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti ja tässä asetuksessa säädettyjen kieltojen täytäntöönpanon valvomiseksi on sen vuoksi perustettava, asiaankuuluvia sidosryhmiä kuullen, jäljitettävyysjärjestelmiä unionin tasolla. Tällaisten järjestelmien ansiosta toimivaltaiset viranomaiset ja talouden toimijat voisivat kerätä tietoja kloonieläimistä, kloonieläinten jälkeläisistä ja kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusoluista ja alkioista sekä kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevista elintarvikkeista. Komission on pyrittävä saamaan tästä asiasta sitoumuksia eläinten kloonausta maataloustuotantotarkoituksissa harjoittavilta unionin kauppakumppaneilta nykyisissä ja tulevissa, sekä kahden- että monenvälisissä kauppaneuvotteluissa. [tark. 19] |
| --- | --- |

(4 e)

Tämän asetuksen soveltaminen voi vaarantua, jos kloonieläimistä tai niiden jälkeläisistä peräisin olevia elintarvikkeita ei pystytä jäljittämään. Ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti ja tässä asetuksessa säädettyjen kieltojen täytäntöönpanon valvomiseksi on sen vuoksi perustettava, asiaankuuluvia sidosryhmiä kuullen, jäljitettävyysjärjestelmiä unionin tasolla. Tällaisten järjestelmien ansiosta toimivaltaiset viranomaiset ja talouden toimijat voisivat kerätä tietoja kloonieläimistä, kloonieläinten jälkeläisistä ja kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusoluista ja alkioista sekä kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevista elintarvikkeista. Komission on pyrittävä saamaan tästä asiasta sitoumuksia eläinten kloonausta maataloustuotantotarkoituksissa harjoittavilta unionin kauppakumppaneilta nykyisissä ja tulevissa, sekä kahden- että monenvälisissä kauppaneuvotteluissa. [tark. 19]

| (4 f) | Komissio totesi vuonna 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassaan kertomuksessa, että sukusolujen ja alkioiden tuonnin jäljitettävyyttä koskevat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että unionissa voidaan perustaa tarvittaessa kloonien jälkeläisiä koskevia tietopankkeja, ovat asianmukaisia. Komission olisi näin ollen toimittava tämän mukaisesti. [tark. 20] |
| --- | --- |

(4 f)

Komissio totesi vuonna 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassaan kertomuksessa, että sukusolujen ja alkioiden tuonnin jäljitettävyyttä koskevat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että unionissa voidaan perustaa tarvittaessa kloonien jälkeläisiä koskevia tietopankkeja, ovat asianmukaisia. Komission olisi näin ollen toimittava tämän mukaisesti. [tark. 20]

| (4 g) | Tässä asetuksessa vahvistetun kloonauskiellon täytäntöönpanon ohella myös komission kohdennetut menekinedistämistoimet olisi pantava täytäntöön laadukkaan lihantuotannon ja jalostuseläinten tuottamisen tukemiseksi unionissa. [tark. 21] |
| --- | --- |

(4 g)

Tässä asetuksessa vahvistetun kloonauskiellon täytäntöönpanon ohella myös komission kohdennetut menekinedistämistoimet olisi pantava täytäntöön laadukkaan lihantuotannon ja jalostuseläinten tuottamisen tukemiseksi unionissa. [tark. 21]

| (5) | On odotettavissa, että kloonaustekniikan vaikutusta eläinten hyvinvointiin koskeva tietämys lisääntyy. Kloonaustekniikka todennäköisesti parantuu ajan mittaan. Näin ollen kieltoa olisi sovellettava vain väliaikaisesti. Sen vuoksi Tätä direktiiviä

  asetusta
  olisi tarkasteltava uudelleen kohtuullisen ajan kuluttua ottaen huomioon jäsenvaltioissa saadut kokemukset sen täytäntöönpanosta

  soveltamisesta
  , tieteen ja tekniikan edistyminen
  , kuluttajien suhtautumisen muuttuminen
  ja kansainväliset kehityssuuntaukset
  , erityisesti kauppavirrat ja unionin kauppasuhteet
  . [tark. 22] |
| --- | --- |

(5)

On odotettavissa, että kloonaustekniikan vaikutusta eläinten hyvinvointiin koskeva tietämys lisääntyy. Kloonaustekniikka todennäköisesti parantuu ajan mittaan. Näin ollen kieltoa olisi sovellettava vain väliaikaisesti. Sen vuoksi Tätä direktiiviä

  asetusta
  olisi tarkasteltava uudelleen kohtuullisen ajan kuluttua ottaen huomioon jäsenvaltioissa saadut kokemukset sen täytäntöönpanosta

  soveltamisesta
  , tieteen ja tekniikan edistyminen
  , kuluttajien suhtautumisen muuttuminen
  ja kansainväliset kehityssuuntaukset
  , erityisesti kauppavirrat ja unionin kauppasuhteet
  . [tark. 22]

| (5 a) | Viimeisimmän Eurobarometri-tutkimuksen mukaan valtaosa eurooppalaisista ei pidä eläinten kloonausta elintarviketuotannossa turvallisena oman tai perheensä terveyden kannalta. Lisäksi Euroopassa on enemmän sellaisia maita, jotka kannattavat selvästi eläinten kloonauksen osalta päätöksiä, jotka perustuvat tieteellisen näytön sijaan moraalisiin ja eettisiin näkökohtiin. Ennen tämän lainsäädännön tarkistamista komission olisi näin ollen toteutettava virallinen EU:n tutkimus kuluttajien suhtautumisen uudelleenarvioimiseksi. [tark. 23] |
| --- | --- |

(5 a)

Viimeisimmän Eurobarometri-tutkimuksen mukaan valtaosa eurooppalaisista ei pidä eläinten kloonausta elintarviketuotannossa turvallisena oman tai perheensä terveyden kannalta. Lisäksi Euroopassa on enemmän sellaisia maita, jotka kannattavat selvästi eläinten kloonauksen osalta päätöksiä, jotka perustuvat tieteellisen näytön sijaan moraalisiin ja eettisiin näkökohtiin. Ennen tämän lainsäädännön tarkistamista komission olisi näin ollen toteutettava virallinen EU:n tutkimus kuluttajien suhtautumisen uudelleenarvioimiseksi. [tark. 23]

| (5 b) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sääntöjen vahvistamista kloonieläinten, kloonieläinten jälkeläisten ja kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden jäljitettävyysjärjestelmille. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. [tark. 24] |
| --- | --- |

(5 b)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sääntöjen vahvistamista kloonieläinten, kloonieläinten jälkeläisten ja kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden jäljitettävyysjärjestelmille. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. [tark. 24]

| (6) | Tässä direktiivissä

  asetuksessa
  kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja noudatetaan siinä tunnustettuja periaatteita, erityisesti elinkeinovapautta ja tutkimuksen vapautta. Tämä direktiivi on pantava täytäntöön

  Tätä asetusta on sovellettava
  näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti., [tark. 25] |
| --- | --- |

(6)

Tässä direktiivissä

  asetuksessa
  kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja noudatetaan siinä tunnustettuja periaatteita, erityisesti elinkeinovapautta ja tutkimuksen vapautta. Tämä direktiivi on pantava täytäntöön

  Tätä asetusta on sovellettava
  näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti., [tark. 25]

| (6 a) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, [tark. 26] |
| --- | --- |

(6 a)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, [tark. 26]

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN

  ASETUKSEN
  :

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä direktiivissä

  asetuksessa
  vahvistetaan säännöt, jotka koskevat

| a) | eläinten kloonausta unionissa; |
| --- | --- |

a)

eläinten kloonausta unionissa;

| b) | kloonieläinten,
  kloonialkioiden, ja kloonieläinten
  jälkeläisten, kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden sekä kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen
  markkinoille saattamista
  ja tuontia
  . [tark. 27] |
| --- | --- |

b)

kloonieläinten,
  kloonialkioiden, ja kloonieläinten
  jälkeläisten, kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden sekä kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen
  markkinoille saattamista
  ja tuontia
  . [tark. 27]

Sitä sovelletaan nauta-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevoseläimiin, jäljempänä ”eläimet”

  kaikkiin eläinlajeihin
  , joita pidetään ja lisätään maataloustuotantotarkoituksissa. [tark. 28]

1 a artikla

Tavoite

Tämän asetuksen tavoitteena on käsitellä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä huolenaiheita ja kuluttajien suhtautumista kloonaustekniikkaan sekä eettisiä näkökohtia. [tark. 29]

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä

  asetuksessa
  tarkoitetaan

| a) | ”maataloustuotantotarkoituksissa pidettävillä ja lisättävillä eläimillä”
  , jäljempänä ”eläimet”,
  elintarvikkeiden,
  rehujen,
  villan, nahan tai turkisten tuotantoa varten tai muussa maataloustuotantotarkoituksessa pidettäviä tai lisättäviä eläimiä. Niihin eivät sisälly eläimet, joita pidetään ja lisätään yksinomaan muita tarkoituksia, kuten tutkimusta, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden valmistusta
  sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten uhanalaisiksi yksilöimien

  , harvinaisten rotujen ja uhanalaisten lajien
  ja harvinaisiksi yksilöimien rotujen
  säilyttämistä sekä urheilu- ja kulttuuritapahtumia varten
  , kun vaihtoehtoisia menetelmiä ei ole saatavilla
  ; [tark. 30] |
| --- | --- |

a)

”maataloustuotantotarkoituksissa pidettävillä ja lisättävillä eläimillä”
  , jäljempänä ”eläimet”,
  elintarvikkeiden,
  rehujen,
  villan, nahan tai turkisten tuotantoa varten tai muussa maataloustuotantotarkoituksessa pidettäviä tai lisättäviä eläimiä. Niihin eivät sisälly eläimet, joita pidetään ja lisätään yksinomaan muita tarkoituksia, kuten tutkimusta, lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden valmistusta
  sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten uhanalaisiksi yksilöimien

  , harvinaisten rotujen ja uhanalaisten lajien
  ja harvinaisiksi yksilöimien rotujen
  säilyttämistä sekä urheilu- ja kulttuuritapahtumia varten
  , kun vaihtoehtoisia menetelmiä ei ole saatavilla
  ; [tark. 30]

| b) | ”kloonauksella” eläinten suvutonta lisäämistä tekniikalla

  muun muassa käyttämällä tekniikkaa
  , jossa yksittäisen eläimen solun tuma siirretään munasoluun, jonka tuma on poistettu, ja jolla tuotetaan geneettisesti identtisiä yksittäisiä alkioita, jäljempänä ”kloonialkiot”, jotka voidaan myöhemmin istutetaan

  istuttaa
  sijaisemoihin geneettisesti identtisten eläinpopulaatioiden, jäljempänä ”kloonieläimet”, tuottamiseksi; [tark. 31] |
| --- | --- |

b)

”kloonauksella” eläinten suvutonta lisäämistä tekniikalla

  muun muassa käyttämällä tekniikkaa
  , jossa yksittäisen eläimen solun tuma siirretään munasoluun, jonka tuma on poistettu, ja jolla tuotetaan geneettisesti identtisiä yksittäisiä alkioita, jäljempänä ”kloonialkiot”, jotka voidaan myöhemmin istutetaan

  istuttaa
  sijaisemoihin geneettisesti identtisten eläinpopulaatioiden, jäljempänä ”kloonieläimet”, tuottamiseksi; [tark. 31]

| b a) | ”kloonieläinten jälkeläisillä” eläimiä, lukuun ottamatta kloonieläimiä, joiden kantavanhemmista ainakin toinen on kloonieläin; [tark. 32] |
| --- | --- |

b a)

”kloonieläinten jälkeläisillä” eläimiä, lukuun ottamatta kloonieläimiä, joiden kantavanhemmista ainakin toinen on kloonieläin; [tark. 32]

| b b) | ”


  sukusoluilla ja alkioilla” siemennestettä, munasoluja ja alkioita, jotka on kerätty tai tuotettu eläimistä hedelmöitystä varten; [tark. 33] |
| --- | --- |

b b)

”


  sukusoluilla ja alkioilla” siemennestettä, munasoluja ja alkioita, jotka on kerätty tai tuotettu eläimistä hedelmöitystä varten; [tark. 33]

| b c) | ”jäljitettävyydellä” mahdollisuutta jäljittää elintarvike, rehu, elintarviketuotantoon käytetty eläin tai valmistusaine, joka on tarkoitettu lisättäväksi tai jota oletetaan lisättävän elintarvikkeeseen tai rehuun, kaikissa tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheissa ja seurata kutakin näistä kyseisissä vaiheissa; [tark. 34] |
| --- | --- |

b c)

”jäljitettävyydellä” mahdollisuutta jäljittää elintarvike, rehu, elintarviketuotantoon käytetty eläin tai valmistusaine, joka on tarkoitettu lisättäväksi tai jota oletetaan lisättävän elintarvikkeeseen tai rehuun, kaikissa tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheissa ja seurata kutakin näistä kyseisissä vaiheissa; [tark. 34]

| c) | ”markkinoille saattamisella” eläimen tai tuotteen asettamista ensimmäistä kertaa saataville sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

c)

”markkinoille saattamisella” eläimen tai tuotteen asettamista ensimmäistä kertaa saataville sisämarkkinoilla;

| c a) | ”elintarvikkeilla” elintarvikkeita sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EY) N:o 178/2002 2 artiklassa. [tark. 35] |
| --- | --- |

c a)

”elintarvikkeilla” elintarvikkeita sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EY) N:o 178/2002 2 artiklassa. [tark. 35]

3 artikla

Tilapäinen Kielto [tark. 36]

Jäsenvaltioiden on väliaikaisesti kiellettävä

  Kielletään [tark. 37]

| a) | eläinten kloonaaminen; |
| --- | --- |

a)

eläinten kloonaaminen;

| b) | kloonieläinten,
  kloonialkioiden, ja kloonieläinten
  jälkeläisten, kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden sekä kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen
  markkinoille saattaminen
  ja tuonti
  . [tark. 38] |
| --- | --- |

b)

kloonieläinten,
  kloonialkioiden, ja kloonieläinten
  jälkeläisten, kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolujen ja alkioiden sekä kloonieläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen
  markkinoille saattaminen
  ja tuonti
  . [tark. 38]

3 a artikla

Tuontiedellytykset

Eläimiä ei saa tuoda kolmansista maista, ellei niiden mukana olevista tuontitodistuksista ilmene, että ne eivät ole kloonieläimiä tai kloonieläinten jälkeläisiä.

Sukusoluja ja alkioita tai eläinperäisiä elintarvikkeita ja rehuja ei saa tuoda kolmansista maista, ellei niiden mukana olevista tuontitodistuksista ilmene, että ne eivät ole peräisin kloonieläimistä tai kloonieläinten jälkeläisistä.

Jotta voidaan varmistaa, että eläinten ja sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten elintarvikkeiden ja rehujen mukana olevista tuontitodistuksista ilmenee, ovatko ne kloonielämiä tai kloonieläinten jälkeläisiä tai ovatko ne peräisin kloonielämistä tai kloonieläinten jälkeläisistä, komissio hyväksyy Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004

   (11)

  48 ja 49 artiklan mukaisesti erityiset tuontiedellytykset viimeistään ... päivänä ...kuuta ...

   (*1)

  ja esittää tarvittaessa ehdotuksen eläinten terveyttä koskevan muun lainsäädännön tai tuontia koskevien jalostus- ja polveutumisedellytysten tarkistamiseksi. [tark. 39]

3 b artikla

Jäljitettävyys

Jotta toimivaltaisilla viranomaisilla ja talouden toimijoilla olisi tiedot, joita ne tarvitsevat 3 artiklan b alakohdan soveltamiseksi, perustetaan jäljitettävyysjärjestelmät seuraavia varten:

| a) | kloonieläimet |
| --- | --- |

a)

kloonieläimet

| b) | kloonieläinten jälkeläiset |
| --- | --- |

b)

kloonieläinten jälkeläiset

| c) | kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolut ja alkiot. |
| --- | --- |

c)

kloonieläinten ja niiden jälkeläisten sukusolut ja alkiot.

Siirretään komissiolle valta antaa 4 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamista 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tietojen sisällyttämiseksi todistuksiin, joista säädetään eläinten terveyttä ja eläinjalostusta koskevassa lainsäädännössä, tai komission näitä tarkoituksia varten laatimiin todistuksiin. Kyseiset delegoidut säädökset annetaan ... päivään ...kuuta ...

   (*2)

  mennessä. [tark. 40]

4 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on annettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin nojalla annettujen kansallisten säännösten

  asetuksen
  rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet seuraamusten täytäntöönpanon

  soveltamisen
  varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia
  , ja niillä on varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset
  . Jäsenvaltioiden on annettava

  ilmoitettava näistä säännöksistä
  komissiolle tiedoksi nämä säännökset viimeistään ... päivänä

  päivään
  ...kuuta ... (*3)

  mennessä, ja niiden on ilmoitettava komissiolle viipymättä säännöksiin

  [päivä, jona tämä direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä] ja kaikki niihin myöhemmin tehtävät muutokset viipymättä

  tehdyistä muutoksista
  . [tark. 41]

4 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.
     
  Siirretään 3 a artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle viideksi vuodeksi ... päivästä ...kuuta ...

   (*4)

  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 a artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.
     
  Edellä 3 a artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. [tark. 42]

5 artikla

Kertomukset ja uudelleentarkastelu

1.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kertomus kokemuksistaan tämän direktiivin

  asetuksen
  soveltamisesta viimeistään ... päivänä ...kuuta ... (*5)
  [5 vuoden kuluttua tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä]. [tark. 43]

2.   Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin

  asetuksen
  soveltamisesta ottaen huomioon

| a) | jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti antamat kertomukset; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti antamat kertomukset;

| b) | kaiken käytettävissä olevan näytön
  tieteen ja tekniikan edistymisen

  edistymisestä
  erityisesti kloonaukseen liittyvien eläinten hyvinvointia
  ja elintarvikkeiden turvallisuutta
  koskevien näkökohtien osalta
  sekä kloonien ja niiden jälkeläisten luotettavien jäljitettävyysjärjestelmien perustamisessa saavutetun edistymisen
  ; [tark. 44] |
| --- | --- |

b)

kaiken käytettävissä olevan näytön
  tieteen ja tekniikan edistymisen

  edistymisestä
  erityisesti kloonaukseen liittyvien eläinten hyvinvointia
  ja elintarvikkeiden turvallisuutta
  koskevien näkökohtien osalta
  sekä kloonien ja niiden jälkeläisten luotettavien jäljitettävyysjärjestelmien perustamisessa saavutetun edistymisen
  ; [tark. 44]

| b a) | kuluttajien suhtautumisen muuttumisen kloonausta kohtaan; [tark. 45] |
| --- | --- |

b a)

kuluttajien suhtautumisen muuttumisen kloonausta kohtaan; [tark. 45]

| c) | kansainvälisen kehityksen; |
| --- | --- |

c)

kansainvälisen kehityksen;

| c a) | kansanterveyteen ja eläinten hyvinvointiin liittyvät kuluttajien huolenaiheet; [tark. 46] |
| --- | --- |

c a)

kansanterveyteen ja eläinten hyvinvointiin liittyvät kuluttajien huolenaiheet; [tark. 46]

| c b) | eläinten kloonaukseen liittyvät eettiset kysymykset. [tark. 47] |
| --- | --- |

c b)

eläinten kloonaukseen liittyvät eettiset kysymykset. [tark. 47]

2 a.
     
  Komissio asettaa 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen julkisesti saataville. [tark. 48]

2 b.
     
  Komissio käynnistää virallisella EU:n tutkimuksella julkisen kuulemisen, jonka tarkoituksena on arvioida kuluttajien suhtautumisen mahdollista muuttumista kloonieläimistä saatavia elintarvikkeita kohtaan. [tark. 49]

6 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä]. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
  [tark. 50]

7 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi

  asetus
  tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan ... päivästä ...kuuta ...

   (*6)
  . [tark. 52]

8 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
  [tark. 53]

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. [tark. 54]

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 311, 12.9.2014, s. 73.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 8. syyskuuta 2015.

2

(3)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

3

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(4)  Neuvoston direktiivi 98/58/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, tuotantoeläinten suojelusta (EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23).

4

(5)  
  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/ main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

5

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/ main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

(6)  Scientific Opinion of the Scientific Committee Food Safety, Animal Health and Welfare and Environmental Impact of Animals derived from Cloning by Somatic Cell Nucleus Transfer (SCNT) and their Offspring and Products Obtained from those Animals http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/cloning.htm?wtrl=01.

6

(7)  
  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

7

http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

(8)  
  Ethical aspects of animal cloning for food supply, 16. tammikuuta 2008: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

8

Ethical aspects of animal cloning for food supply, 16. tammikuuta 2008: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

(9)  
  Unionin tuomioistuimen tuomio 23.2.1988
  ,
  Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta v. Euroopan unionin neuvosto, C-68/86, EU:C:1988:85; unionin tuomioistuimen tuomio 16.11.1989, Euroopan yhteisöjen komissio v. Euroopan yhteisöjen neuvosto, C-131/87, EU:C:1989:581; unionin tuomioistuimen tuomio 16.11.1989, Euroopan yhteisöjen komissio v. Euroopan yhteisöjen neuvosto, C-11/88, EU:C:1989:310.

9

Unionin tuomioistuimen tuomio 23.2.1988

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta v. Euroopan unionin neuvosto, C-68/86, EU:C:1988:85; unionin tuomioistuimen tuomio 16.11.1989, Euroopan yhteisöjen komissio v. Euroopan yhteisöjen neuvosto, C-131/87, EU:C:1989:581; unionin tuomioistuimen tuomio 16.11.1989, Euroopan yhteisöjen komissio v. Euroopan yhteisöjen neuvosto, C-11/88, EU:C:1989:310.

(10)  
  Ks. Eurobarometri-tutkimukset vuosilta 2008 ja 2010: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf ja http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

10

Ks. Eurobarometri-tutkimukset vuosilta 2008 ja 2010: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf ja http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

(11)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

11

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

(*1)  
  Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

*1

Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

(*2)  
  Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

*2

Kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

(*3)  
  Yksi vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

*3

Yksi vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

(*4)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

*4

Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(*5)  
  Kuusi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

*5

Kuusi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(*6)  
  Yksi vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

*6

Yksi vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

---

Keskiviikko 9. syyskuuta 2015

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/287 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/287

---

P8_TA(2015)0298

Kalastuskumppanuussopimus Guinea-Bissaun kanssa: kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus (hyväksyntä) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

(Hyväksyntä)

(2017/C 316/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11667/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11667/2012),

| — | ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (11671/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (11671/2012),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0278/2014),

| — | ottaa huomioon esityksestä neuvoston päätökseksi 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksestä neuvoston päätökseksi 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0233/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0233/2015),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0299.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/288 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/288

---

P8_TA(2015)0300

Kalastuskumppanuussopimus Kap Verden kanssa: kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus (hyväksyntä) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

(Hyväksyntä)

(2017/C 316/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15848/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15848/2014),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyksi Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan väliseksi pöytäkirjaksi (15849/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyksi Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan väliseksi pöytäkirjaksi (15849/2014),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0003/2015),

| — | ottaa huomioon esityksestä neuvoston päätökseksi 9. syyskuuta 2015 antamansa pääöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksestä neuvoston päätökseksi 9. syyskuuta 2015 antamansa pääöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen ja kehitysvaliokunnan sekä budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0201/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen ja kehitysvaliokunnan sekä budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0201/2015),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kap Verden tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kap Verden tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0301.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/289

---

P8_TA(2015)0302

Kalastuskumppanuussopimus Madagaskarin kanssa: kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

(Hyväksyntä)

(2017/C 316/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15225/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15225/2014),

| — | ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja rahoitustuen vahvistamisesta (15226/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja rahoitustuen vahvistamisesta (15226/2014),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8–0002/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8–0002/2015),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0196/2015),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Madagaskarin tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Madagaskarin tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/290 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/290

---

P8_TA(2015)0303

Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamista koskeva pöytäkirja (hyväksyntä) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

(Hyväksyntä)

(2017/C 316/41)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06040/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (06040/2015),

| — | ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamisesta (06041/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen muuttamisesta (06041/2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0077/2015),

| — | ottaa huomioon esityksestä neuvoston päätökseksi 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksestä neuvoston päätökseksi 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0237/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen sekä kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0237/2015),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja Maailman kauppajärjestölle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja Maailman kauppajärjestölle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0304.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/291 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/291

---

P8_TA(2015)0305

Luvan antaminen Itävallalle, Belgialle ja Puolalle ratifioida Budapestin yleissopimus tavaroidensisävesikuljetussopimuksista (CMNI) tai liittyä siihen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi Belgian kuningaskunnalle ja Puolan tasavallalle annettavasta luvasta ratifioida Budapestin yleissopimus tavaroiden sisävesikuljetussopimuksista (CMNI) ja Itävallan tasavallalle annettavasta luvasta liittyä siihen (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

(Hyväksyntä)

(2017/C 316/42)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08223/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08223/2015),

| — | ottaa huomioon Budapestin yleissopimuksen tavaroiden sisävesikuljetussopimuksista (08223/15 ADD1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Budapestin yleissopimuksen tavaroiden sisävesikuljetussopimuksista (08223/15 ADD1),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0173/2015),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A8-0231/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A8-0231/2015),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi Belgian kuningaskunnalle ja Puolan tasavallalle annettavasta luvasta ratifioida Budapestin yleissopimus tavaroiden sisävesikuljetussopimuksista (CMNI) ja Itävallan tasavallalle annettavasta luvasta liittyä siihen; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi Belgian kuningaskunnalle ja Puolan tasavallalle annettavasta luvasta ratifioida Budapestin yleissopimus tavaroiden sisävesikuljetussopimuksista (CMNI) ja Itävallan tasavallalle annettavasta luvasta liittyä siihen;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/292 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/292

---

P8_TA(2015)0306

Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavat kansainvälistä suojelua koskevat väliaikaiset toimenpiteet *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. syyskuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

(Kuuleminen)

(2017/C 316/43)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2015)0286), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2015)0286),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0156/2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston 30. heinäkuuta 2015 päivätyn kirjeen, jolla se tiedotti parlamentille yleisnäkemyksestään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 30. heinäkuuta 2015 päivätyn kirjeen, jolla se tiedotti parlamentille yleisnäkemyksestään,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0245/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0245/2015),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausumansa; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausumansa;

| 3. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 4. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

4.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 5. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

5.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 a viite (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen I luvun ja 18 ja 19 artiklan, |

Komission teksti

Tarkistus

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen I luvun ja 18 ja 19 artiklan,

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Tässä päätöksessä suunnitellut solidaarisuustoimet ovat sitovia SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan ja 80 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Tässä päätöksessä suunnitellut solidaarisuustoimet ovat sitovia SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan ja 80 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Sisäisiä siirtoja hätätilanteessa koskevat väliaikaiset toimenpiteet ovat vain osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa muuttoliikkeeseen Euroopan muuttoliikeagendasta 13. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ja tulevan Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisen mietinnön mukaisesti. Euroopan parlamentti korostaa, että kaikki kokonaisvaltaisen lähestymistavan ulottuvuudet ovat tärkeitä ja että niitä pitäisi edistää rinnakkain. Eurooppa-neuvosto sopi 25. ja 26. kesäkuuta 2015 pidetyssä kokouksessa erityisesti, että ottaen huomioon vallitsevan hätätilanteen ja sitoumuksen vahvistaa solidaarisuutta ja vastuuta Italiasta ja Kreikasta siirretään kahden vuoden aikana tilapäisesti ja poikkeuksellisesti muihin jäsenvaltioihin 40 000 selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa henkilöä. Jäsenvaltioiden olisi sovittava sitovista kiintiöistä tällaisten henkilöiden jakamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Sisäisiä siirtoja hätätilanteessa koskevat väliaikaiset toimenpiteet ovat vain osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa muuttoliikkeeseen Euroopan muuttoliikeagendasta 13. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ja tulevan Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisen mietinnön mukaisesti. Euroopan parlamentti korostaa, että kaikki kokonaisvaltaisen lähestymistavan ulottuvuudet ovat tärkeitä ja että niitä pitäisi edistää rinnakkain. Eurooppa-neuvosto sopi 25. ja 26. kesäkuuta 2015 pidetyssä kokouksessa erityisesti, että ottaen huomioon vallitsevan hätätilanteen ja sitoumuksen vahvistaa solidaarisuutta ja vastuuta Italiasta ja Kreikasta siirretään kahden vuoden aikana tilapäisesti ja poikkeuksellisesti muihin jäsenvaltioihin 40 000 selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa henkilöä. Jäsenvaltioiden olisi sovittava sitovista kiintiöistä tällaisten henkilöiden jakamiseksi.

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Euroopan parlamentti toisti 29 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa, että unionin on perustettava Välimeren viimeisimpien tragedioiden johdosta toteuttamansa toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille ja tehostettava tämän alan toimiaan niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka ottavat vastaan absoluuttisesti tai suhteellisesti suurimman määrän pakolaisia ja kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Euroopan parlamentti toisti 29 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa, että unionin on perustettava Välimeren viimeisimpien tragedioiden johdosta toteuttamansa toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille ja tehostettava tämän alan toimiaan niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka ottavat vastaan absoluuttisesti tai suhteellisesti suurimman määrän pakolaisia ja kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä.

| (5) | Euroopan parlamentti toisti 29 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa, että unionin on perustettava Välimeren viimeisimpien tragedioiden johdosta toteuttamansa toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille ja tehostettava tämän alan toimiaan niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka ottavat vastaan absoluuttisesti tai suhteellisesti suurimman määrän pakolaisia ja kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä
  niiden perusteiden mukaisesti, joilla määritetään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (1bis) mukaisesti
  .
  Euroopan parlamentti kehotti laatimaan sitovat kiintiöt turvapaikanhakijoiden jakamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden kesken
  . |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentti toisti 29 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa, että unionin on perustettava Välimeren viimeisimpien tragedioiden johdosta toteuttamansa toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille ja tehostettava tämän alan toimiaan niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka ottavat vastaan absoluuttisesti tai suhteellisesti suurimman määrän pakolaisia ja kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä
  niiden perusteiden mukaisesti, joilla määritetään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (1bis) mukaisesti
  .
  Euroopan parlamentti kehotti laatimaan sitovat kiintiöt turvapaikanhakijoiden jakamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden kesken
  .

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Jäsenvaltioista varsinkin Italian ja Kreikan alueelle on Välimeren viimeaikaisten traagisten tapahtumien vuoksi saapunut ennennäkemättömän suuria määriä siirtolaisia, myös kansainvälistä suojelua hakevia ja sitä selvästi tarvitsevia henkilöitä, mikä aiheuttaa niiden maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmiin huomattavaa painetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Jäsenvaltioista varsinkin Italian ja Kreikan alueelle on Välimeren viimeaikaisten traagisten tapahtumien vuoksi saapunut ennennäkemättömän suuria määriä siirtolaisia, myös kansainvälistä suojelua hakevia ja sitä selvästi tarvitsevia henkilöitä, mikä aiheuttaa niiden maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmiin huomattavaa painetta.

| (7) | Jäsenvaltioista varsinkin Italian ja Kreikan alueelle on Välimeren viimeaikaisten traagisten tapahtumien vuoksi saapunut ennennäkemättömän suuria määriä siirtolaisia, myös kansainvälistä suojelua hakevia ja sitä selvästi tarvitsevia henkilöitä, mikä aiheuttaa niiden maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmiin huomattavaa painetta
  ja osoittaa asetuksen (EU) N:o 604/2013 haitallisen vaikutuksen ensimmäiselle vastaanottajamaalle unionissa, mikä valitettavasti ei ole vielä johtanut asetuksen soveltamisen keskeyttämiseen tai edes siihen, että viittaus ensimmäiseen vastaanottajamaahan unionissa poistetaan
  .
  Kuitenkin turvapaikanhakijoiden määrä on voimakkaassa kasvussa muissakin unionin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(7)

Jäsenvaltioista varsinkin Italian ja Kreikan alueelle on Välimeren viimeaikaisten traagisten tapahtumien vuoksi saapunut ennennäkemättömän suuria määriä siirtolaisia, myös kansainvälistä suojelua hakevia ja sitä selvästi tarvitsevia henkilöitä, mikä aiheuttaa niiden maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmiin huomattavaa painetta
  ja osoittaa asetuksen (EU) N:o 604/2013 haitallisen vaikutuksen ensimmäiselle vastaanottajamaalle unionissa, mikä valitettavasti ei ole vielä johtanut asetuksen soveltamisen keskeyttämiseen tai edes siihen, että viittaus ensimmäiseen vastaanottajamaahan unionissa poistetaan
  .
  Kuitenkin turvapaikanhakijoiden määrä on voimakkaassa kasvussa muissakin unionin jäsenvaltioissa.

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Asiantuntijoiden ennusteet osoittavat, että muuttopaine lisääntyy lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä unionin meri- ja maaulkorajoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Asiantuntijoiden ennusteet osoittavat, että muuttopaine lisääntyy lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä unionin meri- ja maaulkorajoilla.

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ”Frontex”, tietojen mukaan suurin osa EU:n rajojen laittomista ylityksistä vuonna 2014 tapahtui keskisen ja eteläisen Välimeren reittien kautta. Vuonna 2014 pelkästään Italiaan saapui yli 170 000 laitonta siirtolaista, mikä on 277 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Tasaista kasvua havaittiin myös Kreikassa, jossa maahan saapui yli 50 000 laitonta siirtolaista, mikä on 153 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Vuoden 2015 ensimmäisiä kuukausia koskevat tilastot vahvistavat tämän selkeän suuntauksen Italian osalta. Kreikassa laittomat rajanylitykset lisääntyivät vuoden 2015 ensimmäisten kuukausien aikana niin voimakkaasti, että
  ne vastasivat 50:tä prosenttia kaikista laittomista rajanylityksistä vuonna
  2014
  (rajanylityksiä oli vuoden 2015 ensimmäisten neljän kuukauden aikana lähes 28 000 ja vuonna 2014
  lähes 55 000 ). Huomattava osuus kaikista näillä kahdella alueella havaituista laittomista siirtolaisista oli sellaisten maiden kansalaisia, joiden hakemukset Eurostatin tietojen perusteella hyvin usein hyväksytään (vuonna 2014 syyrialaisia ja eritrealaisia, joiden hakemusten hyväksymisaste on unionin tasolla yli 75 prosenttia, oli yli 40 prosenttia Italiaan saapuneista ja yli 50 prosenttia Kreikkaan saapuneista laittomista siirtolaisista). Eurostatin mukaan Kreikassa oleskeli vuonna 2014 laittomasti 30 505 syyrialaista, kun vuonna 2013 vastaava luku oli 8 220 . |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ”Frontex”, tietojen mukaan suurin osa EU:n rajojen laittomista ylityksistä vuonna 2014 tapahtui keskisen ja eteläisen Välimeren reittien kautta. Vuonna 2014 pelkästään Italiaan saapui yli 170 000 laitonta siirtolaista, mikä on 277 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Tasaista kasvua havaittiin myös Kreikassa, jossa maahan saapui yli 50 000 laitonta siirtolaista, mikä on 153 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Vuoden 2015 ensimmäisiä kuukausia koskevat tilastot vahvistavat tämän selkeän suuntauksen Italian osalta. Kreikassa laittomat rajanylitykset lisääntyivät vuoden 2015 ensimmäisten kuukausien aikana niin voimakkaasti, että
  ne vastasivat 50:tä prosenttia kaikista laittomista rajanylityksistä vuonna
  2014
  (rajanylityksiä oli vuoden 2015 ensimmäisten neljän kuukauden aikana lähes 28 000 ja vuonna 2014
  lähes 55 000 ). Huomattava osuus kaikista näillä kahdella alueella havaituista laittomista siirtolaisista oli sellaisten maiden kansalaisia, joiden hakemukset Eurostatin tietojen perusteella hyvin usein hyväksytään (vuonna 2014 syyrialaisia ja eritrealaisia, joiden hakemusten hyväksymisaste on unionin tasolla yli 75 prosenttia, oli yli 40 prosenttia Italiaan saapuneista ja yli 50 prosenttia Kreikkaan saapuneista laittomista siirtolaisista). Eurostatin mukaan Kreikassa oleskeli vuonna 2014 laittomasti 30 505 syyrialaista, kun vuonna 2013 vastaava luku oli 8 220 .

| (8) | Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ”Frontex”, tietojen mukaan suurin osa EU:n rajojen laittomista ylityksistä vuonna 2014 tapahtui keskisen ja eteläisen Välimeren reittien kautta. Vuonna 2014 pelkästään Italiaan saapui yli 170 000 laitonta siirtolaista, mikä on 277 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013
  , ja heidän joukossaan oli yli 26 100 lasta, joista ilman huoltajaa oli noin 13 000 , eli 7,6  prosenttia kaikista siirtolaisista
  . Tasaista kasvua havaittiin myös Kreikassa, jossa maahan saapui yli 50 000 laitonta siirtolaista, mikä on 153 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Vuoden 2015 ensimmäisiä kuukausia koskevat tilastot vahvistavat tämän selkeän suuntauksen Italian osalta.
  Tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana laittomat rajanylitykset lisääntyivät Italiassa 5 prosentilla edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna.
  Kreikassa laittomat rajanylitykset lisääntyivät vuoden 2015 ensimmäisten kuukausien aikana niin voimakkaasti, että
  lisäys oli yli kuusinkertainen edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna ja lähes 140 prosenttia korkeampi koko edelliseen vuoteen verrattuna (76 293 tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana Frontexin tietojen mukaan, verrattuna vuoden
  2014
  kokonaismäärään, joka oli
  lähes 55 000 ). Huomattava osuus kaikista näillä kahdella alueella havaituista laittomista siirtolaisista oli sellaisten maiden kansalaisia, joiden hakemukset Eurostatin tietojen perusteella hyvin usein hyväksytään (vuonna 2014 syyrialaisia ja eritrealaisia, joiden hakemusten hyväksymisaste on unionin tasolla yli 75 prosenttia, oli yli 40 prosenttia Italiaan saapuneista ja yli 50 prosenttia Kreikkaan saapuneista laittomista siirtolaisista).
  Tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana syyrialaisten ja eritrealaisten osuus Italiaan saapuneista oli 30 prosenttia ja Kreikkaan saapuneista lähes 60 prosenttia.
  Eurostatin mukaan Kreikassa oleskeli vuonna 2014 laittomasti 30 505 syyrialaista, kun vuonna 2013 vastaava luku oli 8 220 . |
| --- | --- |

(8)

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ”Frontex”, tietojen mukaan suurin osa EU:n rajojen laittomista ylityksistä vuonna 2014 tapahtui keskisen ja eteläisen Välimeren reittien kautta. Vuonna 2014 pelkästään Italiaan saapui yli 170 000 laitonta siirtolaista, mikä on 277 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013
  , ja heidän joukossaan oli yli 26 100 lasta, joista ilman huoltajaa oli noin 13 000 , eli 7,6  prosenttia kaikista siirtolaisista
  . Tasaista kasvua havaittiin myös Kreikassa, jossa maahan saapui yli 50 000 laitonta siirtolaista, mikä on 153 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Vuoden 2015 ensimmäisiä kuukausia koskevat tilastot vahvistavat tämän selkeän suuntauksen Italian osalta.
  Tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana laittomat rajanylitykset lisääntyivät Italiassa 5 prosentilla edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna.
  Kreikassa laittomat rajanylitykset lisääntyivät vuoden 2015 ensimmäisten kuukausien aikana niin voimakkaasti, että
  lisäys oli yli kuusinkertainen edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna ja lähes 140 prosenttia korkeampi koko edelliseen vuoteen verrattuna (76 293 tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana Frontexin tietojen mukaan, verrattuna vuoden
  2014
  kokonaismäärään, joka oli
  lähes 55 000 ). Huomattava osuus kaikista näillä kahdella alueella havaituista laittomista siirtolaisista oli sellaisten maiden kansalaisia, joiden hakemukset Eurostatin tietojen perusteella hyvin usein hyväksytään (vuonna 2014 syyrialaisia ja eritrealaisia, joiden hakemusten hyväksymisaste on unionin tasolla yli 75 prosenttia, oli yli 40 prosenttia Italiaan saapuneista ja yli 50 prosenttia Kreikkaan saapuneista laittomista siirtolaisista).
  Tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana syyrialaisten ja eritrealaisten osuus Italiaan saapuneista oli 30 prosenttia ja Kreikkaan saapuneista lähes 60 prosenttia.
  Eurostatin mukaan Kreikassa oleskeli vuonna 2014 laittomasti 30 505 syyrialaista, kun vuonna 2013 vastaava luku oli 8 220 .

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Frontexin tietojen mukaan toinen merkittävä reitti unioniin vuonna 2014 oli Länsi-Balkanin reitti, jota pitkin tehtiin 43 357 laitonta rajanylitystä.
  Koska tätä reittiä saapuvista siirtolaisista 51 prosenttia on kosovolaisia, suurin osa heistä ei kuitenkaan lähtökohtaisesti tarvitse kansainvälistä suojelua. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Frontexin tietojen mukaan toinen merkittävä reitti unioniin vuonna 2014 oli Länsi-Balkanin reitti, jota pitkin tehtiin 43 357 laitonta rajanylitystä.
  Koska tätä reittiä saapuvista siirtolaisista 51 prosenttia on kosovolaisia, suurin osa heistä ei kuitenkaan lähtökohtaisesti tarvitse kansainvälistä suojelua.

| (10) | Frontexin tietojen mukaan toinen merkittävä reitti unioniin vuonna 2014 oli Länsi-Balkanin reitti, jota pitkin tehtiin 43 357 laitonta rajanylitystä.
  Laittomien rajanylitysten määrä on lisääntynyt rajusti vuonna 2015. Tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana 67 444 siirtolaista ja pakolaista on käyttänyt Turkin, Kreikan ja Bulgarian vastaisten rajojen ja Unkarin maarajojen läpi kulkevaa reittiä. Tämä merkitsee 962 prosentin lisäystä edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna
  .
  Reittiä käyttävät nykyisin yhä enemmän myös sotaa ja vainoa pakenevat ihmiset. Tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana unioniin saapui tätä reittiä pitkin 17 955 pakolaista Afganistanista, 13 255 pakolaista Syyriasta, 3 021 pakolaista Irakista ja 196 pakolaista Eritreasta. |
| --- | --- |

(10)

Frontexin tietojen mukaan toinen merkittävä reitti unioniin vuonna 2014 oli Länsi-Balkanin reitti, jota pitkin tehtiin 43 357 laitonta rajanylitystä.
  Laittomien rajanylitysten määrä on lisääntynyt rajusti vuonna 2015. Tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana 67 444 siirtolaista ja pakolaista on käyttänyt Turkin, Kreikan ja Bulgarian vastaisten rajojen ja Unkarin maarajojen läpi kulkevaa reittiä. Tämä merkitsee 962 prosentin lisäystä edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna
  .
  Reittiä käyttävät nykyisin yhä enemmän myös sotaa ja vainoa pakenevat ihmiset. Tammikuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana unioniin saapui tätä reittiä pitkin 17 955 pakolaista Afganistanista, 13 255 pakolaista Syyriasta, 3 021 pakolaista Irakista ja 196 pakolaista Eritreasta.

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden olisi saatettava Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä nopeasti ja kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava se tehokkaasti täytäntöön ja näin varmistettava yhteiset unionin normit muun muassa turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteille ja perusoikeuksien kunnioittamiselle olemassa olevan unionin lainsäädännön mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden olisi saatettava Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä nopeasti ja kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava se tehokkaasti täytäntöön ja näin varmistettava yhteiset unionin normit muun muassa turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteille ja perusoikeuksien kunnioittamiselle olemassa olevan unionin lainsäädännön mukaisesti.

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Jos jokin muu jäsenvaltio kuin Italia tai Kreikka joutuu samanlaiseen hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa lukeutua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Jos jokin muu jäsenvaltio kuin Italia tai Kreikka joutuu samanlaiseen hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa lukeutua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen.

| (15) | Ottaen huomioon tämänhetkisen epävakauden ja unionin lähialueilla riehuvat konfliktit sekä muuttovirtojen vaihtelut,
  jos jokin muu jäsenvaltio kuin Italia tai Kreikka joutuu samanlaiseen hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa lukeutua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen. |
| --- | --- |

(15)

Ottaen huomioon tämänhetkisen epävakauden ja unionin lähialueilla riehuvat konfliktit sekä muuttovirtojen vaihtelut,
  jos jokin muu jäsenvaltio kuin Italia tai Kreikka joutuu samanlaiseen hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa lukeutua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen.

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Tässä päätöksessä ehdotetut toimenpiteet merkitsevät väliaikaista poikkeusta
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU) N:o 604/2013 (1) 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetuista perusteista sekä saman asetuksen 21, 22 ja 29 artiklassa vahvistetuista menettelyn vaiheista, määräajat mukaan luettuina. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Tässä päätöksessä ehdotetut toimenpiteet merkitsevät väliaikaista poikkeusta
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  asetuksen (EU) N:o 604/2013 (1) 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetuista perusteista sekä saman asetuksen 21, 22 ja 29 artiklassa vahvistetuista menettelyn vaiheista, määräajat mukaan luettuina.

| (17) | Tässä päätöksessä ehdotetut toimenpiteet merkitsevät väliaikaista poikkeusta asetuksen (EU) N:o 604/2013 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetuista perusteista sekä saman asetuksen 21, 22 ja 29 artiklassa vahvistetuista menettelyn vaiheista, määräajat mukaan luettuina.
  Siirtotoimenpiteet eivät saisi estää jäsenvaltioita hyödyntämästä täysimääräisesti asetusta (EU) N:o 604/2013 käyttäen aktiivisesti ja tehokkaasti kaikkia kriteereitä, kuten perheenyhdistämistä, ilman huoltajaa olevien alaikäisten erityissuojelua ja humanitaarisesta syystä sovellettavaa harkintalauseketta. |
| --- | --- |

(17)

Tässä päätöksessä ehdotetut toimenpiteet merkitsevät väliaikaista poikkeusta asetuksen (EU) N:o 604/2013 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetuista perusteista sekä saman asetuksen 21, 22 ja 29 artiklassa vahvistetuista menettelyn vaiheista, määräajat mukaan luettuina.
  Siirtotoimenpiteet eivät saisi estää jäsenvaltioita hyödyntämästä täysimääräisesti asetusta (EU) N:o 604/2013 käyttäen aktiivisesti ja tehokkaasti kaikkia kriteereitä, kuten perheenyhdistämistä, ilman huoltajaa olevien alaikäisten erityissuojelua ja humanitaarisesta syystä sovellettavaa harkintalauseketta.

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Päätettäessä kriteereistä, joita sovelletaan siihen, mitkä hakijat ja kuinka monta hakijaa siirretään Italiasta ja Kreikasta, oli tehtävä valinta. Suunnitteilla on selkeä ja toimiva järjestelmä, joka perustuu Eurostatin viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella määrittelemään kynnysarvoon eli keskimääräiseen hyväksymisasteeseen, joka saadaan, kun verrataan kansainvälistä suojelua koskevien, ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä unionin tasolla hyväksyttyjen hakemusten määrää kaikkiin unionin tasolla ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä tehtyihin päätöksiin, jotka koskevat kansainväliseen suojeluun liittyviä turvapaikka-hakemuksia. Toisaalta tällä kynnysarvolla olisi varmistettava mahdollisimman hyvin, että kaikilla hakijoilla, jotka kaikkein todennäköisimmin tarvitsevat kansainvälistä suojelua, olisi nopeasti mahdollisuus hyödyntää suojelua koskevaa oikeuttaan täysimääräisesti siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Toisaalta sillä ehkäistäisiin mahdollisimman hyvin sellaisten hakijoiden siirtäminen toiseen jäsenvaltioon, jotka todennäköisesti saavat hakemukseensa kielteisen päätöksen, ja vältettäisiin näin heidän oleskelunsa perusteeton pitkittyminen EU:ssa. Ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä vuonna 2014 tehtyjä päätöksiä koskevien Eurostatin tietojen perusteella tässä päätöksessä olisi käytettävä 75 prosentin kynnysarvoa, joka vastaa kyseisenä vuonna tehtyjä syyrialaisten ja eritrealaisten hakijoiden hakemuksia koskevia päätöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Päätettäessä kriteereistä, joita sovelletaan siihen, mitkä hakijat ja kuinka monta hakijaa siirretään Italiasta ja Kreikasta, oli tehtävä valinta. Suunnitteilla on selkeä ja toimiva järjestelmä, joka perustuu Eurostatin viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella määrittelemään kynnysarvoon eli keskimääräiseen hyväksymisasteeseen, joka saadaan, kun verrataan kansainvälistä suojelua koskevien, ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä unionin tasolla hyväksyttyjen hakemusten määrää kaikkiin unionin tasolla ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä tehtyihin päätöksiin, jotka koskevat kansainväliseen suojeluun liittyviä turvapaikka-hakemuksia. Toisaalta tällä kynnysarvolla olisi varmistettava mahdollisimman hyvin, että kaikilla hakijoilla, jotka kaikkein todennäköisimmin tarvitsevat kansainvälistä suojelua, olisi nopeasti mahdollisuus hyödyntää suojelua koskevaa oikeuttaan täysimääräisesti siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Toisaalta sillä ehkäistäisiin mahdollisimman hyvin sellaisten hakijoiden siirtäminen toiseen jäsenvaltioon, jotka todennäköisesti saavat hakemukseensa kielteisen päätöksen, ja vältettäisiin näin heidän oleskelunsa perusteeton pitkittyminen EU:ssa. Ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä vuonna 2014 tehtyjä päätöksiä koskevien Eurostatin tietojen perusteella tässä päätöksessä olisi käytettävä 75 prosentin kynnysarvoa, joka vastaa kyseisenä vuonna tehtyjä syyrialaisten ja eritrealaisten hakijoiden hakemuksia koskevia päätöksiä.

| (18) | Päätettäessä kriteereistä, joita sovelletaan siihen, mitkä hakijat ja kuinka monta hakijaa siirretään Italiasta ja Kreikasta, oli tehtävä valinta. Suunnitteilla on selkeä ja toimiva järjestelmä, joka perustuu Eurostatin viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella määrittelemään kynnysarvoon eli keskimääräiseen hyväksymisasteeseen, joka saadaan, kun verrataan kansainvälistä suojelua koskevien, ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä unionin tasolla hyväksyttyjen hakemusten määrää kaikkiin unionin tasolla ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä tehtyihin päätöksiin, jotka koskevat kansainväliseen suojeluun liittyviä turvapaikka-hakemuksia. Toisaalta tällä kynnysarvolla olisi varmistettava mahdollisimman hyvin, että kaikilla hakijoilla, jotka kaikkein todennäköisimmin tarvitsevat kansainvälistä suojelua, olisi nopeasti mahdollisuus hyödyntää suojelua koskevaa oikeuttaan täysimääräisesti siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Toisaalta sillä ehkäistäisiin mahdollisimman hyvin sellaisten hakijoiden siirtäminen toiseen jäsenvaltioon, jotka todennäköisesti saavat hakemukseensa kielteisen päätöksen, ja vältettäisiin näin heidän oleskelunsa perusteeton pitkittyminen EU:ssa. Ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä vuonna 2014 tehtyjä päätöksiä koskevien Eurostatin tietojen perusteella tässä päätöksessä olisi käytettävä 75 prosentin kynnysarvoa, joka vastaa kyseisenä vuonna tehtyjä syyrialaisten ja eritrealaisten hakijoiden hakemuksia koskevia päätöksiä.
  Jotta voidaan ottaa huomioon muuttovirtojen vaihtelut, uudelleensijoitettaviksi tarkoitettavien henkilöiden ryhmää olisi arvioitava neljännesvuosittain. |
| --- | --- |

(18)

Päätettäessä kriteereistä, joita sovelletaan siihen, mitkä hakijat ja kuinka monta hakijaa siirretään Italiasta ja Kreikasta, oli tehtävä valinta. Suunnitteilla on selkeä ja toimiva järjestelmä, joka perustuu Eurostatin viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella määrittelemään kynnysarvoon eli keskimääräiseen hyväksymisasteeseen, joka saadaan, kun verrataan kansainvälistä suojelua koskevien, ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä unionin tasolla hyväksyttyjen hakemusten määrää kaikkiin unionin tasolla ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä tehtyihin päätöksiin, jotka koskevat kansainväliseen suojeluun liittyviä turvapaikka-hakemuksia. Toisaalta tällä kynnysarvolla olisi varmistettava mahdollisimman hyvin, että kaikilla hakijoilla, jotka kaikkein todennäköisimmin tarvitsevat kansainvälistä suojelua, olisi nopeasti mahdollisuus hyödyntää suojelua koskevaa oikeuttaan täysimääräisesti siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Toisaalta sillä ehkäistäisiin mahdollisimman hyvin sellaisten hakijoiden siirtäminen toiseen jäsenvaltioon, jotka todennäköisesti saavat hakemukseensa kielteisen päätöksen, ja vältettäisiin näin heidän oleskelunsa perusteeton pitkittyminen EU:ssa. Ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä vuonna 2014 tehtyjä päätöksiä koskevien Eurostatin tietojen perusteella tässä päätöksessä olisi käytettävä 75 prosentin kynnysarvoa, joka vastaa kyseisenä vuonna tehtyjä syyrialaisten ja eritrealaisten hakijoiden hakemuksia koskevia päätöksiä.
  Jotta voidaan ottaa huomioon muuttovirtojen vaihtelut, uudelleensijoitettaviksi tarkoitettavien henkilöiden ryhmää olisi arvioitava neljännesvuosittain.

Tarkistus 13

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Väliaikaisten
  toimenpiteiden
  tarkoituksena on vähentää Italiaan ja Kreikkaan kohdistuvaa huomattavaa turvapaikanhakijapainetta erityisesti siirtämällä muihin jäsenvaltioihin suuri määrä sellaisia kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevia hakijoita, jotka ovat saapuneet Italian ja Kreikan alueelle sen päivän jälkeen, jona tätä päätöstä aletaan soveltaa. Italiaan ja Kreikkaan vuonna 2014 laittomasti saapuneiden kolmansien maiden kansalaisten kokonaismäärän ja kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevien hakijoiden määrän perusteella Italiasta ja Kreikasta olisi siirrettävä kaikkiaan 40 000  kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevaa hakijaa. Tämä luku vastaa noin 40:tä prosenttia niistä kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevista kolmansien maiden kansalaisista, jotka saapuivat Italiaan ja Kreikkaan laittomasti vuonna 2014. Näin ollen tässä päätöksessä ehdotettu siirtotoimenpide edustaa oikeudenmukaista
  taakanjakoa
  Italian ja Kreikan
  ja
  muiden jäsenvaltioiden välillä. Samojen vuotta 2014 ja vuoden 2015 neljää ensimmäistä kuukautta koskevien käytettävissä olevien lukujen perusteella kyseisistä hakijoista 60 prosenttia olisi siirrettävä Italiasta ja 40 prosenttia Kreikasta. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Väliaikaisten
  toimenpiteiden
  tarkoituksena on vähentää Italiaan ja Kreikkaan kohdistuvaa huomattavaa turvapaikanhakijapainetta erityisesti siirtämällä muihin jäsenvaltioihin suuri määrä sellaisia kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevia hakijoita, jotka ovat saapuneet Italian ja Kreikan alueelle sen päivän jälkeen, jona tätä päätöstä aletaan soveltaa. Italiaan ja Kreikkaan vuonna 2014 laittomasti saapuneiden kolmansien maiden kansalaisten kokonaismäärän ja kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevien hakijoiden määrän perusteella Italiasta ja Kreikasta olisi siirrettävä kaikkiaan 40 000  kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevaa hakijaa. Tämä luku vastaa noin 40:tä prosenttia niistä kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevista kolmansien maiden kansalaisista, jotka saapuivat Italiaan ja Kreikkaan laittomasti vuonna 2014. Näin ollen tässä päätöksessä ehdotettu siirtotoimenpide edustaa oikeudenmukaista
  taakanjakoa
  Italian ja Kreikan
  ja
  muiden jäsenvaltioiden välillä. Samojen vuotta 2014 ja vuoden 2015 neljää ensimmäistä kuukautta koskevien käytettävissä olevien lukujen perusteella kyseisistä hakijoista 60 prosenttia olisi siirrettävä Italiasta ja 40 prosenttia Kreikasta.

| (19) | Väliaikaisten
  hätätoimenpiteiden
  tarkoituksena on
  ottaa käyttöön oikeudenmukainen ja tasapuolinen siirtojärjestelmä ja
  vähentää Italiaan ja Kreikkaan kohdistuvaa huomattavaa turvapaikanhakijapainetta erityisesti siirtämällä muihin jäsenvaltioihin suuri määrä sellaisia kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevia hakijoita, jotka ovat saapuneet Italian ja Kreikan alueelle sen päivän jälkeen, jona tätä päätöstä aletaan soveltaa. Italiaan ja Kreikkaan vuonna 2014 laittomasti saapuneiden kolmansien maiden kansalaisten kokonaismäärän ja kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevien hakijoiden määrän perusteella Italiasta ja Kreikasta olisi siirrettävä kaikkiaan 40 000  kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevaa hakijaa. Tämä luku vastaa noin 40:tä prosenttia niistä kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevista kolmansien maiden kansalaisista, jotka saapuivat Italiaan ja Kreikkaan laittomasti vuonna 2014. Näin ollen tässä päätöksessä ehdotettu siirtotoimenpide edustaa oikeudenmukaista
  vastuunjakoa
  Italian ja Kreikan
  sekä
  muiden jäsenvaltioiden välillä. Samojen vuotta 2014 ja vuoden 2015 neljää ensimmäistä kuukautta koskevien käytettävissä olevien lukujen perusteella kyseisistä hakijoista 60 prosenttia olisi siirrettävä Italiasta ja 40 prosenttia Kreikasta.
  Komission olisi arvioitava kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulopäivästä Italiasta ja Kreikasta siirrettävien henkilöiden osuus uusimpien saatavilla olevien tietojen perusteella, jotta sitä voidaan mukauttaa muuttuviin pakolaisvirtoihin. Hätätilanteessa sovellettava siirtojärjestelmä ei ole ratkaisu pitkän aikavälin turvapaikanhakijapaineisiin unionin ulkorajoilla, vaan pikemminkin kokeilu perussopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan perustuvaa pysyvää hätätilanteiden siirtojärjestelmää koskevaa tulevaa lainsäädäntöehdotusta varten, ja siksi se on aluksi rajoitettu 40 000 hakijaan. Olisi kuitenkin harkittava vielä siirtopaikkojen lisäämistä tarvittaessa, jotta voidaan mukautua nopeasti muuttuviin pakolaisvirtoihin ja kehityskulkuihin päätöksen soveltamisen aikana. Pysyvää hätätilanteissa sovellettavaa siirtojärjestelmää koskevien ehdotusten on perustuttava jäsenvaltioiden entistä suurempaan yhteisvastuullisuuteen ja vastuunjakoon, mukaan lukien huomattava lisäys saatavilla olevien siirtopaikkojen määrään, jotta voidaan mukautua nopeasti vaihteleviin muuttovirtoihin ja kehityskulkuihin. Se olisi rakennettava selkeästi määriteltyjen kriteerien pohjalta, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo ja turvapaikanhakijoiden aiheuttama poikkeuksellinen paine, joiden perusteella se käynnistetään avoimien ja puolueettomien indikaattorien pohjalta. |
| --- | --- |

(19)

Väliaikaisten
  hätätoimenpiteiden
  tarkoituksena on
  ottaa käyttöön oikeudenmukainen ja tasapuolinen siirtojärjestelmä ja
  vähentää Italiaan ja Kreikkaan kohdistuvaa huomattavaa turvapaikanhakijapainetta erityisesti siirtämällä muihin jäsenvaltioihin suuri määrä sellaisia kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevia hakijoita, jotka ovat saapuneet Italian ja Kreikan alueelle sen päivän jälkeen, jona tätä päätöstä aletaan soveltaa. Italiaan ja Kreikkaan vuonna 2014 laittomasti saapuneiden kolmansien maiden kansalaisten kokonaismäärän ja kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevien hakijoiden määrän perusteella Italiasta ja Kreikasta olisi siirrettävä kaikkiaan 40 000  kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevaa hakijaa. Tämä luku vastaa noin 40:tä prosenttia niistä kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevista kolmansien maiden kansalaisista, jotka saapuivat Italiaan ja Kreikkaan laittomasti vuonna 2014. Näin ollen tässä päätöksessä ehdotettu siirtotoimenpide edustaa oikeudenmukaista
  vastuunjakoa
  Italian ja Kreikan
  sekä
  muiden jäsenvaltioiden välillä. Samojen vuotta 2014 ja vuoden 2015 neljää ensimmäistä kuukautta koskevien käytettävissä olevien lukujen perusteella kyseisistä hakijoista 60 prosenttia olisi siirrettävä Italiasta ja 40 prosenttia Kreikasta.
  Komission olisi arvioitava kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulopäivästä Italiasta ja Kreikasta siirrettävien henkilöiden osuus uusimpien saatavilla olevien tietojen perusteella, jotta sitä voidaan mukauttaa muuttuviin pakolaisvirtoihin. Hätätilanteessa sovellettava siirtojärjestelmä ei ole ratkaisu pitkän aikavälin turvapaikanhakijapaineisiin unionin ulkorajoilla, vaan pikemminkin kokeilu perussopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan perustuvaa pysyvää hätätilanteiden siirtojärjestelmää koskevaa tulevaa lainsäädäntöehdotusta varten, ja siksi se on aluksi rajoitettu 40 000 hakijaan. Olisi kuitenkin harkittava vielä siirtopaikkojen lisäämistä tarvittaessa, jotta voidaan mukautua nopeasti muuttuviin pakolaisvirtoihin ja kehityskulkuihin päätöksen soveltamisen aikana. Pysyvää hätätilanteissa sovellettavaa siirtojärjestelmää koskevien ehdotusten on perustuttava jäsenvaltioiden entistä suurempaan yhteisvastuullisuuteen ja vastuunjakoon, mukaan lukien huomattava lisäys saatavilla olevien siirtopaikkojen määrään, jotta voidaan mukautua nopeasti vaihteleviin muuttovirtoihin ja kehityskulkuihin. Se olisi rakennettava selkeästi määriteltyjen kriteerien pohjalta, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo ja turvapaikanhakijoiden aiheuttama poikkeuksellinen paine, joiden perusteella se käynnistetään avoimien ja puolueettomien indikaattorien pohjalta.

Tarkistus 14

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Perussopimuksen 78 artiklan 2 kohdan mukaista pysyvää hätätilanteissa sovellettavaa siirtojärjestelmää laatiessaan komission olisi otettava jäsenvaltion alue kriteeriksi siirtolaisten jakoperusteen määrittämisessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Perussopimuksen 78 artiklan 2 kohdan mukaista pysyvää hätätilanteissa sovellettavaa siirtojärjestelmää laatiessaan komission olisi otettava jäsenvaltion alue kriteeriksi siirtolaisten jakoperusteen määrittämisessä.

Tarkistus 15

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 516/2014 (1) säädetään tuesta vastuunjakoa koskeville toimille, joista on sovittu jäsenvaltioiden välillä, ja jätetään tilaa myös uusille toimintapoliittisille muutoksille tällä alalla. Asetuksen (EU) N:o 516/2014 7 artiklan 2 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta toteuttaa toimia, jotka liittyvät kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämiseen osana niiden kansallisia ohjelmia, kun taas saman asetuksen 18 artiklassa säädetään mahdollisuudesta maksaa 6 000 euron suuruinen kertakorvaus kansainvälistä suojelua saavan henkilön vastaanottamisesta toisesta jäsenvaltiosta. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 516/2014 (1) säädetään tuesta vastuunjakoa koskeville toimille, joista on sovittu jäsenvaltioiden välillä, ja jätetään tilaa myös uusille toimintapoliittisille muutoksille tällä alalla. Asetuksen (EU) N:o 516/2014 7 artiklan 2 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta toteuttaa toimia, jotka liittyvät kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämiseen osana niiden kansallisia ohjelmia, kun taas saman asetuksen 18 artiklassa säädetään mahdollisuudesta maksaa 6 000 euron suuruinen kertakorvaus kansainvälistä suojelua saavan henkilön vastaanottamisesta toisesta jäsenvaltiosta.

| (21) | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 516/2014 (1) säädetään tuesta
  oikeudenmukaista
  vastuunjakoa koskeville toimille, joista on sovittu jäsenvaltioiden välillä, ja jätetään tilaa myös uusille toimintapoliittisille muutoksille tällä alalla. Asetuksen (EU) N:o 516/2014 7 artiklan 2 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta toteuttaa osana niiden kansallisia ohjelmia toimia, jotka liittyvät kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämiseen, kun taas saman asetuksen 18 artiklassa säädetään mahdollisuudesta maksaa 6 000 euron suuruinen kertakorvaus kansainvälistä suojelua saavan henkilön vastaanottamisesta toisesta jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(21)

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 516/2014 (1) säädetään tuesta
  oikeudenmukaista
  vastuunjakoa koskeville toimille, joista on sovittu jäsenvaltioiden välillä, ja jätetään tilaa myös uusille toimintapoliittisille muutoksille tällä alalla. Asetuksen (EU) N:o 516/2014 7 artiklan 2 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta toteuttaa osana niiden kansallisia ohjelmia toimia, jotka liittyvät kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämiseen, kun taas saman asetuksen 18 artiklassa säädetään mahdollisuudesta maksaa 6 000 euron suuruinen kertakorvaus kansainvälistä suojelua saavan henkilön vastaanottamisesta toisesta jäsenvaltiosta.

Tarkistus 16

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Komission olisi valvottava kunkin hakijan siirtämiseen tarkoitetun 6 000  euron käyttöä. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Komission olisi valvottava kunkin hakijan siirtämiseen tarkoitetun 6 000  euron käyttöä.

Tarkistus 17

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Päätettäessä siitä, mitkä kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevat hakijat olisi siirrettävä Italiasta ja Kreikasta, olisi annettava etusija Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (10) 22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille. Tässä suhteessa olisi otettava ensisijaisesti huomioon hakijoiden erityistarpeet, myös terveys. Lapsen edun olisi aina oltava ensisijainen. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Päätettäessä siitä, mitkä kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevat hakijat olisi siirrettävä Italiasta ja Kreikasta, olisi annettava etusija Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (10) 22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille. Tässä suhteessa olisi otettava ensisijaisesti huomioon hakijoiden erityistarpeet, myös terveys. Lapsen edun olisi aina oltava ensisijainen.

| (25) | Päätettäessä siitä, mitkä selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat hakijat olisi siirrettävä Italiasta ja Kreikasta, olisi annettava etusija Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (10)

  21 ja
  22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille,
  ja heidän joukossaan erityishuomiota olisi kiinnitettävä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin. Haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden erityistilanteen ottamiseksi huomioon jäsenvaltioiden on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2013/33/EU ja 2013/32/EU

   (1 bis)

  nojalla tehtävä yksilöllinen arviointi ihmisten haavoittuvuuksista heidän vastaanottoon ja menettelyihin liittyviä erityistarpeitaan varten. Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä aktiivisiin toimiin turvapaikanhakijoiden yksilöllisten tarpeiden arvioimiseksi, ja heidän unionin lainsäädäntöön perustuvien oikeuksiensa tehokas turvaaminen vaatii, että ei luoteta pelkästään heidän itse tekemiinsä ilmoituksiin.
  Tässä suhteessa olisi otettava ensisijaisesti huomioon hakijoiden erityistarpeet, myös terveys. Lapsen edun olisi aina oltava ensisijainen
  kaikissa tämän päätöksen perusteella käynnistetyissä menettelyissä, ja tuomioistuimen asiassa C-648/11

   (1 ter)

  6. kesäkuuta 2013 vahvistamia keskeisiä periaatteita ei saa koskaan asettaa kyseenalaisiksi. |
| --- | --- |

(25)

Päätettäessä siitä, mitkä selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat hakijat olisi siirrettävä Italiasta ja Kreikasta, olisi annettava etusija Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (10)

  21 ja
  22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille,
  ja heidän joukossaan erityishuomiota olisi kiinnitettävä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin. Haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden erityistilanteen ottamiseksi huomioon jäsenvaltioiden on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2013/33/EU ja 2013/32/EU

   (1 bis)

  nojalla tehtävä yksilöllinen arviointi ihmisten haavoittuvuuksista heidän vastaanottoon ja menettelyihin liittyviä erityistarpeitaan varten. Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä aktiivisiin toimiin turvapaikanhakijoiden yksilöllisten tarpeiden arvioimiseksi, ja heidän unionin lainsäädäntöön perustuvien oikeuksiensa tehokas turvaaminen vaatii, että ei luoteta pelkästään heidän itse tekemiinsä ilmoituksiin.
  Tässä suhteessa olisi otettava ensisijaisesti huomioon hakijoiden erityistarpeet, myös terveys. Lapsen edun olisi aina oltava ensisijainen
  kaikissa tämän päätöksen perusteella käynnistetyissä menettelyissä, ja tuomioistuimen asiassa C-648/11

   (1 ter)

  6. kesäkuuta 2013 vahvistamia keskeisiä periaatteita ei saa koskaan asettaa kyseenalaisiksi.

Tarkistus 18

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Lisäksi, jotta voidaan päättää, mihin jäsenvaltioon siirto pitäisi toteuttaa, olisi otettava erityisellä tavalla huomioon hakijoiden erityispätevyys, kuten kielitaito,
  joka voisi
  helpottaa heidän kotoutumistaan siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Erityisen haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tapauksessa olisi otettava huomioon siirron kohteena olevan jäsenvaltion valmiudet tukea kyseisiä hakijoita. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Lisäksi, jotta voidaan päättää, mihin jäsenvaltioon siirto pitäisi toteuttaa, olisi otettava erityisellä tavalla huomioon hakijoiden erityispätevyys, kuten kielitaito,
  joka voisi
  helpottaa heidän kotoutumistaan siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Erityisen haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tapauksessa olisi otettava huomioon siirron kohteena olevan jäsenvaltion valmiudet tukea kyseisiä hakijoita.

| (26) | Lisäksi, jotta voidaan päättää, mihin jäsenvaltioon siirto pitäisi toteuttaa, olisi otettava erityisellä tavalla huomioon hakijoiden
  toivomukset ja
  erityispätevyys, kuten kielitaito,
  sellaiset asetuksessa (EU) N:o 604/2013 annetun perheenjäsenen määritelmän ylittävät sukulaissuhteet, sosiaaliset suhteet, kulttuuriset siteet, aiempi oleskelu jäsenvaltiossa, aiempi opiskelu ja aiempi työkokemus tietyn jäsenvaltion yrityksen tai järjestön palveluksessa, jotka voisivat
  helpottaa heidän kotoutumistaan siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa
  , sekä erityispätevyys, joka voisi olla merkityksellinen heidän sopeutumiselleen siirron kohteena olevan jäsenvaltion työmarkkinoille
  .
  Jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi helpotettava hakijoiden tutkintojen, pätevyyksien ja taitojen tosiasiallista tunnustamista. Lisäksi jäsenvaltiot voivat ilmoittaa hakijoille työllistymismahdollisuuksista työmarkkinoillaan.
  Erityisen haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tapauksessa olisi otettava huomioon siirron kohteena olevan jäsenvaltion valmiudet tukea kyseisiä hakijoita.
  Vaikka hakijoilla ei ole oikeutta valita jäsenvaltiota, johon heidät siirretään, heidän tarpeensa, toivomuksensa ja erityispätevyytensä olisi otettava mahdollisuuksien mukaan huomioon. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi, jotta voidaan päättää, mihin jäsenvaltioon siirto pitäisi toteuttaa, olisi otettava erityisellä tavalla huomioon hakijoiden
  toivomukset ja
  erityispätevyys, kuten kielitaito,
  sellaiset asetuksessa (EU) N:o 604/2013 annetun perheenjäsenen määritelmän ylittävät sukulaissuhteet, sosiaaliset suhteet, kulttuuriset siteet, aiempi oleskelu jäsenvaltiossa, aiempi opiskelu ja aiempi työkokemus tietyn jäsenvaltion yrityksen tai järjestön palveluksessa, jotka voisivat
  helpottaa heidän kotoutumistaan siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa
  , sekä erityispätevyys, joka voisi olla merkityksellinen heidän sopeutumiselleen siirron kohteena olevan jäsenvaltion työmarkkinoille
  .
  Jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi helpotettava hakijoiden tutkintojen, pätevyyksien ja taitojen tosiasiallista tunnustamista. Lisäksi jäsenvaltiot voivat ilmoittaa hakijoille työllistymismahdollisuuksista työmarkkinoillaan.
  Erityisen haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tapauksessa olisi otettava huomioon siirron kohteena olevan jäsenvaltion valmiudet tukea kyseisiä hakijoita.
  Vaikka hakijoilla ei ole oikeutta valita jäsenvaltiota, johon heidät siirretään, heidän tarpeensa, toivomuksensa ja erityispätevyytensä olisi otettava mahdollisuuksien mukaan huomioon.

Tarkistus 19

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Uudelleensijoittamista Maltalta koskevasta pilottihankkeesta (EUREMA) saatujen kokemusten pohjalta odotukset ja toivomukset olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon. Ensivaiheessa hakijoille olisi annettava mahdollisuus ilmaista toivomuksensa. Heidän olisi asettava viisi jäsenvaltiota suosituimmuusjärjestykseen ja perusteltava toivomuksiaan esimerkiksi sukulaissuhteilla, sosiaalisilla ja kulttuurisilla siteillä, kuten kielitaidolla, aiemmalla oleskelulla, aiemmilla opinnoilla tai aiemmalla työkokemuksella. Tämän olisi tapahduttava käsittelyn aloitusvaiheen aikana. Seuraavassa vaiheessa kullekin jäsenvaltioille olisi tiedotettava hakijan toivomuksista. Niille olisi annettava mahdollisuus ilmoittaa, ketkä ne asettavat etusijalle niistä hakijoista, jotka olivat ilmaisseet toivomuksensa päästä kyseiseen jäsenvaltioon. Jäsenvaltioiden olisi perusteltava omia toivomuksiaan esimerkiksi sukulaisuussuhteilla sekä sosiaalisilla ja kulttuurisilla siteillä. Jäsenvaltioiden nimittämät yhteyshenkilöt voisivat helpottaa menettelyä haastattelemalla kutakin hakijaa. Hakijoilla olisi myös oltava mahdollisuus pyytää neuvoa muilta toimijoilta, kuten kansalaisjärjestöiltä, Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetulta (UNHCR) ja Kansainväliseltä siirtolaisuusjärjestöltä. Lopuksi Italian ja Kreikan olisi EASOn avustuksella tehtävä päätös kunkin hakijan siirtämisestä tiettyyn jäsenvaltioon ottamalla toivomukset mahdollisimman hyvin huomioon. UNHCR:lta olisi pyydettävä tietoja sen kehittämistä uudelleensijoittamista koskevista parhaista käytännöistä, kuten toivomusten ja erityispätevyyksien käsittelystä. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Uudelleensijoittamista Maltalta koskevasta pilottihankkeesta (EUREMA) saatujen kokemusten pohjalta odotukset ja toivomukset olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon. Ensivaiheessa hakijoille olisi annettava mahdollisuus ilmaista toivomuksensa. Heidän olisi asettava viisi jäsenvaltiota suosituimmuusjärjestykseen ja perusteltava toivomuksiaan esimerkiksi sukulaissuhteilla, sosiaalisilla ja kulttuurisilla siteillä, kuten kielitaidolla, aiemmalla oleskelulla, aiemmilla opinnoilla tai aiemmalla työkokemuksella. Tämän olisi tapahduttava käsittelyn aloitusvaiheen aikana. Seuraavassa vaiheessa kullekin jäsenvaltioille olisi tiedotettava hakijan toivomuksista. Niille olisi annettava mahdollisuus ilmoittaa, ketkä ne asettavat etusijalle niistä hakijoista, jotka olivat ilmaisseet toivomuksensa päästä kyseiseen jäsenvaltioon. Jäsenvaltioiden olisi perusteltava omia toivomuksiaan esimerkiksi sukulaisuussuhteilla sekä sosiaalisilla ja kulttuurisilla siteillä. Jäsenvaltioiden nimittämät yhteyshenkilöt voisivat helpottaa menettelyä haastattelemalla kutakin hakijaa. Hakijoilla olisi myös oltava mahdollisuus pyytää neuvoa muilta toimijoilta, kuten kansalaisjärjestöiltä, Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetulta (UNHCR) ja Kansainväliseltä siirtolaisuusjärjestöltä. Lopuksi Italian ja Kreikan olisi EASOn avustuksella tehtävä päätös kunkin hakijan siirtämisestä tiettyyn jäsenvaltioon ottamalla toivomukset mahdollisimman hyvin huomioon. UNHCR:lta olisi pyydettävä tietoja sen kehittämistä uudelleensijoittamista koskevista parhaista käytännöistä, kuten toivomusten ja erityispätevyyksien käsittelystä.

Tarkistus 20

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 26 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 b) | Perussopimuksen 10 artiklassa säädettyä syrjintäkiellon periaatetta olisi noudatettava kaikilta osin siirtomenettelyn kaikissa vaiheissa. Sukupuoleen, ikään, etniseen alkuperään, vammaisuuteen ja uskontoon perustuva syrjintä rikkoo selvästi perussopimusta. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 b)

Perussopimuksen 10 artiklassa säädettyä syrjintäkiellon periaatetta olisi noudatettava kaikilta osin siirtomenettelyn kaikissa vaiheissa. Sukupuoleen, ikään, etniseen alkuperään, vammaisuuteen ja uskontoon perustuva syrjintä rikkoo selvästi perussopimusta.

Tarkistus 21

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Asetuksessa (EU) N:o 604/2013 vahvistettuja oikeudellisia ja menettelytakeita sovelletaan edelleen tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin hakijoihin. Lisäksi hakijoille olisi annettava tietoa tässä päätöksessä vahvistetusta siirtomenettelystä ja ilmoitettava siirtopäätöksestä.
  Koska hakijalla ei ole EU:n lainsäädännön mukaisesti oikeutta valita sitä jäsenvaltiota, joka on vastuussa hänen hakemuksensa käsittelystä,
  hakijalla olisi oltava
  edellä mainitun
  asetuksen mukainen oikeus tehokkaisiin siirtopäätöstä koskeviin oikeussuojakeinoihin
  , mutta ainoastaan sen varmistamiseksi, että hänen perusoikeuksiaan kunnioitetaan
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Asetuksessa (EU) N:o 604/2013 vahvistettuja oikeudellisia ja menettelytakeita sovelletaan edelleen tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin hakijoihin. Lisäksi hakijoille olisi annettava tietoa tässä päätöksessä vahvistetusta siirtomenettelystä ja ilmoitettava siirtopäätöksestä.
  Koska hakijalla ei ole EU:n lainsäädännön mukaisesti oikeutta valita sitä jäsenvaltiota, joka on vastuussa hänen hakemuksensa käsittelystä,
  hakijalla olisi oltava
  edellä mainitun
  asetuksen mukainen oikeus tehokkaisiin siirtopäätöstä koskeviin oikeussuojakeinoihin
  , mutta ainoastaan sen varmistamiseksi, että hänen perusoikeuksiaan kunnioitetaan
  .

| (28) | Asetuksessa (EU) N:o 604/2013 vahvistettuja oikeudellisia ja menettelytakeita sovelletaan edelleen tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin hakijoihin. Lisäksi hakijoille olisi annettava tietoa tässä päätöksessä vahvistetusta siirtomenettelystä ja ilmoitettava siirtopäätöksestä. Hakijalla olisi oltava asetuksen
  (EU) N:o 604/2013 ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan
  mukainen oikeus tehokkaisiin siirtopäätöstä koskeviin oikeussuojakeinoihin. |
| --- | --- |

(28)

Asetuksessa (EU) N:o 604/2013 vahvistettuja oikeudellisia ja menettelytakeita sovelletaan edelleen tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin hakijoihin. Lisäksi hakijoille olisi annettava tietoa tässä päätöksessä vahvistetusta siirtomenettelystä ja ilmoitettava siirtopäätöksestä. Hakijalla olisi oltava asetuksen
  (EU) N:o 604/2013 ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan
  mukainen oikeus tehokkaisiin siirtopäätöstä koskeviin oikeussuojakeinoihin.

Tarkistus 22

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Olisi toteutettava toimenpiteitä, jotta voitaisiin välttää siirrettyjen henkilöiden liikkuminen siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta muihin jäsenvaltioihin. Hakijoille olisi
  erityisesti
  tiedotettava seurauksista, joita aiheutuu siirtymisestä toisiin jäsenvaltioihin, sekä siitä, että jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio myöntää heille kansainvälistä suojelua, heillä on kansainvälistä suojelua saavan henkilön asemaan liittyvät oikeudet periaatteessa ainoastaan kyseisessä jäsenvaltiossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Olisi toteutettava toimenpiteitä, jotta voitaisiin välttää siirrettyjen henkilöiden liikkuminen siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta muihin jäsenvaltioihin. Hakijoille olisi
  erityisesti
  tiedotettava seurauksista, joita aiheutuu siirtymisestä toisiin jäsenvaltioihin, sekä siitä, että jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio myöntää heille kansainvälistä suojelua, heillä on kansainvälistä suojelua saavan henkilön asemaan liittyvät oikeudet periaatteessa ainoastaan kyseisessä jäsenvaltiossa.

| (30) | Olisi toteutettava toimenpiteitä, jotta voitaisiin välttää siirrettyjen henkilöiden liikkuminen siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta muihin jäsenvaltioihin.
  Hakijoiden toivomusten, myös asetuksen (EU) N:o 604/2013 sukulaisuutta koskevat säännökset ylittävien sukulaisuussuhteiden sekä sosiaalisten ja kulttuuristen siteiden ottaminen huomioon mahdollisimman hyvin on selkeä keino, jonka avulla hakijalle voi kehittyä tunne, että hän kuuluu siihen jäsenvaltioon, johon hänet on siirretty. Hakijoille olisi annettava kaikki tarpeellinen tieto heidän määränpäästään, ja mikäli heidän toivomustaan ei voida täysin ottaa huomioon, kyseisen päätöksen syyt kielellä, jota he ymmärtävät tai jota heidän voi kohtuudella olettaa ymmärtävän. Toissijaisten siirtymisten välttämiseksi
  hakijoille olisi tiedotettava seurauksista, joita aiheutuu siirtymisestä toisiin jäsenvaltioihin
  asetuksen (EU) N:o 604/2013 4 artiklan säännösten mukaisesti
  , sekä siitä, että jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio myöntää heille kansainvälistä suojelua, heillä on kansainvälistä suojelua saavan henkilön asemaan liittyvät oikeudet periaatteessa ainoastaan kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(30)

Olisi toteutettava toimenpiteitä, jotta voitaisiin välttää siirrettyjen henkilöiden liikkuminen siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta muihin jäsenvaltioihin.
  Hakijoiden toivomusten, myös asetuksen (EU) N:o 604/2013 sukulaisuutta koskevat säännökset ylittävien sukulaisuussuhteiden sekä sosiaalisten ja kulttuuristen siteiden ottaminen huomioon mahdollisimman hyvin on selkeä keino, jonka avulla hakijalle voi kehittyä tunne, että hän kuuluu siihen jäsenvaltioon, johon hänet on siirretty. Hakijoille olisi annettava kaikki tarpeellinen tieto heidän määränpäästään, ja mikäli heidän toivomustaan ei voida täysin ottaa huomioon, kyseisen päätöksen syyt kielellä, jota he ymmärtävät tai jota heidän voi kohtuudella olettaa ymmärtävän. Toissijaisten siirtymisten välttämiseksi
  hakijoille olisi tiedotettava seurauksista, joita aiheutuu siirtymisestä toisiin jäsenvaltioihin
  asetuksen (EU) N:o 604/2013 4 artiklan säännösten mukaisesti
  , sekä siitä, että jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio myöntää heille kansainvälistä suojelua, heillä on kansainvälistä suojelua saavan henkilön asemaan liittyvät oikeudet periaatteessa ainoastaan kyseisessä jäsenvaltiossa.

Tarkistus 23

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 30 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (30 a) | Kansainvälistä suojelua hakevan tai sitä saavan henkilön suostumus siirtoon on vakiintunut periaate unionin johdetussa oikeudessa ja se on kirjattu asetuksen (EU) N:o 516/2014 7 artiklan 2 kohtaan ja vastaavasti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 439/2010

   (1 bis)

  5 artiklaan ja asetuksen (EU) N:o 604/2013 17 artiklan 2 kohtaan, ja perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan perusteella poikkeukset unionin lainsäädäntöön ovat mahdollisia vain erittäin tiukkaan rajattujen ehtojen täyttyessä. On varmistettava hätätilanteessa sovellettavan siirtojärjestelmän tehokas toteuttaminen, joten suostumus on erityisen tärkeä, jotta vältetään toissijainen siirtyminen, ja siksi periaatteena on, että sitä olisi vaadittava ennen siirtoa. Jos henkilö ei anna suostumustaan, häntä ei periaatteessa pitäisi siirtää, mutta toiselle henkilölle olisi tarjottava tätä mahdollisuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(30 a)

Kansainvälistä suojelua hakevan tai sitä saavan henkilön suostumus siirtoon on vakiintunut periaate unionin johdetussa oikeudessa ja se on kirjattu asetuksen (EU) N:o 516/2014 7 artiklan 2 kohtaan ja vastaavasti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 439/2010

   (1 bis)

  5 artiklaan ja asetuksen (EU) N:o 604/2013 17 artiklan 2 kohtaan, ja perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan perusteella poikkeukset unionin lainsäädäntöön ovat mahdollisia vain erittäin tiukkaan rajattujen ehtojen täyttyessä. On varmistettava hätätilanteessa sovellettavan siirtojärjestelmän tehokas toteuttaminen, joten suostumus on erityisen tärkeä, jotta vältetään toissijainen siirtyminen, ja siksi periaatteena on, että sitä olisi vaadittava ennen siirtoa. Jos henkilö ei anna suostumustaan, häntä ei periaatteessa pitäisi siirtää, mutta toiselle henkilölle olisi tarjottava tätä mahdollisuutta.

Tarkistus 24

Ehdotus päätökseksi

1 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tällä päätöksellä otetaan käyttöön Italian ja Kreikan hyväksi kansainvälisen suojelun alalla toteutettavia väliaikaisia
  toimenpiteitä
  , joiden tarkoituksena on auttaa kyseisiä maita selviytymään kolmansien maiden kansalaisten äkillisen joukoittaisen maahantulon aiheuttamasta hätätilanteesta. | Tällä päätöksellä otetaan käyttöön Italian ja Kreikan hyväksi kansainvälisen suojelun alalla toteutettavia
  sitovia
  väliaikaisia
  hätätoimenpiteitä
  , joiden tarkoituksena on auttaa kyseisiä maita selviytymään kolmansien maiden kansalaisten
  tai kansalaisuudettomien henkilöiden
  äkillisen joukoittaisen maahantulon aiheuttamasta hätätilanteesta. |

Komission teksti

Tarkistus

Tällä päätöksellä otetaan käyttöön Italian ja Kreikan hyväksi kansainvälisen suojelun alalla toteutettavia väliaikaisia
  toimenpiteitä
  , joiden tarkoituksena on auttaa kyseisiä maita selviytymään kolmansien maiden kansalaisten äkillisen joukoittaisen maahantulon aiheuttamasta hätätilanteesta.

Tällä päätöksellä otetaan käyttöön Italian ja Kreikan hyväksi kansainvälisen suojelun alalla toteutettavia
  sitovia
  väliaikaisia
  hätätoimenpiteitä
  , joiden tarkoituksena on auttaa kyseisiä maita selviytymään kolmansien maiden kansalaisten
  tai kansalaisuudettomien henkilöiden
  äkillisen joukoittaisen maahantulon aiheuttamasta hätätilanteesta.

Tarkistus 25

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | ”hakijalla” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen,
  josta
  ei vielä ole tehty lopullista päätöstä; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

”hakijalla” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen,
  josta
  ei vielä ole tehty lopullista päätöstä;

| b) | ”hakijalla” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen,
  jonka johdosta
  ei vielä ole tehty lopullista päätöstä
  , sellaisina kuin nämä on määritelty direktiivin 2011/95/EU 2 artiklan i alakohdassa
  ; |
| --- | --- |

b)

”hakijalla” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen,
  jonka johdosta
  ei vielä ole tehty lopullista päätöstä
  , sellaisina kuin nämä on määritelty direktiivin 2011/95/EU 2 artiklan i alakohdassa
  ;

Tarkistus 26

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | ”
  perheenjäsenillä” perheenjäseniä, sellaisina kuin heidät on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 2 artiklan g alakohdassa
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

d)

”
  perheenjäsenillä” perheenjäseniä, sellaisina kuin heidät on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 2 artiklan g alakohdassa
  ;

| d) | ”
  lähisukulaisilla” puolisoa, lapsia, vanhempia, huoltajia, isovanhempia ja lapsenlapsia
  ; |
| --- | --- |

d)

”
  lähisukulaisilla” puolisoa, lapsia, vanhempia, huoltajia, isovanhempia ja lapsenlapsia
  ;

(Horisontaalinen tarkistus. Vastaava muutos tehdään kaikkialle komission ehdotuksen tekstiin.)

Tarkistus 27

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f a) | ”toivomuksella” hakijan esittämää toivomusta päästä tiettyyn jäsenvaltioon tai jäsenvaltion esittämää, tiettyä hakijaa koskevaa toivomusta, jota perustellaan esimerkiksi asetuksen (EU) N:o 604/2013 1 artiklan g kohdassa määritellyn perheenjäsenten määritelmän ylittävillä sukulaisuussuhteilla, sosiaalisilla siteillä, kuten siteillä etnisiin tai kulttuurillisiin yhteisöihin, ja toivottuun jäsenvaltioon liittyvillä kulttuurisiteillä, kuten kielitaidolla, aiemmalla oleskelulla jäsenvaltiossa, aiemmalla opiskelulla tai työsuhteilla kyseisen jäsenvaltion yrityksiin tai järjestöihin. |

Komission teksti

Tarkistus

f a)

”toivomuksella” hakijan esittämää toivomusta päästä tiettyyn jäsenvaltioon tai jäsenvaltion esittämää, tiettyä hakijaa koskevaa toivomusta, jota perustellaan esimerkiksi asetuksen (EU) N:o 604/2013 1 artiklan g kohdassa määritellyn perheenjäsenten määritelmän ylittävillä sukulaisuussuhteilla, sosiaalisilla siteillä, kuten siteillä etnisiin tai kulttuurillisiin yhteisöihin, ja toivottuun jäsenvaltioon liittyvillä kulttuurisiteillä, kuten kielitaidolla, aiemmalla oleskelulla jäsenvaltiossa, aiemmalla opiskelulla tai työsuhteilla kyseisen jäsenvaltion yrityksiin tai järjestöihin.

Tarkistus 28

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Muuttovirtojen vaihteluiden takia uudelleensijoitettaviksi tarkoitettavien henkilöiden ryhmää olisi arvioitava neljännesvuosittain. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Muuttovirtojen vaihteluiden takia uudelleensijoitettaviksi tarkoitettavien henkilöiden ryhmää olisi arvioitava neljännesvuosittain.

Tarkistus 47

Ehdotus päätökseksi

4 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Jotta voidaan vähentää Italiaan ja Kreikkaan kohdistuvaa huomattavaa turvapaikanhakijapainetta ja samalla suorittaa merkittävä kokeilu perussopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan perustuvaa, pysyvää hätätilanteissa sovellettavaa siirtojärjestelmää koskevaa tulevaa lainsäädäntöehdotusta varten, Italiasta ja Kreikasta siirretään aluksi 110 000  hakijaa. Tarvittaessa harkitaan määrän lisäämistä, jotta voidaan mukautua nopeasti muuttuviin pakolaisvirtoihin ja kehityskulkuihin päätöksen soveltamisen aikana. |
| 1.   Italiasta siirretään
  liitteen I mukaisesti 24 000
  hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle. | 1.   
  Aluksi
  Italiasta siirretään
  40 000
  hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle. |
| 2.   Kreikasta siirretään
  liitteen II mukaisesti 16 000
  hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle. | 2.   
  Aluksi
  Kreikasta siirretään
  70 000
  hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle. |
| | 2 a.
     
  Komission olisi arvioitava [kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulopäivästä] Italiasta ja Kreikasta siirrettävien henkilöiden osuutta uusimpien saatavilla olevien Frontexin tietojen perusteella, jotta sitä voidaan mukauttaa muuttuviin pakolaisvirtoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

-1.
     
  Jotta voidaan vähentää Italiaan ja Kreikkaan kohdistuvaa huomattavaa turvapaikanhakijapainetta ja samalla suorittaa merkittävä kokeilu perussopimuksen 78 artiklan 2 kohtaan perustuvaa, pysyvää hätätilanteissa sovellettavaa siirtojärjestelmää koskevaa tulevaa lainsäädäntöehdotusta varten, Italiasta ja Kreikasta siirretään aluksi 110 000  hakijaa. Tarvittaessa harkitaan määrän lisäämistä, jotta voidaan mukautua nopeasti muuttuviin pakolaisvirtoihin ja kehityskulkuihin päätöksen soveltamisen aikana.

1.   Italiasta siirretään
  liitteen I mukaisesti 24 000
  hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle.

1.   
  Aluksi
  Italiasta siirretään
  40 000
  hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle.

2.   Kreikasta siirretään
  liitteen II mukaisesti 16 000
  hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle.

2.   
  Aluksi
  Kreikasta siirretään
  70 000
  hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle.

2 a.
     
  Komission olisi arvioitava [kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulopäivästä] Italiasta ja Kreikasta siirrettävien henkilöiden osuutta uusimpien saatavilla olevien Frontexin tietojen perusteella, jotta sitä voidaan mukauttaa muuttuviin pakolaisvirtoihin.

Tarkistus 30

Ehdotus päätökseksi

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a artikla |
| | Suostumus |
| | Periaatteena on, että siirtoon vaaditaan hakijan suostumus. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a artikla

Suostumus

Periaatteena on, että siirtoon vaaditaan hakijan suostumus.

Tarkistus 31

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Italian ja Kreikan on tämän päätöksen soveltamisaikana yksilöitävä EASO:n ja
  tarvittaessa 8 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden
  kanssa säännöllisin väliajoin hakijat, jotka siirretään muihin jäsenvaltioihin, ja ilmoitettava kyseisten jäsenvaltioiden yhteyspisteille ja EASO:lle niiden hakijoiden lukumäärä, jotka voidaan siirtää. Tässä on annettava etusija direktiivin 2013/33/EU 22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville hakijoille. | 2.   Italian ja Kreikan on tämän päätöksen soveltamisaikana yksilöitävä EASO:n ja
  muiden asianomaisten virastojen
  kanssa säännöllisin väliajoin hakijat, jotka siirretään muihin jäsenvaltioihin, ja ilmoitettava kyseisten jäsenvaltioiden yhteyspisteille ja EASO:lle niiden hakijoiden lukumäärä, jotka voidaan siirtää. Tässä on annettava etusija direktiivin 2013/33/EU
  21 ja
  22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville hakijoille
  ja heidän joukossaan erityishuomiota olisi kiinnitettävä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Italian ja Kreikan on tämän päätöksen soveltamisaikana yksilöitävä EASO:n ja
  tarvittaessa 8 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden
  kanssa säännöllisin väliajoin hakijat, jotka siirretään muihin jäsenvaltioihin, ja ilmoitettava kyseisten jäsenvaltioiden yhteyspisteille ja EASO:lle niiden hakijoiden lukumäärä, jotka voidaan siirtää. Tässä on annettava etusija direktiivin 2013/33/EU 22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville hakijoille.

2.   Italian ja Kreikan on tämän päätöksen soveltamisaikana yksilöitävä EASO:n ja
  muiden asianomaisten virastojen
  kanssa säännöllisin väliajoin hakijat, jotka siirretään muihin jäsenvaltioihin, ja ilmoitettava kyseisten jäsenvaltioiden yhteyspisteille ja EASO:lle niiden hakijoiden lukumäärä, jotka voidaan siirtää. Tässä on annettava etusija direktiivin 2013/33/EU
  21 ja
  22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville hakijoille
  ja heidän joukossaan erityishuomiota olisi kiinnitettävä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin
  .

Tarkistus 32

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on mahdollisimman pian 2 kohdassa tarkoitetut tiedot saatuaan ilmoitettava niiden hakijoiden määrä, jotka voidaan siirtää niiden alueelle välittömästi, sekä kaikki muut olennaiset tiedot liitteissä I ja II vahvistettujen lukumäärien puitteissa. | 3.   Jäsenvaltioiden on mahdollisimman pian 2 kohdassa tarkoitetut tiedot saatuaan
  annettava tiedot käytettävissä olevasta siirtolaisten vastaanottokapasiteetista ja
  ilmoitettava niiden hakijoiden määrä, jotka voidaan siirtää niiden alueelle välittömästi, sekä kaikki muut olennaiset tiedot liitteissä I ja II vahvistettujen lukumäärien puitteissa. |

Komission teksti

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden on mahdollisimman pian 2 kohdassa tarkoitetut tiedot saatuaan ilmoitettava niiden hakijoiden määrä, jotka voidaan siirtää niiden alueelle välittömästi, sekä kaikki muut olennaiset tiedot liitteissä I ja II vahvistettujen lukumäärien puitteissa.

3.   Jäsenvaltioiden on mahdollisimman pian 2 kohdassa tarkoitetut tiedot saatuaan
  annettava tiedot käytettävissä olevasta siirtolaisten vastaanottokapasiteetista ja
  ilmoitettava niiden hakijoiden määrä, jotka voidaan siirtää niiden alueelle välittömästi, sekä kaikki muut olennaiset tiedot liitteissä I ja II vahvistettujen lukumäärien puitteissa.

Tarkistus 33

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Italian ja Kreikan on EASOn avustuksella annettava hakijoille tietoa hätätilanteessa tapahtuvan sisäisen siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta kielellä, jota he ymmärtävät tai jota heidän voi kohtuudella olettaa ymmärtävän. Hakijoiden saatavilla on oltava myös muiden toimijoiden, kuten kansalaisjärjestöjen, UNCHR:n ja IOM:n antamaa tietoa. Alustavan käsittelyn aikana hakijoita on pyydettävä asettamaan jäsenvaltiot suosituimmuusjärjestykseen ja perustelemaan toiveensa. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Italian ja Kreikan on EASOn avustuksella annettava hakijoille tietoa hätätilanteessa tapahtuvan sisäisen siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta kielellä, jota he ymmärtävät tai jota heidän voi kohtuudella olettaa ymmärtävän. Hakijoiden saatavilla on oltava myös muiden toimijoiden, kuten kansalaisjärjestöjen, UNCHR:n ja IOM:n antamaa tietoa. Alustavan käsittelyn aikana hakijoita on pyydettävä asettamaan jäsenvaltiot suosituimmuusjärjestykseen ja perustelemaan toiveensa.

Tarkistukset 34 ja 48

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Hakijat, joiden sormenjäljet on otettava asetuksen (EU) N:o 603/2013 9 artiklassa asetetun velvoitteen nojalla, voidaan siirtää ainoastaan siinä tapauksessa, että heidän sormenjälkensä on otettu. | 5.   Hakijat, joiden sormenjäljet on otettava
  ja toimitettava
  asetuksen (EU) N:o 603/2013 9 artiklassa asetetun velvoitteen nojalla, voidaan siirtää ainoastaan siinä tapauksessa, että heidän sormenjälkensä on otettu
  heidän perusoikeuksiaan täysimääräisesti kunnioittaen ilman pakkokeinojen käyttöä tai säilöönottoa
  . |

Komission teksti

Tarkistus

5.   Hakijat, joiden sormenjäljet on otettava asetuksen (EU) N:o 603/2013 9 artiklassa asetetun velvoitteen nojalla, voidaan siirtää ainoastaan siinä tapauksessa, että heidän sormenjälkensä on otettu.

5.   Hakijat, joiden sormenjäljet on otettava
  ja toimitettava
  asetuksen (EU) N:o 603/2013 9 artiklassa asetetun velvoitteen nojalla, voidaan siirtää ainoastaan siinä tapauksessa, että heidän sormenjälkensä on otettu
  heidän perusoikeuksiaan täysimääräisesti kunnioittaen ilman pakkokeinojen käyttöä tai säilöönottoa
  .

Tarkistus 35

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää lähettää Italiaan ja Kreikkaan yhteyshenkilöitä kaikkien tässä artiklassa kuvattujen siirtomenettelyn osatekijöiden täytäntöönpanoa varten. | Poistetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

8.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää lähettää Italiaan ja Kreikkaan yhteyshenkilöitä kaikkien tässä artiklassa kuvattujen siirtomenettelyn osatekijöiden täytäntöönpanoa varten.

Poistetaan.

Tarkistus 36

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Kun päätös hakijan siirtämisestä on tehty mutta ennen varsinaista siirtoa, Italian ja Kreikan on ilmoitettava siirtopäätöksestä kirjallisesti kyseiselle henkilölle. Päätöksessä on mainittava siirron kohteena oleva jäsenvaltio. | 4.   Kun päätös hakijan siirtämisestä on tehty mutta ennen varsinaista siirtoa, Italian ja Kreikan on
  EASOn ja muiden toimijoiden, kuten mahdollisten yhdyshenkilöiden, avustuksella tiedotettava asianomaiselle henkilölle siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta ymmärrettävästi ja kielellä, jota hakija ymmärtää tai jota hänen voi kohtuudella olettaa ymmärtävän tai, jos hakijan toivomuksia ei oteta huomioon, syistä tähän päätökseen. Italian ja Kreikan on myös
  ilmoitettava siirtopäätöksestä kirjallisesti kyseiselle henkilölle. Päätöksessä on mainittava siirron kohteena oleva jäsenvaltio. |

Komission teksti

Tarkistus

4.   Kun päätös hakijan siirtämisestä on tehty mutta ennen varsinaista siirtoa, Italian ja Kreikan on ilmoitettava siirtopäätöksestä kirjallisesti kyseiselle henkilölle. Päätöksessä on mainittava siirron kohteena oleva jäsenvaltio.

4.   Kun päätös hakijan siirtämisestä on tehty mutta ennen varsinaista siirtoa, Italian ja Kreikan on
  EASOn ja muiden toimijoiden, kuten mahdollisten yhdyshenkilöiden, avustuksella tiedotettava asianomaiselle henkilölle siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta ymmärrettävästi ja kielellä, jota hakija ymmärtää tai jota hänen voi kohtuudella olettaa ymmärtävän tai, jos hakijan toivomuksia ei oteta huomioon, syistä tähän päätökseen. Italian ja Kreikan on myös
  ilmoitettava siirtopäätöksestä kirjallisesti kyseiselle henkilölle. Päätöksessä on mainittava siirron kohteena oleva jäsenvaltio.

Tarkistus 37

Ehdotus päätökseksi

7 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | hakemusten alustava käsittely; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

hakemusten alustava käsittely;

| b) | hakemusten alustava käsittely
  , mukaan lukien haavoittuvuuden ja toivomusten yksilöinti mahdollisesti siirrettävien hakijoiden tunnistamiseksi sekä hakijoiden seulonta, johon sisältyy myös henkilöllisyyden varmentaminen, sormenjälkien ottaminen ja kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten kirjaaminen
  ; |
| --- | --- |

b)

hakemusten alustava käsittely
  , mukaan lukien haavoittuvuuden ja toivomusten yksilöinti mahdollisesti siirrettävien hakijoiden tunnistamiseksi sekä hakijoiden seulonta, johon sisältyy myös henkilöllisyyden varmentaminen, sormenjälkien ottaminen ja kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten kirjaaminen
  ;

Tarkistus 38

Ehdotus päätökseksi

7 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | hakijoiden siirtäminen siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon. |

Komission teksti

Tarkistus

d)

hakijoiden siirtäminen siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon.

| d) | hakijoiden siirtäminen siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon.
  Hakijoiden siirtämisestä siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon aiheutuvat kustannukset eivät saisi olla lisärasite Kreikalle ja Italialle. |
| --- | --- |

d)

hakijoiden siirtäminen siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon.
  Hakijoiden siirtämisestä siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon aiheutuvat kustannukset eivät saisi olla lisärasite Kreikalle ja Italialle.

Tarkistus 39

Ehdotus päätökseksi

8 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos Italia tai Kreikka ei noudata 1 kohdassa tarkoitettua velvoitettaan, komissio voi päättää keskeyttää tämän päätöksen soveltamisen kyseiseen jäsenvaltioon enintään kolmen kuukauden ajaksi. Komissio voi tehdä kerran päätöksen, jolla jatketaan soveltamisen keskeyttämistä vielä kolmen kuukauden ajan. | 2.   Jos Italia tai Kreikka ei noudata 1 kohdassa tarkoitettua velvoitettaan, komissio voi
  , annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää näkemyksensä,
  päättää keskeyttää tämän päätöksen soveltamisen kyseiseen jäsenvaltioon enintään kolmen kuukauden ajaksi. Komissio voi tehdä kerran päätöksen, jolla jatketaan soveltamisen keskeyttämistä vielä kolmen kuukauden ajan. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jos Italia tai Kreikka ei noudata 1 kohdassa tarkoitettua velvoitettaan, komissio voi päättää keskeyttää tämän päätöksen soveltamisen kyseiseen jäsenvaltioon enintään kolmen kuukauden ajaksi. Komissio voi tehdä kerran päätöksen, jolla jatketaan soveltamisen keskeyttämistä vielä kolmen kuukauden ajan.

2.   Jos Italia tai Kreikka ei noudata 1 kohdassa tarkoitettua velvoitettaan, komissio voi
  , annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää näkemyksensä,
  päättää keskeyttää tämän päätöksen soveltamisen kyseiseen jäsenvaltioon enintään kolmen kuukauden ajaksi. Komissio voi tehdä kerran päätöksen, jolla jatketaan soveltamisen keskeyttämistä vielä kolmen kuukauden ajan.

Tarkistus 40

Ehdotus päätökseksi

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio joutuu hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa lukeutua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen. | Jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio joutuu hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi
  lisäksi
  tarvittaessa lukeutua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio joutuu hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa lukeutua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen.

Jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio joutuu hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi perussopimuksen 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi
  lisäksi
  tarvittaessa lukeutua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen.

Tarkistus 41

Ehdotus päätökseksi

11 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Italian ja Kreikan on raportoitava neuvostolle ja komissiolle kolmen kuukauden välein tämän päätöksen ja 8 artiklassa tarkoitettujen etenemissuunnitelmien täytäntöönpanosta. | Italian ja Kreikan on raportoitava neuvostolle ja komissiolle kolmen kuukauden välein tämän päätöksen ja 8 artiklassa tarkoitettujen etenemissuunnitelmien täytäntöönpanosta
  sekä sen perusteella saatujen varojen käytöstä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Italian ja Kreikan on raportoitava neuvostolle ja komissiolle kolmen kuukauden välein tämän päätöksen ja 8 artiklassa tarkoitettujen etenemissuunnitelmien täytäntöönpanosta.

Italian ja Kreikan on raportoitava neuvostolle ja komissiolle kolmen kuukauden välein tämän päätöksen ja 8 artiklassa tarkoitettujen etenemissuunnitelmien täytäntöönpanosta
  sekä sen perusteella saatujen varojen käytöstä
  .

Tarkistus 42

Ehdotus päätökseksi

11 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a artikla




  Arviointi




  Komissio esittää viimeistään vuoden 2016 heinäkuussa Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliarvioinnin tämän päätöksen soveltamisesta ja tekee tarvittaessa ehdotuksen pysyvää siirtomekanismia varten tarvittavista suosituksista, myös ilmoitetun Dublinin toimivuustarkastuksen huomioon ottaen.




  Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle lopullisen arviointikertomuksen tämän päätöksen soveltamisesta viimeistään ...

   (*1)

  .




  Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle hyvissä ajoin kaikki asianmukainen tieto kyseisen kertomuksen laadintaa varten. |

Komission teksti

Tarkistus

11 a artikla

Arviointi

Komissio esittää viimeistään vuoden 2016 heinäkuussa Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliarvioinnin tämän päätöksen soveltamisesta ja tekee tarvittaessa ehdotuksen pysyvää siirtomekanismia varten tarvittavista suosituksista, myös ilmoitetun Dublinin toimivuustarkastuksen huomioon ottaen.

Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle lopullisen arviointikertomuksen tämän päätöksen soveltamisesta viimeistään ...

   (*1)

  .

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle hyvissä ajoin kaikki asianmukainen tieto kyseisen kertomuksen laadintaa varten.

Tarkistus 43

Ehdotus päätökseksi

Liite II a (uusi)

Komission teksti

Tarkistus

Liite II a

Siirtomenettely

Komission ehdotuksessa esitetty menettely; Euroopan parlamentin lisäämät menettelyn lisävaiheet on alleviivattu

| | 1 – | Kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden hakemusten alustava käsittely |
| --- | --- | --- |

1 –

| — | Niiden henkilöiden tunnistaminen, joista jokin muu jäsenvaltio on (tai sen olisi oltava) vastuussa Dublin-asetuksen mukaisesti |
| --- | --- |

—

Niiden henkilöiden tunnistaminen, joista jokin muu jäsenvaltio on (tai sen olisi oltava) vastuussa Dublin-asetuksen mukaisesti

→Dublin-asetukseen perustuvat siirrot

| — | Haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tunnistaminen |
| --- | --- |

—

Haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tunnistaminen

| — | Lähisukulaisten tunnistaminen, jotta heidät voidaan siirtää yhdessä |
| --- | --- |

—

Lähisukulaisten tunnistaminen, jotta heidät voidaan siirtää yhdessä

| — | Hakijoiden tiettyjä jäsenvaltioita koskevien toivomusten tunnistaminen |
| --- | --- |

—

Hakijoiden tiettyjä jäsenvaltioita koskevien toivomusten tunnistaminen

↓

| 2 – | Siirrettävien hakijoiden valinta |
| --- | --- |

2 –

| — | Italia/Kreikka määrittelee, ketkä hakijat siirretään |
| --- | --- |

—

Italia/Kreikka määrittelee, ketkä hakijat siirretään

| — | Ne tiedottavat jäsenvaltioille tarvittavien paikkojen lukumäärästä sekä hakijoiden toivomuksista |
| --- | --- |

—

Ne tiedottavat jäsenvaltioille tarvittavien paikkojen lukumäärästä sekä hakijoiden toivomuksista

↓

| 3 – | Jäsenvaltioiden osallistuminen |
| --- | --- |

3 –

| — | Jäsenvaltiot tiedottavat Italialle/Kreikalle tarjolla olevien siirtopaikkojen määrästä |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot tiedottavat Italialle/Kreikalle tarjolla olevien siirtopaikkojen määrästä

| — | Yhteyshenkilöt voivat haastatella hakijoita, jotka ovat esittäneet jäsenvaltiota koskevan toivomuksen |
| --- | --- |

—

Yhteyshenkilöt voivat haastatella hakijoita, jotka ovat esittäneet jäsenvaltiota koskevan toivomuksen

| — | Jäsenvaltiot esittävät hakijoita koskevat toivomuksensa |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot esittävät hakijoita koskevat toivomuksensa

↓

| 4 – | Siirtopäätös |
| --- | --- |

4 –

| — | Italia/Kreikka päättää, kuka hakija siirretään mihinkin jäsenvaltioon ottamalla hakijoiden ja jäsenvaltioiden toivomukset huomioon |
| --- | --- |

—

Italia/Kreikka päättää, kuka hakija siirretään mihinkin jäsenvaltioon ottamalla hakijoiden ja jäsenvaltioiden toivomukset huomioon

↓

| 5 – | Tiedottaminen ja suostumus |
| --- | --- |

5 –

| — | Hakijoille tiedotetaan ymmärrettävästi heidän siirtonsa kohteena olevasta jäsenvaltiosta |
| --- | --- |

—

Hakijoille tiedotetaan ymmärrettävästi heidän siirtonsa kohteena olevasta jäsenvaltiosta

| — | Periaatteessa hakijat antavat suostumuksensa siihen, että heidät siirretään kyseiseen jäsenvaltioon |
| --- | --- |

—

Periaatteessa hakijat antavat suostumuksensa siihen, että heidät siirretään kyseiseen jäsenvaltioon

↓

| 6 – | Siirto |
| --- | --- |

6 –

Hakijat siirretään siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon kuukauden kuluessa

---

(1bis)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 604/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31).

(1)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 604/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31).

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 516/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta, neuvoston päätöksen 2008/381/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY sekä neuvoston päätöksen 2007/435/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 168).

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 516/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta, neuvoston päätöksen 2008/381/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY sekä neuvoston päätöksen 2007/435/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 168).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/33/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista (uudelleenlaadittu) (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/33/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista (uudelleenlaadittu) (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96).

(1 bis)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/32/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60).

(1 ter)  
  Unionin tuomioistuimen 6. kesäkuuta 2013 antama tuomio, C-648/11, ECLI:EU:C:2013:367.

(1 bis)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 439/2010, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta (EUVL L 132, 29.5.2010, s. 11).

(*1)  
  Virallinen lehti: lisätään päivämäärä: 30 kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN LAUSUMA

Koska on tarpeen päättää välittömistä toimenpiteistä sellaisten jäsenvaltioiden hyväksi, joissa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo aiheuttaa hätätilanteen, Euroopan parlamentti on hyväksynyt oikeusperustaksi SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan, jota komissio esitti ehdotuksessa neuvoston päätökseksi Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta. Euroopan parlamentti voi kuitenkin hyväksyä SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan oikeusperustaksi vain hätätoimenpiteenä, jota seuraa asianmukainen lainsäädäntöehdotus tulevien katastrofitilanteiden järjestäytyneestä käsittelystä. Se painottaa, että oikea oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 78 artiklan 2 kohta, jossa edellytetään tavallista lainsäätämisjärjestystä toimenpiteille, joilla määritellään, mikä jäsenvaltio on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, sekä SEUT-sopimuksen 80 artiklan toinen virke, jonka määräyksissä sovelletaan yhteisvastuun periaatetta 80 artiklan ensimmäisessä virkkeessä ilmaistulla tavalla. Euroopan parlamentti korostaa myös, että tämän päätöksen hyväksyminen ei missään tapauksessa rajoita toisen lainsäätäjän käytettävissä tulevaisuudessa olevia oikeusperustoja eikä etenkään SEUT-sopimuksen 78 ja 80 artiklan käyttöä. Euroopan parlamentti kehottaa komissiota antamaan vuoden 2015 loppuun mennessä 78 artiklan 2 kohtaan ja 80 artiklaan perustuvan, pysyviä sisäisiä siirtoja koskevan lainsäädäntöehdotuksen, kuten se on ilmoittanut Euroopan muuttoliikeohjelmassaan. Euroopan parlamentti varaa itselleen oikeuden laatia valiokunta-aloitteisen lainsäädäntömietinnön, mikäli komissio ei tee kyseistä lainsäädäntöehdotusta ajoissa.

---

Torstai 17. syyskuuta 2015

| 22.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 316/314 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 316/314

---

P8_TA(2015)0324

Italian, Kreikan ja Unkarin hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. syyskuuta 2015 Italian, Kreikan ja Unkarin hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta ((COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

(Kuuleminen)

(2017/C 316/44)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2015)0451), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2015)0451),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0271/2015),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston päätökseksi Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston päätökseksi Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (1),

| — | ottaa huomioon poikkeuksellisen kiireellisen tilanteen ja tarpeen puuttua tilanteeseen enemmittä viivytyksittä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poikkeuksellisen kiireellisen tilanteen ja tarpeen puuttua tilanteeseen enemmittä viivytyksittä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 154 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 154 artiklan,

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin;

| 4. | ilmoittaa neuvostolle, että tämä hyväksyntä ei rajoita parlamentin kantaa, jonka se myöhemmin vahvistaa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kriisitilanteen siirtomekanismin perustamisesta sekä kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 muuttamisesta (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

4.

ilmoittaa neuvostolle, että tämä hyväksyntä ei rajoita parlamentin kantaa, jonka se myöhemmin vahvistaa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kriisitilanteen siirtomekanismin perustamisesta sekä kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 muuttamisesta (COM(2015)0450);

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0306.

---