# Službeni list C 316/22.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 316 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.22 rujna 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 316

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.22 rujna 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 7. do 10. rujna 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 387, 20.10.2016.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 16. do 17. rujna 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 397, 27.10.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 7. do 10. rujna 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 387, 20.10.2016.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 16. do 17. rujna 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 397, 27.10.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 387, 20.10.2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 397, 27.10.2016.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 8. rujna 2015. |
| 2017/C 316/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2013. – 2014.) (2014/2254(INI)) | 2 |
| 2017/C 316/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o postupcima i načinima saslušanja kandidata za povjerenike, pouke iz postupka 2014. (2015/2040(INI)) | 37 |
| 2017/C 316/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o Ljudskim pravima i tehnologiji: utjecaju protuprovalnih i nadzornih sustava na ljudska prava u trećim zemljama (2014/2232(INI)) | 40 |
| 2017/C 316/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o zaštiti financijskih interesa Europske unije: ususret kontrolama zajedničke poljoprivredne politike na temelju uspješnosti (2014/2234(INI)) | 51 |
| 2017/C 316/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o obiteljskim poduzećima u Europi (2014/2210(INI)) | 57 |
| 2017/C 316/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o iskorištavanju potencijala istraživanja i inovacija u plavom gospodarstvu radi stvaranja radnih mjesta i ostvarivanja rasta (2014/2240(INI)) | 64 |
| 2017/C 316/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o promicanju poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem (2015/2006(INI)) | 76 |
| 2017/C 316/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (2014/2149(INI)) | 88 |
| 2017/C 316/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o praćenju europske građanske inicijative Right2Water (Pravo na vodu) (2014/2239(INI)) | 99 |
| | Srijeda, 9. rujna 2015. |
| 2017/C 316/10 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI)) | 114 |
| 2017/C 316/11 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI)) | 118 |
| 2017/C 316/12 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. koje sadrži prijedlog nezakonodavne rezolucije o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI)) | 120 |
| 2017/C 316/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o urbanoj dimenziji politika EU-a (2014/2213(INI)) | 124 |
| 2017/C 316/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o ulaganju u radna mjesta i rast: promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Uniji (2014/2245(INI)) | 132 |
| 2017/C 316/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o Izvješću o provedbi, rezultatima i općoj procjeni Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. (2014/2255(INI)) | 145 |
| 2017/C 316/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (2015/2005(INI)) | 155 |
| 2017/C 316/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o znanstvenim i sveučilišnim karijerama žena i staklenom stropu na koji nailaze (2014/2251(INI)) | 173 |
| 2017/C 316/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (2014/2250(INI)) | 182 |
| 2017/C 316/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj: prepreke potpunom ostvarenju unutarnjeg tržišta (2015/2061(INI)) | 192 |
| | Četvrtak, 10. rujna 2015. |
| 2017/C 316/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o Rusiji, posebno o slučaju Estona Kohvera, Olega Sencova i Aleksandra Kolčenka (2015/2838(RSP)) | 198 |
| 2017/C 316/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o Angoli (2015/2839(RSP)) | 202 |
| 2017/C 316/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o Azerbajdžanu (2015/2840(RSP)) | 207 |
| 2017/C 316/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o migracijama i izbjeglicama u Europi (2015/2833(RSP)) | 212 |
| 2017/C 316/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o ulozi EU-a u bliskoistočnom mirovnom procesu (2015/2685(RSP)) | 217 |
| 2017/C 316/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o stanju u Bjelarusu (2015/2834(RSP)) | 221 |
| 2017/C 316/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (2014/2236(INI)) | 224 |
| 2017/C 316/27 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (2014/2235(INI)) | 233 |
| 2017/C 316/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o 30. i 31. godišnjem izvješću o praćenju primjene prava EU-a (2012. – 2013.) (2014/2253(INI)) | 246 |
| | Srijeda, 16. rujna 2015. |
| 2017/C 316/29 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2015. o programu rada Komisije za 2016. (2015/2729(RSP)) | 254 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 8. rujna 2015.

2017/C 316/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2013. – 2014.) (2014/2254(INI))

2

2017/C 316/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o postupcima i načinima saslušanja kandidata za povjerenike, pouke iz postupka 2014. (2015/2040(INI))

37

2017/C 316/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o Ljudskim pravima i tehnologiji: utjecaju protuprovalnih i nadzornih sustava na ljudska prava u trećim zemljama (2014/2232(INI))

40

2017/C 316/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o zaštiti financijskih interesa Europske unije: ususret kontrolama zajedničke poljoprivredne politike na temelju uspješnosti (2014/2234(INI))

51

2017/C 316/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o obiteljskim poduzećima u Europi (2014/2210(INI))

57

2017/C 316/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o iskorištavanju potencijala istraživanja i inovacija u plavom gospodarstvu radi stvaranja radnih mjesta i ostvarivanja rasta (2014/2240(INI))

64

2017/C 316/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o promicanju poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem (2015/2006(INI))

76

2017/C 316/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (2014/2149(INI))

88

2017/C 316/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o praćenju europske građanske inicijative Right2Water (Pravo na vodu) (2014/2239(INI))

99

Srijeda, 9. rujna 2015.

2017/C 316/10

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

114

2017/C 316/11

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

118

2017/C 316/12

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. koje sadrži prijedlog nezakonodavne rezolucije o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

120

2017/C 316/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o urbanoj dimenziji politika EU-a (2014/2213(INI))

124

2017/C 316/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o ulaganju u radna mjesta i rast: promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Uniji (2014/2245(INI))

132

2017/C 316/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o Izvješću o provedbi, rezultatima i općoj procjeni Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. (2014/2255(INI))

145

2017/C 316/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (2015/2005(INI))

155

2017/C 316/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o znanstvenim i sveučilišnim karijerama žena i staklenom stropu na koji nailaze (2014/2251(INI))

173

2017/C 316/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (2014/2250(INI))

182

2017/C 316/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj: prepreke potpunom ostvarenju unutarnjeg tržišta (2015/2061(INI))

192

Četvrtak, 10. rujna 2015.

2017/C 316/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o Rusiji, posebno o slučaju Estona Kohvera, Olega Sencova i Aleksandra Kolčenka (2015/2838(RSP))

198

2017/C 316/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o Angoli (2015/2839(RSP))

202

2017/C 316/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o Azerbajdžanu (2015/2840(RSP))

207

2017/C 316/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o migracijama i izbjeglicama u Europi (2015/2833(RSP))

212

2017/C 316/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o ulozi EU-a u bliskoistočnom mirovnom procesu (2015/2685(RSP))

217

2017/C 316/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o stanju u Bjelarusu (2015/2834(RSP))

221

2017/C 316/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (2014/2236(INI))

224

2017/C 316/27

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (2014/2235(INI))

233

2017/C 316/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o 30. i 31. godišnjem izvješću o praćenju primjene prava EU-a (2012. – 2013.) (2014/2253(INI))

246

Srijeda, 16. rujna 2015.

2017/C 316/29

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2015. o programu rada Komisije za 2016. (2015/2729(RSP))

254

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 8. rujna 2015. |
| 2017/C 316/30 | Odluka Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Januszu Korwinu-Mikkeu (2015/2102(IMM)) | 270 |
| | Srijeda, 9. rujna 2015. |
| 2017/C 316/31 | Odluka Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o pitanjima za pisani odgovor (tumačenje članka 30. stavka 3. Poslovnika) (2015/2152(REG)) | 272 |
| 2017/C 316/32 | Odluka Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o prekidu ili zaključenju dnevne sjednice (tumačenje članka 191. Poslovnika) (2015/2153(REG)) | 273 |
| 2017/C 316/33 | Odluka Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o određivanju naziva međuparlamentarnog izaslanstva (2015/2842(RSO)) | 274 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 8. rujna 2015.

2017/C 316/30

Odluka Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Januszu Korwinu-Mikkeu (2015/2102(IMM))

270

Srijeda, 9. rujna 2015.

2017/C 316/31

Odluka Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o pitanjima za pisani odgovor (tumačenje članka 30. stavka 3. Poslovnika) (2015/2152(REG))

272

2017/C 316/32

Odluka Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o prekidu ili zaključenju dnevne sjednice (tumačenje članka 191. Poslovnika) (2015/2153(REG))

273

2017/C 316/33

Odluka Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o određivanju naziva međuparlamentarnog izaslanstva (2015/2842(RSO))

274

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 8. rujna 2015. |
| 2017/C 316/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol iz 2014. uz Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. Međunarodne organizacije rada koji se odnosi na pitanja u vezi sa socijalnom politikom (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE)) | 275 |
| 2017/C 316/35 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD)) | 276 |
| 2017/C 316/36 | P8_TA(2015)0284Trgovina proizvodima od tuljana ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1007/2009 o trgovini proizvodima od tuljana (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. rujna 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1007/2009 o trgovini proizvodima od tuljana i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 737/2010 | 277 |
| 2017/C 316/37 | P8_TA(2015)0285Kloniranje životinja koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. rujna 2015. radi donošenja direktive
  Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji
  životinja koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje [Am. 1. Prvi dio ove izmjene, odnosno promjena riječi direktiva u riječ uredba, primjenjuje se na cijeli tekst.] | 278 |
| | Srijeda, 9. rujna 2015. |
| 2017/C 316/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Gvineje Bisau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE)) | 287 |
| 2017/C 316/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola između Europske unije i Republike Kabo Verde o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE)) | 288 |
| 2017/C 316/40 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Madagaskara (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE)) | 289 |
| 2017/C 316/41 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE)) | 290 |
| 2017/C 316/42 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća kojom se Kraljevini Belgiji i Republici Poljskoj odobrava ratifikacija Budimpeštanske konvencije o ugovoru o prijevozu robe unutarnjim vodnim putovima (CMNI), a Republici Austriji pristupanje navedenoj Konvenciji (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE)) | 291 |
| 2017/C 316/43 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE)) | 292 |
| | Četvrtak 17. rujna 2015. |
| 2017/C 316/44 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije, Grčke i Mađarske (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE)) | 314 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 8. rujna 2015.

2017/C 316/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol iz 2014. uz Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. Međunarodne organizacije rada koji se odnosi na pitanja u vezi sa socijalnom politikom (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

275

2017/C 316/35

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

276

2017/C 316/36

P8_TA(2015)0284Trgovina proizvodima od tuljana ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1007/2009 o trgovini proizvodima od tuljana (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. rujna 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1007/2009 o trgovini proizvodima od tuljana i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 737/2010

277

2017/C 316/37

P8_TA(2015)0285Kloniranje životinja koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. rujna 2015. radi donošenja direktive
  Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji
  životinja koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje [Am. 1. Prvi dio ove izmjene, odnosno promjena riječi direktiva u riječ uredba, primjenjuje se na cijeli tekst.]

direktive

Uredbe

goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji

životinja koje

278

Srijeda, 9. rujna 2015.

2017/C 316/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Gvineje Bisau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

287

2017/C 316/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola između Europske unije i Republike Kabo Verde o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

288

2017/C 316/40

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Madagaskara (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

289

2017/C 316/41

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

290

2017/C 316/42

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća kojom se Kraljevini Belgiji i Republici Poljskoj odobrava ratifikacija Budimpeštanske konvencije o ugovoru o prijevozu robe unutarnjim vodnim putovima (CMNI), a Republici Austriji pristupanje navedenoj Konvenciji (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

291

2017/C 316/43

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

292

Četvrtak 17. rujna 2015.

2017/C 316/44

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije, Grčke i Mađarske (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

314

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

22.9.2017

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 316/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2015.–2016.

Dnevne sjednice od 7. do 10. rujna 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 387, 20.10.2016.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevne sjednice od 16. do 17. rujna 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 397, 27.10.2016.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 8. rujna 2015.

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/2

---

P8_TA(2015)0286

Stanje temeljnih prava u Europskoj uniji (2013. – 2014.)

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2013. – 2014.) (2014/2254(INI))

(2017/C 316/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno njezinu drugu alineju te alineje od četvrte do sedme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno njezinu drugu alineju te alineje od četvrte do sedme,

| — | uzimajući u obzir osobito članak 2., članak 3. stavak 3. drugu alineju, članke 6. i 7. UEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osobito članak 2., članak 3. stavak 3. drugu alineju, članke 6. i 7. UEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov stavak 7., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov stavak 7.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima od 7. prosinca 2000. („Povelja”), proglašenu 12. prosinca 2007. u Strasbourgu i koja je stupila na snagu u sklopu Ugovora iz Lisabona u prosincu 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima od 7. prosinca 2000. („Povelja”), proglašenu 12. prosinca 2007. u Strasbourgu i koja je stupila na snagu u sklopu Ugovora iz Lisabona u prosincu 2009.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir ugovore Ujedinjenih naroda o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda te sudsku praksu ugovornih tijela UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ugovore Ujedinjenih naroda o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda te sudsku praksu ugovornih tijela UN-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom koja je donesena u New Yorku 13. prosinca 2006. i koju je EU ratificirao 23. prosinca 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom koja je donesena u New Yorku 13. prosinca 2006. i koju je EU ratificirao 23. prosinca 2010.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta donesenu u New Yorku 20. studenog 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta donesenu u New Yorku 20. studenog 1989.,

| — | uzimajući u obzir sljedeće Opće napomene Odbora UN-a za prava djeteta: br. 7 (2005) o provedbi prava djeteta u ranom djetinjstvu, br. 9 (2006) o pravima djece s invaliditetom, br. 10 (2007) o pravima djece u maloljetničkom pravosuđu, br. 12 (2009) o pravu djeteta da bude saslušano, br. 13 (2011) o pravu djeteta na zaštitu od svih oblika nasilja i br. 14 (2013.) o pravu djeteta da se prije svega uzme u obzir ono što je u djetetovu primarnom interesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sljedeće Opće napomene Odbora UN-a za prava djeteta: br. 7 (2005) o provedbi prava djeteta u ranom djetinjstvu, br. 9 (2006) o pravima djece s invaliditetom, br. 10 (2007) o pravima djece u maloljetničkom pravosuđu, br. 12 (2009) o pravu djeteta da bude saslušano, br. 13 (2011) o pravu djeteta na zaštitu od svih oblika nasilja i br. 14 (2013.) o pravu djeteta da se prije svega uzme u obzir ono što je u djetetovu primarnom interesu,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Pekinšku platformu za djelovanje, svoje rezolucije od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (1) i od 6. veljače 2014. o Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (2) te zaključke Vijeća od 5. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući sakaćenje ženskih spolnih organa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Pekinšku platformu za djelovanje, svoje rezolucije od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (1) i od 6. veljače 2014. o Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (2) te zaključke Vijeća od 5. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući sakaćenje ženskih spolnih organa,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, Povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, Povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir izvješće Cephasa Lumina, neovisnog stručnjaka Vijeća za ljudska prava, o učincima inozemnog duga i drugih srodnih međunarodnih financijskih obveza država na puno ostvarenje svih ljudskih prava, posebice gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava (Dopuna, Misija u Grčkoj, UN A/HRC/25/50/Add.1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Cephasa Lumina, neovisnog stručnjaka Vijeća za ljudska prava, o učincima inozemnog duga i drugih srodnih međunarodnih financijskih obveza država na puno ostvarenje svih ljudskih prava, posebice gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava (Dopuna, Misija u Grčkoj, UN A/HRC/25/50/Add.1),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima migranata pod naslovom „Upravljanje vanjskim granicama EU-a i njegov utjecaj na ljudska prava migranata”, objavljeno u travnju 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima migranata pod naslovom „Upravljanje vanjskim granicama EU-a i njegov utjecaj na ljudska prava migranata”, objavljeno u travnju 2013.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća za ljudska prava UN-a od 26. lipnja 2014. kojom se poziva na stvaranje međuvladine radne skupine otvorenog tipa čiji će zadatak biti razvoj „pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za reguliranje aktivnosti transnacionalnih društava i drugih poduzeća, u okviru međunarodnog prava u vezi s ljudskim pravima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća za ljudska prava UN-a od 26. lipnja 2014. kojom se poziva na stvaranje međuvladine radne skupine otvorenog tipa čiji će zadatak biti razvoj „pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za reguliranje aktivnosti transnacionalnih društava i drugih poduzeća, u okviru međunarodnog prava u vezi s ljudskim pravima”,

| — | uzimajući u obzir strateške smjernice za područje slobode, sigurnosti i pravde koje je Europsko vijeće usvojilo 27. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateške smjernice za područje slobode, sigurnosti i pravde koje je Europsko vijeće usvojilo 27. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula),

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju revidiranu 1996. i sudsku praksu Europskog odbora za socijalna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju revidiranu 1996. i sudsku praksu Europskog odbora za socijalna prava,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (3),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (4),

| — | uzimajući u obzir paket direktiva o postupovnim pravima obrane u EU-u (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket direktiva o postupovnim pravima obrane u EU-u (5),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenog 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenog 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (6),

| — | uzimajući u obzir strateški okvir za ljudska prava i demokraciju i njegov prateći akcijski plan koji je Vijeće usvojilo 25. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir za ljudska prava i demokraciju i njegov prateći akcijski plan koji je Vijeće usvojilo 25. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (7),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije i država članica koje se sastaju u Vijeću o osiguravanju poštovanja vladavine prava usvojene 16. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije i država članica koje se sastaju u Vijeću o osiguravanju poštovanja vladavine prava usvojene 16. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (11),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (12),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (13),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (COM(2008)0229),

| — | uzimajući u obzir odluke i sudsku praksu Suda Europske unije te sudsku praksu nacionalnih ustavnih sudova, kojima Povelja služi kao jedna od referenci u tumačenju nacionalnog zakona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke i sudsku praksu Suda Europske unije te sudsku praksu nacionalnih ustavnih sudova, kojima Povelja služi kao jedna od referenci u tumačenju nacionalnog zakona,

| — | uzimajući u obzir političke smjernice za novu Europsku komisiju koje je predsjednik Juncker predstavio Europskom parlamentu 15. srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice za novu Europsku komisiju koje je predsjednik Juncker predstavio Europskom parlamentu 15. srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (COM(2012)0011),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka (COM(2012)0010),

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima 2012. – 2016. (COM(2012)0286), naročito odredbe o financiranju razrade smjernica o sustavima za zaštitu djece i razmjeni najboljih praksi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima 2012. – 2016. (COM(2012)0286), naročito odredbe o financiranju razrade smjernica o sustavima za zaštitu djece i razmjeni najboljih praksi,

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (14),

| — | uzimajući u obzir smjernice za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), koje je Vijeće za vanjske poslove donijelo 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), koje je Vijeće za vanjske poslove donijelo 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o Okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (COM(2011)0173) i zaključke Europskog vijeća od 24. lipnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o Okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (COM(2011)0173) i zaključke Europskog vijeća od 24. lipnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o koracima prema provedbi nacionalnih strategija integracije Roma (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o koracima prema provedbi nacionalnih strategija integracije Roma (COM(2013)0454),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o suzbijanju korupcije (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o suzbijanju korupcije (COM(2014)0038),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu opredijeljenost (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu opredijeljenost (COM(2008)0426),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2013. o napretku u provedbi nacionalnih strategija za integraciju Roma (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2013. o napretku u provedbi nacionalnih strategija za integraciju Roma (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta (16),

| — | uzimajući u obzir rezolucije o jednakosti spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije o jednakosti spolova,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2011. o strategiji EU-a o beskućništvu (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2011. o strategiji EU-a o beskućništvu (17),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Senata Sjedinjenih Američkih Država o programima pritvora i ispitivanja CIA-e, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Senata Sjedinjenih Američkih Država o programima pritvora i ispitivanja CIA-e,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u (18),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o temeljnim pravima i ljudskim pravima, posebno posljednju od 27. veljače 2014. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2012.) (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o temeljnim pravima i ljudskim pravima, posebno posljednju od 27. veljače 2014. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2012.) (19),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o migraciji, posebice najnoviju od 17. prosinca 2014. o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o migraciji, posebice najnoviju od 17. prosinca 2014. o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2005. o zaštiti manjina i politikama suzbijanja diskriminacije u proširenoj Europi (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2005. o zaštiti manjina i politikama suzbijanja diskriminacije u proširenoj Europi (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o programu nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajnim službama u različitim državama članicama i njihovom utjecaju na privatnost građana EU-a (23), u kojoj je svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naložio da provede temeljitu istragu o tom pitanju te svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajnim službama u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te trasatlantskoj suradnji u području pravosuđa i unutarnjih poslova (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o programu nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajnim službama u različitim državama članicama i njihovom utjecaju na privatnost građana EU-a (23), u kojoj je svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naložio da provede temeljitu istragu o tom pitanju te svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajnim službama u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te trasatlantskoj suradnji u području pravosuđa i unutarnjih poslova (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o traženju mišljenja Suda o sukladnosti Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika s Ugovorima (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o traženju mišljenja Suda o sukladnosti Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika s Ugovorima (27),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 11. rujna 2012. (28) i od 10. listopada 2013. (29) o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama koje provodi CIA, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 11. rujna 2012. (28) i od 10. listopada 2013. (29) o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama koje provodi CIA,

| — | uzimajući u obzir svoje Rezolucije o zatvoru Guantanamo Bay, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje Rezolucije o zatvoru Guantanamo Bay,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o Povelji EU-a: utvrđene norme za slobodu medija diljem EU-a (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o Povelji EU-a: utvrđene norme za slobodu medija diljem EU-a (30),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 2/2013 Suda Europske unije o nacrtu sporazuma o pristupanju EU-a Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 2/2013 Suda Europske unije o nacrtu sporazuma o pristupanju EU-a Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 8. travnja 2014. u spojenim predmetima C-594/12 (Digital Rights Ireland i Seitlinger i dr.) kojom je Direktiva 2006/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o zadržavanju podataka dobivenih ili obrađenih u vezi s pružanjem javno dostupnih elektroničkih komunikacijskih usluga ili javnih komunikacijskih mreža i o izmjeni Direktive 2002/58/EZ proglašena nevažećom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 8. travnja 2014. u spojenim predmetima C-594/12 (Digital Rights Ireland i Seitlinger i dr.) kojom je Direktiva 2006/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o zadržavanju podataka dobivenih ili obrađenih u vezi s pružanjem javno dostupnih elektroničkih komunikacijskih usluga ili javnih komunikacijskih mreža i o izmjeni Direktive 2002/58/EZ proglašena nevažećom,

| — | uzimajući u obzir saslušanje Fransa Timmermansa pred Europskim parlamentom od 7. listopada 2014. te njegovo pojavljivanje na zasjedanju Parlamenta 11. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanje Fransa Timmermansa pred Europskim parlamentom od 7. listopada 2014. te njegovo pojavljivanje na zasjedanju Parlamenta 11. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir saslušanje Dimitrisa Avramopoulosa pred Europskim parlamentom od 30. rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanje Dimitrisa Avramopoulosa pred Europskim parlamentom od 30. rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir godišnju konferenciju Agencije Europske unije za temeljna prava održanu 10. studenog 2014. na temu „Temeljna prava i imigracija u EU-u” te posebice dokument Agencije za temeljna prava pod naslovom „Zakoniti načini ulaza u EU za osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita: instrumenti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnju konferenciju Agencije Europske unije za temeljna prava održanu 10. studenog 2014. na temu „Temeljna prava i imigracija u EU-u” te posebice dokument Agencije za temeljna prava pod naslovom „Zakoniti načini ulaza u EU za osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita: instrumenti”,

| — | uzimajući u obzir aktivnosti, godišnja izvješća i studije Europskog instituta za jednakost spolova (EIGE) i Agencije za temeljna prava te njezina istraživanja velikih razmjera o diskriminaciji i zločinu iz mržnje protiv Židova u državama članicama EU-a, o nasilju nad ženama u EU-u i o iskustvima pripadnika zajednice LGBT u pogledu diskriminacije, nasilja i zlostavljanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti, godišnja izvješća i studije Europskog instituta za jednakost spolova (EIGE) i Agencije za temeljna prava te njezina istraživanja velikih razmjera o diskriminaciji i zločinu iz mržnje protiv Židova u državama članicama EU-a, o nasilju nad ženama u EU-u i o iskustvima pripadnika zajednice LGBT u pogledu diskriminacije, nasilja i zlostavljanja,

| — | uzimajući u obzir doprinose nevladinih organizacija koje sudjeluju u Platformi temeljnih prava Agencije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir doprinose nevladinih organizacija koje sudjeluju u Platformi temeljnih prava Agencije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir izvješća i istraživanja nevladinih organizacija (NVO) o ljudskim pravima, kao i istraživanja u tom području koja je zatražio Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, a posebno istraživanje Resornog odjela C o učinku krize na temeljna prava u državama članicama EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća i istraživanja nevladinih organizacija (NVO) o ljudskim pravima, kao i istraživanja u tom području koja je zatražio Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, a posebno istraživanje Resornog odjela C o učinku krize na temeljna prava u državama članicama EU-a,

| — | uzimajući u obzir studije o utjecaju krize na temeljna prava u državama članicama EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije o utjecaju krize na temeljna prava u državama članicama EU-a,

| — | uzimajući u obzir načela koja se odnose na status nacionalnih institucija za promicanje i zaštitu ljudskih prava („Pariška načela”) priložena Rezoluciji 48/134 Opće skupštine UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela koja se odnose na status nacionalnih institucija za promicanje i zaštitu ljudskih prava („Pariška načela”) priložena Rezoluciji 48/134 Opće skupštine UN-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o stanju temeljnih prava: standardi i prakse u Mađarskoj (u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o stanju temeljnih prava: standardi i prakse u Mađarskoj (u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) (31),

| — | uzimajući u obzir komunikacije Komisije o strategiji za djelotvornu provedbu Povelje o temeljnim pravima u Europskoj uniji (COM(2010)0573) i o operativnim smjernicama o razmatranju temeljnih prava prilikom izrade procjena učinka koje sastavlja Komisija (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Komisije o strategiji za djelotvornu provedbu Povelje o temeljnim pravima u Europskoj uniji (COM(2010)0573) i o operativnim smjernicama o razmatranju temeljnih prava prilikom izrade procjena učinka koje sastavlja Komisija (SEC(2011)0567),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o novom okviru EU-a za jačanje vladavine prava (COM(2014)0158) i zaključke Vijeća od 16. prosinca 2014. naslovljene „Osiguravanje poštovanja vladavine prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o novom okviru EU-a za jačanje vladavine prava (COM(2014)0158) i zaključke Vijeća od 16. prosinca 2014. naslovljene „Osiguravanje poštovanja vladavine prava”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2013. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima (COM(2014)0224) te popratne radne dokumente službi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2013. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima (COM(2014)0224) te popratne radne dokumente službi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o građanstvu Unije za 2013. – građani Unije: vaša prava, vaša budućnost (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o građanstvu Unije za 2013. – građani Unije: vaša prava, vaša budućnost (COM(2013)0269),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o provedbi Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma (COM(2014)0209) i preporuke Vijeća od 9. prosinca 2013. o učinkovitim mjerama za integraciju Roma u državama članicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o provedbi Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma (COM(2014)0209) i preporuke Vijeća od 9. prosinca 2013. o učinkovitim mjerama za integraciju Roma u državama članicama,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za ustavna pitanja, Odbora za prava žena i jednakost spolova i Odbora za predstavke (A8-0230/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za ustavna pitanja, Odbora za prava žena i jednakost spolova i Odbora za predstavke (A8-0230/2015),

| A. | budući da je ujedinjenje Europe dijelom nastalo kako bi se spriječile tragične posljedice Drugog svjetskog rata te progona i represije koje je provodio nacistički režim te kako bi se spriječilo svako urušavanje ili nazadovanje demokracije i vladavine prava promicanjem, poštovanjem i zaštitom ljudskih prava; |
| --- | --- |

A.

budući da je ujedinjenje Europe dijelom nastalo kako bi se spriječile tragične posljedice Drugog svjetskog rata te progona i represije koje je provodio nacistički režim te kako bi se spriječilo svako urušavanje ili nazadovanje demokracije i vladavine prava promicanjem, poštovanjem i zaštitom ljudskih prava;

| B. | budući da poštovanje i promicanje ljudskih prava, temeljnih sloboda, demokracije i vrijednosti i načela iz Ugovora i međunarodnih instrumenata za ljudska prava (Opća deklaracija o ljudskim pravima, Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima itd.) predstavljaju obveze za Europsku uniju i njezine države članice i da moraju biti okosnicom europske strukture; |
| --- | --- |

B.

budući da poštovanje i promicanje ljudskih prava, temeljnih sloboda, demokracije i vrijednosti i načela iz Ugovora i međunarodnih instrumenata za ljudska prava (Opća deklaracija o ljudskim pravima, Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima itd.) predstavljaju obveze za Europsku uniju i njezine države članice i da moraju biti okosnicom europske strukture;

| C. | budući da ta prava moraju biti zajamčena svima koji žive na području EU-a, uključujući i protiv zlouporabe i nasilja državnih nadležnih tijela, bez obzira na njihovu teritorijalnu razinu nadležnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da ta prava moraju biti zajamčena svima koji žive na području EU-a, uključujući i protiv zlouporabe i nasilja državnih nadležnih tijela, bez obzira na njihovu teritorijalnu razinu nadležnosti;

| D. | budući da se, u smislu članka 2. UEU-a, EU temelji na poštovanju ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava, uključujući prava osoba koje pripadaju manjinama, što su zajedničke vrijednosti država članica koje EU, kao i svaka pojedina država članica, treba poštovati u svim svojim politikama na unutarnjoj i vanjskoj razini; budući da na temelju članka 17. UEU-a Komisija mora zajamčiti provođenje Ugovora; |
| --- | --- |

D.

budući da se, u smislu članka 2. UEU-a, EU temelji na poštovanju ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava, uključujući prava osoba koje pripadaju manjinama, što su zajedničke vrijednosti država članica koje EU, kao i svaka pojedina država članica, treba poštovati u svim svojim politikama na unutarnjoj i vanjskoj razini; budući da na temelju članka 17. UEU-a Komisija mora zajamčiti provođenje Ugovora;

| E. | budući da u skladu s člankom 6. UEU-a Unija ima odgovornost održavati i poštovati temeljna prava u svim svojim djelatnostima bez obzira na ovlasti; budući da se države članice također potiče da čine isto; |
| --- | --- |

E.

budući da u skladu s člankom 6. UEU-a Unija ima odgovornost održavati i poštovati temeljna prava u svim svojim djelatnostima bez obzira na ovlasti; budući da se države članice također potiče da čine isto;

| F. | budući da je za jačanje zaštite demokracije, vladavine prava i temeljnih prava potrebna revizija Ugovora EU-u; |
| --- | --- |

F.

budući da je za jačanje zaštite demokracije, vladavine prava i temeljnih prava potrebna revizija Ugovora EU-u;

| G. | budući da su u skladu s preambulom UEU-a države članice potvrdile svoju predanost socijalnim pravima utvrđenima Europskom socijalnom poveljom; budući da se članku 151. UEU-a izričito spominju temeljna socijalna prava kao što su ona utvrđena u Europskoj socijalnoj povelji; |
| --- | --- |

G.

budući da su u skladu s preambulom UEU-a države članice potvrdile svoju predanost socijalnim pravima utvrđenima Europskom socijalnom poveljom; budući da se članku 151. UEU-a izričito spominju temeljna socijalna prava kao što su ona utvrđena u Europskoj socijalnoj povelji;

| H. | budući da je stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona Povelja o temeljnim pravima Europske unije u potpunosti prenesena u Ugovore te je stoga pri primjeni zakonodavstva EU-a pravno obvezujuća za sve institucije, agencije i ostala tijela EU-a te za države članice; budući da se u institucijama Unije, ali i njezinim državama članicama, osobito kada primjenjuju i provode pravo Unije, kako na unutarnjoj razini tako i u odnosima s trećim zemljama, mora razvijati, promicati i jačati istinska kultura temeljnih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da je stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona Povelja o temeljnim pravima Europske unije u potpunosti prenesena u Ugovore te je stoga pri primjeni zakonodavstva EU-a pravno obvezujuća za sve institucije, agencije i ostala tijela EU-a te za države članice; budući da se u institucijama Unije, ali i njezinim državama članicama, osobito kada primjenjuju i provode pravo Unije, kako na unutarnjoj razini tako i u odnosima s trećim zemljama, mora razvijati, promicati i jačati istinska kultura temeljnih prava;

| I. | budući da se u člancima 2. i 3. Povelje o temeljnim pravima Europske unije priznaje pravo na život i pravo na integritet osobe; |
| --- | --- |

I.

budući da se u člancima 2. i 3. Povelje o temeljnim pravima Europske unije priznaje pravo na život i pravo na integritet osobe;

| J. | budući da se člankom 4. Povelje o temeljnim pravima Europske unije zabranjuju svi oblici nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja; |
| --- | --- |

J.

budući da se člankom 4. Povelje o temeljnim pravima Europske unije zabranjuju svi oblici nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja;

| K. | budući da se člancima 8., 9., 10., 19. i 21. Povelje o temeljnim pravima Europske unije kao i sudskom praksom Suda Europske unije priznaje važnost temeljnih socijalnih prava, ističući da ta prava, a osobito sindikalna prava, pravo na štrajk, udruživanje i okupljanje, moraju biti zaštićena jednako kao i druga temeljna prava priznata Poveljom; |
| --- | --- |

K.

budući da se člancima 8., 9., 10., 19. i 21. Povelje o temeljnim pravima Europske unije kao i sudskom praksom Suda Europske unije priznaje važnost temeljnih socijalnih prava, ističući da ta prava, a osobito sindikalna prava, pravo na štrajk, udruživanje i okupljanje, moraju biti zaštićena jednako kao i druga temeljna prava priznata Poveljom;

| L. | budući da se člankom 22. Povelje o temeljnim pravima Europske unije Uniju obvezuje da „poštuje kulturnu, vjersku i jezičnu raznolikost”,a člankom 21. zabranjuje se diskriminacija na temelju jezika i/ili pripadnosti nacionalnoj manjini; |
| --- | --- |

L.

budući da se člankom 22. Povelje o temeljnim pravima Europske unije Uniju obvezuje da „poštuje kulturnu, vjersku i jezičnu raznolikost”,a člankom 21. zabranjuje se diskriminacija na temelju jezika i/ili pripadnosti nacionalnoj manjini;

| M. | budući da se člankom 33. Povelje o temeljnim pravima Europske unije jamči zaštita obitelji u pravnim, gospodarskim i društvenim sferama; |
| --- | --- |

M.

budući da se člankom 33. Povelje o temeljnim pravima Europske unije jamči zaštita obitelji u pravnim, gospodarskim i društvenim sferama;

| N. | budući da je člancima 37. i 38. Povelje priznato pravo na visoku razinu zaštite okoliša koja je neraskidivo povezana s provođenjem mjera i politika Unije; |
| --- | --- |

N.

budući da je člancima 37. i 38. Povelje priznato pravo na visoku razinu zaštite okoliša koja je neraskidivo povezana s provođenjem mjera i politika Unije;

| O. | budući da države članice ne mogu smanjiti razinu ponuđenih jamstava predviđenih njihovim ustavima u pogledu određenih prava pod izlikom da Povelja o temeljnim pravima Europske unije ili drugi pravni instrumenti EU-a predviđaju nižu razinu zaštite; |
| --- | --- |

O.

budući da države članice ne mogu smanjiti razinu ponuđenih jamstava predviđenih njihovim ustavima u pogledu određenih prava pod izlikom da Povelja o temeljnim pravima Europske unije ili drugi pravni instrumenti EU-a predviđaju nižu razinu zaštite;

| P. | budući da je priznato da su nacionalne vlasti (pravosudna tijela, tijela i uprave za provedbu zakona) ključni akteri u konkretnom ostvarivanju učinka prava i sloboda upisanih u Povelju; |
| --- | --- |

P.

budući da je priznato da su nacionalne vlasti (pravosudna tijela, tijela i uprave za provedbu zakona) ključni akteri u konkretnom ostvarivanju učinka prava i sloboda upisanih u Povelju;

| Q. | budući da je za uspostavu područja slobode, sigurnosti i pravde u skladu s glavom V. UFEU-a potrebno puno poštovanje temeljnih prava na razini EU-a, kao i na razini svake države članice; |
| --- | --- |

Q.

budući da je za uspostavu područja slobode, sigurnosti i pravde u skladu s glavom V. UFEU-a potrebno puno poštovanje temeljnih prava na razini EU-a, kao i na razini svake države članice;

| R. | budući da su ljudi koji su građani ili rezidenti u središtu pozornosti u Europskoj uniji i budući da osobna, građanska, politička, gospodarska i socijalna prava iz Povelje nemaju samo za cilj zaštitu europskih građana i rezidenata od svakog štetnog utjecaja, zlostavljanja ili nasilja, nego su i preduvjeti za osiguranje njihovog potpunog i nesmetanog osobnog razvoja; |
| --- | --- |

R.

budući da su ljudi koji su građani ili rezidenti u središtu pozornosti u Europskoj uniji i budući da osobna, građanska, politička, gospodarska i socijalna prava iz Povelje nemaju samo za cilj zaštitu europskih građana i rezidenata od svakog štetnog utjecaja, zlostavljanja ili nasilja, nego su i preduvjeti za osiguranje njihovog potpunog i nesmetanog osobnog razvoja;

| S. | budući da je vladavina prava okosnica europske liberalne demokracije te je jedno od temeljnih načela Europske unije koje proizlazi iz ustavnih tradicija zajedničkih svim državama članicama; |
| --- | --- |

S.

budući da je vladavina prava okosnica europske liberalne demokracije te je jedno od temeljnih načela Europske unije koje proizlazi iz ustavnih tradicija zajedničkih svim državama članicama;

| T. | budući da način provedbe vladavine prava na nacionalnoj razini ima ključnu ulogu u osiguravanju međusobnog povjerenja među državama članicama i njihovim pravnim sustavima, uspostava područja slobode, sigurnosti i pravde u skladu s glavom V. UFEU-a od ključne je važnosti; |
| --- | --- |

T.

budući da način provedbe vladavine prava na nacionalnoj razini ima ključnu ulogu u osiguravanju međusobnog povjerenja među državama članicama i njihovim pravnim sustavima, uspostava područja slobode, sigurnosti i pravde u skladu s glavom V. UFEU-a od ključne je važnosti;

| U. | budući da je poštovanje vladavine prava preduvjet za zaštitu temeljnih prava i da je od posebnog značaja unutar EU-a jer je također preduvjet za poštovanje svih prava i obveza koje proizlaze iz Ugovora i međunarodnog prava; |
| --- | --- |

U.

budući da je poštovanje vladavine prava preduvjet za zaštitu temeljnih prava i da je od posebnog značaja unutar EU-a jer je također preduvjet za poštovanje svih prava i obveza koje proizlaze iz Ugovora i međunarodnog prava;

| V. | budući da EU i njezine države članice sudjeluju u općem postupku prema novim ciljevima održivog razvoja koji podsjećaju da su ljudska prava univerzalna, nedjeljiva i neotuđiva; |
| --- | --- |

V.

budući da EU i njezine države članice sudjeluju u općem postupku prema novim ciljevima održivog razvoja koji podsjećaju da su ljudska prava univerzalna, nedjeljiva i neotuđiva;

| W. | budući da provedba tih vrijednosti i načela mora počivati i na učinkovitoj kontroli poštovanja temeljnih prava zajamčenih Poveljom, uključujući prilikom sastavljanja zakonodavnih prijedloga; |
| --- | --- |

W.

budući da provedba tih vrijednosti i načela mora počivati i na učinkovitoj kontroli poštovanja temeljnih prava zajamčenih Poveljom, uključujući prilikom sastavljanja zakonodavnih prijedloga;

| X. | budući da EU prolazi kroz razdoblje ozbiljne gospodarske i financijske krize čiji utjecaj u kombinaciji s određenim mjerama, uključujući drastične proračunske rezove koji se u nekim državama članicama provode u cilju njezina rješavanja, negativno utječe na životne uvjete građana EU-a (povećanje nezaposlenosti, razina siromaštva, nejednakosti i nesigurnih radnih uvjeta te ograničavanje pristupa uslugama i ograničavanje njihove kvalitete), a time i na njihovu dobrobit; |
| --- | --- |

X.

budući da EU prolazi kroz razdoblje ozbiljne gospodarske i financijske krize čiji utjecaj u kombinaciji s određenim mjerama, uključujući drastične proračunske rezove koji se u nekim državama članicama provode u cilju njezina rješavanja, negativno utječe na životne uvjete građana EU-a (povećanje nezaposlenosti, razina siromaštva, nejednakosti i nesigurnih radnih uvjeta te ograničavanje pristupa uslugama i ograničavanje njihove kvalitete), a time i na njihovu dobrobit;

| Y. | budući da se gotovo jedna trećina predstavki koje je zaprimio Parlament odnosi na navode o kršenjima temeljnih prava iz Povelje i tiču se pitanja u vezi s građanstvom, četirima slobodama, zapošljavanjem, gospodarskim okolnostima, zaštitom okoliša i potrošača, pravosudnim sustavima, biračkim pravima i demokratskim sudjelovanjem, transparentnosti u donošenju odluka, invaliditetom, pravima djece, pristupom obrazovanju ili jezičnim pravima; budući da se u nekima od tih predstavki postavljaju pitanja u vezi sa zdravstvenim problemima i pristupom uslugama zdravstvenog sustava, ali i pitanja u vezi s pravom na rad, a koja su izravna posljedica gospodarske krize; budući da su predstavke inače najraniji pokazatelji stanja temeljnih prava u državama članicama; |
| --- | --- |

Y.

budući da se gotovo jedna trećina predstavki koje je zaprimio Parlament odnosi na navode o kršenjima temeljnih prava iz Povelje i tiču se pitanja u vezi s građanstvom, četirima slobodama, zapošljavanjem, gospodarskim okolnostima, zaštitom okoliša i potrošača, pravosudnim sustavima, biračkim pravima i demokratskim sudjelovanjem, transparentnosti u donošenju odluka, invaliditetom, pravima djece, pristupom obrazovanju ili jezičnim pravima; budući da se u nekima od tih predstavki postavljaju pitanja u vezi sa zdravstvenim problemima i pristupom uslugama zdravstvenog sustava, ali i pitanja u vezi s pravom na rad, a koja su izravna posljedica gospodarske krize; budući da su predstavke inače najraniji pokazatelji stanja temeljnih prava u državama članicama;

| Z. | budući da Europska unija djeluje na temelju pretpostavke i uzajamnog vjerovanja da države članice poštuju demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, sadržane u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Povelji o temeljnim pravima Europske unije, posebno u pogledu razvoja područja slobode, sigurnosti i pravde te načela uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

Z.

budući da Europska unija djeluje na temelju pretpostavke i uzajamnog vjerovanja da države članice poštuju demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, sadržane u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Povelji o temeljnim pravima Europske unije, posebno u pogledu razvoja područja slobode, sigurnosti i pravde te načela uzajamnog priznavanja;

| AA. | budući da nezaposlenost ili život u siromaštvu ili na društvenoj margini imaju znatan utjecaj na pristup i ostvarivanje temeljnih socijalnih prava i ističe potrebu da se takvim osobama u teškom položaju osigura pristup temeljnim uslugama, osobito socijalnim i financijskim; |
| --- | --- |

AA.

budući da nezaposlenost ili život u siromaštvu ili na društvenoj margini imaju znatan utjecaj na pristup i ostvarivanje temeljnih socijalnih prava i ističe potrebu da se takvim osobama u teškom položaju osigura pristup temeljnim uslugama, osobito socijalnim i financijskim;

| AB. | budući da će nakon nedavnih terorističkih napada na teritoriju EU-a određene politike i mjere borbe protiv terorizma najvjerojatnije u pitanje dovesti temeljna prava i slobode u EU-u; budući da je od ključne važnosti pobrinuti se da se zadrži ravnoteža između zaštite temeljnih sloboda i prava te jačanja sigurnosti; budući da EU i njegove države članice imaju obvezu zaštititi europske građane, uz istovremeno jamčenje poštovanja njihovih temeljnih prava i sloboda u okviru osmišljavanja i provedbi sigurnosnih politika; budući da u tom području moraju prevagnuti načela nužnosti i proporcionalnosti kako politike koje se provode ne bi ugrozile javne slobode; |
| --- | --- |

AB.

budući da će nakon nedavnih terorističkih napada na teritoriju EU-a određene politike i mjere borbe protiv terorizma najvjerojatnije u pitanje dovesti temeljna prava i slobode u EU-u; budući da je od ključne važnosti pobrinuti se da se zadrži ravnoteža između zaštite temeljnih sloboda i prava te jačanja sigurnosti; budući da EU i njegove države članice imaju obvezu zaštititi europske građane, uz istovremeno jamčenje poštovanja njihovih temeljnih prava i sloboda u okviru osmišljavanja i provedbi sigurnosnih politika; budući da u tom području moraju prevagnuti načela nužnosti i proporcionalnosti kako politike koje se provode ne bi ugrozile javne slobode;

| AC. | budući da se tisuće života gubi u Sredozemnom moru na dosad neviđen način što predstavlja veliku odgovornost za EU da djeluje u pogledu spašavanja života, zaustavljanja trgovaca ljudima, pružanja pravnih putova za migrante te pomoći i zaštite za tražitelje azila i izbjeglice; |
| --- | --- |

AC.

budući da se tisuće života gubi u Sredozemnom moru na dosad neviđen način što predstavlja veliku odgovornost za EU da djeluje u pogledu spašavanja života, zaustavljanja trgovaca ljudima, pružanja pravnih putova za migrante te pomoći i zaštite za tražitelje azila i izbjeglice;

| AD. | podsjeća da je 2014. umrlo ili se smatra nestalima gotovo 3 500 migranata koji su pokušali doći na teritorij EU-a, što ukupno iznosi gotovo 30 000 mrtvih i nestalih osoba u posljednjih 20 godina; budući da je prema Međunarodnoj organizaciji za migracije, migracijska ruta prema Europi za migrante postala najopasnijom na svijetu; |
| --- | --- |

AD.

podsjeća da je 2014. umrlo ili se smatra nestalima gotovo 3 500 migranata koji su pokušali doći na teritorij EU-a, što ukupno iznosi gotovo 30 000 mrtvih i nestalih osoba u posljednjih 20 godina; budući da je prema Međunarodnoj organizaciji za migracije, migracijska ruta prema Europi za migrante postala najopasnijom na svijetu;

| AE. | budući da je oko 1 000 zahtjeva za azil godišnje u izravnoj vezi s genitalnim sakaćenjima; |
| --- | --- |

AE.

budući da je oko 1 000 zahtjeva za azil godišnje u izravnoj vezi s genitalnim sakaćenjima;

| AF. | budući da je pravo na azil osigurano Konvencijom o statusu izbjeglica (Ženevska konvencija) iz 1951. kao i Protokolom od 31. siječnja 1967.; |
| --- | --- |

AF.

budući da je pravo na azil osigurano Konvencijom o statusu izbjeglica (Ženevska konvencija) iz 1951. kao i Protokolom od 31. siječnja 1967.;

| AG. | budući da manifestacije ekstremnog nacionalizma, rasizma, ksenofobije i netolerancije još nisu nestale iz naših zajednica; budući da izgleda da su one, naprotiv, u porastu u mnogim državama članicama, pogotovo nakon nedavnih terorističkih napada, što utječe na tradicionalne manjine kao i na nove zajednice nacionalnih manjina; |
| --- | --- |

AG.

budući da manifestacije ekstremnog nacionalizma, rasizma, ksenofobije i netolerancije još nisu nestale iz naših zajednica; budući da izgleda da su one, naprotiv, u porastu u mnogim državama članicama, pogotovo nakon nedavnih terorističkih napada, što utječe na tradicionalne manjine kao i na nove zajednice nacionalnih manjina;

| AH. | budući da, na temelju članka 49. UEU-a, svaka europska država koja poštuje vrijednosti iz članka 2. te se zalaže za njihovo promicanje može podnijeti zahtjev za članstvo u Uniji; budući da je sukladnost s Kopenhaškim kriterijima temeljni preduvjet za pristup EU-u; budući da obveze država kandidatkinja prema kriterijima iz Kopenhagena nisu samo osnovni pretpristupni zahtjevi, nego se na temelju članka 2. UEU-a moraju primjenjivati i nakon pristupanja EU-u; budući da bi se u svjetlu toga države članice trebalo redovno ocjenjivati kako bi se potvrdilo da poštuju temeljne vrijednosti EU-a što uključuje poštovanje temeljnih prava, demokratskih institucija i vladavine prava; budući da je potrebno uvesti stupnjevit korektivni mehanizam za popunjavanje praznine između političkog dijaloga i „nuklearne opcije” iz članka 7. UEU-a i riještiti „kopenhašku dilemu” u okviru važećih Ugovora; |
| --- | --- |

AH.

budući da, na temelju članka 49. UEU-a, svaka europska država koja poštuje vrijednosti iz članka 2. te se zalaže za njihovo promicanje može podnijeti zahtjev za članstvo u Uniji; budući da je sukladnost s Kopenhaškim kriterijima temeljni preduvjet za pristup EU-u; budući da obveze država kandidatkinja prema kriterijima iz Kopenhagena nisu samo osnovni pretpristupni zahtjevi, nego se na temelju članka 2. UEU-a moraju primjenjivati i nakon pristupanja EU-u; budući da bi se u svjetlu toga države članice trebalo redovno ocjenjivati kako bi se potvrdilo da poštuju temeljne vrijednosti EU-a što uključuje poštovanje temeljnih prava, demokratskih institucija i vladavine prava; budući da je potrebno uvesti stupnjevit korektivni mehanizam za popunjavanje praznine između političkog dijaloga i „nuklearne opcije” iz članka 7. UEU-a i riještiti „kopenhašku dilemu” u okviru važećih Ugovora;

| AI. | budući da se zbog toga što ne postoje jasni i zajednički pokazatelji u pitanje stalno dovode promišljanja o stanju vladavine prava, demokracije i temeljnih prava u pojedinoj državi članici u svjetlu političkih i institucionalnih razmatranja; budući da nepostojanje obvezujućih postupaka, uz prešutno sudioništvo europskih institucija, prečesto dovodi do trajne inercije i nepoštovanja Ugovora i europskih vrijednosti; |
| --- | --- |

AI.

budući da se zbog toga što ne postoje jasni i zajednički pokazatelji u pitanje stalno dovode promišljanja o stanju vladavine prava, demokracije i temeljnih prava u pojedinoj državi članici u svjetlu političkih i institucionalnih razmatranja; budući da nepostojanje obvezujućih postupaka, uz prešutno sudioništvo europskih institucija, prečesto dovodi do trajne inercije i nepoštovanja Ugovora i europskih vrijednosti;

| AJ. | budući da je pravom na podnošenje predstavki uspostavljena čvrsta veza između građana EU-a i Europskog parlamenta; budući da je europskom građanskom inicijativom uvedena nova izravna poveznica između građana i institucija EU-a te se njome može poboljšati razvoj temeljnih i građanskih prava; budući da građanska prava uključuju pravo na podnošenje predstavki kao načina na koji građani ostvaruju svoja temeljna prava, kako je navedeno u članku 44. Povelje i članku 227. UFEU-a; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je pravom na podnošenje predstavki uspostavljena čvrsta veza između građana EU-a i Europskog parlamenta; budući da je europskom građanskom inicijativom uvedena nova izravna poveznica između građana i institucija EU-a te se njome može poboljšati razvoj temeljnih i građanskih prava; budući da građanska prava uključuju pravo na podnošenje predstavki kao načina na koji građani ostvaruju svoja temeljna prava, kako je navedeno u članku 44. Povelje i članku 227. UFEU-a;

| AK. | budući da se žene još uvijek suočavaju s brojnim oblicima diskriminacije u EU-u i da su često žrtve nasilja, osobito seksualnog; |
| --- | --- |

AK.

budući da se žene još uvijek suočavaju s brojnim oblicima diskriminacije u EU-u i da su često žrtve nasilja, osobito seksualnog;

| AL. | budući da nasilje nad ženama predstavlja najrašireniji oblik kršenja temeljnih prava u EU-u i diljem svijeta, da utječe na sve razine društva neovisno o dobi, obrazovanju, prihodu, društvenom položaju i zemlji podrijetla ili prebivališta te da predstavlja glavnu prepreku za ostvarenje jednakosti žena i muškaraca; |
| --- | --- |

AL.

budući da nasilje nad ženama predstavlja najrašireniji oblik kršenja temeljnih prava u EU-u i diljem svijeta, da utječe na sve razine društva neovisno o dobi, obrazovanju, prihodu, društvenom položaju i zemlji podrijetla ili prebivališta te da predstavlja glavnu prepreku za ostvarenje jednakosti žena i muškaraca;

| AM. | budući da, u skladu s rezultatima istraživanja koje je Agencija EU-a za temeljna prava provela 2014., većina žena koje su pretrpjele nasilje nije prijavilo policiji što im se dogodilo; |
| --- | --- |

AM.

budući da, u skladu s rezultatima istraživanja koje je Agencija EU-a za temeljna prava provela 2014., većina žena koje su pretrpjele nasilje nije prijavilo policiji što im se dogodilo;

| AN. | budući da se seksualno i reproduktivno zdravlje i prava temelje na osnovnim ljudskim pravima te da su ključni elementi ljudskog dostojanstva (32); budući da odbijanje pobačaja kojim se spašava život majke predstavlja ozbiljno kršenje ljudskih prava; |
| --- | --- |

AN.

budući da se seksualno i reproduktivno zdravlje i prava temelje na osnovnim ljudskim pravima te da su ključni elementi ljudskog dostojanstva (32); budući da odbijanje pobačaja kojim se spašava život majke predstavlja ozbiljno kršenje ljudskih prava;

| AO. | budući da trgovina ženama i djecom i seksualno iskorištavanje žena i djece predstavljaju jasan čin kršenja ljudskih prava, ljudskog dostojanstva i temeljnih načela prava i demokracije; budući da su žene danas osjetljivije na te rizike zbog sve veće gospodarske neizvjesnosti i većeg rizika od nezaposlenosti i siromaštva; |
| --- | --- |

AO.

budući da trgovina ženama i djecom i seksualno iskorištavanje žena i djece predstavljaju jasan čin kršenja ljudskih prava, ljudskog dostojanstva i temeljnih načela prava i demokracije; budući da su žene danas osjetljivije na te rizike zbog sve veće gospodarske neizvjesnosti i većeg rizika od nezaposlenosti i siromaštva;

| AP. | budući da nasilje nad ženama kao oblik rodne diskriminacije nije eksplicitno uključeno u europsko pravo te da je kao pojam prisutno u samo tri nacionalna pravna sustava (Španjolska, Švedska i Njemačka), zbog čega se ono ne smatra suštinskim pitanjem jednakosti; budući da države članice usvajaju ad hoc pristup u definiranju nasilja nad ženama i nasilja na temelju spola, pri čemu se definicije u nacionalnom zakonodavstvu znatno razlikuju, tako da podaci nisu usporedivi; |
| --- | --- |

AP.

budući da nasilje nad ženama kao oblik rodne diskriminacije nije eksplicitno uključeno u europsko pravo te da je kao pojam prisutno u samo tri nacionalna pravna sustava (Španjolska, Švedska i Njemačka), zbog čega se ono ne smatra suštinskim pitanjem jednakosti; budući da države članice usvajaju ad hoc pristup u definiranju nasilja nad ženama i nasilja na temelju spola, pri čemu se definicije u nacionalnom zakonodavstvu znatno razlikuju, tako da podaci nisu usporedivi;

| AQ. | budući da države članice nisu pošteđene pošasti genitalnih sakaćenja, čijih je žrtava u EU-u navodno 500 000, a ta prijetnja postoji za još 180 000 osoba; |
| --- | --- |

AQ.

budući da države članice nisu pošteđene pošasti genitalnih sakaćenja, čijih je žrtava u EU-u navodno 500 000, a ta prijetnja postoji za još 180 000 osoba;

| AR. | budući da se brojna kršenja temeljnih prava još uvijek događaju u EU-u i državama članicama, što dokazuju presude Europskog suda za ljudska prava i izvješća Europske komisije, Agencije za temeljna prava, nevladinih organizacija, Vijeća Europe i UN-a, kao što su kršenja prava organizacija civilnog društva na slobodu okupljanja i izražavanja, institucionalna diskriminacija pripadnika zajednice LGBTI zabranama braka i propisima protiv propagande te preostale visoke razine diskriminacije i zločina iz mržnje potaknute rasizmom, ksenofobijom, vjerskom netolerancijom ili predrasudama na temelju invaliditeta, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta pojedinca; budući da reakcije Komisije, Vijeća i država članica nisu na visini s obzirom na težinu i učestalost utvrđenih kršenja; |
| --- | --- |

AR.

budući da se brojna kršenja temeljnih prava još uvijek događaju u EU-u i državama članicama, što dokazuju presude Europskog suda za ljudska prava i izvješća Europske komisije, Agencije za temeljna prava, nevladinih organizacija, Vijeća Europe i UN-a, kao što su kršenja prava organizacija civilnog društva na slobodu okupljanja i izražavanja, institucionalna diskriminacija pripadnika zajednice LGBTI zabranama braka i propisima protiv propagande te preostale visoke razine diskriminacije i zločina iz mržnje potaknute rasizmom, ksenofobijom, vjerskom netolerancijom ili predrasudama na temelju invaliditeta, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta pojedinca; budući da reakcije Komisije, Vijeća i država članica nisu na visini s obzirom na težinu i učestalost utvrđenih kršenja;

| AS. | budući da društva u kojima se temeljna ljudska prava u cijelosti poštuju i štite imaju više šanse da razviju dinamično i konkurentno gospodarstvo; |
| --- | --- |

AS.

budući da društva u kojima se temeljna ljudska prava u cijelosti poštuju i štite imaju više šanse da razviju dinamično i konkurentno gospodarstvo;

| AT. | budući da su Romi, najveća nacionalna manjina u Europi, i dalje žrtve teške diskriminacije, rasističkih napada, govora mržnje, siromaštva i isključenosti; |
| --- | --- |

AT.

budući da su Romi, najveća nacionalna manjina u Europi, i dalje žrtve teške diskriminacije, rasističkih napada, govora mržnje, siromaštva i isključenosti;

| AU. | budući da se europsko vanjsko djelovanje temelji na istim načelima na kojima se temelji osnivanje i razvoj EU-a, to jest na demokraciji, solidarnosti, ljudskom dostojanstvu i svim temeljnim pravima; budući da su određene smjernice o ljudskim pravima razvijene u vanjskim politikama EU-a, ali ne i u unutarnjim politikama, što bi moglo dovesti do optužbi o dvostrukim standardima; budući da je nužno da se promicanje temeljnih prava u EU-u u sklopu njegova vanjskog djelovanja odvija usporedno s čvrstom i sustavnom unutarnjom politikom nadzora poštovanja temeljnih prava na području samog EU-a; |
| --- | --- |

AU.

budući da se europsko vanjsko djelovanje temelji na istim načelima na kojima se temelji osnivanje i razvoj EU-a, to jest na demokraciji, solidarnosti, ljudskom dostojanstvu i svim temeljnim pravima; budući da su određene smjernice o ljudskim pravima razvijene u vanjskim politikama EU-a, ali ne i u unutarnjim politikama, što bi moglo dovesti do optužbi o dvostrukim standardima; budući da je nužno da se promicanje temeljnih prava u EU-u u sklopu njegova vanjskog djelovanja odvija usporedno s čvrstom i sustavnom unutarnjom politikom nadzora poštovanja temeljnih prava na području samog EU-a;

| AV. | budući da odredbe o zaštiti osobnih podataka moraju biti u skladu s načelima svrhovitosti, nužnosti i proporcionalnosti, čak i u pregovorima i zaključivanju međunarodnih ugovora, kao što je to istaknuto presudom Suda Europske unije od 6. travnja 2014., kojom je Direktiva 2006/24/EZ proglašena nevažećom, i mišljenjima Europskog nadzornika za zaštitu podatka; |
| --- | --- |

AV.

budući da odredbe o zaštiti osobnih podataka moraju biti u skladu s načelima svrhovitosti, nužnosti i proporcionalnosti, čak i u pregovorima i zaključivanju međunarodnih ugovora, kao što je to istaknuto presudom Suda Europske unije od 6. travnja 2014., kojom je Direktiva 2006/24/EZ proglašena nevažećom, i mišljenjima Europskog nadzornika za zaštitu podatka;

| AW. | budući da su pravo na privatnost i obiteljski život, kao i zaštita osobnih podataka upisani u Povelju i da su stoga sastavni dio primarnog prava EU-a; |
| --- | --- |

AW.

budući da su pravo na privatnost i obiteljski život, kao i zaštita osobnih podataka upisani u Povelju i da su stoga sastavni dio primarnog prava EU-a;

| AX. | budući da nove tehnologije mogu negativno utjecati na temeljena prava, a osobito na pravo privatnosti i zaštitu osobnih podataka, kako su propisani člancima 7. i 8. Povelje; |
| --- | --- |

AX.

budući da nove tehnologije mogu negativno utjecati na temeljena prava, a osobito na pravo privatnosti i zaštitu osobnih podataka, kako su propisani člancima 7. i 8. Povelje;

| AY. | budući da je masovan pristup internetu otvorio nove mogućnosti fizičkog i psihičkog zlostavljanja žena, uključujući mamljenje na internetu; |
| --- | --- |

AY.

budući da je masovan pristup internetu otvorio nove mogućnosti fizičkog i psihičkog zlostavljanja žena, uključujući mamljenje na internetu;

| AZ. | budući da brzi razvoj digitalne tehnologije (uključujući sve veće korištenje internetom, aplikacijama i društvenim mrežama) iziskuje veću zaštitu osobnih podataka i privatnosti kako bi se zajamčila njihova tajnost i zaštita; |
| --- | --- |

AZ.

budući da brzi razvoj digitalne tehnologije (uključujući sve veće korištenje internetom, aplikacijama i društvenim mrežama) iziskuje veću zaštitu osobnih podataka i privatnosti kako bi se zajamčila njihova tajnost i zaštita;

| BA. | budući da temeljne slobode, ljudska prava i jednake mogućnosti moraju biti zajamčene svim građanima EU-a, uključujući pripadnike nacionalnih i jezičnih manjina; |
| --- | --- |

BA.

budući da temeljne slobode, ljudska prava i jednake mogućnosti moraju biti zajamčene svim građanima EU-a, uključujući pripadnike nacionalnih i jezičnih manjina;

| BB. | budući da prema WHO-u svake godine u Europi umre najmanje 850 djece mlađe od 15 godina zbog posljedica lošeg postupanja; |
| --- | --- |

BB.

budući da prema WHO-u svake godine u Europi umre najmanje 850 djece mlađe od 15 godina zbog posljedica lošeg postupanja;

| BC. | budući da prema istraživanju Agencije za temeljna prava o diskriminaciji o zločinima iz mržnje prema pripadnicima zajednice LGBTI, osim diskriminacije i nasilja čije su oni žrtve, gotovo polovica ispitanih pripadnika zajednice LGBTI „smatra da su političari u njihovim zemljama boravišta raširili uvredljiv govor o LGBTI osobama”; |
| --- | --- |

BC.

budući da prema istraživanju Agencije za temeljna prava o diskriminaciji o zločinima iz mržnje prema pripadnicima zajednice LGBTI, osim diskriminacije i nasilja čije su oni žrtve, gotovo polovica ispitanih pripadnika zajednice LGBTI „smatra da su političari u njihovim zemljama boravišta raširili uvredljiv govor o LGBTI osobama”;

| BD. | budući da su LGBTI osobe žrtve institucionalne diskriminacije ili zbog zabrane građanskih zajednica ili zbog postojanja zakona kojima se zabranjuje iznošenje seksualne orijentacije; |
| --- | --- |

BD.

budući da su LGBTI osobe žrtve institucionalne diskriminacije ili zbog zabrane građanskih zajednica ili zbog postojanja zakona kojima se zabranjuje iznošenje seksualne orijentacije;

| BE. | budući da su osobe s invaliditetom žrtve višestruke diskriminacije koja predstavlja prepreku punom ostvarivanju njihovih temeljnih prava; |
| --- | --- |

BE.

budući da su osobe s invaliditetom žrtve višestruke diskriminacije koja predstavlja prepreku punom ostvarivanju njihovih temeljnih prava;

| BF. | budući da je stopa siromaštva osoba s invaliditetom 70 % iznad prosjeka, dijelom i zbog ograničenog pristupa zapošljavanju; |
| --- | --- |

BF.

budući da je stopa siromaštva osoba s invaliditetom 70 % iznad prosjeka, dijelom i zbog ograničenog pristupa zapošljavanju;

| BG. | budući da su sekularnost i neutralnost države najbolja jamstva nediskriminacije u pogledu različitih vjerskih zajednica koje u njoj postoje; |
| --- | --- |

BG.

budući da su sekularnost i neutralnost države najbolja jamstva nediskriminacije u pogledu različitih vjerskih zajednica koje u njoj postoje;

| BH. | budući da su sloboda tiska i djelovanje u skupinama civilnog društva kao što su nevladine organizacije temeljna sastavnica demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; budući da je ozbiljno dovedena u pitanje donošenjem nacionalnih zakona ili izravnim djelovanjem nadležnih tijela u više država članica; |
| --- | --- |

BH.

budući da su sloboda tiska i djelovanje u skupinama civilnog društva kao što su nevladine organizacije temeljna sastavnica demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; budući da je ozbiljno dovedena u pitanje donošenjem nacionalnih zakona ili izravnim djelovanjem nadležnih tijela u više država članica;

| BI. | budući da osobe starije životne dobi temeljem Povelje imaju pravo „na dostojan život i neovisnost te na sudjelovanje u društvenom i kulturnom životu.” |
| --- | --- |

BI.

budući da osobe starije životne dobi temeljem Povelje imaju pravo „na dostojan život i neovisnost te na sudjelovanje u društvenom i kulturnom životu.”

| BJ. | budući da glavni cilj i dalje mora biti sprečavanje kaznenih djela (obrazovanjem i mjerama u području kulture), a ne djelovanje nakon njihova počinjenja premda kazne razmjerne počinjenim kaznenim djelima imaju odvraćajući učinak na kršenja temeljnih prava; |
| --- | --- |

BJ.

budući da glavni cilj i dalje mora biti sprečavanje kaznenih djela (obrazovanjem i mjerama u području kulture), a ne djelovanje nakon njihova počinjenja premda kazne razmjerne počinjenim kaznenim djelima imaju odvraćajući učinak na kršenja temeljnih prava;

| BK. | budući da je učinkovit rad stručnih ustanova poput nacionalnih institucija za ljudska prava ili tijela za jednakost važan jer pomaže građanima da bolje ostvare svoja temeljna prava u mjeri u kojoj države članice primjenjuju zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

BK.

budući da je učinkovit rad stručnih ustanova poput nacionalnih institucija za ljudska prava ili tijela za jednakost važan jer pomaže građanima da bolje ostvare svoja temeljna prava u mjeri u kojoj države članice primjenjuju zakonodavstvo EU-a;

| BL. | budući da je pravo glasovanja i kandidiranja na lokalnim izborima i izborima za Europski parlament u državi članici u kojoj osoba prebiva priznato člancima 39. i 40. Povelje; budući da se to pravo ne bi smjelo ugroziti pravom na mobilnost; |
| --- | --- |

BL.

budući da je pravo glasovanja i kandidiranja na lokalnim izborima i izborima za Europski parlament u državi članici u kojoj osoba prebiva priznato člancima 39. i 40. Povelje; budući da se to pravo ne bi smjelo ugroziti pravom na mobilnost;

| BM. | uzimajući u obzir slabu reakciju Komisije i država članica na praksu masovnog špijuniranja preko interneta i telekomunikacija koje je razotkrio Edward Snowden, a koje su se odvijale u sklopu programa NSA-PRISM koji je usmjeren i na europske države, zabrinut je zbog njihova neuspjeha u pogledu provedbe mjera za zaštitu europskih građana ili državljana trećih zemalja koji žive u Europi; |
| --- | --- |

BM.

uzimajući u obzir slabu reakciju Komisije i država članica na praksu masovnog špijuniranja preko interneta i telekomunikacija koje je razotkrio Edward Snowden, a koje su se odvijale u sklopu programa NSA-PRISM koji je usmjeren i na europske države, zabrinut je zbog njihova neuspjeha u pogledu provedbe mjera za zaštitu europskih građana ili državljana trećih zemalja koji žive u Europi;

| 1. | podsjeća da je od temeljne važnosti zajamčiti puno poštovanje zajedničkih europskih vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a u europskom i nacionalnom zakonodavstvu te u javnim politikama i njihovoj provedbi, uz istovremeno puno poštovanje načela supsidijarnosti; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da je od temeljne važnosti zajamčiti puno poštovanje zajedničkih europskih vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a u europskom i nacionalnom zakonodavstvu te u javnim politikama i njihovoj provedbi, uz istovremeno puno poštovanje načela supsidijarnosti;

| 2. | poziva države članice da zajamče da se cjelokupno zakonodavstvo EU-a, uključujući gospodarske i financijske programe prilagodbe, provodi u skladu s Poveljom o temeljnim pravima i Europskom socijalnom poveljom (članak 151. UFEU-a); |
| --- | --- |

2.

poziva države članice da zajamče da se cjelokupno zakonodavstvo EU-a, uključujući gospodarske i financijske programe prilagodbe, provodi u skladu s Poveljom o temeljnim pravima i Europskom socijalnom poveljom (članak 151. UFEU-a);

| 3. | podsjeća na obvezu pristupanja Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, u skladu s člankom 6. UEU-a; prima na znanje Mišljenje 2/2013. Suda Europske unije; poziva Komisiju i Vijeće da uvedu potrebne instrumente kako bi se zajamčilo da se ta obveza, sadržana u Ugovorima, ispuni bez nepotrebnog odlaganja; smatra da se to treba učiniti potpuno transparentno jer će se na taj način pružiti dodatni mehanizam za povećanje stvarnog poštovanja i provođenje zaštite pojedinaca od kršenja njihovih temeljnih prava, uključujući pravo na učinkovit pravni lijek, te veću odgovornost europskih institucija za vlastite aktivnosti ili propuste u pogledu temeljnih prava; |
| --- | --- |

3.

podsjeća na obvezu pristupanja Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, u skladu s člankom 6. UEU-a; prima na znanje Mišljenje 2/2013. Suda Europske unije; poziva Komisiju i Vijeće da uvedu potrebne instrumente kako bi se zajamčilo da se ta obveza, sadržana u Ugovorima, ispuni bez nepotrebnog odlaganja; smatra da se to treba učiniti potpuno transparentno jer će se na taj način pružiti dodatni mehanizam za povećanje stvarnog poštovanja i provođenje zaštite pojedinaca od kršenja njihovih temeljnih prava, uključujući pravo na učinkovit pravni lijek, te veću odgovornost europskih institucija za vlastite aktivnosti ili propuste u pogledu temeljnih prava;

| 4. | pozdravlja imenovanje prvog potpredsjednika Komisije s ovlastima u vezi s poštovanjem vladavine prava i Povelje te prima na znanje njegovu predanost ispravnoj provedbi postojećeg okvira; očekuje usvajanje unutarnje strategije o temeljnim pravima u bliskoj budućnosti te u uskoj suradnji s ostalim institucijama, uz savjetovanje sa širokim krugom predstavnika civilnog društva i drugim zainteresiranim stranama; smatra da bi se strategija trebala temeljiti na člancima 2., 6. i 7. UEU-a te biti u skladu s načelima i ciljevima navedenima u člancima 8. i 10. UFEU-a; žali zbog nedostatka političke volje u pogledu uporabe članka 7. UEU-a protiv država članica odgovornih za kršenja temeljnih prava kao sredstva kažnjavanja i odvraćanja; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja imenovanje prvog potpredsjednika Komisije s ovlastima u vezi s poštovanjem vladavine prava i Povelje te prima na znanje njegovu predanost ispravnoj provedbi postojećeg okvira; očekuje usvajanje unutarnje strategije o temeljnim pravima u bliskoj budućnosti te u uskoj suradnji s ostalim institucijama, uz savjetovanje sa širokim krugom predstavnika civilnog društva i drugim zainteresiranim stranama; smatra da bi se strategija trebala temeljiti na člancima 2., 6. i 7. UEU-a te biti u skladu s načelima i ciljevima navedenima u člancima 8. i 10. UFEU-a; žali zbog nedostatka političke volje u pogledu uporabe članka 7. UEU-a protiv država članica odgovornih za kršenja temeljnih prava kao sredstva kažnjavanja i odvraćanja;

| 5. | naglašava kako je potrebno da se u cijelosti iskoriste postojeći mehanizmi u cilju osiguravanja poštovanja, zaštite i promicanja temeljnih prava i vrijednosti Unije iz članka 2. UEU te iz Povelje o temeljnim pravima; naglašava da se u tom pogledu svi instrumenti trenutačno predviđeni u Ugovorima hitno moraju primjenjivati i provoditi; |
| --- | --- |

5.

naglašava kako je potrebno da se u cijelosti iskoriste postojeći mehanizmi u cilju osiguravanja poštovanja, zaštite i promicanja temeljnih prava i vrijednosti Unije iz članka 2. UEU te iz Povelje o temeljnim pravima; naglašava da se u tom pogledu svi instrumenti trenutačno predviđeni u Ugovorima hitno moraju primjenjivati i provoditi;

| 6. | ističe da u potpunosti treba iskoristiti postojeće mehanizme uz pokretanje objektivnih procjena i istraga te postupaka zbog povrede ako ima temelja za slučaj; |
| --- | --- |

6.

ističe da u potpunosti treba iskoristiti postojeće mehanizme uz pokretanje objektivnih procjena i istraga te postupaka zbog povrede ako ima temelja za slučaj;

| 7. | ističe potrebu za mogućim izmjenama ugovora kako bi se dodatno ojačala zaštita temeljnih prava u okviru Ugovora o EU-u; |
| --- | --- |

7.

ističe potrebu za mogućim izmjenama ugovora kako bi se dodatno ojačala zaštita temeljnih prava u okviru Ugovora o EU-u;

| 8. | prima na znanje Komunikaciju Komisije o novom okviru EU-a za jačanje vladavine prava, što predstavlja prvi pokušaj da se isprave postojeći nedostaci u pogledu sprečavanja i rješavanja kršenja temeljnih prava te povreda načela vladavine prava u državama članicama; prima na znanje namjeru Komisije da redovito obavještava Europski parlament i Vijeće o napretku u svakoj fazi; smatra, međutim, da predloženi okvir možda neće biti dovoljno ili učinkovito sredstvo odvraćanja kad je riječ o sprečavanju ili rješavanju kršenja temeljnih prava u državama članicama, s obzirom na to da je Komisija taj okvir predstavila u obliku neobvezujuće komunikacije u kojoj nije utvrđeno kad se on mora aktivirati; |
| --- | --- |

8.

prima na znanje Komunikaciju Komisije o novom okviru EU-a za jačanje vladavine prava, što predstavlja prvi pokušaj da se isprave postojeći nedostaci u pogledu sprečavanja i rješavanja kršenja temeljnih prava te povreda načela vladavine prava u državama članicama; prima na znanje namjeru Komisije da redovito obavještava Europski parlament i Vijeće o napretku u svakoj fazi; smatra, međutim, da predloženi okvir možda neće biti dovoljno ili učinkovito sredstvo odvraćanja kad je riječ o sprečavanju ili rješavanju kršenja temeljnih prava u državama članicama, s obzirom na to da je Komisija taj okvir predstavila u obliku neobvezujuće komunikacije u kojoj nije utvrđeno kad se on mora aktivirati;

| 9. | poziva Komisiju da uvede i dodatno usavrši taj okvir u svrhu:






  (a) | njegova uključivanja u unutarnju strategiju o temeljnim pravima jer je vladavina prava preduvjet za zaštitu temeljnih prava u Europskoj Uniji i njezinim državama članicama; |
| --- | --- | --- |

9.

poziva Komisiju da uvede i dodatno usavrši taj okvir u svrhu:

(a)

njegova uključivanja u unutarnju strategiju o temeljnim pravima jer je vladavina prava preduvjet za zaštitu temeljnih prava u Europskoj Uniji i njezinim državama članicama;

| (b) | pronalaženja načina da se bolje iskoristi stručnost Vijeća Europe i postavljanja službenog kanala suradnje u pitanjima koja se odnose na vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

(b)

pronalaženja načina da se bolje iskoristi stručnost Vijeća Europe i postavljanja službenog kanala suradnje u pitanjima koja se odnose na vladavinu prava i temeljna prava;

| (c) | jasnog utvrđivanja kriterija primjene i jamčenja da se njegovom proaktivnom i transparentnom provedbom uspješno spriječi ostvarenje kršenja temeljnih prava; te posebno definiranja kriterija za „jasan rizik od kršenja” i „ozbiljno i dugotrajno kršenje” nadovezujući se između ostalog na sudsku praksu Europskog suda i Europskog suda za ljudska prava; razmatranja uspostave tih kriterija na način kojim bi se svakom povredom automatski mogla pokrenuti primjena okvira; |
| --- | --- |

(c)

jasnog utvrđivanja kriterija primjene i jamčenja da se njegovom proaktivnom i transparentnom provedbom uspješno spriječi ostvarenje kršenja temeljnih prava; te posebno definiranja kriterija za „jasan rizik od kršenja” i „ozbiljno i dugotrajno kršenje” nadovezujući se između ostalog na sudsku praksu Europskog suda i Europskog suda za ljudska prava; razmatranja uspostave tih kriterija na način kojim bi se svakom povredom automatski mogla pokrenuti primjena okvira;

| (d) | pokretanja postupaka zbog povrede koji također mogu dovesti do financijskih sankcija u skladu s člankom 260. UFEU-a utvrdi li Agencija za temeljna prava sustavno ili znatno kršenje članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

(d)

pokretanja postupaka zbog povrede koji također mogu dovesti do financijskih sankcija u skladu s člankom 260. UFEU-a utvrdi li Agencija za temeljna prava sustavno ili znatno kršenje članka 2. UEU-a;

| (e) | jamčenja automatskog pokretanja postupka u skladu s člankom 7. UEU-a u slučaju da se trofaznim procesom predviđenim okvirom ne uspije riješiti problem, utvrđujući koja se prava koja proizlaze iz primjene Ugovora, osim prava glasovanja u Vijeću, dotičnoj državi članici mogu privremeno oduzeti, u cilju razmatranja mogućnosti nametanja dodatnih sankcija kojima bi se zajamčilo učinkovito funkcioniranje okvira u skladu s europskim pravom i temeljnim pravima; |
| --- | --- |

(e)

jamčenja automatskog pokretanja postupka u skladu s člankom 7. UEU-a u slučaju da se trofaznim procesom predviđenim okvirom ne uspije riješiti problem, utvrđujući koja se prava koja proizlaze iz primjene Ugovora, osim prava glasovanja u Vijeću, dotičnoj državi članici mogu privremeno oduzeti, u cilju razmatranja mogućnosti nametanja dodatnih sankcija kojima bi se zajamčilo učinkovito funkcioniranje okvira u skladu s europskim pravom i temeljnim pravima;

| (f) | određivanja da svi zakonodavni prijedlozi, politike i aktivnosti EU-a, uključujući one u gospodarskoj sferi i u području vanjskih odnosa te sve mjere koje financira EU, moraju biti u skladu s Poveljom te biti podvrgnuti detaljnoj ex ante i ex post procjeni njihova učinka na temeljna prava te također sadržavati proaktivan plan kojim bi se zajamčila učinkovita primjena postojećih standarda te utvrdila područja u kojima su potrebne reforme; u tom pogledu smatra da bi se pri donošenju zakona i razradi politika Komisija, Vijeće i Parlament trebali u potpunosti koristiti vanjskim neovisnim stručnim znanjem Agencije za temeljna prava; |
| --- | --- |

(f)

određivanja da svi zakonodavni prijedlozi, politike i aktivnosti EU-a, uključujući one u gospodarskoj sferi i u području vanjskih odnosa te sve mjere koje financira EU, moraju biti u skladu s Poveljom te biti podvrgnuti detaljnoj ex ante i ex post procjeni njihova učinka na temeljna prava te također sadržavati proaktivan plan kojim bi se zajamčila učinkovita primjena postojećih standarda te utvrdila područja u kojima su potrebne reforme; u tom pogledu smatra da bi se pri donošenju zakona i razradi politika Komisija, Vijeće i Parlament trebali u potpunosti koristiti vanjskim neovisnim stručnim znanjem Agencije za temeljna prava;

| (g) | razvijanja, u suradnji s Agencijom za temeljna prava, nacionalnim tijelima za ljudska prava u državama članicama te uz doprinos širokog kruga predstavnika civilnog društva, baze podataka u kojoj se prikupljaju i objavljuju svi dostupni podaci i izvješća povezani sa stanjem temeljnih prava u EU-u i pojedinima državama članicama; |
| --- | --- |

(g)

razvijanja, u suradnji s Agencijom za temeljna prava, nacionalnim tijelima za ljudska prava u državama članicama te uz doprinos širokog kruga predstavnika civilnog društva, baze podataka u kojoj se prikupljaju i objavljuju svi dostupni podaci i izvješća povezani sa stanjem temeljnih prava u EU-u i pojedinima državama članicama;

| 10. | potiče Komisiju na to da zajamči da spomenuta unutarnja strategija bude popraćena jasnim i detaljnim novim mehanizmom, čvrsto utemeljenim na međunarodnom i europskom pravu, kojim bi se obuhvatile sve vrijednosti zaštićene člankom 2. UEU-a u cilju jamčenja sukladnosti sa strateškim okvirom o ljudskim pravima i demokraciji koji se već primjenjuje u vanjskim odnosima EU-a te primoravanja europskih institucija i država članica na preuzimanje odgovornosti za svoje aktivnosti i propuste u pogledu temeljnih prava; vjeruje da bi se tim mehanizmom trebalo omogućiti praćenje svih država članica u pogledu njihova poštovanja temeljnih prava te sustavan i institucionaliziran dijalog u slučaju da ih jedna ili više država članica prekrše; kako bi se u potpunosti iskoristile odredbe Ugovora, smatra da bi Komisija trebala:






  (a) | uspostaviti pregled stanja na temelju zajedničkih i objektivnih pokazatelja u odnosu na koje će se mjeriti demokracija, temeljna prava i vladavina prava; ti bi pokazatelji trebali biti odraz političkih kriterija iz Kopenhagena koje moraju ispuniti države kandidatkinje te vrijednosti i prava utvrđenih člankom 2. Ugovorâ i Povelje o temeljnim pravima; u tom bi pogledu Komisija trebala razmotriti proširenje opsega analize stanja u pravosuđu EU-a na periodičnu procjenu djelovanja svake pojedine države kako bi se utvrdilo odvija li se ono u skladu s temeljnim pravima i vladavinom prava; |
| --- | --- | --- |

10.

potiče Komisiju na to da zajamči da spomenuta unutarnja strategija bude popraćena jasnim i detaljnim novim mehanizmom, čvrsto utemeljenim na međunarodnom i europskom pravu, kojim bi se obuhvatile sve vrijednosti zaštićene člankom 2. UEU-a u cilju jamčenja sukladnosti sa strateškim okvirom o ljudskim pravima i demokraciji koji se već primjenjuje u vanjskim odnosima EU-a te primoravanja europskih institucija i država članica na preuzimanje odgovornosti za svoje aktivnosti i propuste u pogledu temeljnih prava; vjeruje da bi se tim mehanizmom trebalo omogućiti praćenje svih država članica u pogledu njihova poštovanja temeljnih prava te sustavan i institucionaliziran dijalog u slučaju da ih jedna ili više država članica prekrše; kako bi se u potpunosti iskoristile odredbe Ugovora, smatra da bi Komisija trebala:

(a)

uspostaviti pregled stanja na temelju zajedničkih i objektivnih pokazatelja u odnosu na koje će se mjeriti demokracija, temeljna prava i vladavina prava; ti bi pokazatelji trebali biti odraz političkih kriterija iz Kopenhagena koje moraju ispuniti države kandidatkinje te vrijednosti i prava utvrđenih člankom 2. Ugovorâ i Povelje o temeljnim pravima; u tom bi pogledu Komisija trebala razmotriti proširenje opsega analize stanja u pravosuđu EU-a na periodičnu procjenu djelovanja svake pojedine države kako bi se utvrdilo odvija li se ono u skladu s temeljnim pravima i vladavinom prava;

| (b) | zajamčiti stalno nadgledanje, na temelju utvrđenog pregleda stanja i sustava godišnje procjene pojedine države, u suradnji s Vijećem i Parlamentom, u pogledu usklađenosti s vladavinom prava te u pogledu stanja temeljnih prava u svim državama članicama Europske unije, a koje će se temeljiti na podacima koje dostavi Agencija za temeljna prava, Vijeće Europe i njegova Venecijanska komisija te nevladine organizacije; |
| --- | --- |

(b)

zajamčiti stalno nadgledanje, na temelju utvrđenog pregleda stanja i sustava godišnje procjene pojedine države, u suradnji s Vijećem i Parlamentom, u pogledu usklađenosti s vladavinom prava te u pogledu stanja temeljnih prava u svim državama članicama Europske unije, a koje će se temeljiti na podacima koje dostavi Agencija za temeljna prava, Vijeće Europe i njegova Venecijanska komisija te nevladine organizacije;

| (c) | predložiti, s tim u vezi, reviziju Uredbe o Agenciji za temeljna prava kako bi joj se dodijelile veće ovlasti i veći ljudski i financijski resursi kako bi mogla nadgledati stanje u državama članicama te objaviti godišnje izvješće o nadgledanju koje bi sadržavalo detaljnu procjenu djelovanja svake države članice; |
| --- | --- |

(c)

predložiti, s tim u vezi, reviziju Uredbe o Agenciji za temeljna prava kako bi joj se dodijelile veće ovlasti i veći ljudski i financijski resursi kako bi mogla nadgledati stanje u državama članicama te objaviti godišnje izvješće o nadgledanju koje bi sadržavalo detaljnu procjenu djelovanja svake države članice;

| (d) | uputiti službenu opomenu ako, na temelju utvrđenog pregleda stanja i spomenutog godišnjeg izvješća o nadgledanju, pokazatelji ukažu na to da države članice krše temeljna prava ili vladavinu prava; ta službena opomena trebala bi biti sustavno popraćena pokretanjem institucionaliziranog dijaloga u koji bi uz Komisiju i dotičnu državu članicu bili uključeni i Vijeće, Europski parlament te parlament dotične države članice; |
| --- | --- |

(d)

uputiti službenu opomenu ako, na temelju utvrđenog pregleda stanja i spomenutog godišnjeg izvješća o nadgledanju, pokazatelji ukažu na to da države članice krše temeljna prava ili vladavinu prava; ta službena opomena trebala bi biti sustavno popraćena pokretanjem institucionaliziranog dijaloga u koji bi uz Komisiju i dotičnu državu članicu bili uključeni i Vijeće, Europski parlament te parlament dotične države članice;

| (e) | doprinijeti poboljšanju suradnje između institucija i agencija EU-a, Vijeća Europe, Ujedinjenih naroda i ogranizacija civilnog društva; pojačati suradnju između institucija EU-a i država članica te između Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

(e)

doprinijeti poboljšanju suradnje između institucija i agencija EU-a, Vijeća Europe, Ujedinjenih naroda i ogranizacija civilnog društva; pojačati suradnju između institucija EU-a i država članica te između Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata;

| 11. | pozdravlja činjenicu da će Vijeće održati rasprave o vladavini prava; smatra, međutim, da takve rasprave nisu najučinkovitiji način rješavanja bilo kakve nesukladnosti s temeljnim vrijednostima Europske unije; izražava žaljenje zbog činjenice da Parlament nije obaviješten ni uključen u organizaciju tih rasprava; poziva Vijeće da svoje rasprave temelji na rezultatima godišnjih i posebnih izvješća Europske komisije, Europskog parlamenta, civilnog društva, Vijeća Europe i njegove Venecijanske komisije te ostalih uključenih institucionalnih i neinstitucionalnih dionika; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja činjenicu da će Vijeće održati rasprave o vladavini prava; smatra, međutim, da takve rasprave nisu najučinkovitiji način rješavanja bilo kakve nesukladnosti s temeljnim vrijednostima Europske unije; izražava žaljenje zbog činjenice da Parlament nije obaviješten ni uključen u organizaciju tih rasprava; poziva Vijeće da svoje rasprave temelji na rezultatima godišnjih i posebnih izvješća Europske komisije, Europskog parlamenta, civilnog društva, Vijeća Europe i njegove Venecijanske komisije te ostalih uključenih institucionalnih i neinstitucionalnih dionika;

| 12. | poziva Komisiju i države članice da istraže sve navode kršenja temeljnih prava sadržanih u Povelji i da poduzmu naknadne radnje ako se ti navodi potvrde; posebno potiče Komisiju na pokretanje postupka zbog povrede ako bilo koja država članica bude optužena za kršenje tih prava; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i države članice da istraže sve navode kršenja temeljnih prava sadržanih u Povelji i da poduzmu naknadne radnje ako se ti navodi potvrde; posebno potiče Komisiju na pokretanje postupka zbog povrede ako bilo koja država članica bude optužena za kršenje tih prava;

| 13. | poziva Komisiju da pripremu pristupanja Unije Europskoj socijalnoj povelji potpisanoj u Torinu 18. listopada 1961. i revidiranoj u Strasbourgu 3. svibnja 1996. postavi kao prioritet; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da pripremu pristupanja Unije Europskoj socijalnoj povelji potpisanoj u Torinu 18. listopada 1961. i revidiranoj u Strasbourgu 3. svibnja 1996. postavi kao prioritet;

| 14. | poziva države članice da uspostave i ojačaju nacionalne institucije za ljudska prava u skladu s „Pariškim načelima” kako bi se zajamčilo neovisno promicanje i zaštita ljudskih prava na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice da uspostave i ojačaju nacionalne institucije za ljudska prava u skladu s „Pariškim načelima” kako bi se zajamčilo neovisno promicanje i zaštita ljudskih prava na nacionalnoj razini;

| 15. | poziva na jamčenje bolje koordinacije i povezanosti između aktivnosti Europskog parlamenta, Vijeća Europe, Agencije za temeljna prava i Europskog instituta za jednakost spolova; |
| --- | --- |

15.

poziva na jamčenje bolje koordinacije i povezanosti između aktivnosti Europskog parlamenta, Vijeća Europe, Agencije za temeljna prava i Europskog instituta za jednakost spolova;

| 16. | izražava zabrinutost zbog zabrinjavajućih ocjena o sve češćem kršenju temeljnih prava u Europskoj uniji, osobito u pogledu imigracije i azila, o diskriminaciji i netoleranciji prema određenim dijelovima stanovništva, kao i napadima ili pritiscima na nevladine udruge koje brane prava tih skupina i zajednica; utvrđuje nevoljkost država članica da se pobrinu za poštovanje tih sloboda i temeljnih prava, osobito u odnosu na Rome, žene, zajednicu LGBTI, tražitelje azila, imigrante i ostale osjetljive dijelove stanovništva; |
| --- | --- |

16.

izražava zabrinutost zbog zabrinjavajućih ocjena o sve češćem kršenju temeljnih prava u Europskoj uniji, osobito u pogledu imigracije i azila, o diskriminaciji i netoleranciji prema određenim dijelovima stanovništva, kao i napadima ili pritiscima na nevladine udruge koje brane prava tih skupina i zajednica; utvrđuje nevoljkost država članica da se pobrinu za poštovanje tih sloboda i temeljnih prava, osobito u odnosu na Rome, žene, zajednicu LGBTI, tražitelje azila, imigrante i ostale osjetljive dijelove stanovništva;

| 17. | poziva Vijeće da pronađe zajedničko stajalište o točnom sadržaju načela i standarda koji proizlaze iz vladavine prava i koji se razlikuju na nacionalnoj razini te da u obzir uzme već postojeće definicije vladavine prava Europskog suda kao polazište za raspravu, uključujući; zakonitost, koja podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički postupak provedbe zakona; pravnu sigurnost; zabranu proizvoljnosti izvršne vlasti; neovisne i nepristrane sudove; učinkovitu sudsku kontrolu uključujući poštovanje temeljnih prava; i jednakost pred zakonom; |
| --- | --- |

17.

poziva Vijeće da pronađe zajedničko stajalište o točnom sadržaju načela i standarda koji proizlaze iz vladavine prava i koji se razlikuju na nacionalnoj razini te da u obzir uzme već postojeće definicije vladavine prava Europskog suda kao polazište za raspravu, uključujući; zakonitost, koja podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički postupak provedbe zakona; pravnu sigurnost; zabranu proizvoljnosti izvršne vlasti; neovisne i nepristrane sudove; učinkovitu sudsku kontrolu uključujući poštovanje temeljnih prava; i jednakost pred zakonom;

| 18. | podsjeća na to da je poštovanje vladavine prava preduvjet za zaštitu temeljnih prava te da ih mjere sigurnosti u skladu s člankom 52. Povelje ne bi smjele ugrožavati; također podsjeća na to da u skladu s člankom 6. Povelje svatko ima pravo na slobodu i sigurnost osobe; |
| --- | --- |

18.

podsjeća na to da je poštovanje vladavine prava preduvjet za zaštitu temeljnih prava te da ih mjere sigurnosti u skladu s člankom 52. Povelje ne bi smjele ugrožavati; također podsjeća na to da u skladu s člankom 6. Povelje svatko ima pravo na slobodu i sigurnost osobe;

| 19. | poziva Komisiju, Vijeće i države članice da zajamče da temeljna prava i načela, posebno kako su utvrđena u Ugovorima, Povelji i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, budu otpočetka uvrštena u politike i mjere unutarnje sigurnosti, kako je to predloženo u dokumentu Agencije za temeljna prava „Uvrštavanje temeljnih prava u sigurnosni program”; potiče EU i države članice da uvrste mjere socijalne uključenosti i nediskriminacije u buduće unutarnje sigurnosne strategije; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju, Vijeće i države članice da zajamče da temeljna prava i načela, posebno kako su utvrđena u Ugovorima, Povelji i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, budu otpočetka uvrštena u politike i mjere unutarnje sigurnosti, kako je to predloženo u dokumentu Agencije za temeljna prava „Uvrštavanje temeljnih prava u sigurnosni program”; potiče EU i države članice da uvrste mjere socijalne uključenosti i nediskriminacije u buduće unutarnje sigurnosne strategije;

| 20. | poziva Komisiju, uz podršku Agencije za temeljna prava, da ojača mjere i programe podizanja svijesti, obrazovanja i osposobljavanja koji se odnose na temeljna prava; ti bi programi trebali imati za cilj uspostavljanje povezanosti i povjerenja između svih društvenih partnera te uključiti organizacije civilnog društva, nacionalne institucije za ljudska prava i nacionalnu jednakost te urede protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju, uz podršku Agencije za temeljna prava, da ojača mjere i programe podizanja svijesti, obrazovanja i osposobljavanja koji se odnose na temeljna prava; ti bi programi trebali imati za cilj uspostavljanje povezanosti i povjerenja između svih društvenih partnera te uključiti organizacije civilnog društva, nacionalne institucije za ljudska prava i nacionalnu jednakost te urede protiv diskriminacije;

| 21. | naglašava da Komisija u ulozi čuvarice Ugovora nije ograničena samo na to da zajamči da države članice prenesu zakonodavstvo, već da njezina uloga obuhvaća i osiguravanje potpune i točne primjene zakona, posebno u vezi sa zaštitom temeljnih prava građana; žali zbog stvarnog ograničenja područja primjene Povelje zbog pretjerano restriktivnog tumačenja članka 51. koji se tumači tako da Komisija nema ovlasti u prisilnoj primjeni zakonodavstva EU-a; smatra da bi takav prijedlog trebalo revidirati kako bi se zadovoljila očekivanja građana EU-a u vezi s njihovim temeljnim pravima; podsjeća na to da očekivanja građana nadilaze strogo tumačenje Povelje i da bi cilj trebao biti ta prava učiniti što učinkovitijima; stoga žali zbog činjenice da se Komisija poziva na nedostatak nadležnosti u brojnim odgovorima na predstavke čiji su predmet pritužbe na moguća kršenja temeljnih prava; u tom okviru poziva na uspostavu mehanizma za praćenje, sustavno ocjenjivanje i izdavanje preporuka u cilju postizanja potpune usklađenosti s temeljnim vrijednostima u državama članicama; |
| --- | --- |

21.

naglašava da Komisija u ulozi čuvarice Ugovora nije ograničena samo na to da zajamči da države članice prenesu zakonodavstvo, već da njezina uloga obuhvaća i osiguravanje potpune i točne primjene zakona, posebno u vezi sa zaštitom temeljnih prava građana; žali zbog stvarnog ograničenja područja primjene Povelje zbog pretjerano restriktivnog tumačenja članka 51. koji se tumači tako da Komisija nema ovlasti u prisilnoj primjeni zakonodavstva EU-a; smatra da bi takav prijedlog trebalo revidirati kako bi se zadovoljila očekivanja građana EU-a u vezi s njihovim temeljnim pravima; podsjeća na to da očekivanja građana nadilaze strogo tumačenje Povelje i da bi cilj trebao biti ta prava učiniti što učinkovitijima; stoga žali zbog činjenice da se Komisija poziva na nedostatak nadležnosti u brojnim odgovorima na predstavke čiji su predmet pritužbe na moguća kršenja temeljnih prava; u tom okviru poziva na uspostavu mehanizma za praćenje, sustavno ocjenjivanje i izdavanje preporuka u cilju postizanja potpune usklađenosti s temeljnim vrijednostima u državama članicama;

| 22. | podsjeća na ključnu važnost pravovremenog i ispravnog prenošenja i provedbe prava EU-a, posebice kada ono utječe na temeljna prava i njihov razvoj; |
| --- | --- |

22.

podsjeća na ključnu važnost pravovremenog i ispravnog prenošenja i provedbe prava EU-a, posebice kada ono utječe na temeljna prava i njihov razvoj;

Sloboda i sigurnost

Sloboda izražavanja i mediji

| 23. | podsjeća da su sloboda izražavanja, informiranja i medija temeljne za osiguravanje demokracije i vladavine prava; izražava oštru osudu nasilja, pritisaka i prijetnji novinarima i medijima, uključujući i one u vezi s otkrivanjem informacija o kršenju temeljnih prava koja provode vlade i države; poziva države članice da se uzdrže od primjene mjera kojima se ograničavaju te slobode; ponavlja svoj poziv Komisiji da revidira i izmijeni Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama, u skladu sa smjernicama koje je Parlament naveo u svojoj Rezoluciji od 22. svibnja 2013.; |
| --- | --- |

23.

podsjeća da su sloboda izražavanja, informiranja i medija temeljne za osiguravanje demokracije i vladavine prava; izražava oštru osudu nasilja, pritisaka i prijetnji novinarima i medijima, uključujući i one u vezi s otkrivanjem informacija o kršenju temeljnih prava koja provode vlade i države; poziva države članice da se uzdrže od primjene mjera kojima se ograničavaju te slobode; ponavlja svoj poziv Komisiji da revidira i izmijeni Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama, u skladu sa smjernicama koje je Parlament naveo u svojoj Rezoluciji od 22. svibnja 2013.;

| 24. | ističe da su javni, neovisni, slobodni, raznoliki i pluralistički mediji, zajedno s novinarima, na internetu i izvan njega, temeljni dio demokracije; vjeruje da vlasništvo nad medijima i upravljanje njima ne bi trebalo biti koncentrirano; naglašava da je transparentnost vlasništva nad medijima neophodna za praćenje ulaganja koja bi mogla utjecati na informacije koje se pružaju; poziva na razradu adekvatnih i pravednih gospodarskih pravila u cilju jamčenja pluralizma internetskih medija; Poziva Komisiju da razvije akcijski plan kako bi se zajamčilo da su svi mediji usklađeni s najnižim standardima neovisnosti i kvalitete; |
| --- | --- |

24.

ističe da su javni, neovisni, slobodni, raznoliki i pluralistički mediji, zajedno s novinarima, na internetu i izvan njega, temeljni dio demokracije; vjeruje da vlasništvo nad medijima i upravljanje njima ne bi trebalo biti koncentrirano; naglašava da je transparentnost vlasništva nad medijima neophodna za praćenje ulaganja koja bi mogla utjecati na informacije koje se pružaju; poziva na razradu adekvatnih i pravednih gospodarskih pravila u cilju jamčenja pluralizma internetskih medija; Poziva Komisiju da razvije akcijski plan kako bi se zajamčilo da su svi mediji usklađeni s najnižim standardima neovisnosti i kvalitete;

| 25. | izražava žaljenje zbog sve većeg broja represivnih mjera u nekim državama članicama protiv društvenih pokreta i prosvjeda, slobode okupljanja i slobode govora, pogotovo u pogledu nerazmjerne uporabe sile protiv mirnih prosvjednika te malog broja policijskih i pravosudnih istraga u tom području; poziva države članice da zaštite slobodu okupljanja te da ne donose mjere kojima bi se u pitanje dovelo ili čak kriminaliziralo ostvarivanje temeljnih prava i sloboda, kao što su prava na prosvjedovanje i štrajk ili prava na okupljanje, udruživanje i slobodu izražavanja; izražava veliku zabrinutost u pogledu nacionalnih zakona u pojedinim državama članicama kojima se utječe na temeljna prava na javnim mjestima te se ograničava pravo na okupljanje; poziva Komisiju da prati i rješava ozbiljno ometanje temeljnih prava prouzročeno nacionalnim zakonima kojima se iz sigurnosnih razloga propisuju ograničenja na javnim mjestima; |
| --- | --- |

25.

izražava žaljenje zbog sve većeg broja represivnih mjera u nekim državama članicama protiv društvenih pokreta i prosvjeda, slobode okupljanja i slobode govora, pogotovo u pogledu nerazmjerne uporabe sile protiv mirnih prosvjednika te malog broja policijskih i pravosudnih istraga u tom području; poziva države članice da zaštite slobodu okupljanja te da ne donose mjere kojima bi se u pitanje dovelo ili čak kriminaliziralo ostvarivanje temeljnih prava i sloboda, kao što su prava na prosvjedovanje i štrajk ili prava na okupljanje, udruživanje i slobodu izražavanja; izražava veliku zabrinutost u pogledu nacionalnih zakona u pojedinim državama članicama kojima se utječe na temeljna prava na javnim mjestima te se ograničava pravo na okupljanje; poziva Komisiju da prati i rješava ozbiljno ometanje temeljnih prava prouzročeno nacionalnim zakonima kojima se iz sigurnosnih razloga propisuju ograničenja na javnim mjestima;

| 26. | napominje da su slučajevi terorizma naveli EU i države članice da pojačaju mjere protiv terorizma i radikalizacije; potiče EU i nacionalne vlasti na usvajanje takvih mjera uz puno poštovanje načela demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, posebno prava na obranu, pretpostavku nevinosti, prava na pošteno suđenje te prava na poštovanje privatnosti i zaštitu osobnih podataka; poziva države članice i Komisiju da potpuno transparentno ocijene sukladnost svakog nacrta ili prijedloga nacionalnog regulatornog ili zakonodavnog akta u okviru borbe protiv terorizma s člankom 2. UEU-a i Povelje; |
| --- | --- |

26.

napominje da su slučajevi terorizma naveli EU i države članice da pojačaju mjere protiv terorizma i radikalizacije; potiče EU i nacionalne vlasti na usvajanje takvih mjera uz puno poštovanje načela demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, posebno prava na obranu, pretpostavku nevinosti, prava na pošteno suđenje te prava na poštovanje privatnosti i zaštitu osobnih podataka; poziva države članice i Komisiju da potpuno transparentno ocijene sukladnost svakog nacrta ili prijedloga nacionalnog regulatornog ili zakonodavnog akta u okviru borbe protiv terorizma s člankom 2. UEU-a i Povelje;

| 27. | priznaje da raširenost transnacionalnog kibernetičkog kriminala i kibernetičkog terorizma predstavlja ozbiljan izazov te izaziva zabrinutost u pogledu zaštite temeljnih prava u internetskom okružju; smatra da je od ključne važnosti da Unija razvije stručnost u koraku s vremenom u pogledu sigurnosti na internetu kako bi se pojačalo poštovanje članaka 7. i 8. Povelje na internetu; |
| --- | --- |

27.

priznaje da raširenost transnacionalnog kibernetičkog kriminala i kibernetičkog terorizma predstavlja ozbiljan izazov te izaziva zabrinutost u pogledu zaštite temeljnih prava u internetskom okružju; smatra da je od ključne važnosti da Unija razvije stručnost u koraku s vremenom u pogledu sigurnosti na internetu kako bi se pojačalo poštovanje članaka 7. i 8. Povelje na internetu;

| 28. | pozdravlja izvješće Senata Sjedinjenih Američkih Država o programima pritvora i ispitivanja CIA-e; zahtijeva od država članica da ne toleriraju mučenja ni druge nečovječne i ponižavajuće oblike postupanja na svojem teritoriju; ponovno upućuje poziv državama članicama da zajamče preuzimanje odgovornosti za povrede temeljnih prava u kontekstu prijevoza i nezakonitog pritvaranja zatvorenika koje u europskim zemljama provodi CIA; poziva države članice na provedbu otvorenih i transparentnih istraga kako bi se doznala istina o korištenju njihovim teritorijem i zračnim prostorom te na uspostavu potpune suradnje s Europskim parlamentom u pogledu istrage o tom pitanju, koja je nedavno ponovno pokrenuta, te praćenja poduzetih mjera; traži zaštitu onih koji otkrivaju takva kršenja, kao što su novinari i zviždači; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja izvješće Senata Sjedinjenih Američkih Država o programima pritvora i ispitivanja CIA-e; zahtijeva od država članica da ne toleriraju mučenja ni druge nečovječne i ponižavajuće oblike postupanja na svojem teritoriju; ponovno upućuje poziv državama članicama da zajamče preuzimanje odgovornosti za povrede temeljnih prava u kontekstu prijevoza i nezakonitog pritvaranja zatvorenika koje u europskim zemljama provodi CIA; poziva države članice na provedbu otvorenih i transparentnih istraga kako bi se doznala istina o korištenju njihovim teritorijem i zračnim prostorom te na uspostavu potpune suradnje s Europskim parlamentom u pogledu istrage o tom pitanju, koja je nedavno ponovno pokrenuta, te praćenja poduzetih mjera; traži zaštitu onih koji otkrivaju takva kršenja, kao što su novinari i zviždači;

| 29. | izražava zabrinutost zbog ponovljenih izvješća o navodnoj povredi temeljnih prava EU-a, posebice propisa EU-a o zaštiti podataka, koje su počinile obavještajne službe država članica i trećih zemalja u okviru svojih aktivnosti kojima im je omogućen pristup podacima o elektroničkoj komunikaciji europskih građana te njihovo zadržavanje; oštro osuđuje aktivnosti masovnog nadzora za koje je otkriveno da se provode od 2013. godine i izražava žaljenje zbog činjenice da se s njima i dalje nastavlja; traži da se te aktivnosti rasvijetle, a osobito trenutačna umiješanost niza država članica; poziva Komisiju i države članice da u potpunosti uzmu u obzir zahtjeve i preporuke Parlamenta iznesene u njegovoj Rezoluciji od 12. ožujka 2014. o programu nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajnim službama u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te transatlantskoj suradnji u području pravosuđa i unutarnjih poslova; poziva države članice da se pobrinu da njihove obavještajne službe postupaju u skladu s temeljnim pravima i da podliježu parlamentarnoj i sudskoj kontroli; |
| --- | --- |

29.

izražava zabrinutost zbog ponovljenih izvješća o navodnoj povredi temeljnih prava EU-a, posebice propisa EU-a o zaštiti podataka, koje su počinile obavještajne službe država članica i trećih zemalja u okviru svojih aktivnosti kojima im je omogućen pristup podacima o elektroničkoj komunikaciji europskih građana te njihovo zadržavanje; oštro osuđuje aktivnosti masovnog nadzora za koje je otkriveno da se provode od 2013. godine i izražava žaljenje zbog činjenice da se s njima i dalje nastavlja; traži da se te aktivnosti rasvijetle, a osobito trenutačna umiješanost niza država članica; poziva Komisiju i države članice da u potpunosti uzmu u obzir zahtjeve i preporuke Parlamenta iznesene u njegovoj Rezoluciji od 12. ožujka 2014. o programu nadzora američke Agencije za nacionalnu sigurnost, obavještajnim službama u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te transatlantskoj suradnji u području pravosuđa i unutarnjih poslova; poziva države članice da se pobrinu da njihove obavještajne službe postupaju u skladu s temeljnim pravima i da podliježu parlamentarnoj i sudskoj kontroli;

| 30. | izražava zabrinutost zbog toga što su države članice donijele nacionalno zakonodavstvo kojim se omogućuje opći nadzor te ponavlja potrebu za sigurnosnim instrumentima koji su ciljani, strogo nužni i razmjerni u demokratskom društvu; ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama na uvođenje sustava zaštite zviždača; |
| --- | --- |

30.

izražava zabrinutost zbog toga što su države članice donijele nacionalno zakonodavstvo kojim se omogućuje opći nadzor te ponavlja potrebu za sigurnosnim instrumentima koji su ciljani, strogo nužni i razmjerni u demokratskom društvu; ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama na uvođenje sustava zaštite zviždača;

| 31. | izražava žaljenje što građani nisu potpuno upoznati sa svojim pravima u pogledu zaštite podataka i privatnosti te mehanizama pravne zaštite koji su im dostupni; u tom pogledu ističe ulogu koju nacionalna nadležna tijela za zaštitu podataka imaju u promicanju tih prava i podizanju svijesti o njima; smatra ključnim upoznati građane, a osobito djecu, s važnošću zaštite osobnih podataka, između ostalog i na internetu, te s opasnostima kojima su izloženi; poziva države članice da provode kampanje za podizanje razine svijesti, osobito u školama; naglašava da se u smislu ubrzanih razvoja tehnologije i povećanja kibernetičkih napada, posebna pozornost treba usmjeriti na zaštitu osobnih podataka na internetu, s velikim naglaskom na sigurnost obrade i pohranjivanja; ističe da se, iako pravo na zaborav nije potpuno te će se trebati uravnotežiti s drugim temeljnim pravima, pojedincima treba omogućiti pravo na ispravak njihovih osobnih podataka na internetu; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog poteškoća s kojima se suočava većina korisnika interneta u vezi s poštovanjem njihovih prava u digitalnom svijetu; poziva Vijeće da ubrza rad na Paketu za zaštitu podataka kako bi se osigurala visoka razina zaštite podataka u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

31.

izražava žaljenje što građani nisu potpuno upoznati sa svojim pravima u pogledu zaštite podataka i privatnosti te mehanizama pravne zaštite koji su im dostupni; u tom pogledu ističe ulogu koju nacionalna nadležna tijela za zaštitu podataka imaju u promicanju tih prava i podizanju svijesti o njima; smatra ključnim upoznati građane, a osobito djecu, s važnošću zaštite osobnih podataka, između ostalog i na internetu, te s opasnostima kojima su izloženi; poziva države članice da provode kampanje za podizanje razine svijesti, osobito u školama; naglašava da se u smislu ubrzanih razvoja tehnologije i povećanja kibernetičkih napada, posebna pozornost treba usmjeriti na zaštitu osobnih podataka na internetu, s velikim naglaskom na sigurnost obrade i pohranjivanja; ističe da se, iako pravo na zaborav nije potpuno te će se trebati uravnotežiti s drugim temeljnim pravima, pojedincima treba omogućiti pravo na ispravak njihovih osobnih podataka na internetu; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog poteškoća s kojima se suočava većina korisnika interneta u vezi s poštovanjem njihovih prava u digitalnom svijetu; poziva Vijeće da ubrza rad na Paketu za zaštitu podataka kako bi se osigurala visoka razina zaštite podataka u cijelom EU-u;

| 32. | podsjeća da države članice trebaju zajamčiti da njihove obavještajne službe djeluju zakonito te potpuno u skladu s Ugovorima i Poveljom; u tom smislu poziva države članice da zajamče da se nacionalnim zakonodavstvom omogućava samo prikupljanje i analiza osobnih podataka (uključujući takozvane metapodatke) uz pristanak dotične osobe ili slijedeći sudski nalog dodijeljen na temelju osnovane sumnje da je ciljana osoba uključena u kriminalne aktivnosti; |
| --- | --- |

32.

podsjeća da države članice trebaju zajamčiti da njihove obavještajne službe djeluju zakonito te potpuno u skladu s Ugovorima i Poveljom; u tom smislu poziva države članice da zajamče da se nacionalnim zakonodavstvom omogućava samo prikupljanje i analiza osobnih podataka (uključujući takozvane metapodatke) uz pristanak dotične osobe ili slijedeći sudski nalog dodijeljen na temelju osnovane sumnje da je ciljana osoba uključena u kriminalne aktivnosti;

| 33. | naglašava da se nezakonito prikupljanje i obrada podataka trebaju kazniti na isti način kao i kršenje tradicionalne povjerljivosti korespondencije; ustraje na tome da se tehnika „back doors” ili bilo koja druga tehnika za slabljenje ili zaobilaženje sigurnosnih mjera ili iskorištavanje njihovih postojećih slabosti treba strogo zabraniti; |
| --- | --- |

33.

naglašava da se nezakonito prikupljanje i obrada podataka trebaju kazniti na isti način kao i kršenje tradicionalne povjerljivosti korespondencije; ustraje na tome da se tehnika „back doors” ili bilo koja druga tehnika za slabljenje ili zaobilaženje sigurnosnih mjera ili iskorištavanje njihovih postojećih slabosti treba strogo zabraniti;

| 34. | osuđuje pritisak koji javni i privatni dionici vrše na privatna poduzeća kako bi pristupili podacima o korisnicima interneta, kontrolirali sadržaj na internetu ili doveli u pitanje načelo neutralnosti interneta; |
| --- | --- |

34.

osuđuje pritisak koji javni i privatni dionici vrše na privatna poduzeća kako bi pristupili podacima o korisnicima interneta, kontrolirali sadržaj na internetu ili doveli u pitanje načelo neutralnosti interneta;

| 35. | naglašava da je zaštita temeljnih prava u današnjem informacijskom društvu ključno pitanje za EU jer povećana upotreba informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) predstavlja nove prijetnje temeljnim pravima u kibernetičkom prostoru, čija bi zaštita trebala biti pojačana jamčenjem promicanja i zaštite temeljnih prava na internetu na isti način i u jednakoj mjeri kao i u svijetu izvan interneta; |
| --- | --- |

35.

naglašava da je zaštita temeljnih prava u današnjem informacijskom društvu ključno pitanje za EU jer povećana upotreba informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) predstavlja nove prijetnje temeljnim pravima u kibernetičkom prostoru, čija bi zaštita trebala biti pojačana jamčenjem promicanja i zaštite temeljnih prava na internetu na isti način i u jednakoj mjeri kao i u svijetu izvan interneta;

| 36. | potiče Komisiju da intenzivno prati provedbu postojećeg zakonodavstva EU-a u tom području te smatra da bi države članice u praksi trebale primjenjivati odredbe kaznenog prava učinkovitim istragama i kaznenim progonom kako bi se osiguralo poštovanje temeljnih prava žrtava; |
| --- | --- |

36.

potiče Komisiju da intenzivno prati provedbu postojećeg zakonodavstva EU-a u tom području te smatra da bi države članice u praksi trebale primjenjivati odredbe kaznenog prava učinkovitim istragama i kaznenim progonom kako bi se osiguralo poštovanje temeljnih prava žrtava;

| 37. | poziva Komisiju i države članice da dokažu da su maksimalno oprezne u pogledu utjecaja koji neke nove tehnologije, poput bespilotnih letjelica, mogu imati na temeljna prava građana, a osobito na pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju i države članice da dokažu da su maksimalno oprezne u pogledu utjecaja koji neke nove tehnologije, poput bespilotnih letjelica, mogu imati na temeljna prava građana, a osobito na pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka;

| 38. | ističe temeljnu ulogu obrazovanja u sprečavanju radikalizacije i porasta netolerancije i ekstremizma među mladima; |
| --- | --- |

38.

ističe temeljnu ulogu obrazovanja u sprečavanju radikalizacije i porasta netolerancije i ekstremizma među mladima;

| 39. | izražava žaljenje zbog diskriminacije odnosno nasilja koje primjenjuju policijske snage određenih država članica prema manjinskim skupinama, kao što su migranti, Romi, LGBTI osobe ili osobe s invaliditetom; potiče države članice da istražuju i sankcioniraju takve prakse; smatra da bi kod policijskih snaga trebalo podići razinu svijesti i obrazovati ih kako bi mogle rješavati slučajeve diskriminacije i nasilja kojih su te manjine žrtve; poziva države članice da vrate povjerenje manjina u policijske snage i da ih ohrabre da prijavljuju slučajeve nasilja; također poziva nadležna tijela država članica da se bore protiv diskriminacijskog etničkog profiliranja koje provode određene policijske snage; |
| --- | --- |

39.

izražava žaljenje zbog diskriminacije odnosno nasilja koje primjenjuju policijske snage određenih država članica prema manjinskim skupinama, kao što su migranti, Romi, LGBTI osobe ili osobe s invaliditetom; potiče države članice da istražuju i sankcioniraju takve prakse; smatra da bi kod policijskih snaga trebalo podići razinu svijesti i obrazovati ih kako bi mogle rješavati slučajeve diskriminacije i nasilja kojih su te manjine žrtve; poziva države članice da vrate povjerenje manjina u policijske snage i da ih ohrabre da prijavljuju slučajeve nasilja; također poziva nadležna tijela država članica da se bore protiv diskriminacijskog etničkog profiliranja koje provode određene policijske snage;

Sloboda vjeroispovijesti i savjesti

| 40. | upućuje na članak 10. Povelje kojim se štiti sloboda mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi, uključujući slobodu prakticiranja vjere po vlastitom izboru te promjenu vjeroispovijedi ili uvjerenja; smatra da je time obuhvaćena i sloboda nevjernika; osuđuje bilo kakav oblik diskriminacije ili netolerancije i poziva na zabranu bilo kakvog oblika diskriminacije na temelju toga; s tim u vezi osuđuje nedavne slučajeve diskriminacije Židova i muslimana te nasilja nad njima; poziva države članice, uključujući regionalne vlasti da svim dostupnim sredstvima zaštite slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja te da promiču toleranciju i međukulturalni dijalog učinkovitim donošenjem politika te po potrebi unapređenjem politika za borbu protiv diskriminacije; podsjeća da je sekularna i neutralna država važan zaštitni bedem od diskriminacije svih vjerskih, ateističkih ili agnostičkih zajednica, čime se jamči jednako postupanje prema svim religijama i vjerovanjima; izražava zabrinutost zbog primjene zakona koji se odnose na svetogrđe i vjersko vrijeđanje u Europskoj uniji, koji mogu imati ozbiljan učinak na slobodu izražavanja te potiče države članice da ih ukinu; čvrsto osuđuje napade na svetišta i zahtijeva od država članica da te zločine ne ostavi nekažnjenima; |
| --- | --- |

40.

upućuje na članak 10. Povelje kojim se štiti sloboda mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi, uključujući slobodu prakticiranja vjere po vlastitom izboru te promjenu vjeroispovijedi ili uvjerenja; smatra da je time obuhvaćena i sloboda nevjernika; osuđuje bilo kakav oblik diskriminacije ili netolerancije i poziva na zabranu bilo kakvog oblika diskriminacije na temelju toga; s tim u vezi osuđuje nedavne slučajeve diskriminacije Židova i muslimana te nasilja nad njima; poziva države članice, uključujući regionalne vlasti da svim dostupnim sredstvima zaštite slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja te da promiču toleranciju i međukulturalni dijalog učinkovitim donošenjem politika te po potrebi unapređenjem politika za borbu protiv diskriminacije; podsjeća da je sekularna i neutralna država važan zaštitni bedem od diskriminacije svih vjerskih, ateističkih ili agnostičkih zajednica, čime se jamči jednako postupanje prema svim religijama i vjerovanjima; izražava zabrinutost zbog primjene zakona koji se odnose na svetogrđe i vjersko vrijeđanje u Europskoj uniji, koji mogu imati ozbiljan učinak na slobodu izražavanja te potiče države članice da ih ukinu; čvrsto osuđuje napade na svetišta i zahtijeva od država članica da te zločine ne ostavi nekažnjenima;

| 41. | poziva na poštovanje slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja na okupiranom dijelu Cipra, gdje je više od 500 vjerskih i kulturnih spomenika na rubu propasti; |
| --- | --- |

41.

poziva na poštovanje slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja na okupiranom dijelu Cipra, gdje je više od 500 vjerskih i kulturnih spomenika na rubu propasti;

| 42. | izražava zabrinutost zbog porasta antisemitizma u Europi te sve raširenijih napora kojima se niječe ili relativizira Holokaust; zabrinut je zbog toga što brojni članovi židovske zajednice razmišljaju o napuštanju Europe zbog porasta antisemitizma te diskriminacije i nasilja kojima su izloženi; |
| --- | --- |

42.

izražava zabrinutost zbog porasta antisemitizma u Europi te sve raširenijih napora kojima se niječe ili relativizira Holokaust; zabrinut je zbog toga što brojni članovi židovske zajednice razmišljaju o napuštanju Europe zbog porasta antisemitizma te diskriminacije i nasilja kojima su izloženi;

| 43. | izražava duboku zabrinutost zbog porasta protuislamskih prosvjeda, napada na džamije i brojne slučajeve povezivanja islama s vjerskim fanatizmom obične manjine; izražava žaljenje zbog diskriminacije i nasilja kojima je izložena muslimanska zajednica; poziva države članice da ih sustavno osuđuju i da u tom pogledu primjenjuje nultu stopu tolerancije; |
| --- | --- |

43.

izražava duboku zabrinutost zbog porasta protuislamskih prosvjeda, napada na džamije i brojne slučajeve povezivanja islama s vjerskim fanatizmom obične manjine; izražava žaljenje zbog diskriminacije i nasilja kojima je izložena muslimanska zajednica; poziva države članice da ih sustavno osuđuju i da u tom pogledu primjenjuje nultu stopu tolerancije;

Jednakost i nediskriminacija

| 44. | čvrsto osuđuje to što Vijeće još nije usvojilo Prijedlog direktive iz 2008. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na vjeroispovijed ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju; pozdravlja to što je Komisija tu direktivu postavila kao jedan od prioriteta; ponovno poziva Vijeće da što prije usvoji taj prijedlog; |
| --- | --- |

44.

čvrsto osuđuje to što Vijeće još nije usvojilo Prijedlog direktive iz 2008. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na vjeroispovijed ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju; pozdravlja to što je Komisija tu direktivu postavila kao jedan od prioriteta; ponovno poziva Vijeće da što prije usvoji taj prijedlog;

| 45. | naglašava da pluralizam, nediskriminacija i tolerancija pripadaju temeljnim vrijednostima Unije, u skladu s člankom 2. UEU-a; smatra da se samo politikama osmišljenima za promicanje službene i stvarne jednakosti te borbu protiv svih oblika predrasuda i diskriminacije može promicati skladno društvo rušenjem svih oblika predrasuda koje štete socijalnoj integraciji; žali zbog činjenice da čak i danas u EU-u ima slučajeva diskriminacije, marginalizacije pa čak i nasilja i zlostavljanja koja se posebice temelje na spolu, rasi, boji kože, etničkom i socijalnom podrijetlu, genetskim obilježjima, jeziku, vjeroispovijedi ili osobnim uvjerenjima, političkom ili drugom mišljenju, pripadništvu nacionalnoj manjini, imovini, rođenju, invalidnosti, dobi ili seksualnoj orijentaciji; |
| --- | --- |

45.

naglašava da pluralizam, nediskriminacija i tolerancija pripadaju temeljnim vrijednostima Unije, u skladu s člankom 2. UEU-a; smatra da se samo politikama osmišljenima za promicanje službene i stvarne jednakosti te borbu protiv svih oblika predrasuda i diskriminacije može promicati skladno društvo rušenjem svih oblika predrasuda koje štete socijalnoj integraciji; žali zbog činjenice da čak i danas u EU-u ima slučajeva diskriminacije, marginalizacije pa čak i nasilja i zlostavljanja koja se posebice temelje na spolu, rasi, boji kože, etničkom i socijalnom podrijetlu, genetskim obilježjima, jeziku, vjeroispovijedi ili osobnim uvjerenjima, političkom ili drugom mišljenju, pripadništvu nacionalnoj manjini, imovini, rođenju, invalidnosti, dobi ili seksualnoj orijentaciji;

| 46. | smatra da Unija i države članice moraju pojačati napore u borbi protiv diskriminacije, zaštititi kulturnu, vjersku i jezičnu raznolikost te promicati mjere za unapređenje rodne jednakosti, prava djeteta, prava starijih osoba, prava osoba s invaliditetom, prava pripadnika zajednice LGBTI te prava pripadnika nacionalnih manjina; potiče EU i države članice da unutar politika jednakosti uvrste i višestruku diskriminaciju; |
| --- | --- |

46.

smatra da Unija i države članice moraju pojačati napore u borbi protiv diskriminacije, zaštititi kulturnu, vjersku i jezičnu raznolikost te promicati mjere za unapređenje rodne jednakosti, prava djeteta, prava starijih osoba, prava osoba s invaliditetom, prava pripadnika zajednice LGBTI te prava pripadnika nacionalnih manjina; potiče EU i države članice da unutar politika jednakosti uvrste i višestruku diskriminaciju;

| 47. | osuđuje sve oblike nasilja i diskriminacije koji su počinjeni na teritoriju Europske unije i zabrinut je zbog njihovog sve većeg broja; zahtijeva od Komisije i država članica da usvoje jasne političke obveze u cilju borbe protiv svih oblika rasizma, uključujući antisemitizam, islamofobiju, afrofobiju i netrpeljivost prema Romima; |
| --- | --- |

47.

osuđuje sve oblike nasilja i diskriminacije koji su počinjeni na teritoriju Europske unije i zabrinut je zbog njihovog sve većeg broja; zahtijeva od Komisije i država članica da usvoje jasne političke obveze u cilju borbe protiv svih oblika rasizma, uključujući antisemitizam, islamofobiju, afrofobiju i netrpeljivost prema Romima;

| 48. | poziva Komisiju i Vijeće da prepoznaju potrebu za pouzdanim i usporedivim podacima o jednakosti kojima bi se procijenio opseg diskriminacije, razvrstanima prema osnovama diskriminacije, u cilju postizanja utemeljenog donošenja politika, procjene provedbe zakonodavstva EU-a za borbu protiv diskriminacije te njegove bolje provedbe; poziva Komisiju da utvrdi dosljedne standarde sakupljanja podataka o jednakosti, na temelju samoodređenja, standarda EU-a za zaštitu podataka i savjetovanja s relevantnim zajednicama; poziva države članice da prikupljaju podatke o svim osnovama diskriminacije; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju i Vijeće da prepoznaju potrebu za pouzdanim i usporedivim podacima o jednakosti kojima bi se procijenio opseg diskriminacije, razvrstanima prema osnovama diskriminacije, u cilju postizanja utemeljenog donošenja politika, procjene provedbe zakonodavstva EU-a za borbu protiv diskriminacije te njegove bolje provedbe; poziva Komisiju da utvrdi dosljedne standarde sakupljanja podataka o jednakosti, na temelju samoodređenja, standarda EU-a za zaštitu podataka i savjetovanja s relevantnim zajednicama; poziva države članice da prikupljaju podatke o svim osnovama diskriminacije;

| 49. | traži od EU-a da usvoji direktivu kojom bi se osudilo rodnu diskriminaciju te borilo protiv rodnih predrasuda i klišeja u obrazovanju i medijima; |
| --- | --- |

49.

traži od EU-a da usvoji direktivu kojom bi se osudilo rodnu diskriminaciju te borilo protiv rodnih predrasuda i klišeja u obrazovanju i medijima;

Promicanje manjina

| 50. | poziva na veću dosljednost Europske unije u području zaštite manjina; duboko vjeruje da su sve države članice i zemlje kandidatkinje obvezne pridržavati se određenih načela i kriterija kako bi izbjegle primjenu dvostrukih standarda; stoga poziva na uspostavljanje učinkovitoga mehanizma za praćenje i jamčenje poštovanja temeljnih prava manjina svih vrsta i u zemljama kandidatkinjama i u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

50.

poziva na veću dosljednost Europske unije u području zaštite manjina; duboko vjeruje da su sve države članice i zemlje kandidatkinje obvezne pridržavati se određenih načela i kriterija kako bi izbjegle primjenu dvostrukih standarda; stoga poziva na uspostavljanje učinkovitoga mehanizma za praćenje i jamčenje poštovanja temeljnih prava manjina svih vrsta i u zemljama kandidatkinjama i u državama članicama EU-a;

| 51. | naglašava da Europska unija treba biti područje gdje prevladava poštovanje etničke, kulturne i jezične raznolikosti; poziva institucije EU-a da razrade sveobuhvatni sustav zaštite EU-a za nacionalne, etničke i jezične manjine kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema njima, uzimajući u obzir odgovarajuće međunarodne pravne norme i postojeće dobre prakse te poziva države članice da zajamče učinkovitu jednakost za te manjine, posebno u pogledu jezika, obrazovanja i kulture; potiče države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju i učinkovito provedu Okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina; također podsjeća na potrebu provedbe načela razvijenih u okviru OESS-a; |
| --- | --- |

51.

naglašava da Europska unija treba biti područje gdje prevladava poštovanje etničke, kulturne i jezične raznolikosti; poziva institucije EU-a da razrade sveobuhvatni sustav zaštite EU-a za nacionalne, etničke i jezične manjine kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema njima, uzimajući u obzir odgovarajuće međunarodne pravne norme i postojeće dobre prakse te poziva države članice da zajamče učinkovitu jednakost za te manjine, posebno u pogledu jezika, obrazovanja i kulture; potiče države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju i učinkovito provedu Okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina; također podsjeća na potrebu provedbe načela razvijenih u okviru OESS-a;

| 52. | osuđuje sve oblike diskriminacije na temelju upotrebe jezika i poziva države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju i učinkovito provedu Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima; potiče države članice i Komisiju da poduzmu sve potrebne aktivnosti za rješavanje svih nerazmjernih upravnih ili zakonodavnih prepreka koje bi mogle ometati jezičnu raznolikost na europskoj ili nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

52.

osuđuje sve oblike diskriminacije na temelju upotrebe jezika i poziva države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju i učinkovito provedu Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima; potiče države članice i Komisiju da poduzmu sve potrebne aktivnosti za rješavanje svih nerazmjernih upravnih ili zakonodavnih prepreka koje bi mogle ometati jezičnu raznolikost na europskoj ili nacionalnoj razini;

| 53. | naglašava da načela, kao što su ljudsko dostojanstvo, jednakost pred zakonom te zabrana diskriminacije na bilo kojoj osnovi, predstavljaju temelje vladavine prava; poziva države članice da usvoje nacionalni zakonodavni okvir za suzbijanje svih oblika diskriminacije i jamčenje učinkovite provedbe postojećeg zakonodavnog okvira EU-a; |
| --- | --- |

53.

naglašava da načela, kao što su ljudsko dostojanstvo, jednakost pred zakonom te zabrana diskriminacije na bilo kojoj osnovi, predstavljaju temelje vladavine prava; poziva države članice da usvoje nacionalni zakonodavni okvir za suzbijanje svih oblika diskriminacije i jamčenje učinkovite provedbe postojećeg zakonodavnog okvira EU-a;

Stanje Roma

| 54. | žali zbog sve veće tendencije širenja netrpeljivosti prema Romima u Europskoj uniji te izražava zabrinutost u pogledu stanja Roma u EU-u te brojnih slučajeva progona, nasilja, stigmatizacije, diskriminacije i nezakonitog protjerivanja koji su protivni temeljnim načelima prava Europske unije; potiče Komisiju da nastavi poduzimati mjere protiv onih država članica koje dozvoljavaju institucionaliziranu diskriminaciju i segregaciju; još jednom poziva države članice na učinkovitu provedbu strategija u cilju poticanja stvarne uključenosti te pojačanih i odgovarajućih mjera za promicanje integracije, posebno u području zaštite temeljnih prava, obrazovanja, zapošljavanja, stanovanja, zdravstvene skrbi te borbe protiv nasilja, govora mržnje i diskriminacije protiv Roma u skladu s preporukom Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama od 9. prosinca 2013.; |
| --- | --- |

54.

žali zbog sve veće tendencije širenja netrpeljivosti prema Romima u Europskoj uniji te izražava zabrinutost u pogledu stanja Roma u EU-u te brojnih slučajeva progona, nasilja, stigmatizacije, diskriminacije i nezakonitog protjerivanja koji su protivni temeljnim načelima prava Europske unije; potiče Komisiju da nastavi poduzimati mjere protiv onih država članica koje dozvoljavaju institucionaliziranu diskriminaciju i segregaciju; još jednom poziva države članice na učinkovitu provedbu strategija u cilju poticanja stvarne uključenosti te pojačanih i odgovarajućih mjera za promicanje integracije, posebno u području zaštite temeljnih prava, obrazovanja, zapošljavanja, stanovanja, zdravstvene skrbi te borbe protiv nasilja, govora mržnje i diskriminacije protiv Roma u skladu s preporukom Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama od 9. prosinca 2013.;

| 55. | ističe važnost ispravnog provođenja nacionalnih strategija integracije Roma razvojem integriranih politika koje uključuju lokalne vlasti, nevladina tijela i romske zajednice u stalnom dijalogu; poziva Komisiju da se pobrine za praćenje i bolju koordinaciju provedbe; poziva države članice da surađuju s predstavnicima romskog stanovništva pri upravljanju, praćenju i procjeni projekata koji se odnose na njihove zajednice korištenjem dostupnim fondovima, uključujući europske fondove, uz istovremeno strogo praćenje poštovanja temeljnih prava romskog stanovništva, uključujući i prava na slobodu kretanja, u skladu s Direktivom 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište u državama EU-a; |
| --- | --- |

55.

ističe važnost ispravnog provođenja nacionalnih strategija integracije Roma razvojem integriranih politika koje uključuju lokalne vlasti, nevladina tijela i romske zajednice u stalnom dijalogu; poziva Komisiju da se pobrine za praćenje i bolju koordinaciju provedbe; poziva države članice da surađuju s predstavnicima romskog stanovništva pri upravljanju, praćenju i procjeni projekata koji se odnose na njihove zajednice korištenjem dostupnim fondovima, uključujući europske fondove, uz istovremeno strogo praćenje poštovanja temeljnih prava romskog stanovništva, uključujući i prava na slobodu kretanja, u skladu s Direktivom 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište u državama EU-a;

| 56. | izražava žaljenje zbog postojeće diskriminacije Roma u nacionalnim obrazovnim sustavima i na tržištu rada; ističe sve veću izloženost posebno Romkinja i romske djece brojnim i istodobnim kršenjima njihovih temeljnih prava; ponavlja važnost zaštite i promicanja jednakog pristupa djece Roma svim pravima; |
| --- | --- |

56.

izražava žaljenje zbog postojeće diskriminacije Roma u nacionalnim obrazovnim sustavima i na tržištu rada; ističe sve veću izloženost posebno Romkinja i romske djece brojnim i istodobnim kršenjima njihovih temeljnih prava; ponavlja važnost zaštite i promicanja jednakog pristupa djece Roma svim pravima;

| 57. | potiče države članice da donesu potrebne zakonske promjene s obzirom na sterilizaciju i pruže financijske naknade žrtvama prisilne sterilizacije provedene nad romskim ženama i ženama s duševnim smetnjama, u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

57.

potiče države članice da donesu potrebne zakonske promjene s obzirom na sterilizaciju i pruže financijske naknade žrtvama prisilne sterilizacije provedene nad romskim ženama i ženama s duševnim smetnjama, u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava;

Nasilje nad ženama i jednakost između žena i muškaraca

| 58. | potiče EU i države članice da se bore protiv svakog oblika nasilja nad ženama i njihove diskriminacije te da takve slučajeve kazneno progone; posebno poziva države članice da učinkovito rješavaju posljedice nasilja u obitelji i svakog oblika seksualnog iskorištavanja, uključujući iskorištavanje izbjeglica ili djece migranata te rani ili prisilni brak; |
| --- | --- |

58.

potiče EU i države članice da se bore protiv svakog oblika nasilja nad ženama i njihove diskriminacije te da takve slučajeve kazneno progone; posebno poziva države članice da učinkovito rješavaju posljedice nasilja u obitelji i svakog oblika seksualnog iskorištavanja, uključujući iskorištavanje izbjeglica ili djece migranata te rani ili prisilni brak;

| 59. | izražava zabrinutost zbog opsega i oblika nasilja nad ženama u EU-u, kako je zabilježeno u istraživanju Agencije za temeljna prava diljem EU-a, koje je pokazalo da je jedna od tri žene doživjela fizičko i/ili seksualno nasilje od svoje 15. godine te da u razdoblju od jedne godine prema procjeni 3,7 milijuna žena u EU-u doživi seksualno nasilje; stoga poziva Komisiju i države članice da revidiraju postojeće zakonodavstvo te da pitanje nasilja nad ženama i dalje ostane njihov prioritet jer se rodno uvjetovano nasilje ne bi trebalo tolerirati; poziva Komisiju da promiče nacionalne ratifikacije i da što prije pokrene postupak pristupanja EU-a Istanbulskoj konvenciji; primjećuje da će neposredno članstvo svih država članica u Istanbulskoj konvenciji pridonijeti razvoju integrirane politike i promicanju međunarodne suradnje u borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama, uključujući seksualno uznemiravanje na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

59.

izražava zabrinutost zbog opsega i oblika nasilja nad ženama u EU-u, kako je zabilježeno u istraživanju Agencije za temeljna prava diljem EU-a, koje je pokazalo da je jedna od tri žene doživjela fizičko i/ili seksualno nasilje od svoje 15. godine te da u razdoblju od jedne godine prema procjeni 3,7 milijuna žena u EU-u doživi seksualno nasilje; stoga poziva Komisiju i države članice da revidiraju postojeće zakonodavstvo te da pitanje nasilja nad ženama i dalje ostane njihov prioritet jer se rodno uvjetovano nasilje ne bi trebalo tolerirati; poziva Komisiju da promiče nacionalne ratifikacije i da što prije pokrene postupak pristupanja EU-a Istanbulskoj konvenciji; primjećuje da će neposredno članstvo svih država članica u Istanbulskoj konvenciji pridonijeti razvoju integrirane politike i promicanju međunarodne suradnje u borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama, uključujući seksualno uznemiravanje na internetu i izvan njega;

| 60. | poziva države članice na osnivanje mreža centara za pružanje potpore i utočišta za žene koje su žrtve trgovine ljudima i prostitucije, pri čemu trebaju zajamčiti pružanje psihološke, medicinske, socijalne i pravne pomoći, potporu u traženju stabilnog zaposlenja te pružanje pripadajućih prava; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice na osnivanje mreža centara za pružanje potpore i utočišta za žene koje su žrtve trgovine ljudima i prostitucije, pri čemu trebaju zajamčiti pružanje psihološke, medicinske, socijalne i pravne pomoći, potporu u traženju stabilnog zaposlenja te pružanje pripadajućih prava;

| 61. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog neprekidnih praksi genitalnog sakaćenja koje su ozbiljan oblik nasilja nad ženama i djevojkama te predstavljaju neprihvatljiv čin kršenja njihovih prava na tjelesni integritet; zahtijeva od EU-a i država članica da unutar svojih granica provode ekstreman nadzor kad je riječ o takvim praksama i da im što prije stanu na kraj; posebno poziva države članice na usvajanje odlučnog i odvraćajućeg pristupa osposobljavanjem ljudi koji rade s migrantima te sustavnim i učinkovitim kaznenim progonima i kažnjavanjem počinitelja genitalnog sakaćenja, prema kojima mora postojati nulti stupanj tolerancije; inzistira da bi to trebalo biti popraćeno informativnim kampanjama i kampanjama za podizanje razine svijesti namijenjenima skupinama koje su pogođene tim problemom; pozdravlja činjenicu da se u zakonodavstvu EU-a u području azila žrtve genitalnog sakaćenja promatra kao ranjive osobe i da je genitalno sakaćenje u njemu uvršteno u kriterije za dodjelu azila; |
| --- | --- |

61.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog neprekidnih praksi genitalnog sakaćenja koje su ozbiljan oblik nasilja nad ženama i djevojkama te predstavljaju neprihvatljiv čin kršenja njihovih prava na tjelesni integritet; zahtijeva od EU-a i država članica da unutar svojih granica provode ekstreman nadzor kad je riječ o takvim praksama i da im što prije stanu na kraj; posebno poziva države članice na usvajanje odlučnog i odvraćajućeg pristupa osposobljavanjem ljudi koji rade s migrantima te sustavnim i učinkovitim kaznenim progonima i kažnjavanjem počinitelja genitalnog sakaćenja, prema kojima mora postojati nulti stupanj tolerancije; inzistira da bi to trebalo biti popraćeno informativnim kampanjama i kampanjama za podizanje razine svijesti namijenjenima skupinama koje su pogođene tim problemom; pozdravlja činjenicu da se u zakonodavstvu EU-a u području azila žrtve genitalnog sakaćenja promatra kao ranjive osobe i da je genitalno sakaćenje u njemu uvršteno u kriterije za dodjelu azila;

| 62. | poziva Komisiju da osigura stalno prikupljanje podataka o učestalosti i prirodi nasilja nad ženama, kao osnove za snažne politike za sprečavanje nasilja i ispunjavanje potreba žrtava, uključujući ocjenjivanje provedbe Direktive EU-a o žrtvama (2012/29/EU) i organiziranje kampanja za podizanje svijesti o seksualnom uznemiravanju; smatra da bi se prikupljanje podataka trebalo temeljiti na prvom istraživanju provedenom diljem EU-a koje je provela Agencija za temeljna prava te na suradnji između Komisije (uključujući Eurostat), Agencije za temeljna prava i Europskog instituta za jednakost spolova; ponovno ističe zahtjev upućen Komisiji, sastavljen u svojoj Rezoluciji od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama, za podnošenje prijedloga akta o uspostavi mjera za promicanje i pružanje potpore djelovanju država članica u području sprečavanja nasilja nad ženama i djevojčicama uključujući i genitalno sakaćenje; poziva Komisiju da 2016. godinu proglasi godinom borbe protiv nasilja nad ženama i djevojkama; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisiju da osigura stalno prikupljanje podataka o učestalosti i prirodi nasilja nad ženama, kao osnove za snažne politike za sprečavanje nasilja i ispunjavanje potreba žrtava, uključujući ocjenjivanje provedbe Direktive EU-a o žrtvama (2012/29/EU) i organiziranje kampanja za podizanje svijesti o seksualnom uznemiravanju; smatra da bi se prikupljanje podataka trebalo temeljiti na prvom istraživanju provedenom diljem EU-a koje je provela Agencija za temeljna prava te na suradnji između Komisije (uključujući Eurostat), Agencije za temeljna prava i Europskog instituta za jednakost spolova; ponovno ističe zahtjev upućen Komisiji, sastavljen u svojoj Rezoluciji od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama, za podnošenje prijedloga akta o uspostavi mjera za promicanje i pružanje potpore djelovanju država članica u području sprečavanja nasilja nad ženama i djevojčicama uključujući i genitalno sakaćenje; poziva Komisiju da 2016. godinu proglasi godinom borbe protiv nasilja nad ženama i djevojkama;

| 63. | poziva EU i države članice da se bore protiv svih oblika nasilja nad ženama i kazneno ih progone; poziva Komisiju da predloži zakonodavnu inicijativu za zabranu nasilja nad ženama u EU-u; |
| --- | --- |

63.

poziva EU i države članice da se bore protiv svih oblika nasilja nad ženama i kazneno ih progone; poziva Komisiju da predloži zakonodavnu inicijativu za zabranu nasilja nad ženama u EU-u;

| 64. | poziva Komisiju na podizanje razine svijesti o potrebi za promicanjem kulture poštovanja i tolerancije u cilju okončavanja svih oblika diskriminacije žena; nadalje, poziva države članice na to da osiguraju provedbu nacionalnih strategija u vezi s poštovanjem i očuvanjem spolnog i reprodukcijskog zdravlja žena i njihovih prava; inzistira na tome da Europska unija ima važnu ulogu pri podizanju svijesti i promicanju najboljih praksi u tom pitanju s obzirom na to da je zdravlje temeljno ljudsko pravo neophodno za ostvarivanje ostalih ljudskih prava; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisiju na podizanje razine svijesti o potrebi za promicanjem kulture poštovanja i tolerancije u cilju okončavanja svih oblika diskriminacije žena; nadalje, poziva države članice na to da osiguraju provedbu nacionalnih strategija u vezi s poštovanjem i očuvanjem spolnog i reprodukcijskog zdravlja žena i njihovih prava; inzistira na tome da Europska unija ima važnu ulogu pri podizanju svijesti i promicanju najboljih praksi u tom pitanju s obzirom na to da je zdravlje temeljno ljudsko pravo neophodno za ostvarivanje ostalih ljudskih prava;

| 65. | zabrinut je zbog podzastupljenosti žena u procesima donošenja odluka, u poduzećima i upravnim odborima poduzeća, u znanosti i političkim kontekstima na nacionalnoj i međunarodnoj razini (velika poduzeća, nacionalni i europski izbori) te osobito na lokalnoj razini; poziva na pružanje potpore ženama u njihovom profesionalnom razvoju i naporima da dođu na izvršne položaje te poziva institucije EU-a da obrate veću pozornost na činjenicu da žene čine samo 17,8 % članova odbora najvećih javno uvrštenih trgovačkih društava u EU-u; |
| --- | --- |

65.

zabrinut je zbog podzastupljenosti žena u procesima donošenja odluka, u poduzećima i upravnim odborima poduzeća, u znanosti i političkim kontekstima na nacionalnoj i međunarodnoj razini (velika poduzeća, nacionalni i europski izbori) te osobito na lokalnoj razini; poziva na pružanje potpore ženama u njihovom profesionalnom razvoju i naporima da dođu na izvršne položaje te poziva institucije EU-a da obrate veću pozornost na činjenicu da žene čine samo 17,8 % članova odbora najvećih javno uvrštenih trgovačkih društava u EU-u;

| 66. | poziva Vijeće da prekine s blokiranjem direktive o rodiljnom dopustu jer će se njome omogućiti istinska i opipljiva rodna jednakost, kao i na postizanje usklađenosti na razini EU-a; |
| --- | --- |

66.

poziva Vijeće da prekine s blokiranjem direktive o rodiljnom dopustu jer će se njome omogućiti istinska i opipljiva rodna jednakost, kao i na postizanje usklađenosti na razini EU-a;

| 67. | ističe da žene čine više od polovice svih osoba sa stečenim poslijediplomskim obrazovanjem te da se taj podatak ne odražava na tržištu rada, a posebice ne na visokim položajima na kojima se donose odluke; stoga poziva države članice da poduzmu sve potrebne korake kako bi se zajamčilo jednako sudjelovanje žena i muškaraca na tržištu rada te kako bi se ženama pomoglo da dođu na visoke položaje, a posebno da što prije postignu dogovor o prijedlogu direktive o poboljšanju rodne ravnoteže među neizvršnim direktorima trgovačkih društava uvrštenih na burze i popratnim mjerama; izražava žaljenje što su u EU-u žene za jednak rad još uvijek plaćene u prosjeku 16 % manje od muškaraca; poziva EU da u skladu s člankom 157. UFEU-a nastavi sa svojim radom u jamčenju jednakosti između žena i muškaraca u pogledu plaća, mirovina i sudjelovanja na tržištu rada, uključujući sudjelovanje na najvišim rukovodećim položajima; smatra da bi se na taj način trebalo boriti protiv siromaštva te zajamčiti da Europa u potpunosti iskorištava sav dostupan talent; žali zbog činjenice da je stopa nezaposlenosti žena još uvijek znatno veća od stope nezaposlenosti muškaraca te naglašava da financijska neovisnost žena mora biti sastavni dio borbe protiv siromaštva; |
| --- | --- |

67.

ističe da žene čine više od polovice svih osoba sa stečenim poslijediplomskim obrazovanjem te da se taj podatak ne odražava na tržištu rada, a posebice ne na visokim položajima na kojima se donose odluke; stoga poziva države članice da poduzmu sve potrebne korake kako bi se zajamčilo jednako sudjelovanje žena i muškaraca na tržištu rada te kako bi se ženama pomoglo da dođu na visoke položaje, a posebno da što prije postignu dogovor o prijedlogu direktive o poboljšanju rodne ravnoteže među neizvršnim direktorima trgovačkih društava uvrštenih na burze i popratnim mjerama; izražava žaljenje što su u EU-u žene za jednak rad još uvijek plaćene u prosjeku 16 % manje od muškaraca; poziva EU da u skladu s člankom 157. UFEU-a nastavi sa svojim radom u jamčenju jednakosti između žena i muškaraca u pogledu plaća, mirovina i sudjelovanja na tržištu rada, uključujući sudjelovanje na najvišim rukovodećim položajima; smatra da bi se na taj način trebalo boriti protiv siromaštva te zajamčiti da Europa u potpunosti iskorištava sav dostupan talent; žali zbog činjenice da je stopa nezaposlenosti žena još uvijek znatno veća od stope nezaposlenosti muškaraca te naglašava da financijska neovisnost žena mora biti sastavni dio borbe protiv siromaštva;

| 68. | traži od Komisije da pojača nadzor poštovanja načela jednakosti između muškaraca i žena u europskom zakonodavstvu; poziva države članice da i same provedu sličnu analizu svojeg nacionalnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

68.

traži od Komisije da pojača nadzor poštovanja načela jednakosti između muškaraca i žena u europskom zakonodavstvu; poziva države članice da i same provedu sličnu analizu svojeg nacionalnog zakonodavstva;

| 69. | priznaje da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava (SRHR, Sexual and Reproductive Health and Rights) temeljna prava i bitna stavka ljudskog dostojanstva, rodne jednakosti i samoodređenja; potiče Komisiju na to da u svoju sljedeću Strategiju EU-a za zdravlje uključi spolno i reproduktivno zdravlje i prava kao temeljno ljudsko pravo kako bi zajamčila usklađenost unutarnje i vanjske politike EU-a o temeljnim pravima, kao što je to Parlament zatražio 10. ožujka 2015.; |
| --- | --- |

69.

priznaje da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava (SRHR, Sexual and Reproductive Health and Rights) temeljna prava i bitna stavka ljudskog dostojanstva, rodne jednakosti i samoodređenja; potiče Komisiju na to da u svoju sljedeću Strategiju EU-a za zdravlje uključi spolno i reproduktivno zdravlje i prava kao temeljno ljudsko pravo kako bi zajamčila usklađenost unutarnje i vanjske politike EU-a o temeljnim pravima, kao što je to Parlament zatražio 10. ožujka 2015.;

| 70. | priznaje da uskraćivanje pobačaja u svrhu spašavanja života vodi do teškog kršenja temeljnih prava; |
| --- | --- |

70.

priznaje da uskraćivanje pobačaja u svrhu spašavanja života vodi do teškog kršenja temeljnih prava;

| 71. | poziva države članice da, zajedno s Komisijom, priznaju pravo na pristup sigurnim i suvremenim metodama kontracepcije i na spolni odgoj u školama; potiče Komisiju da nadopuni nacionalne propise za poboljšanje javnog zdravlja, uz detaljno obavještavanje Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice da, zajedno s Komisijom, priznaju pravo na pristup sigurnim i suvremenim metodama kontracepcije i na spolni odgoj u školama; potiče Komisiju da nadopuni nacionalne propise za poboljšanje javnog zdravlja, uz detaljno obavještavanje Europskog parlamenta;

Prava djece

| 72. | snažno osuđuje svaki oblik nasilja nad djecom te lošeg postupanja prema njima; poziva države članice, kao države potpisnice Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, da poduzmu primjerene mjere za zaštitu djece od svih oblika fizičkog i psihičkog nasilja, uključujući fizičko i seksualno zlostavljanje, prisilne brakove, dječji rad i seksualno iskorištavanje; |
| --- | --- |

72.

snažno osuđuje svaki oblik nasilja nad djecom te lošeg postupanja prema njima; poziva države članice, kao države potpisnice Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, da poduzmu primjerene mjere za zaštitu djece od svih oblika fizičkog i psihičkog nasilja, uključujući fizičko i seksualno zlostavljanje, prisilne brakove, dječji rad i seksualno iskorištavanje;

| 73. | strogo osuđuje seksualno iskorištavanje djece, a osobito rastući fenomen dječje pornografije na internetu; potiče Uniju i države članice da udruže napore u borbi protiv teških kršenja prava djeteta i da uzmu u obzir zahtjeve Europskog parlamenta iznesene u njegovoj Rezoluciji od 11. ožujka 2015. o seksualnom zlostavljanju djece na internetu (33); ponavlja svoj zahtjev državama članicama koje još nisu prenijele u svoje zakonodavstvo Direktivu o seksualnom iskorištavanju i zlostavljanju djece i o dječjoj pornografiji da to učine; također poziva Uniju i države članice koje još nisu ratificirale Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja da to učine; |
| --- | --- |

73.

strogo osuđuje seksualno iskorištavanje djece, a osobito rastući fenomen dječje pornografije na internetu; potiče Uniju i države članice da udruže napore u borbi protiv teških kršenja prava djeteta i da uzmu u obzir zahtjeve Europskog parlamenta iznesene u njegovoj Rezoluciji od 11. ožujka 2015. o seksualnom zlostavljanju djece na internetu (33); ponavlja svoj zahtjev državama članicama koje još nisu prenijele u svoje zakonodavstvo Direktivu o seksualnom iskorištavanju i zlostavljanju djece i o dječjoj pornografiji da to učine; također poziva Uniju i države članice koje još nisu ratificirale Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja da to učine;

| 74. | poziva države članice da provedu Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te da jačaju pravnu sposobnost, tehničke mogućnosti i financijska sredstva tijela kaznenog progona kako bi se ojačala suradnja, između ostalog i s Europolom, za učinkovitije provođenje istraga i likvidaciju mreža počinitelja seksualnih kaznenih djela protiv djece, te da istodobno prednost daju pravima i sigurnosti uključene djece; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice da provedu Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te da jačaju pravnu sposobnost, tehničke mogućnosti i financijska sredstva tijela kaznenog progona kako bi se ojačala suradnja, između ostalog i s Europolom, za učinkovitije provođenje istraga i likvidaciju mreža počinitelja seksualnih kaznenih djela protiv djece, te da istodobno prednost daju pravima i sigurnosti uključene djece;

| 75. | ističe ulogu koju stručnjaci koji brinu o djeci, kao što su nastavnici, odgojitelji, pedijatri, imaju u otkrivanju znakova fizičkog i psihičkog nasilja nad djecom, uključujući zlostavljanje na internetu; poziva države članice da podignu razinu svijesti tih stručnjaka i da im se osigura odgovarajuća obuka; također poziva države članice da uvedu telefonske linije na koje će djeca moći prijaviti zlostavljanje, seksualno nasilje, zastrašivanje ili uznemiravanje kojih su žrtve; |
| --- | --- |

75.

ističe ulogu koju stručnjaci koji brinu o djeci, kao što su nastavnici, odgojitelji, pedijatri, imaju u otkrivanju znakova fizičkog i psihičkog nasilja nad djecom, uključujući zlostavljanje na internetu; poziva države članice da podignu razinu svijesti tih stručnjaka i da im se osigura odgovarajuća obuka; također poziva države članice da uvedu telefonske linije na koje će djeca moći prijaviti zlostavljanje, seksualno nasilje, zastrašivanje ili uznemiravanje kojih su žrtve;

| 76. | smatra da osobni podaci djece na internetu moraju biti zaštićeni na odgovarajući način i da djeca na njima razumljiv način moraju biti informirana o rizicima i posljedicama upotrebe svojih osobnih podataka na internetu; poziva države članice da provode kampanje za podizanje razine svijesti, osobito u školama; naglašava da bi izrada profila djece na internetu trebala biti zabranjena; |
| --- | --- |

76.

smatra da osobni podaci djece na internetu moraju biti zaštićeni na odgovarajući način i da djeca na njima razumljiv način moraju biti informirana o rizicima i posljedicama upotrebe svojih osobnih podataka na internetu; poziva države članice da provode kampanje za podizanje razine svijesti, osobito u školama; naglašava da bi izrada profila djece na internetu trebala biti zabranjena;

| 77. | osuđuje sve oblike diskriminacije djece i poziva Komisiju i države članice na zajedničko djelovanje u iskorjenjivanju diskriminacije djece; posebno poziva države članice i Komisiju da im djeca budu izričit prioritet pri izradi programa i provedbi regionalnih i kohezijskih politika; |
| --- | --- |

77.

osuđuje sve oblike diskriminacije djece i poziva Komisiju i države članice na zajedničko djelovanje u iskorjenjivanju diskriminacije djece; posebno poziva države članice i Komisiju da im djeca budu izričit prioritet pri izradi programa i provedbi regionalnih i kohezijskih politika;

| 78. | poziva države članice da svoj djeci osiguraju učinkovit pristup pravdi, bilo da su ona osumnjičenici, počinitelji, žrtve ili sudionici u postupcima; potvrđuje važnost jačanja postupovnih mjera zaštite za djecu u kaznenim postupcima, posebno u kontekstu tekućih rasprava o direktivi o posebnim mjerama zaštite za djecu osumnjičenu i optuženu u kaznenom postupku; |
| --- | --- |

78.

poziva države članice da svoj djeci osiguraju učinkovit pristup pravdi, bilo da su ona osumnjičenici, počinitelji, žrtve ili sudionici u postupcima; potvrđuje važnost jačanja postupovnih mjera zaštite za djecu u kaznenim postupcima, posebno u kontekstu tekućih rasprava o direktivi o posebnim mjerama zaštite za djecu osumnjičenu i optuženu u kaznenom postupku;

| 79. | izražava zabrinutost zbog porasta broja slučajeva prekogranične roditeljske otmice djece; u tom pogledu ističe važnost uloge posrednika Europskog parlamenta za međunarodne roditeljske otmice djece; naglašava važnost zajedničkog pristupa EU-a u pronalaženju nestale djece u EU-u; poziva države članice da pojačaju policijsku i pravosudnu suradnju u prekograničnim slučajevima koji uključuju nestalu djecu te da uspostave telefonske linije za pomoć pri traženju nestale djece; |
| --- | --- |

79.

izražava zabrinutost zbog porasta broja slučajeva prekogranične roditeljske otmice djece; u tom pogledu ističe važnost uloge posrednika Europskog parlamenta za međunarodne roditeljske otmice djece; naglašava važnost zajedničkog pristupa EU-a u pronalaženju nestale djece u EU-u; poziva države članice da pojačaju policijsku i pravosudnu suradnju u prekograničnim slučajevima koji uključuju nestalu djecu te da uspostave telefonske linije za pomoć pri traženju nestale djece;

| 80. | podsjeća da viši interes djeteta, iz članka 24. Povelje, uvijek mora biti na prvom mjestu u svakoj politici i mjeri donesenoj u vezi s djecom; podsjeća da je pravo na obrazovanje sadržano u Povelji i da je obrazovanje bitno za dobrobit djeteta i njegov osobni razvoj, ali i za budućnost društva; smatra da je obrazovanje djece rođene u obiteljima s niskim prihodima nužan preduvjet za izlazak takve djece iz siromaštva; stoga poziva države članice da promiču visokokvalitetno obrazovanje za sve; |
| --- | --- |

80.

podsjeća da viši interes djeteta, iz članka 24. Povelje, uvijek mora biti na prvom mjestu u svakoj politici i mjeri donesenoj u vezi s djecom; podsjeća da je pravo na obrazovanje sadržano u Povelji i da je obrazovanje bitno za dobrobit djeteta i njegov osobni razvoj, ali i za budućnost društva; smatra da je obrazovanje djece rođene u obiteljima s niskim prihodima nužan preduvjet za izlazak takve djece iz siromaštva; stoga poziva države članice da promiču visokokvalitetno obrazovanje za sve;

| 81. | ističe da se interesi i prava djece građana EU-a trebaju ispravno zaštititi, ne samo unutar Unije, već i izvan njezinih granica te stoga poziva na pojačanu suradnju s institucijama odgovornima za dobrobit djece u nordijskim zemljama koje nisu članice EU-a; smatra da bi svi partneri EU-a (uključujući članove EGP-a) trebali ratificirati Hašku konvenciju iz 1996. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju, ovrsi i suradnji u odnosu na roditeljsku odgovornost i o mjerama za zaštitu djece; |
| --- | --- |

81.

ističe da se interesi i prava djece građana EU-a trebaju ispravno zaštititi, ne samo unutar Unije, već i izvan njezinih granica te stoga poziva na pojačanu suradnju s institucijama odgovornima za dobrobit djece u nordijskim zemljama koje nisu članice EU-a; smatra da bi svi partneri EU-a (uključujući članove EGP-a) trebali ratificirati Hašku konvenciju iz 1996. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju, ovrsi i suradnji u odnosu na roditeljsku odgovornost i o mjerama za zaštitu djece;

| 82. | priznaje da je financijska i gospodarska kriza imala težak negativan učinak na ostvarenje prava i dobrobiti djece; poziva države članice da ulože dodatne napore u suzbijanju siromaštva djece i socijalne isključenosti učinkovitom provedbom preporuke Komisije naslovljene „Ulaganje u djecu: prekidanje začaranog kruga djece u nepovoljnom položaju” s pomoću integriranih strategija kojima se podupire pristup odgovarajućim sredstvima, omogućava pristup prihvatljivim i kvalitetnim uslugama te promiče sudjelovanje djece u donošenju odluka koje utječu na njih; poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere za praćenje provedbe preporuke; |
| --- | --- |

82.

priznaje da je financijska i gospodarska kriza imala težak negativan učinak na ostvarenje prava i dobrobiti djece; poziva države članice da ulože dodatne napore u suzbijanju siromaštva djece i socijalne isključenosti učinkovitom provedbom preporuke Komisije naslovljene „Ulaganje u djecu: prekidanje začaranog kruga djece u nepovoljnom položaju” s pomoću integriranih strategija kojima se podupire pristup odgovarajućim sredstvima, omogućava pristup prihvatljivim i kvalitetnim uslugama te promiče sudjelovanje djece u donošenju odluka koje utječu na njih; poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere za praćenje provedbe preporuke;

| 83. | poziva Komisiju da predloži ambiciozan i sveobuhvatan program koji će u 2015. naslijediti Program EU-a za prava djeteta; poziva Komisiju da zajamči učinkovito uvrštavanje prava djece u sve zakone, politike i financijske odluke EU-a; traži od Komisije da podnosi godišnje izvješće o napretku u vezi s pravima djece i punim provođenjem pravne stečevine EU-a o pravima djece; traži od Komisije da se pobrine za to da mandat i sredstva koordinatora za prava djece na odgovarajući način odražavaju obvezu EU-a da sustavno i učinkovito integrira prava djece; poziva Komisiju da usvoji najavljene smjernice EU-a o integriranim sustavima za zaštitu djece; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisiju da predloži ambiciozan i sveobuhvatan program koji će u 2015. naslijediti Program EU-a za prava djeteta; poziva Komisiju da zajamči učinkovito uvrštavanje prava djece u sve zakone, politike i financijske odluke EU-a; traži od Komisije da podnosi godišnje izvješće o napretku u vezi s pravima djece i punim provođenjem pravne stečevine EU-a o pravima djece; traži od Komisije da se pobrine za to da mandat i sredstva koordinatora za prava djece na odgovarajući način odražavaju obvezu EU-a da sustavno i učinkovito integrira prava djece; poziva Komisiju da usvoji najavljene smjernice EU-a o integriranim sustavima za zaštitu djece;

| 84. | pozdravlja trend kriminalizacije prisilnog braka u državama članica; poziva države članice da budu oprezne i da provode obuku i podižu razinu svijesti osoblja koje dolazi u dodir s djecom, kao što su nastavnici ili odgojitelji, kako bi ih se osposobilo da otkriju potencijalne slučajeve otmica djece koja bi mogla biti odvedena u zemlju podrijetla radi prisilnog braka; |
| --- | --- |

84.

pozdravlja trend kriminalizacije prisilnog braka u državama članica; poziva države članice da budu oprezne i da provode obuku i podižu razinu svijesti osoblja koje dolazi u dodir s djecom, kao što su nastavnici ili odgojitelji, kako bi ih se osposobilo da otkriju potencijalne slučajeve otmica djece koja bi mogla biti odvedena u zemlju podrijetla radi prisilnog braka;

Prava pripadnika zajednice LGBTI

| 85. | najsnažnije osuđuje sve oblike diskriminacije i nasilja na području EU-a usmjerene protiv pripadnika zajednice LGBTI, koje potiču zakoni i politike kojima se ograničavaju temeljna prava tih osoba; poziva Komisiju i države članice da usvoje zakone i politike kojima bi se borilo protiv homofobije i transfobije; u tom smislu poziva Komisiju da na razini EU-a donese akcijski plan ili strategiju za jednakost na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta, na što je više puta pozivao Parlament i kako je obećala povjerenica Jourova tijekom saslušanja Komisije; u tom pogledu podsjeća na svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta; ipak, naglašava da se tom sveobuhvatnom politikom moraju poštovati nadležnosti Europske unije, njezinih agencija i država članica; |
| --- | --- |

85.

najsnažnije osuđuje sve oblike diskriminacije i nasilja na području EU-a usmjerene protiv pripadnika zajednice LGBTI, koje potiču zakoni i politike kojima se ograničavaju temeljna prava tih osoba; poziva Komisiju i države članice da usvoje zakone i politike kojima bi se borilo protiv homofobije i transfobije; u tom smislu poziva Komisiju da na razini EU-a donese akcijski plan ili strategiju za jednakost na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta, na što je više puta pozivao Parlament i kako je obećala povjerenica Jourova tijekom saslušanja Komisije; u tom pogledu podsjeća na svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o planu EU-a protiv homofobije i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta; ipak, naglašava da se tom sveobuhvatnom politikom moraju poštovati nadležnosti Europske unije, njezinih agencija i država članica;

| 86. | smatra da bi temeljna prava pripadnika zajednice LGBTI bila zajamčena u većoj mjeri kada bi imali pristup pravnim institucijama poput izvanbračne zajednice, registriranog partnerstva ili braka; pozdravlja činjenicu što 19 država članica to trenutačno omogućuje i poziva druge države članice da razmotre istu mogućnost; nadalje, poziva Komisiju da podnese prijedlog za ambicioznu uredbu kojom bi se osiguralo uzajamno priznavanje dokumenata o civilnom statusu, uključujući pravno priznavanje roda, brakova i registriranih partnerstva, i njihova pravnog učinka, kako bi se smanjile diskriminirajuće pravne i administrativne prepreke za građane koji se koriste svojim pravom na slobodu kretanja; |
| --- | --- |

86.

smatra da bi temeljna prava pripadnika zajednice LGBTI bila zajamčena u većoj mjeri kada bi imali pristup pravnim institucijama poput izvanbračne zajednice, registriranog partnerstva ili braka; pozdravlja činjenicu što 19 država članica to trenutačno omogućuje i poziva druge države članice da razmotre istu mogućnost; nadalje, poziva Komisiju da podnese prijedlog za ambicioznu uredbu kojom bi se osiguralo uzajamno priznavanje dokumenata o civilnom statusu, uključujući pravno priznavanje roda, brakova i registriranih partnerstva, i njihova pravnog učinka, kako bi se smanjile diskriminirajuće pravne i administrativne prepreke za građane koji se koriste svojim pravom na slobodu kretanja;

| 87. | poziva države članice na oprez i odlučnost te da sankcioniraju uvrede i stigmatizaciju koje državni službenici iskazuju prema pripadnicima zajednice LGBTI u javnosti; |
| --- | --- |

87.

poziva države članice na oprez i odlučnost te da sankcioniraju uvrede i stigmatizaciju koje državni službenici iskazuju prema pripadnicima zajednice LGBTI u javnosti;

| 88. | potiče države članice EU-a da pruže podršku sindikatima i organizacijama poslodavaca u njihovim naporima za donošenje politika raznolikosti i nediskriminacije koje se odnose na pripadnike zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

88.

potiče države članice EU-a da pruže podršku sindikatima i organizacijama poslodavaca u njihovim naporima za donošenje politika raznolikosti i nediskriminacije koje se odnose na pripadnike zajednice LGBTI;

| 89. | smatra da bi nadležna tijela država članica trebala olakšati postupke kojima se osobama koje su promijenile spol omogućuje da njihov novi spol bude priznat u službenim ispravama; ponavlja da osuđuje zakonski prihvaćene postupke koji nameću sterilizaciju transrodnim osobama; |
| --- | --- |

89.

smatra da bi nadležna tijela država članica trebala olakšati postupke kojima se osobama koje su promijenile spol omogućuje da njihov novi spol bude priznat u službenim ispravama; ponavlja da osuđuje zakonski prihvaćene postupke koji nameću sterilizaciju transrodnim osobama;

| 90. | izražava žaljenje što se transrodne osobe još uvijek smatraju duševno bolesnima u većini država članica te ih poziva da provedu reviziju nacionalnih kataloga o duševnom zdravlju, osiguravajući da medicinski neophodno liječenje bude dostupno svim transrodnim osobama; |
| --- | --- |

90.

izražava žaljenje što se transrodne osobe još uvijek smatraju duševno bolesnima u većini država članica te ih poziva da provedu reviziju nacionalnih kataloga o duševnom zdravlju, osiguravajući da medicinski neophodno liječenje bude dostupno svim transrodnim osobama;

| 91. | pozdravlja inicijativu Komisije koja inzistira na depatologizaciji transrodnih identiteta u reviziji Međunarodne klasifikacije bolesti Svjetske zdravstvene organizacije; poziva Komisiju da pojača napore kako bi se spriječilo da rodna varijabilnost u djetinjstvu postane nova dijagnoza prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti (ICD); |
| --- | --- |

91.

pozdravlja inicijativu Komisije koja inzistira na depatologizaciji transrodnih identiteta u reviziji Međunarodne klasifikacije bolesti Svjetske zdravstvene organizacije; poziva Komisiju da pojača napore kako bi se spriječilo da rodna varijabilnost u djetinjstvu postane nova dijagnoza prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti (ICD);

| 92. | izrazito žali što je kirurška „normalizacija” interseksualne djece široko rasprostranjena, iako nije medicinski neophodna; u tom smislu pozdravlja malteški Zakon o rodnom identitetu, rodnom izražavanju i spolnim značajkama iz travnja 2015. kojim se zabranjuje takav kirurški zahvat na interseksualnoj djeci te se jača načelo za samoodređenje interseksualnih osoba i poziva druge države da prate malteški primjer; |
| --- | --- |

92.

izrazito žali što je kirurška „normalizacija” interseksualne djece široko rasprostranjena, iako nije medicinski neophodna; u tom smislu pozdravlja malteški Zakon o rodnom identitetu, rodnom izražavanju i spolnim značajkama iz travnja 2015. kojim se zabranjuje takav kirurški zahvat na interseksualnoj djeci te se jača načelo za samoodređenje interseksualnih osoba i poziva druge države da prate malteški primjer;

Prava osoba s invaliditetom

| 93. | osuđuje slučajeve diskriminacije i isključivanja s kojima se osobe s invaliditetom još uvijek suočavaju; poziva Komisiju, države članice te regionalne i lokalne vlasti da provedu Europsku strategiju za osobe s invaliditetom te da nadziru i primjenjuju mjerodavno europsko zakonodavstvo; poziva Komisiju da u tom smislu ponovno pokrene zakonodavnu inicijativu o zakonu o pristupačnosti u obliku sveobuhvatnog instrumenta kojim se može povećati zaštita pružena osobama s invaliditetom te osigurati dosljednost svih politika EU-a u tom pogledu; također poziva Komisiju da maksimalno poveća sinergije između strategije EU-a o invaliditetu te odredbi Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Konvencije UN-a o pravima djeteta kako bi se zajamčilo da se priznata prava stvarno i učinkovito uživaju, između ostalog usklađivanjem i provedbom zakonodavnog okvira te kulturnih i političkih mjera; |
| --- | --- |

93.

osuđuje slučajeve diskriminacije i isključivanja s kojima se osobe s invaliditetom još uvijek suočavaju; poziva Komisiju, države članice te regionalne i lokalne vlasti da provedu Europsku strategiju za osobe s invaliditetom te da nadziru i primjenjuju mjerodavno europsko zakonodavstvo; poziva Komisiju da u tom smislu ponovno pokrene zakonodavnu inicijativu o zakonu o pristupačnosti u obliku sveobuhvatnog instrumenta kojim se može povećati zaštita pružena osobama s invaliditetom te osigurati dosljednost svih politika EU-a u tom pogledu; također poziva Komisiju da maksimalno poveća sinergije između strategije EU-a o invaliditetu te odredbi Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i Konvencije UN-a o pravima djeteta kako bi se zajamčilo da se priznata prava stvarno i učinkovito uživaju, između ostalog usklađivanjem i provedbom zakonodavnog okvira te kulturnih i političkih mjera;

| 94. | potiče Komisiju da pruži smjernice državama članicama kako bi one na što bolji način iskoristile europske fondove u skladu s obvezama EU-a kao potpisnika Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te pružila potpora i ostvarila bliska suradnja s nevladinim organizacijama i organizacijama u cilju jamčenja ispravne provedbe Konvencije; poziva EU i države članice da poboljšaju pristup zaposlenju i osposobljavanju za osobe s invaliditetom, uključujući osobe s psiho-socijalnim invaliditetom te da potpomognu ostvarenje programa za neovisan život i deinstitucionalizaciju osoba s invaliditetom u skladu s člankom 26. Povelje; |
| --- | --- |

94.

potiče Komisiju da pruži smjernice državama članicama kako bi one na što bolji način iskoristile europske fondove u skladu s obvezama EU-a kao potpisnika Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te pružila potpora i ostvarila bliska suradnja s nevladinim organizacijama i organizacijama u cilju jamčenja ispravne provedbe Konvencije; poziva EU i države članice da poboljšaju pristup zaposlenju i osposobljavanju za osobe s invaliditetom, uključujući osobe s psiho-socijalnim invaliditetom te da potpomognu ostvarenje programa za neovisan život i deinstitucionalizaciju osoba s invaliditetom u skladu s člankom 26. Povelje;

| 95. | ističe da je potrebno poštovati pravo osoba s invaliditetom na političko sudjelovanje na izborima; u tom pogledu poziva Komisiju da uključi ocjenu usklađenosti s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom u svoja izvješća o provedbi Direktiva Vijeća 93/109/EZ i 94/80/EZ kojima se utvrđuje pravo glasa i kandidiranja na izborima za Europski parlament te na lokalnim izborima; izražava žaljenje što je veliki broj osoba s invaliditetom u EU-u, kojima je oduzeta poslovna sposobnost, lišen i prava glasovanja; stoga poziva države članice da izmijene svoje nacionalno zakonodavstvo kako se osobama s invaliditetom lišenima poslovne sposobnosti ne bi sustavno oduzimalo pravo na glasovanje te da analiziraju svaki slučaj zasebno i pobrinu se za pružanje pomoći osobama s invaliditetom tijekom postupka glasovanja; |
| --- | --- |

95.

ističe da je potrebno poštovati pravo osoba s invaliditetom na političko sudjelovanje na izborima; u tom pogledu poziva Komisiju da uključi ocjenu usklađenosti s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom u svoja izvješća o provedbi Direktiva Vijeća 93/109/EZ i 94/80/EZ kojima se utvrđuje pravo glasa i kandidiranja na izborima za Europski parlament te na lokalnim izborima; izražava žaljenje što je veliki broj osoba s invaliditetom u EU-u, kojima je oduzeta poslovna sposobnost, lišen i prava glasovanja; stoga poziva države članice da izmijene svoje nacionalno zakonodavstvo kako se osobama s invaliditetom lišenima poslovne sposobnosti ne bi sustavno oduzimalo pravo na glasovanje te da analiziraju svaki slučaj zasebno i pobrinu se za pružanje pomoći osobama s invaliditetom tijekom postupka glasovanja;

| 96. | poziva Komisiju da ocijeni sukladnost europskih zakonodavstava sa zahtjevima Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i da svojim analizama utjecaja u kontekstu te Konvencije ocijeni svaki budući prijedlog; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisiju da ocijeni sukladnost europskih zakonodavstava sa zahtjevima Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i da svojim analizama utjecaja u kontekstu te Konvencije ocijeni svaki budući prijedlog;

| 97. | osuđuje korištenje svih oblika fizičke i farmakološke prisile nad osobama s duševnim smetnjama te poziva EU i države članice da donesu politike socijalne integracije; |
| --- | --- |

97.

osuđuje korištenje svih oblika fizičke i farmakološke prisile nad osobama s duševnim smetnjama te poziva EU i države članice da donesu politike socijalne integracije;

| 98. | izražava žaljenje što osobe s invaliditetom još uvijek nailaze na prepreke u pristupu tržištu roba i usluga u Uniji; smatra da te prepreke ograničavaju njihovo sudjelovanje u društvu i predstavljaju kršenje njihovih prava koja prije svega proizlaze iz činjenice da su europski građani; poziva Komisiju da ubrza radove na dostupnosti u Europskoj uniji kako bi se u što kraćem roku mogao usvojiti zakonodavni akt; |
| --- | --- |

98.

izražava žaljenje što osobe s invaliditetom još uvijek nailaze na prepreke u pristupu tržištu roba i usluga u Uniji; smatra da te prepreke ograničavaju njihovo sudjelovanje u društvu i predstavljaju kršenje njihovih prava koja prije svega proizlaze iz činjenice da su europski građani; poziva Komisiju da ubrza radove na dostupnosti u Europskoj uniji kako bi se u što kraćem roku mogao usvojiti zakonodavni akt;

| 99. | poziva institucije EU-a i države članice da pobliže uključe osobe s invaliditetom, uključujući kroz njihove predstavničke organizacije, u postupke donošenja odluka u njihovom odgovarajućem području djelatnosti, u skladu s člankom 4. stavkom 3. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

99.

poziva institucije EU-a i države članice da pobliže uključe osobe s invaliditetom, uključujući kroz njihove predstavničke organizacije, u postupke donošenja odluka u njihovom odgovarajućem području djelatnosti, u skladu s člankom 4. stavkom 3. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom;

| 100. | poziva institucije EU-a i države članice da osiguraju da su mogućnosti sudjelovanja u postupcima savjetovanja jasno i javno objavljene uporabom dostupnih sredstava komunikacije, čiji se unos može pružiti u drugim oblicima kao što su Brailleovo pismo ili pojednostavljena verzija za čitanje te da budu dostupna javna saslušanja i sastanci na kojima se raspravlja o predloženim zakonima i politikama; |
| --- | --- |

100.

poziva institucije EU-a i države članice da osiguraju da su mogućnosti sudjelovanja u postupcima savjetovanja jasno i javno objavljene uporabom dostupnih sredstava komunikacije, čiji se unos može pružiti u drugim oblicima kao što su Brailleovo pismo ili pojednostavljena verzija za čitanje te da budu dostupna javna saslušanja i sastanci na kojima se raspravlja o predloženim zakonima i politikama;

| 101. | poziva Komisiju da uskladi prikupljanje podataka o invaliditetu pomažući se društvenim istraživanjima EU-a u skladu sa zahtjevima članka 31. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom; ističe da se pri takvom prikupljanju podataka trebaju primjenjivati metodologije koje uključuju sve osobe s invaliditetom, uključujući i one s težim oštećenjima te one koje žive u ustanovama; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisiju da uskladi prikupljanje podataka o invaliditetu pomažući se društvenim istraživanjima EU-a u skladu sa zahtjevima članka 31. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom; ističe da se pri takvom prikupljanju podataka trebaju primjenjivati metodologije koje uključuju sve osobe s invaliditetom, uključujući i one s težim oštećenjima te one koje žive u ustanovama;

Dobna diskriminacija

| 102. | izražava žaljenje što je mnogo starijih osoba suočeno sa svakodnevnom diskriminacijom i kršenjem svojih temeljnih prava, posebice u pristupu primjerenom prihodu, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi te potrebnoj robi i uslugama; podsjeća da članak 25. Povelje o temeljnim pravima navodi pravo starijih osoba da vode dostojanstven i neovisan život i da sudjeluju u društvenom i kulturnom životu; traži od Komisije da razvije strategiju o demografskim promjenama u cilju primjene članka 25. Povelje o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

102.

izražava žaljenje što je mnogo starijih osoba suočeno sa svakodnevnom diskriminacijom i kršenjem svojih temeljnih prava, posebice u pristupu primjerenom prihodu, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi te potrebnoj robi i uslugama; podsjeća da članak 25. Povelje o temeljnim pravima navodi pravo starijih osoba da vode dostojanstven i neovisan život i da sudjeluju u društvenom i kulturnom životu; traži od Komisije da razvije strategiju o demografskim promjenama u cilju primjene članka 25. Povelje o temeljnim pravima;

| 103. | izražava zabrinutost zbog toga što je loše postupanje, zapostavljanje i zlostavljanje osoba starije životne dobi rašireno u državama članicama; traži od država članica da usvoje mjere za suzbijanje zlostavljanja i svih oblika nasilja prema starijim osobama i da promiču njihovu neovisnost pružanjem potpore za obnavljanje zgrada i dostupnost stanovanja; podsjeća na to da starije žene često žive ispod granice siromaštva zbog razlike u plaćama među spolovima i kasnije razlike u mirovinama; |
| --- | --- |

103.

izražava zabrinutost zbog toga što je loše postupanje, zapostavljanje i zlostavljanje osoba starije životne dobi rašireno u državama članicama; traži od država članica da usvoje mjere za suzbijanje zlostavljanja i svih oblika nasilja prema starijim osobama i da promiču njihovu neovisnost pružanjem potpore za obnavljanje zgrada i dostupnost stanovanja; podsjeća na to da starije žene često žive ispod granice siromaštva zbog razlike u plaćama među spolovima i kasnije razlike u mirovinama;

| 104. | poziva države članice da zajamče uključivanje mladih radnika na tržište rada, osobito onih koji su pogođeni gospodarskom krizom, između ostalog organiziranjem osposobljavanja mladih za društveni napredak; |
| --- | --- |

104.

poziva države članice da zajamče uključivanje mladih radnika na tržište rada, osobito onih koji su pogođeni gospodarskom krizom, između ostalog organiziranjem osposobljavanja mladih za društveni napredak;

| 105. | traži poštovanje dostojanstva pri kraju života, posebice osiguravanjem priznavanja i poštovanja odluka izraženih u izjavama o postupcima u slučaju nesposobnosti donošenja odluke; |
| --- | --- |

105.

traži poštovanje dostojanstva pri kraju života, posebice osiguravanjem priznavanja i poštovanja odluka izraženih u izjavama o postupcima u slučaju nesposobnosti donošenja odluke;

| 106. | izražava zabrinutost zbog toga što smanjenja javne potrošnje i mirovina u državama članicama uvelike doprinose siromaštvu u starosti zbog smanjivanja raspoloživih prihoda starijih osoba, čime se pogoršavaju njihovi životni uvjeti, stvaraju se nejednakosti u pristupačnosti usluga te se povećava broj starijih osoba s prihodima na granici siromaštva; |
| --- | --- |

106.

izražava zabrinutost zbog toga što smanjenja javne potrošnje i mirovina u državama članicama uvelike doprinose siromaštvu u starosti zbog smanjivanja raspoloživih prihoda starijih osoba, čime se pogoršavaju njihovi životni uvjeti, stvaraju se nejednakosti u pristupačnosti usluga te se povećava broj starijih osoba s prihodima na granici siromaštva;

Zločin iz mržnje i govor mržnje

| 107. | osuđuje slučajeve govora mržnje i zločina iz mržnje potaknute rasizmom, ksenofobiju, vjersku netoleranciju ili predrasude na temelju invaliditeta, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta pojedinca, koji su svakodnevna pojava u EU-u; poziva države članice da zaštite temeljna prava i promiču razumijevanje, prihvaćanje i toleranciju među različitim zajednicama na svom teritoriju; traži od EU-a da borbu protiv zločina iz mržnje učini prioritetom pri sastavljanju europskih politika o borbi protiv diskriminacije te u području pravosuđa; poziva Komisiju i države članice da ojačaju borbu protiv zločina iz mržnje te diskriminacijskih stavova i ponašanja razvijanjem sveobuhvatne strategije za borbu protiv zločina iz mržnje te nasilja i diskriminacije zbog predrasuda; |
| --- | --- |

107.

osuđuje slučajeve govora mržnje i zločina iz mržnje potaknute rasizmom, ksenofobiju, vjersku netoleranciju ili predrasude na temelju invaliditeta, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta pojedinca, koji su svakodnevna pojava u EU-u; poziva države članice da zaštite temeljna prava i promiču razumijevanje, prihvaćanje i toleranciju među različitim zajednicama na svom teritoriju; traži od EU-a da borbu protiv zločina iz mržnje učini prioritetom pri sastavljanju europskih politika o borbi protiv diskriminacije te u području pravosuđa; poziva Komisiju i države članice da ojačaju borbu protiv zločina iz mržnje te diskriminacijskih stavova i ponašanja razvijanjem sveobuhvatne strategije za borbu protiv zločina iz mržnje te nasilja i diskriminacije zbog predrasuda;

| 108. | zabrinut je zbog rastuće prisutnosti govora mržnje na internetu te poziva države članice na uvođenje jednostavnog postupka kojim bi se građanima omogućilo da prijave slučajeve govora mržnje na internetu; |
| --- | --- |

108.

zabrinut je zbog rastuće prisutnosti govora mržnje na internetu te poziva države članice na uvođenje jednostavnog postupka kojim bi se građanima omogućilo da prijave slučajeve govora mržnje na internetu;

| 109. | izražava zabrinutost zbog istraga i presuda povezanih sa zločinima iz mržnje u državama članicama; poziva države članice da poduzmu sve prikladne mjere kako bi se potaknulo prijavljivanje takvih zločina, između ostalog pružanjem primjerene zaštite s obzirom na to da se u nalazima opširnih istraživanja Agencije za temeljna prava dosljedno ukazuje na to da su žrtve zločina nesklone podnošenju prijava policiji; |
| --- | --- |

109.

izražava zabrinutost zbog istraga i presuda povezanih sa zločinima iz mržnje u državama članicama; poziva države članice da poduzmu sve prikladne mjere kako bi se potaknulo prijavljivanje takvih zločina, između ostalog pružanjem primjerene zaštite s obzirom na to da se u nalazima opširnih istraživanja Agencije za temeljna prava dosljedno ukazuje na to da su žrtve zločina nesklone podnošenju prijava policiji;

| 110. | izražava zabrinutost zbog toga što nekoliko država članica nije ispravno prenijelo odredbe Okvirne odluke 2008/913/PUP i poziva države članice da u potpunosti prenesu i provedu standarde EU-a te zajamče provedbu nacionalnog zakonodavstva kojim se kažnjavaju svi oblici zločina iz mržnje, poticanja na mržnju i uznemiravanja te sustavno započinje kazneni progon tih zločina; poziva Komisiju da prati ispravan prijenos Okvirne odluke i da započne postupke zbog povrede protiv onih država članica koje to ne učine; nadalje, traži reviziju Okvirne odluke kako bi se njome u potpunosti obuhvatili svi oblici zločina iz mržnje i kaznenih djela počinjenih zbog predrasuda ili diskriminacijskih razloga i jasno odredili dosljedni standardi istrage i progona; |
| --- | --- |

110.

izražava zabrinutost zbog toga što nekoliko država članica nije ispravno prenijelo odredbe Okvirne odluke 2008/913/PUP i poziva države članice da u potpunosti prenesu i provedu standarde EU-a te zajamče provedbu nacionalnog zakonodavstva kojim se kažnjavaju svi oblici zločina iz mržnje, poticanja na mržnju i uznemiravanja te sustavno započinje kazneni progon tih zločina; poziva Komisiju da prati ispravan prijenos Okvirne odluke i da započne postupke zbog povrede protiv onih država članica koje to ne učine; nadalje, traži reviziju Okvirne odluke kako bi se njome u potpunosti obuhvatili svi oblici zločina iz mržnje i kaznenih djela počinjenih zbog predrasuda ili diskriminacijskih razloga i jasno odredili dosljedni standardi istrage i progona;

| 111. | poziva Komisiju na potporu programa obuke policije i sudskih tijela te odgovarajućih agencija EU-a, koji se odnose na sprečavanje i suzbijanje diskriminacijskih praksi i zločina iz mržnje; poziva države članice da tijelima koja su zadužena za istragu i progon osiguraju praktične alate i vještine potrebne za utvrđivanje i rješavanje prekršaja obuhvaćenih Okvirnom odlukom, te da surađuju i komuniciraju sa žrtvama; |
| --- | --- |

111.

poziva Komisiju na potporu programa obuke policije i sudskih tijela te odgovarajućih agencija EU-a, koji se odnose na sprečavanje i suzbijanje diskriminacijskih praksi i zločina iz mržnje; poziva države članice da tijelima koja su zadužena za istragu i progon osiguraju praktične alate i vještine potrebne za utvrđivanje i rješavanje prekršaja obuhvaćenih Okvirnom odlukom, te da surađuju i komuniciraju sa žrtvama;

| 112. | sa zabrinutošću primjećuje rast političkih stranaka čiji politički programi podupiru isključivanje iz razloga koji se odnose na etničko podrijetlo, seksualnu orijentaciju ili vjeroispovijed; |
| --- | --- |

112.

sa zabrinutošću primjećuje rast političkih stranaka čiji politički programi podupiru isključivanje iz razloga koji se odnose na etničko podrijetlo, seksualnu orijentaciju ili vjeroispovijed;

| 113. | izražava zabrinutost zbog rastućeg banaliziranja rasističkih i ksenofobičnih djela i govora putem sve vidljivije prisutnosti rasističkih i ksenofobičnih skupina u javnoj sferi od kojih su neke dobile ili traže status političke stranke; |
| --- | --- |

113.

izražava zabrinutost zbog rastućeg banaliziranja rasističkih i ksenofobičnih djela i govora putem sve vidljivije prisutnosti rasističkih i ksenofobičnih skupina u javnoj sferi od kojih su neke dobile ili traže status političke stranke;

| 114. | izražava duboku zabrinutost zbog rasta političkih stranaka koje se koriste tekućom gospodarskom i društvenom krizom kako bi opravdale svoje rasističke, ksenofopske i protuislamske poruke; |
| --- | --- |

114.

izražava duboku zabrinutost zbog rasta političkih stranaka koje se koriste tekućom gospodarskom i društvenom krizom kako bi opravdale svoje rasističke, ksenofopske i protuislamske poruke;

| 115. | oštro osuđuje prakse zastrašivanja i progona manjina, osobito Roma i migranata od strane paravojnih skupina od kojih su neke izravno povezane s političkom strankom; potiče države članice da zabrane i spriječe takve prakse; |
| --- | --- |

115.

oštro osuđuje prakse zastrašivanja i progona manjina, osobito Roma i migranata od strane paravojnih skupina od kojih su neke izravno povezane s političkom strankom; potiče države članice da zabrane i spriječe takve prakse;

Beskućnici

| 116. | naglašava zabrinutost zbog brojnih osoba koje su izgubile svoj dom zbog gospodarske krize; smatra da beskućnici trebaju ostati integrirani u društvo te da se treba boriti protiv njihove izolacije i marginalizacije; u tom cilju podsjeća države članice na potrebu usvajanja ambicioznih politika kako bi se pomoglo takvim osobama; podsjeća na to da su beskućnici ranjive osobe i ponavlja svoj poziv državama članicama da se suzdrže od stigmatiziranja beskućnika kao prijestupnika; poziva države članice da uklone svaki zakon koji ih predstavlja kao takve; poziva države članice na razradu nacionalnih strategija za borbu protiv pojave beskućnika na njihovom području; poziva Komisiju da olakšavanjem razmjene najbolje prakse i prikupljanjem točnih podataka podrži države članice u njihovoj borbi protiv beskućništva; poziva Komisiju da prati kršenja ljudskih prava u državama članicama do kojih dolazi kao posljedica beskućništva; podsjeća da je pravo na stambenu pomoć za najugroženije upisano u Povelji o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

116.

naglašava zabrinutost zbog brojnih osoba koje su izgubile svoj dom zbog gospodarske krize; smatra da beskućnici trebaju ostati integrirani u društvo te da se treba boriti protiv njihove izolacije i marginalizacije; u tom cilju podsjeća države članice na potrebu usvajanja ambicioznih politika kako bi se pomoglo takvim osobama; podsjeća na to da su beskućnici ranjive osobe i ponavlja svoj poziv državama članicama da se suzdrže od stigmatiziranja beskućnika kao prijestupnika; poziva države članice da uklone svaki zakon koji ih predstavlja kao takve; poziva države članice na razradu nacionalnih strategija za borbu protiv pojave beskućnika na njihovom području; poziva Komisiju da olakšavanjem razmjene najbolje prakse i prikupljanjem točnih podataka podrži države članice u njihovoj borbi protiv beskućništva; poziva Komisiju da prati kršenja ljudskih prava u državama članicama do kojih dolazi kao posljedica beskućništva; podsjeća da je pravo na stambenu pomoć za najugroženije upisano u Povelji o temeljnim pravima;

Prava migranata i tražitelja međunarodne zaštite

| 117. | osuđuje činjenicu da velik broj tražitelja azila i migranata koji pokušavaju doći u Europsku uniju i dalje umire na Sredozemlju i osuđuje ulogu trgovaca ljudima i krijumčara koji migrantima uskraćuju njihova temeljna prava; ističe da bi EU i države članice trebali poduzeti odlučne i obavezne mjere kako bi se spriječile daljnje tragedije na moru; poziva EU i države članice na to da solidarnost i poštovanje temeljnih prava migranata i tražitelja azila budu u središtu migracijskih politika EU-a, a posebno:






  — | ističe da je temeljna prava potrebno integrirati u sve aspekte migracijskih politika EU-a te provesti iscrpnu procjenu utjecaja svih mjera i mehanizama u pogledu migracije, azila i granične kontrole na temeljna prava migranata; posebno poziva države članice na poštovanje prava ranjivih migranata; |
| --- | --- | --- |

117.

osuđuje činjenicu da velik broj tražitelja azila i migranata koji pokušavaju doći u Europsku uniju i dalje umire na Sredozemlju i osuđuje ulogu trgovaca ljudima i krijumčara koji migrantima uskraćuju njihova temeljna prava; ističe da bi EU i države članice trebali poduzeti odlučne i obavezne mjere kako bi se spriječile daljnje tragedije na moru; poziva EU i države članice na to da solidarnost i poštovanje temeljnih prava migranata i tražitelja azila budu u središtu migracijskih politika EU-a, a posebno:

—

ističe da je temeljna prava potrebno integrirati u sve aspekte migracijskih politika EU-a te provesti iscrpnu procjenu utjecaja svih mjera i mehanizama u pogledu migracije, azila i granične kontrole na temeljna prava migranata; posebno poziva države članice na poštovanje prava ranjivih migranata;

| — | ističe potrebu za cjelovitim pristupom na razini EU-a kojim će se ojačati usklađenost unutarnjih i vanjskih politika EU-a; potiče EU i države članice da stave poštovanje prava migranata u središte svih bilateralnih ili multilateralnih sporazuma o suradnji sa zemljama koje nisu članice EU-a, uključujući sporazume o ponovnom prihvatu, partnerstva za mobilnost i sporazume o tehničkoj suradnji; |
| --- | --- |

—

ističe potrebu za cjelovitim pristupom na razini EU-a kojim će se ojačati usklađenost unutarnjih i vanjskih politika EU-a; potiče EU i države članice da stave poštovanje prava migranata u središte svih bilateralnih ili multilateralnih sporazuma o suradnji sa zemljama koje nisu članice EU-a, uključujući sporazume o ponovnom prihvatu, partnerstva za mobilnost i sporazume o tehničkoj suradnji;

| — | podsjeća države članice na njihovu međunarodnu obvezu pomaganja osobama u nevolji na moru; |
| --- | --- |

—

podsjeća države članice na njihovu međunarodnu obvezu pomaganja osobama u nevolji na moru;

| — | poziva države članice da izmijene ili revidiraju svako zakonodavstvo kojim se kažnjavaju osobe koje pomažu migrantima u nevolji na moru; |
| --- | --- |

—

poziva države članice da izmijene ili revidiraju svako zakonodavstvo kojim se kažnjavaju osobe koje pomažu migrantima u nevolji na moru;

| — | naglašava temeljno pravo na traženje azila; potiče EU i države članice da otvore i namijene dostatna sredstva za stvaranje novih, sigurnih i pravnih mogućnosti i kanala kako bi tražitelji azila mogli ući u Europsku uniju, a u cilju smanjivanja rizika pri pokušaju nezakonitog ulaska i borbe protiv mreža trgovine i krijumčarenja ljudima koje profitiraju ugrožavanjem života migranata te njihovim seksualnim iskorištavanjem i izrabljivanjem; |
| --- | --- |

—

naglašava temeljno pravo na traženje azila; potiče EU i države članice da otvore i namijene dostatna sredstva za stvaranje novih, sigurnih i pravnih mogućnosti i kanala kako bi tražitelji azila mogli ući u Europsku uniju, a u cilju smanjivanja rizika pri pokušaju nezakonitog ulaska i borbe protiv mreža trgovine i krijumčarenja ljudima koje profitiraju ugrožavanjem života migranata te njihovim seksualnim iskorištavanjem i izrabljivanjem;

| — | poziva države članice da sudjeluju u programima EU-a za ponovno nastanjenje te potiče na uporabu humanitarnih viza; |
| --- | --- |

—

poziva države članice da sudjeluju u programima EU-a za ponovno nastanjenje te potiče na uporabu humanitarnih viza;

| — | potiče države članice da zajamče dostojanstvene uvjete primitka migranata u skladu s postojećim temeljnim pravima i zakonodavstvom u pogledu azila, uz poseban osvrt na ranjive osobe te smanjenje rizika od socijalne isključenosti tražitelja azila; poziva Komisiju da nadzire provedbu Zajedničkog europskog sustava azila (CEAS), a prije svega Direktive 2013/32/EU te da posebnu pozornost posveti tražiteljima azila kojima su potrebna posebna postupovna jamstva; |
| --- | --- |

—

potiče države članice da zajamče dostojanstvene uvjete primitka migranata u skladu s postojećim temeljnim pravima i zakonodavstvom u pogledu azila, uz poseban osvrt na ranjive osobe te smanjenje rizika od socijalne isključenosti tražitelja azila; poziva Komisiju da nadzire provedbu Zajedničkog europskog sustava azila (CEAS), a prije svega Direktive 2013/32/EU te da posebnu pozornost posveti tražiteljima azila kojima su potrebna posebna postupovna jamstva;

| — | traži uspostavu učinkovitog i usklađenog sustava azila EU-a za pravednu raspodjelu tražitelja azila u državama članicama; |
| --- | --- |

—

traži uspostavu učinkovitog i usklađenog sustava azila EU-a za pravednu raspodjelu tražitelja azila u državama članicama;

| — | žali zbog prijavljenih slučajeva nasilnih odvraćanja na vanjskim granicama EU-a; podsjeća države članice na njihovu obvezu poštovanja načela zabrane prisilnog vraćanja koje je priznato Ženevskom konvencijom i koje priznaje Europski sud za ljudska prava te zabrane kolektivnog protjerivanja u skladu s člankom 19. Povelje o temeljnim pravima; poziva Komisiju, njezine agencije i države članice da zajamče sukladnost s tim i ostalim međunarodnim i europskim obvezama; |
| --- | --- |

—

žali zbog prijavljenih slučajeva nasilnih odvraćanja na vanjskim granicama EU-a; podsjeća države članice na njihovu obvezu poštovanja načela zabrane prisilnog vraćanja koje je priznato Ženevskom konvencijom i koje priznaje Europski sud za ljudska prava te zabrane kolektivnog protjerivanja u skladu s člankom 19. Povelje o temeljnim pravima; poziva Komisiju, njezine agencije i države članice da zajamče sukladnost s tim i ostalim međunarodnim i europskim obvezama;

| 118. | zahtijeva od Unije i država članica da donesu potrebno zakonodavstvo kako bi se primjenjivalo načelo solidarnosti iz članka 80. UFEU-a; |
| --- | --- |

118.

zahtijeva od Unije i država članica da donesu potrebno zakonodavstvo kako bi se primjenjivalo načelo solidarnosti iz članka 80. UFEU-a;

| 119. | oštro osuđuje sigurnosnu zaštitu granica Europske unije koja ide sve do građenja zidova i bodljikavih žica te manjak zakonitih načina ulaska u Europsku uniju, sve to ima za posljedicu brojne tražitelje azila i migrante koji su primorani upotrebljavati sve opasnije putove i osuđeni su na krijumčare i trgovce ljudima; |
| --- | --- |

119.

oštro osuđuje sigurnosnu zaštitu granica Europske unije koja ide sve do građenja zidova i bodljikavih žica te manjak zakonitih načina ulaska u Europsku uniju, sve to ima za posljedicu brojne tražitelje azila i migrante koji su primorani upotrebljavati sve opasnije putove i osuđeni su na krijumčare i trgovce ljudima;

| 120. | traži granične kontrole koje poštuju temeljna prava i naglašava potrebu da Parlament provodi demokratski nadzor operacija Frontexa; |
| --- | --- |

120.

traži granične kontrole koje poštuju temeljna prava i naglašava potrebu da Parlament provodi demokratski nadzor operacija Frontexa;

| 121. | poziva obustavu svih aktivnosti koje su prepoznate kao kršenje temeljnih prava kako zahtijeva pravo EU-a ili mandat Frontexa; |
| --- | --- |

121.

poziva obustavu svih aktivnosti koje su prepoznate kao kršenje temeljnih prava kako zahtijeva pravo EU-a ili mandat Frontexa;

| 122. | ističe negativni učinak Dublinske uredbe na učinkovit pristup međunarodnoj zaštiti zbog nedostatka odgovarajućeg zajedničkog europskog sustava za prihvat azilanata, osobito u svjetlu sudske prakse Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; osuđuje činjenicu da revizija Uredbe nije dovela do njezine obustave ili barem do obustave upućivanja na prvu zemlju po ulasku u EU te nedostatak djelovanja Komisije i država članica prema mogućoj alternativi utemeljenoj na solidarnosti među državama članicama; |
| --- | --- |

122.

ističe negativni učinak Dublinske uredbe na učinkovit pristup međunarodnoj zaštiti zbog nedostatka odgovarajućeg zajedničkog europskog sustava za prihvat azilanata, osobito u svjetlu sudske prakse Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; osuđuje činjenicu da revizija Uredbe nije dovela do njezine obustave ili barem do obustave upućivanja na prvu zemlju po ulasku u EU te nedostatak djelovanja Komisije i država članica prema mogućoj alternativi utemeljenoj na solidarnosti među državama članicama;

| 123. | poziva države članice na ratifikaciju Međunarodne konvencije o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji; |
| --- | --- |

123.

poziva države članice na ratifikaciju Međunarodne konvencije o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji;

| 124. | osuđuje neselektivno pribjegavanje nezakonitom pritvoru nezakonitih migranata, uključujući tražitelje azila, maloljetnike bez pratnje i osobe bez državljanstva; traži od država članica da poštuju odredbe Direktive o povratku, uključujući poštovanje prava na dostojanstvo i načela dobrobiti djeteta, te međunarodno pravo i pravo EU-a; ističe da pritvaranje migranata mora i dalje biti krajnja mjera i potiče države članice da provedu alternativne mjere; osuđuje grozne uvjete pritvora u nekim državama članicama i potiče Komisiju da to pitanje bez odgode riješi; ponovno ističe kako je nezakonitim migrantima potrebno zajamčiti pravo na učinkovit pravni lijek u slučaju kršenja njihovih prava; |
| --- | --- |

124.

osuđuje neselektivno pribjegavanje nezakonitom pritvoru nezakonitih migranata, uključujući tražitelje azila, maloljetnike bez pratnje i osobe bez državljanstva; traži od država članica da poštuju odredbe Direktive o povratku, uključujući poštovanje prava na dostojanstvo i načela dobrobiti djeteta, te međunarodno pravo i pravo EU-a; ističe da pritvaranje migranata mora i dalje biti krajnja mjera i potiče države članice da provedu alternativne mjere; osuđuje grozne uvjete pritvora u nekim državama članicama i potiče Komisiju da to pitanje bez odgode riješi; ponovno ističe kako je nezakonitim migrantima potrebno zajamčiti pravo na učinkovit pravni lijek u slučaju kršenja njihovih prava;

| 125. | poziva države članice i Komisiju da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale podatke i transparentnost o pritvoru migranata i tražitelja azila u brojnim državama članicama te poziva Komisiju da žurno predloži reviziju Uredbe (EZ) br. 862/2007, kako bi spomenutom Uredbom pokrila statističke podatke o funkcioniranju sustava i zatočeničkim objektima; |
| --- | --- |

125.

poziva države članice i Komisiju da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale podatke i transparentnost o pritvoru migranata i tražitelja azila u brojnim državama članicama te poziva Komisiju da žurno predloži reviziju Uredbe (EZ) br. 862/2007, kako bi spomenutom Uredbom pokrila statističke podatke o funkcioniranju sustava i zatočeničkim objektima;

| 126. | naglašava važnost demokratske kontrole nad svim oblicima lišavanja slobode na temelju zakona o imigraciji i azilu, poziva zastupnike Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata da redovno posjećuju centre za prihvat i pritvor migranata i tražitelja azila te poziva države članice i Komisiju da olakšaju pristup tim centrima za nevladine organizacije i izvjestitelje; |
| --- | --- |

126.

naglašava važnost demokratske kontrole nad svim oblicima lišavanja slobode na temelju zakona o imigraciji i azilu, poziva zastupnike Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata da redovno posjećuju centre za prihvat i pritvor migranata i tražitelja azila te poziva države članice i Komisiju da olakšaju pristup tim centrima za nevladine organizacije i izvjestitelje;

| 127. | poziva na pomniji nadzor centara za prihvat i pritvor migranata, postupanja prema migrantima i postupaka za azil u državama članicama; izražava zabrinutost u pogledu postupaka „vrućih vraćanja migranata” i nasilnih incidenata do kojih dolazi na raznim „kritičnim točkama” južne Europe, zbog čega Komisija mora hitno pokrenuti politički dijalog sa zemljama koje provode takve prakse, u cilju jamčenja poštovanja vladavine prava; |
| --- | --- |

127.

poziva na pomniji nadzor centara za prihvat i pritvor migranata, postupanja prema migrantima i postupaka za azil u državama članicama; izražava zabrinutost u pogledu postupaka „vrućih vraćanja migranata” i nasilnih incidenata do kojih dolazi na raznim „kritičnim točkama” južne Europe, zbog čega Komisija mora hitno pokrenuti politički dijalog sa zemljama koje provode takve prakse, u cilju jamčenja poštovanja vladavine prava;

| 128. | poziva Europsku uniju i države članice da uspostave konkretne mjere i najbolje prakse s ciljem promicanja jednakosti u postupanju i socijalne uključenosti kako bi se poboljšala integracija migranata u društvo; u tom pogledu podsjeća da je nužno boriti se protiv negativnih stereotipa i pogrešnih informacija o migrantima razradom protuargumentacije, prije svega u školama i usmjerene na mlade, kako bi se istaknuo pozitivan utjecaj migracije; |
| --- | --- |

128.

poziva Europsku uniju i države članice da uspostave konkretne mjere i najbolje prakse s ciljem promicanja jednakosti u postupanju i socijalne uključenosti kako bi se poboljšala integracija migranata u društvo; u tom pogledu podsjeća da je nužno boriti se protiv negativnih stereotipa i pogrešnih informacija o migrantima razradom protuargumentacije, prije svega u školama i usmjerene na mlade, kako bi se istaknuo pozitivan utjecaj migracije;

| 129. | smatra da su djeca migranti osobito ranjiva, posebice kada su bez pratnje; poziva Komisiju i države članice da provedu Rezoluciju Parlamenta od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u; poziva države članice da u potpunosti provedu paket o Zajedničkom europskom sustavu azila kako bi se poboljšao položaj maloljetnika bez pratnje u EU-u; pozdravlja presudu Suda u slučaju C-648/11, u kojoj je odlučeno da je država članica odgovorna za razmatranje zahtjeva za azil koji je maloljetnik bez pratnje podnio u više od jedne države članice ona država u kojoj maloljetnik boravi nakon što je u njoj podnio zahtjev; podsjeća na to da je maloljetnik bez pratnje prije svega dijete te da zaštita djece, a ne imigracijska politika, mora biti vodeće načelo za države članice i EU kada se bave tim pitanjem; |
| --- | --- |

129.

smatra da su djeca migranti osobito ranjiva, posebice kada su bez pratnje; poziva Komisiju i države članice da provedu Rezoluciju Parlamenta od 12. rujna 2013. o položaju maloljetnika bez pratnje u EU-u; poziva države članice da u potpunosti provedu paket o Zajedničkom europskom sustavu azila kako bi se poboljšao položaj maloljetnika bez pratnje u EU-u; pozdravlja presudu Suda u slučaju C-648/11, u kojoj je odlučeno da je država članica odgovorna za razmatranje zahtjeva za azil koji je maloljetnik bez pratnje podnio u više od jedne države članice ona država u kojoj maloljetnik boravi nakon što je u njoj podnio zahtjev; podsjeća na to da je maloljetnik bez pratnje prije svega dijete te da zaštita djece, a ne imigracijska politika, mora biti vodeće načelo za države članice i EU kada se bave tim pitanjem;

| 130. | poziva na procjenu načina na koji se troše predviđena sredstava koja se koriste za unutarnje poslove, posebno sredstva dodijeljena za primitak tražitelja azila; poziva EU da poduzme mjere utvrdi li se da su se sredstva rabila za aktivnosti koje nisu u skladu s temeljnim pravima; |
| --- | --- |

130.

poziva na procjenu načina na koji se troše predviđena sredstava koja se koriste za unutarnje poslove, posebno sredstva dodijeljena za primitak tražitelja azila; poziva EU da poduzme mjere utvrdi li se da su se sredstva rabila za aktivnosti koje nisu u skladu s temeljnim pravima;

| 131. | poziva na pružanje potpore državama članicama koje su smještene na vanjskim granicama Unije kako bi im se pomoglo riješiti sustavne poteškoće u pogledu uvjeta primitka migranata i postupaka traženja azila, otežane rastućim brojem tražitelja azila; |
| --- | --- |

131.

poziva na pružanje potpore državama članicama koje su smještene na vanjskim granicama Unije kako bi im se pomoglo riješiti sustavne poteškoće u pogledu uvjeta primitka migranata i postupaka traženja azila, otežane rastućim brojem tražitelja azila;

| 132. | poziva EU da drži vlastite predstavnike odgovornima za bilo kakva kršenja temeljnih prava koja su počinili; prije svega traži jamstva da će se pokrenuti istraga navoda da su počinjena kršenja tijekom operacija kojima je upravljala agencija Frontex i da će biti poduzete odgovarajuće mjere, disciplinske ili druge prirode, protiv onih za koje se pokaže da su počinili takva kršenja; u tu svrhu traži unutarnji mehanizam pravne zaštite za Frontex, u skladu sa zahtjevom Europskog ombudsmana iz istrage predmeta OI/5/2012/BEH-MHZ i objavljivanje u javnosti zaključaka istrage o navodima kršenja ljudskih prava; nadalje, poziva na zaustavljanje operacija Frontexa tijekom kojih su počinjena kršenja ljudskih prava, kako je predviđeno člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1168/2011; |
| --- | --- |

132.

poziva EU da drži vlastite predstavnike odgovornima za bilo kakva kršenja temeljnih prava koja su počinili; prije svega traži jamstva da će se pokrenuti istraga navoda da su počinjena kršenja tijekom operacija kojima je upravljala agencija Frontex i da će biti poduzete odgovarajuće mjere, disciplinske ili druge prirode, protiv onih za koje se pokaže da su počinili takva kršenja; u tu svrhu traži unutarnji mehanizam pravne zaštite za Frontex, u skladu sa zahtjevom Europskog ombudsmana iz istrage predmeta OI/5/2012/BEH-MHZ i objavljivanje u javnosti zaključaka istrage o navodima kršenja ljudskih prava; nadalje, poziva na zaustavljanje operacija Frontexa tijekom kojih su počinjena kršenja ljudskih prava, kako je predviđeno člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1168/2011;

| 133. | poziva države članice da bez odgađanja ratificiraju Konvenciju Vijeća Europe o akciji protiv trgovine ljudima; |
| --- | --- |

133.

poziva države članice da bez odgađanja ratificiraju Konvenciju Vijeća Europe o akciji protiv trgovine ljudima;

| 134. | poziva države članice da zajamče stvarni pristup međunarodnoj zaštiti ženama koje su žrtve rodnog progona; poziva države članice da se pridržavaju smjernica Komisije za primjenu Direktive 2003/86/EZ o pravu na spajanje obitelji, uključujući trenutačnu dodjelu autonomne boravišne dozvole članovima obitelji koji su ušli iz razloga okupljanja obitelji, u slučaju da je riječ o posebno teškim situacijama kao što je obiteljsko nasilje; |
| --- | --- |

134.

poziva države članice da zajamče stvarni pristup međunarodnoj zaštiti ženama koje su žrtve rodnog progona; poziva države članice da se pridržavaju smjernica Komisije za primjenu Direktive 2003/86/EZ o pravu na spajanje obitelji, uključujući trenutačnu dodjelu autonomne boravišne dozvole članovima obitelji koji su ušli iz razloga okupljanja obitelji, u slučaju da je riječ o posebno teškim situacijama kao što je obiteljsko nasilje;

| 135. | pozdravlja činjenicu da se u zakonodavstvu EU-a u području azila žrtve genitalnog sakaćenja promatra kao ranjive osobe i da je genitalno sakaćenje u njemu uvršteno u kriterije za dodjelu azila; poziva države članice na provođenje obuke osoba koje rade s migrantima kako bi mogle utvrditi koje bi žene i djevojke mogle biti izložene genitalnom sakaćenju u svojoj zemlji podrijetla; |
| --- | --- |

135.

pozdravlja činjenicu da se u zakonodavstvu EU-a u području azila žrtve genitalnog sakaćenja promatra kao ranjive osobe i da je genitalno sakaćenje u njemu uvršteno u kriterije za dodjelu azila; poziva države članice na provođenje obuke osoba koje rade s migrantima kako bi mogle utvrditi koje bi žene i djevojke mogle biti izložene genitalnom sakaćenju u svojoj zemlji podrijetla;

| 136. | naglašava da je pravo na slobodu kretanja i boravka europskih građana i njihovih obitelji utvrđeno ugovorima i zajamčeno Direktivom 2004/38/EZ o slobodnom kretanju jedno od najkonkretnijih temeljnih prava europskih građana; osuđuje svaki pokušaj revizije te stečevine, posebice ponovnog uvođenja schengenskih graničnih kontrola izvan područja primjene Zakonika o schengenskim granicama, te poziva na to da svako kršenje pravila bude popraćeno sankcijama pred Sudom Europske unije; izražava zabrinutost zbog rastućeg trenda brzih protjerivanja građana EU-a iz njihovih zemalja boravka zbog gubitka radnih mjesta i prihoda, što predstavlja kršenje postojećeg okvira; smatra da je to protivno duhu slobode kretanja; |
| --- | --- |

136.

naglašava da je pravo na slobodu kretanja i boravka europskih građana i njihovih obitelji utvrđeno ugovorima i zajamčeno Direktivom 2004/38/EZ o slobodnom kretanju jedno od najkonkretnijih temeljnih prava europskih građana; osuđuje svaki pokušaj revizije te stečevine, posebice ponovnog uvođenja schengenskih graničnih kontrola izvan područja primjene Zakonika o schengenskim granicama, te poziva na to da svako kršenje pravila bude popraćeno sankcijama pred Sudom Europske unije; izražava zabrinutost zbog rastućeg trenda brzih protjerivanja građana EU-a iz njihovih zemalja boravka zbog gubitka radnih mjesta i prihoda, što predstavlja kršenje postojećeg okvira; smatra da je to protivno duhu slobode kretanja;

Solidarnost u gospodarskoj krizi

| 137. | izražava žaljenje zbog načina na koji je financijska i gospodarska kriza te kriza državnog duga, zajedno s nametnutim proračunskim ograničenjima, negativno utjecala na gospodarska, civilna, socijalna i kulturna prava, često rezultirajući povećanjem nezaposlenosti, siromaštva te nesigurnim uvjetima rada i života te isključenjem i izolacijom, posebno u državama članicama u kojima su usvojeni programi gospodarske prilagodbe, i ističe da prema nedavnom istraživanju Eurostata svakom četvrtom Europljaninu sad prijeti rizik od siromaštva i isključenja; |
| --- | --- |

137.

izražava žaljenje zbog načina na koji je financijska i gospodarska kriza te kriza državnog duga, zajedno s nametnutim proračunskim ograničenjima, negativno utjecala na gospodarska, civilna, socijalna i kulturna prava, često rezultirajući povećanjem nezaposlenosti, siromaštva te nesigurnim uvjetima rada i života te isključenjem i izolacijom, posebno u državama članicama u kojima su usvojeni programi gospodarske prilagodbe, i ističe da prema nedavnom istraživanju Eurostata svakom četvrtom Europljaninu sad prijeti rizik od siromaštva i isključenja;

| 138. | napominje da su gospodarska kriza i mjere uvedene radi njezina rješavanja utjecale na pravo pristupa osnovnim potrebama kao što su obrazovanje, stanovanje, zdravstvena skrb i socijalna sigurnost te su u nekim državama članicama negativno utjecale na sveopće zdravlje stanovništva; naglašava da je potrebno poštovati pravo na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti, kao što je navedeno u članku 30. Europske socijalne povelje; poziva države članice na uvođenje mjera za potporu, u skladu s nacionalnim praksama, s ciljem da svojim građanima omoguće uvjete za dostojan život te s ciljem borbe protiv socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

138.

napominje da su gospodarska kriza i mjere uvedene radi njezina rješavanja utjecale na pravo pristupa osnovnim potrebama kao što su obrazovanje, stanovanje, zdravstvena skrb i socijalna sigurnost te su u nekim državama članicama negativno utjecale na sveopće zdravlje stanovništva; naglašava da je potrebno poštovati pravo na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti, kao što je navedeno u članku 30. Europske socijalne povelje; poziva države članice na uvođenje mjera za potporu, u skladu s nacionalnim praksama, s ciljem da svojim građanima omoguće uvjete za dostojan život te s ciljem borbe protiv socijalne isključenosti;

| 139. | naglašava da su institucije EU-a te države članice koje provode strukturne reforme svojih socijalnih i gospodarskih sustava uvijek obvezne poštovati Povelju i svoje međunarodne obveze te da su time odgovorne za odluke koje donose; ponovo ističe poziv na usklađivanje programa gospodarske prilagodbe s ciljevima EU-a utvrđenima člankom 151. UFEU-a, uključujući promicanje zapošljavanja i boljih uvjeta života i rada; ponovo ističe potrebu da se učinkovitim sudjelovanjem parlamenata zajamči provođenje punog demokratskog nadzora nad aktivnostima institucija EU-a i država članica u pogledu mjera poduzetih kao odgovor na krizu; |
| --- | --- |

139.

naglašava da su institucije EU-a te države članice koje provode strukturne reforme svojih socijalnih i gospodarskih sustava uvijek obvezne poštovati Povelju i svoje međunarodne obveze te da su time odgovorne za odluke koje donose; ponovo ističe poziv na usklađivanje programa gospodarske prilagodbe s ciljevima EU-a utvrđenima člankom 151. UFEU-a, uključujući promicanje zapošljavanja i boljih uvjeta života i rada; ponovo ističe potrebu da se učinkovitim sudjelovanjem parlamenata zajamči provođenje punog demokratskog nadzora nad aktivnostima institucija EU-a i država članica u pogledu mjera poduzetih kao odgovor na krizu;

| 140. | poziva institucije i države članice EU-a na istraživanje učinka predloženih ili provedenih mjera štednje na temeljna prava s obzirom na spol, uzimajući pritom u obzir nerazmjeran učinak mjera štednje na žene; traži od institucija EU-a da hitno poduzmu korektivne mjere u slučajevima kada mjere štednje negativno utječu na gospodarska, socijalna i kulturna prava žena; |
| --- | --- |

140.

poziva institucije i države članice EU-a na istraživanje učinka predloženih ili provedenih mjera štednje na temeljna prava s obzirom na spol, uzimajući pritom u obzir nerazmjeran učinak mjera štednje na žene; traži od institucija EU-a da hitno poduzmu korektivne mjere u slučajevima kada mjere štednje negativno utječu na gospodarska, socijalna i kulturna prava žena;

| 141. | poziva institucije EU-a da preispitaju učinak koji na temeljna prava imaju mjere koje su predložene ili usvojene u svrhu rješavanja krize i da hitno poduzmu korektivne mjere ako se pokaže da zaštita prava nazaduje ili da se krši međunarodno pravo, uključujući konvencije ili preporuke Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

141.

poziva institucije EU-a da preispitaju učinak koji na temeljna prava imaju mjere koje su predložene ili usvojene u svrhu rješavanja krize i da hitno poduzmu korektivne mjere ako se pokaže da zaštita prava nazaduje ili da se krši međunarodno pravo, uključujući konvencije ili preporuke Međunarodne organizacije rada;

| 142. | poziva institucije EU-a i države članice da pri donošenju i provedbi korektivnih mjera i proračunskih rezova provode procjene utjecaja na temeljna prava te da zajamče dostupnost dostatnih sredstava za osiguranje poštovanja temeljnih prava te najmanje potrebne razine civilnih, gospodarskih, kulturnih i socijalnih prava, uz posebnu pozornost posvećenu najranjivijim i socijalno ugroženim skupinama; |
| --- | --- |

142.

poziva institucije EU-a i države članice da pri donošenju i provedbi korektivnih mjera i proračunskih rezova provode procjene utjecaja na temeljna prava te da zajamče dostupnost dostatnih sredstava za osiguranje poštovanja temeljnih prava te najmanje potrebne razine civilnih, gospodarskih, kulturnih i socijalnih prava, uz posebnu pozornost posvećenu najranjivijim i socijalno ugroženim skupinama;

| 143. | poziva institucije EU-a i države članice da priznaju da je dugoročno ulaganje u socijalnu uključenost korisno jer rješava problem visokih troškova diskriminacije i nejednakosti; poziva države članice da se pobrinu za odgovarajuća javna ulaganja u obrazovanje i zdravstvenu skrb te da zajamče da pristup pravosuđu i pravnoj zaštiti u slučajevima diskriminacije ne bude doveden u pitanje zbog drastičnih rezova u financiranju proračuna tijela za jednakost; poziva EU i nacionalne institucije da ne ugrožavaju socijalnu uključenost proračunskim mjerama koje utječu na opstanak organizacija zajednice koje rade na postizanju jednakosti; |
| --- | --- |

143.

poziva institucije EU-a i države članice da priznaju da je dugoročno ulaganje u socijalnu uključenost korisno jer rješava problem visokih troškova diskriminacije i nejednakosti; poziva države članice da se pobrinu za odgovarajuća javna ulaganja u obrazovanje i zdravstvenu skrb te da zajamče da pristup pravosuđu i pravnoj zaštiti u slučajevima diskriminacije ne bude doveden u pitanje zbog drastičnih rezova u financiranju proračuna tijela za jednakost; poziva EU i nacionalne institucije da ne ugrožavaju socijalnu uključenost proračunskim mjerama koje utječu na opstanak organizacija zajednice koje rade na postizanju jednakosti;

| 144. | poziva Komisiju da razmotri predlaganje pristupanja Europskoj socijalnoj povelji kako bi se učinkovito zaštitila socijalna prava europskih građana; poziva države članice na promicanje proširenja socijalnih prava u Povelji EU-a na druga socijalna prava spomenuta u revidiranoj Europskoj socijalnoj povelji Vijeća Europe, kao što je pravo na rad, pravo na poštenu naknadu, pravo na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

144.

poziva Komisiju da razmotri predlaganje pristupanja Europskoj socijalnoj povelji kako bi se učinkovito zaštitila socijalna prava europskih građana; poziva države članice na promicanje proširenja socijalnih prava u Povelji EU-a na druga socijalna prava spomenuta u revidiranoj Europskoj socijalnoj povelji Vijeća Europe, kao što je pravo na rad, pravo na poštenu naknadu, pravo na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti;

Kriminal i borba protiv korupcije

| 145. | ponavlja da korupcija, a posebno organizirani kriminal, predstavlja ozbiljno kršenje temeljnih prava i da je prijetnja demokraciji i vladavini prava; ističe da korupcija preusmjeravanjem javnih sredstava od svrhe za koju su namijenjena smanjuje razinu i kvalitetu javnih usluga, čime se krše temeljna prava svih građana; potiče države članice i europske institucije da razviju učinkovite instrumente za sprečavanje i borbu protiv korupcije i kriminala te za njihovo kažnjavanje i da redovito provjeravaju uporabu javnih, bilo europskih bilo nacionalnih sredstava; u tu svrhu, poziva države članice i institucije da omoguće hitno uspostavljanje Ureda europskog javnog tužitelja, na taj način pružajući odgovarajuća jamstva neovisnosti i učinkovitosti; |
| --- | --- |

145.

ponavlja da korupcija, a posebno organizirani kriminal, predstavlja ozbiljno kršenje temeljnih prava i da je prijetnja demokraciji i vladavini prava; ističe da korupcija preusmjeravanjem javnih sredstava od svrhe za koju su namijenjena smanjuje razinu i kvalitetu javnih usluga, čime se krše temeljna prava svih građana; potiče države članice i europske institucije da razviju učinkovite instrumente za sprečavanje i borbu protiv korupcije i kriminala te za njihovo kažnjavanje i da redovito provjeravaju uporabu javnih, bilo europskih bilo nacionalnih sredstava; u tu svrhu, poziva države članice i institucije da omoguće hitno uspostavljanje Ureda europskog javnog tužitelja, na taj način pružajući odgovarajuća jamstva neovisnosti i učinkovitosti;

| 146. | ističe da korupcija predstavlja ozbiljno kršenje temeljnih prava; poziva države članice i institucije da razviju učinkovite instrumente za borbu protiv korupcije i da redovito nadgledaju uporabu javnih, europskih i nacionalnih sredstava; ističe da su veća transparentnost i pristup građana i novinara javnim dokumentima učinkovit način za razotkrivanje korupcije i borbu protiv nje; |
| --- | --- |

146.

ističe da korupcija predstavlja ozbiljno kršenje temeljnih prava; poziva države članice i institucije da razviju učinkovite instrumente za borbu protiv korupcije i da redovito nadgledaju uporabu javnih, europskih i nacionalnih sredstava; ističe da su veća transparentnost i pristup građana i novinara javnim dokumentima učinkovit način za razotkrivanje korupcije i borbu protiv nje;

| 147. | potiče Europsku komisiju na usvajanje strategije za borbu protiv korupcije nadopunjenu učinkovitim instrumentima; poziva sve države članice i EU da se pridruže Partnerstvu za otvorenu vlast i da razviju konkretne strategije za promicanje transparentnosti, jačanje položaja građana i borbu protiv korupcije; poziva države članice da se vode preporukama iz izvješća Europske komisije o borbi protiv korupcije i Rezolucije Parlamenta od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (34) te da ojačaju policijsku i pravosudnu suradnju u borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

147.

potiče Europsku komisiju na usvajanje strategije za borbu protiv korupcije nadopunjenu učinkovitim instrumentima; poziva sve države članice i EU da se pridruže Partnerstvu za otvorenu vlast i da razviju konkretne strategije za promicanje transparentnosti, jačanje položaja građana i borbu protiv korupcije; poziva države članice da se vode preporukama iz izvješća Europske komisije o borbi protiv korupcije i Rezolucije Parlamenta od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (34) te da ojačaju policijsku i pravosudnu suradnju u borbi protiv korupcije;

| 148. | apelira na države članice da ulože dodatne napore u borbi protiv svih vrsta teškog organiziranog kriminala, uključujući trgovinu ljudima, seksualno zlostavljanje i iskorištavanje, mučenje i prisilni rad, osobito žena i djece; |
| --- | --- |

148.

apelira na države članice da ulože dodatne napore u borbi protiv svih vrsta teškog organiziranog kriminala, uključujući trgovinu ljudima, seksualno zlostavljanje i iskorištavanje, mučenje i prisilni rad, osobito žena i djece;

| 149. | poziva Komisiju da osigura postupke za kaznena djela u cilju sprečavanja kaznenih djela protiv okoliša koja su počinili pojedinci ili organizirane zločinačke skupine, a koja imaju učinak na prava ljudi, pravo na zdravlje, život i zdravo okružje, kao i na gospodarstvo i korištenje javnih sredstava; potiče Komisiju da u EU-u ispita učinkovitost provedbe prava na pristup pravosuđu u smislu prava svake osobe, sadašnje ili buduće generacije, na život u uvjetima pogodnima za zdravlje i dobrobit pojedinca; |
| --- | --- |

149.

poziva Komisiju da osigura postupke za kaznena djela u cilju sprečavanja kaznenih djela protiv okoliša koja su počinili pojedinci ili organizirane zločinačke skupine, a koja imaju učinak na prava ljudi, pravo na zdravlje, život i zdravo okružje, kao i na gospodarstvo i korištenje javnih sredstava; potiče Komisiju da u EU-u ispita učinkovitost provedbe prava na pristup pravosuđu u smislu prava svake osobe, sadašnje ili buduće generacije, na život u uvjetima pogodnima za zdravlje i dobrobit pojedinca;

| 150. | predlaže pokretanje europskih antikorupcijskih propisa, transparentnog sustava pokazatelja razine korupcije u državama članicama i postignutog napretka u iskorjenjivanju korupcije, kao i godišnjeg komparativnog izvješća o opsegu u kojem se ovaj veliki problem raširio na razini Europe; |
| --- | --- |

150.

predlaže pokretanje europskih antikorupcijskih propisa, transparentnog sustava pokazatelja razine korupcije u državama članicama i postignutog napretka u iskorjenjivanju korupcije, kao i godišnjeg komparativnog izvješća o opsegu u kojem se ovaj veliki problem raširio na razini Europe;

| 151. | poziva Komisiju i države članice da okončaju poreznu konkurenciju i učinkovito suzbijaju štetne porezne prakse, utaju i izbjegavanje poreza u EU-u koje štete sposobnosti država članica da se u najvećoj mjeri koriste dostupnim resursima kako bi u potpunosti ostvarile gospodarska, socijalna i kulturna prava; |
| --- | --- |

151.

poziva Komisiju i države članice da okončaju poreznu konkurenciju i učinkovito suzbijaju štetne porezne prakse, utaju i izbjegavanje poreza u EU-u koje štete sposobnosti država članica da se u najvećoj mjeri koriste dostupnim resursima kako bi u potpunosti ostvarile gospodarska, socijalna i kulturna prava;

| 152. | osuđuje rastući fenomen trgovine ljudima, osobito u svrhu seksualnog iskorištavanja, i zahtijeva od EU-a i njegovih država članica da u skladu s Direktivom EU-a, poduzmu mjere za borbu protiv potražnje za iskorištavanjem koja pogoduje trgovini u svim oblicima; |
| --- | --- |

152.

osuđuje rastući fenomen trgovine ljudima, osobito u svrhu seksualnog iskorištavanja, i zahtijeva od EU-a i njegovih država članica da u skladu s Direktivom EU-a, poduzmu mjere za borbu protiv potražnje za iskorištavanjem koja pogoduje trgovini u svim oblicima;

Uvjeti u zatvorima i ostalim ustanovama za pritvaranje

| 153. | podsjeća da nacionalna tijela moraju jamčiti temeljna prava pritvorenika; osuđuje uvjete u zatvorima i drugim ustanovama za pritvaranje u brojnim državama, osobito problem prenapučenosti zatvora i lošeg tretmana zatvorenika; smatra da je nužno da EU usvoji instrument kojim se jamči primjena preporuka Europskog odbora Vijeća Europe za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CTP) i presuda Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

153.

podsjeća da nacionalna tijela moraju jamčiti temeljna prava pritvorenika; osuđuje uvjete u zatvorima i drugim ustanovama za pritvaranje u brojnim državama, osobito problem prenapučenosti zatvora i lošeg tretmana zatvorenika; smatra da je nužno da EU usvoji instrument kojim se jamči primjena preporuka Europskog odbora Vijeća Europe za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CTP) i presuda Europskog suda za ljudska prava;

| 154. | podsjeća da je rezultat zloupotrebe mjera oduzimanja slobode prenapučenost zatvora diljem Europe, čime se krše temeljna prava pojedinaca i ugrožava uzajamno povjerenje potrebno kako bi se poduprla pravosudna suradnja u Europi; ponovno potvrđuje kako je potrebno da države članice poštuju obveze utvrđene na međunarodnim i europskim forumima o češćem korištenju mjera uvjetnih kazni i sankcija koje su alternativa kazni zatvora te o postavljanju socijalne reintegracije kao krajnjeg cilja razdoblja provedenog u pritvoru; stoga poziva države članice da razviju strategije kojima će se promicati osposobljavanje i zapošljavanje osoba koje izdržavaju zatvorsku kaznu; |
| --- | --- |

154.

podsjeća da je rezultat zloupotrebe mjera oduzimanja slobode prenapučenost zatvora diljem Europe, čime se krše temeljna prava pojedinaca i ugrožava uzajamno povjerenje potrebno kako bi se poduprla pravosudna suradnja u Europi; ponovno potvrđuje kako je potrebno da države članice poštuju obveze utvrđene na međunarodnim i europskim forumima o češćem korištenju mjera uvjetnih kazni i sankcija koje su alternativa kazni zatvora te o postavljanju socijalne reintegracije kao krajnjeg cilja razdoblja provedenog u pritvoru; stoga poziva države članice da razviju strategije kojima će se promicati osposobljavanje i zapošljavanje osoba koje izdržavaju zatvorsku kaznu;

| 155. | ponovno ističe preporuke Komisiji iz Rezolucije od 27. veljače 2014. o reviziji europskog uhidbenog naloga (35), i to u vezi uvođenja ispitivanja razmjernosti i iznimke koja se odnosi na temeljna prava u europski uhidbeni nalog ili općenito mjera uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

155.

ponovno ističe preporuke Komisiji iz Rezolucije od 27. veljače 2014. o reviziji europskog uhidbenog naloga (35), i to u vezi uvođenja ispitivanja razmjernosti i iznimke koja se odnosi na temeljna prava u europski uhidbeni nalog ili općenito mjera uzajamnog priznavanja;

| 156. | žali zbog toga što su samo neke od država članica provele tri okvirne odluke koje se odnose na premještanje zatvorenika, uvjetne kazne i alternativne sankcije te Europski nalog o mjerama opreza, koji imaju veliki potencijal za smanjivanje prenapučenosti zatvora; |
| --- | --- |

156.

žali zbog toga što su samo neke od država članica provele tri okvirne odluke koje se odnose na premještanje zatvorenika, uvjetne kazne i alternativne sankcije te Europski nalog o mjerama opreza, koji imaju veliki potencijal za smanjivanje prenapučenosti zatvora;

| 157. | poziva Komisiju da ocijeni utjecaj mjera pritvaranja i kaznenopravnih sustava na djecu; ističe da su širom EU-a prava djece izravno ugrožena u slučajevima u kojima djeca žive s roditeljima u pritvoru; ističe činjenicu da se procjenjuje da je oko 800 000 djece u EU-u svake godine razdvojeno od roditelja koji su u zatvoru, što utječe na prava djece na razne načine; |
| --- | --- |

157.

poziva Komisiju da ocijeni utjecaj mjera pritvaranja i kaznenopravnih sustava na djecu; ističe da su širom EU-a prava djece izravno ugrožena u slučajevima u kojima djeca žive s roditeljima u pritvoru; ističe činjenicu da se procjenjuje da je oko 800 000 djece u EU-u svake godine razdvojeno od roditelja koji su u zatvoru, što utječe na prava djece na razne načine;

Pravosuđe

| 158. | ističe da bi razvijanje zajedničkog europskog pravosudnog prostora na temelju uzajamnog priznavanja i pravnih zaštitnih mjera te usklađivanja različitih pravosudnih sustava država članica, osobito u kaznenim predmetima, trebalo ostati među glavnim prioritetima europskih institucija za Program EU-a za pravosuđe do 2020.; smatra da je učinkovita primjena Povelje i sekundarnog zakonodavstva EU-a o temeljnim pravima ključna za povjerenje građana u pravilno funkcioniranje europskog pravosudnog prostora; |
| --- | --- |

158.

ističe da bi razvijanje zajedničkog europskog pravosudnog prostora na temelju uzajamnog priznavanja i pravnih zaštitnih mjera te usklađivanja različitih pravosudnih sustava država članica, osobito u kaznenim predmetima, trebalo ostati među glavnim prioritetima europskih institucija za Program EU-a za pravosuđe do 2020.; smatra da je učinkovita primjena Povelje i sekundarnog zakonodavstva EU-a o temeljnim pravima ključna za povjerenje građana u pravilno funkcioniranje europskog pravosudnog prostora;

| 159. | ističe da je pravo pristupa pravosuđu te neovisnom i nepristranom sudu ključno za zaštitu temeljnih prava, koja su učinkovita samo ako su zaštićena zakonom, demokraciju i vladavinu prava; ponavlja da je važno zajamčiti učinkovitost sustava građanskog i kaznenog prava te neovisnost pravosuđa; |
| --- | --- |

159.

ističe da je pravo pristupa pravosuđu te neovisnom i nepristranom sudu ključno za zaštitu temeljnih prava, koja su učinkovita samo ako su zaštićena zakonom, demokraciju i vladavinu prava; ponavlja da je važno zajamčiti učinkovitost sustava građanskog i kaznenog prava te neovisnost pravosuđa;

| 160. | pozdravlja razvoj portala e-pravosuđe kojim upravlja Komisija te koji stručnjacima i javnosti pruža informacije o pravosudnim sustavima i praktičan je alat za poboljšanje pristupa pravosuđu, s odvojenim dijelom koji se odnosi na temeljna prava kojemu je cilj informirati građane o tome kome se obratiti u slučajevima kršenja njihovih temeljnih prava. |
| --- | --- |

160.

pozdravlja razvoj portala e-pravosuđe kojim upravlja Komisija te koji stručnjacima i javnosti pruža informacije o pravosudnim sustavima i praktičan je alat za poboljšanje pristupa pravosuđu, s odvojenim dijelom koji se odnosi na temeljna prava kojemu je cilj informirati građane o tome kome se obratiti u slučajevima kršenja njihovih temeljnih prava.

| 161. | pozdravlja već poduzete korake na europskoj razini u cilju harmonizacije jamstava država članica u kaznenim postupcima te korist koju to predstavlja za građane; naglašava važnost usvajanja zakonodavstva EU-a postupovnim pravima koje je u skladu s najvišom razinom zaštite sadržanom u Povelji, međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima i ustavnom pravu država članica; |
| --- | --- |

161.

pozdravlja već poduzete korake na europskoj razini u cilju harmonizacije jamstava država članica u kaznenim postupcima te korist koju to predstavlja za građane; naglašava važnost usvajanja zakonodavstva EU-a postupovnim pravima koje je u skladu s najvišom razinom zaštite sadržanom u Povelji, međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima i ustavnom pravu država članica;

| 162. | osuđuje nedostatak pristupa pravnoj pomoći u mnogim državama članicama i činjenicu da to umanjuje pravo na odvjetnika onima koji nemaju dovoljno financijskih sredstava; smatra da je nužno da EU usvoji kritičnu i sveobuhvatnu direktivu o pristupu pravnoj pomoći; |
| --- | --- |

162.

osuđuje nedostatak pristupa pravnoj pomoći u mnogim državama članicama i činjenicu da to umanjuje pravo na odvjetnika onima koji nemaju dovoljno financijskih sredstava; smatra da je nužno da EU usvoji kritičnu i sveobuhvatnu direktivu o pristupu pravnoj pomoći;

| 163. | poziva EU i države članice da omoguće mjere za pružanje potpore zviždačima koji razotkrivaju nezakonite radnje te mjere za njihovu zaštitu; |
| --- | --- |

163.

poziva EU i države članice da omoguće mjere za pružanje potpore zviždačima koji razotkrivaju nezakonite radnje te mjere za njihovu zaštitu;

Građanstvo

| 164. | smatra da bi aktivno i participativno građanstvo EU-a trebalo poticati pristupom dokumentima i informacijama, transparentnosti, dobrim upravljanjem i administracijom te demokratskim sudjelovanjem i zastupljenosti, s postupkom odlučivanja što više približenom građanima Unije; naglašava potrebu jamčenja pune uključenosti civilnog društva u donošenje odluka na europskoj razini kao što je zajamčeno člankom 11. Ugovora o Europskoj uniji i ističe važnost načela transparentnosti i dijaloga; primjećuje da pravo građana na pristup dokumentima javnih institucija jača položaj građana i omogućuje im da nadziru i ocjenjuju javna tijela i pozovu ih na odgovornost, u tom pogledu žali zbog zastoja revizije Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i ponavlja svoj zahtjev Komisiji i Vijeću da uzimajući u obzir prijedloge Parlamenta nastave s revizijom; |
| --- | --- |

164.

smatra da bi aktivno i participativno građanstvo EU-a trebalo poticati pristupom dokumentima i informacijama, transparentnosti, dobrim upravljanjem i administracijom te demokratskim sudjelovanjem i zastupljenosti, s postupkom odlučivanja što više približenom građanima Unije; naglašava potrebu jamčenja pune uključenosti civilnog društva u donošenje odluka na europskoj razini kao što je zajamčeno člankom 11. Ugovora o Europskoj uniji i ističe važnost načela transparentnosti i dijaloga; primjećuje da pravo građana na pristup dokumentima javnih institucija jača položaj građana i omogućuje im da nadziru i ocjenjuju javna tijela i pozovu ih na odgovornost, u tom pogledu žali zbog zastoja revizije Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i ponavlja svoj zahtjev Komisiji i Vijeću da uzimajući u obzir prijedloge Parlamenta nastave s revizijom;

| 165. | traži od Komisije i država članica da zajamče provođenje informativnih kampanja o europskom građanstvu i povezanim pravima, odnosno pravu na diplomatsku i konzularnu zaštitu, pravu na podnošenje predstavki, pravu na podnošenje žalbi europskom ombudsmanu, pravu glasovanja i kandidiranja na europskim izborima te pravu podnošenja građanskih inicijativa; |
| --- | --- |

165.

traži od Komisije i država članica da zajamče provođenje informativnih kampanja o europskom građanstvu i povezanim pravima, odnosno pravu na diplomatsku i konzularnu zaštitu, pravu na podnošenje predstavki, pravu na podnošenje žalbi europskom ombudsmanu, pravu glasovanja i kandidiranja na europskim izborima te pravu podnošenja građanskih inicijativa;

| 166. | cijeni ulogu europskog ombudsmana u želji da osigura dobru upravu i transparentnost institucija i tijela EU-a; |
| --- | --- |

166.

cijeni ulogu europskog ombudsmana u želji da osigura dobru upravu i transparentnost institucija i tijela EU-a;

| 167. | osuđuje činjenicu da se protiv više od 15 milijuna državljana zemalja koje se nalaze izvan EU-a i 50 000 osoba bez državljanstva diskriminira odbijanjem priznavanja njihova državljanstva; poziva EU-u i njegove države članice na poštovanje temeljnog prava na građanstvo i posebno poziva države članice da ratificiraju i u potpunosti provedu Konvenciju o smanjenju slučajeva bezdržavljanstva iz 1961. kao i Europsku konvenciju o državljanstvu iz 1997.; |
| --- | --- |

167.

osuđuje činjenicu da se protiv više od 15 milijuna državljana zemalja koje se nalaze izvan EU-a i 50 000 osoba bez državljanstva diskriminira odbijanjem priznavanja njihova državljanstva; poziva EU-u i njegove države članice na poštovanje temeljnog prava na građanstvo i posebno poziva države članice da ratificiraju i u potpunosti provedu Konvenciju o smanjenju slučajeva bezdržavljanstva iz 1961. kao i Europsku konvenciju o državljanstvu iz 1997.;

| 168. | podsjeća da je informiranje građana o njihovim temeljnim pravima sastavni dio prava na dobro upravljanje kako je utvrđeno u Povelji; poziva države članice da posvete posebnu pozornost najranjivijim osobama, da im se objasne njihova prava, da ih se podrži te da se zajamči poštovanje tih prava; |
| --- | --- |

168.

podsjeća da je informiranje građana o njihovim temeljnim pravima sastavni dio prava na dobro upravljanje kako je utvrđeno u Povelji; poziva države članice da posvete posebnu pozornost najranjivijim osobama, da im se objasne njihova prava, da ih se podrži te da se zajamči poštovanje tih prava;

| 169. | traži od Komisije da učini korak naprijed u učvršćivanju prava na dobru upravu pretvaranjem Kodeksa dobrog upravnog ponašanja EU-a u pravno obvezujuću uredbu; |
| --- | --- |

169.

traži od Komisije da učini korak naprijed u učvršćivanju prava na dobru upravu pretvaranjem Kodeksa dobrog upravnog ponašanja EU-a u pravno obvezujuću uredbu;

| 170. | poziva Komisiju i države članice da svojim politikama osiguraju da se temeljna prava ispravno poštuju, jamče, primjenjuju i dalje razvijaju unutar EU-a; poziva države članice da ponovno ulože napore kako bi se priznalo pravo na podnošenje predstavki i pravo na podnošenje žalbi ombudsmanu, kao način na koji građani mogu braniti svoja prava; |
| --- | --- |

170.

poziva Komisiju i države članice da svojim politikama osiguraju da se temeljna prava ispravno poštuju, jamče, primjenjuju i dalje razvijaju unutar EU-a; poziva države članice da ponovno ulože napore kako bi se priznalo pravo na podnošenje predstavki i pravo na podnošenje žalbi ombudsmanu, kao način na koji građani mogu braniti svoja prava;

| 171. | izražava zabrinutost, na temelju stotina predstavki zaprimljenih svake godine, zbog nedostataka u stvarnoj provedbi odredbi iz okolišnog zakonodavstva EU-a u državama članicama, i u slovu i u duhu, poput direktiva o procjeni učinka na okoliš i strateškoj procjeni učinka na okoliš; traži od Komisije da pomnije istraži suštinu takvih postupaka, posebno kada su konkretni slučajevi predmet predstavki; |
| --- | --- |

171.

izražava zabrinutost, na temelju stotina predstavki zaprimljenih svake godine, zbog nedostataka u stvarnoj provedbi odredbi iz okolišnog zakonodavstva EU-a u državama članicama, i u slovu i u duhu, poput direktiva o procjeni učinka na okoliš i strateškoj procjeni učinka na okoliš; traži od Komisije da pomnije istraži suštinu takvih postupaka, posebno kada su konkretni slučajevi predmet predstavki;

| 172. | ponavlja važnost europske građanske inicijative kao novog prava građana uvedenog Ugovorom iz Lisabona kojemu je cilj povećati participativnu demokraciju u EU-u; prima na znanje važnost EGI-a kao snažnog alata kojim je europskim građanima omogućeno izravno demokratsko pravo doprinosa u postupku donošenja odluka u EU-u, uz pravo europskih građana na podnošenje predstavki Europskom parlamentu i njihovo pravo žalbe europskom ombudsmanu; |
| --- | --- |

172.

ponavlja važnost europske građanske inicijative kao novog prava građana uvedenog Ugovorom iz Lisabona kojemu je cilj povećati participativnu demokraciju u EU-u; prima na znanje važnost EGI-a kao snažnog alata kojim je europskim građanima omogućeno izravno demokratsko pravo doprinosa u postupku donošenja odluka u EU-u, uz pravo europskih građana na podnošenje predstavki Europskom parlamentu i njihovo pravo žalbe europskom ombudsmanu;

| 173. | poziva Komisiju da ojača ulogu europskih građanskih inicijativa usvajanjem za građane povoljnog pristupa rješavanju svih nedostataka tog instrumenta u budućoj reviziji Uredbe (EU) br. 211/2011, istovremeno poboljšavajući informacijske kampanje za građane o uporabi EGI-a i snazi njegovog utjecaja na postupak donošenja odluka u EU-u; |
| --- | --- |

173.

poziva Komisiju da ojača ulogu europskih građanskih inicijativa usvajanjem za građane povoljnog pristupa rješavanju svih nedostataka tog instrumenta u budućoj reviziji Uredbe (EU) br. 211/2011, istovremeno poboljšavajući informacijske kampanje za građane o uporabi EGI-a i snazi njegovog utjecaja na postupak donošenja odluka u EU-u;

Žrtve kaznenih djela

| 174. | zaštitu žrtava kaznenih djela smatra prioritetom; poziva države članice da ispravno i bez odgode provedu Direktivu EU-a o žrtvama (2012/29/EU) kako bi se ispoštovao rok za prenošenje od 16. studenog 2015. te poziva Komisiju i države članice da u skladu s člankom 28. te Direktive zajamče prikupljanje usporedivih podataka o njezinu prenošenju u nacionalno zakonodavstvo, a posebno o tome kako su žrtve, uključujući žrtve kaznenih djela počinjenih iz diskriminacijskih razloga, ostvarile svoja prava; smatra da je potrebno još mnogo toga učiniti kako bi se pružila potpora žrtvama kaznenih djela, da ih treba informirati o njihovim pravima te da treba jamčiti učinkovit sustav upućivanja i obuke policijskih službenika i odvjetnika u pogledu uspostavljanja odnosa povjerenja sa žrtvama, kako je pokazalo istraživanje Agencije za temeljna prava o pružanju potpore žrtvama; pozdravlja usvajanje Uredbe iz 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim pitanjima; |
| --- | --- |

174.

zaštitu žrtava kaznenih djela smatra prioritetom; poziva države članice da ispravno i bez odgode provedu Direktivu EU-a o žrtvama (2012/29/EU) kako bi se ispoštovao rok za prenošenje od 16. studenog 2015. te poziva Komisiju i države članice da u skladu s člankom 28. te Direktive zajamče prikupljanje usporedivih podataka o njezinu prenošenju u nacionalno zakonodavstvo, a posebno o tome kako su žrtve, uključujući žrtve kaznenih djela počinjenih iz diskriminacijskih razloga, ostvarile svoja prava; smatra da je potrebno još mnogo toga učiniti kako bi se pružila potpora žrtvama kaznenih djela, da ih treba informirati o njihovim pravima te da treba jamčiti učinkovit sustav upućivanja i obuke policijskih službenika i odvjetnika u pogledu uspostavljanja odnosa povjerenja sa žrtvama, kako je pokazalo istraživanje Agencije za temeljna prava o pružanju potpore žrtvama; pozdravlja usvajanje Uredbe iz 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim pitanjima;

| 175. | poziva Komisiju i države članice EU-a da zajamče najvišu kvalitetu pri prikupljanju usporedivih podataka o prenošenju u nacionalno zakonodavstvo Direktive EU-a o žrtvama kaznenih djela (2012/29/EU) i o tome kako su žrtve, uključujući žrtve kaznenih djela počinjenih zbog predrasuda ili diskriminacijskih razloga, ostvarile svoja prava u skladu s odredbama članka 28. te Direktive; |
| --- | --- |

175.

poziva Komisiju i države članice EU-a da zajamče najvišu kvalitetu pri prikupljanju usporedivih podataka o prenošenju u nacionalno zakonodavstvo Direktive EU-a o žrtvama kaznenih djela (2012/29/EU) i o tome kako su žrtve, uključujući žrtve kaznenih djela počinjenih zbog predrasuda ili diskriminacijskih razloga, ostvarile svoja prava u skladu s odredbama članka 28. te Direktive;

| 176. | poziva Komisiju i države članice da pri oblikovanju svojih politika u obzir uzmu demografska kretanja i promjene u veličini i sastavu kućanstava; potiče Komisiju i države članice da zajamče da njihove socijalne politike i politike zapošljavanja ne diskriminiraju na temelju veličine i sastava kućanstava; |
| --- | --- |

176.

poziva Komisiju i države članice da pri oblikovanju svojih politika u obzir uzmu demografska kretanja i promjene u veličini i sastavu kućanstava; potiče Komisiju i države članice da zajamče da njihove socijalne politike i politike zapošljavanja ne diskriminiraju na temelju veličine i sastava kućanstava;

| 177. | upućuje na pravni vakuum kada je riječ o tome da građani ostvare pravo na odštetu u slučajevima kada države članice nisu, ili su sa zakašnjenjem, prenijele zakonodavstvo EU-a koje ih se izravno tiče; naglašava potrebu za koordiniranim djelovanjem na svim razinama u cilju zaštite i promicanja temeljnih prava koje uključuje institucije EU-a, države članice, regionalna i lokalna tijela, NVO-e i civilno društvo; |
| --- | --- |

177.

upućuje na pravni vakuum kada je riječ o tome da građani ostvare pravo na odštetu u slučajevima kada države članice nisu, ili su sa zakašnjenjem, prenijele zakonodavstvo EU-a koje ih se izravno tiče; naglašava potrebu za koordiniranim djelovanjem na svim razinama u cilju zaštite i promicanja temeljnih prava koje uključuje institucije EU-a, države članice, regionalna i lokalna tijela, NVO-e i civilno društvo;

| 178. | ističe da je potrebno ojačati institucionalnu transparentnost, demokratsku odgovornost i otvorenost u EU-u te potiče nadležne institucije EU-a i države članice da:






  — | ulože dodatne napore u pogledu što skorije revizije Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije kako bi se zajamčila maksimalna transparentnost i pojednostavljeni postupak za javni pristup informacijama i dokumentima; poziva Komisiju da u tom kontekstu ponovno pokrene zakonodavnu inicijativu o aktu o dostupnosti, u obliku transverzalnog instrumenta kojim se može povećati zaštita koja se pruža osobama s invaliditetom, te da zajamči sukladnost svih politika EU-a u tom pogledu; |
| --- | --- | --- |

178.

ističe da je potrebno ojačati institucionalnu transparentnost, demokratsku odgovornost i otvorenost u EU-u te potiče nadležne institucije EU-a i države članice da:

—

ulože dodatne napore u pogledu što skorije revizije Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije kako bi se zajamčila maksimalna transparentnost i pojednostavljeni postupak za javni pristup informacijama i dokumentima; poziva Komisiju da u tom kontekstu ponovno pokrene zakonodavnu inicijativu o aktu o dostupnosti, u obliku transverzalnog instrumenta kojim se može povećati zaštita koja se pruža osobama s invaliditetom, te da zajamči sukladnost svih politika EU-a u tom pogledu;

| — | podnesu reviziju Uredbe o građanskoj inicijativi (Uredba (EU) br. 211/2011), tijekom ovog parlamentarnog saziva, kako bi se poboljšao njezin učinak uvođenjem amandmana čija je svrha otkloniti administrativne, organizacijske i financijske prepreke zbog kojih nije svim europskim građanima omogućeno da u kontekstu europske građanske inicijative adekvatno ostvare svoj demokratski utjecaj kako je to predviđeno ugovorima; apelira na Komisiju da u svoj prijedlog također uvrsti potrebne odredbe kako bi se zaustavila praksa kojom se određenim skupinama građana, kao što su slijepe osobe ili osobe koje žive izvan svoje zemlje, priječi ostvarivanje njihovih prava na podupiranje građanskih inicijativa, jer se takvim isključivanjem ograničava jednakost među građanima; |
| --- | --- |

—

podnesu reviziju Uredbe o građanskoj inicijativi (Uredba (EU) br. 211/2011), tijekom ovog parlamentarnog saziva, kako bi se poboljšao njezin učinak uvođenjem amandmana čija je svrha otkloniti administrativne, organizacijske i financijske prepreke zbog kojih nije svim europskim građanima omogućeno da u kontekstu europske građanske inicijative adekvatno ostvare svoj demokratski utjecaj kako je to predviđeno ugovorima; apelira na Komisiju da u svoj prijedlog također uvrsti potrebne odredbe kako bi se zaustavila praksa kojom se određenim skupinama građana, kao što su slijepe osobe ili osobe koje žive izvan svoje zemlje, priječi ostvarivanje njihovih prava na podupiranje građanskih inicijativa, jer se takvim isključivanjem ograničava jednakost među građanima;

| — | potiče reviziju Direktive 93/109/EZ o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje biračkog prava ili prava na kandidiranje na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani kako bi se pomoglo građanima EU-a koji borave u državi koja nije njihova matična država da sudjeluju na europskim izborima u državi u kojoj borave; poziva države članice da omoguće svim svojim građanima glasovanje na europskim izborima, uključujući i one koji žive izvan EU-a, posebno s pomoću pravodobno provedene informativne kampanje; |
| --- | --- |

—

potiče reviziju Direktive 93/109/EZ o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje biračkog prava ili prava na kandidiranje na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani kako bi se pomoglo građanima EU-a koji borave u državi koja nije njihova matična država da sudjeluju na europskim izborima u državi u kojoj borave; poziva države članice da omoguće svim svojim građanima glasovanje na europskim izborima, uključujući i one koji žive izvan EU-a, posebno s pomoću pravodobno provedene informativne kampanje;

| — | usmjere pozornost na sve veći dio stanovništva koje je potpuno obespravljeno u pogledu nacionalnih izbora jer ne može glasovati ni u svojoj matičnoj zemlji ni u zemlji boravišta. |
| --- | --- |

—

usmjere pozornost na sve veći dio stanovništva koje je potpuno obespravljeno u pogledu nacionalnih izbora jer ne može glasovati ni u svojoj matičnoj zemlji ni u zemlji boravišta.

o

o o

| 179. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

179.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0126.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0105.

(3)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(4)  SL C 378, 24.12.2013., str. 1.

(5)  Direktiva 2010/64/EU od 20. listopada 2010., Direktiva 2012/13/EU od 22. svibnja 2012., Direktiva 2013/48/EU od 22. listopada 2013.

(6)  SL L 328, 6.12.2008., str.55.

(7)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(8)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(9)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(10)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(11)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.

(12)  SL L 335, 17.12.2011., str. 1.

(13)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

(14)  SL L 59, 2.3.2013., str. 5.

(15)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0594.

(16)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0062.

(17)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 101.

(18)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0387.

(19)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0173.

(20)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0105.

(21)  SL C 124 E, 25.5.2006., str. 405.

(22)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0070.

(23)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0322.

(24)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0230.

(25)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0031.

(26)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0350.

(27)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0058.

(28)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 1.

(29)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0418.

(30)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0203.

(31)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0315.

(32)  Članak 7. stavak 2. i članak 7. stavak 3. Programa djelovanja ICPD-a.

(33)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0070.

(34)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0444.

(35)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0174.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/37

---

P8_TA(2015)0287

Postupci i načini saslušanja kandidata za povjerenike, pouke iz postupka 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o postupcima i načinima saslušanja kandidata za povjerenike, pouke iz postupka 2014. (2015/2040(INI))

(2017/C 316/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 17. stavak 7. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. stavak 7. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 246. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 246. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2005. o smjernicama za odobrenje Komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2005. o smjernicama za odobrenje Komisije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 20. listopada 2010. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 20. listopada 2010. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 14. rujna 2011. da izmijeni članke 106. i 192. Poslovnika Europskog parlamenta i Prilog XVII. navedenom Poslovniku (3); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 14. rujna 2011. da izmijeni članke 106. i 192. Poslovnika Europskog parlamenta i Prilog XVII. navedenom Poslovniku (3);

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja europskih povjerenika, a posebno njegove članke 1.3. do 1.6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja europskih povjerenika, a posebno njegove članke 1.3. do 1.6.,

| — | uzimajući u obzir članke 52. i 118. Poslovnika te Prilog XVI. Poslovniku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 52. i 118. Poslovnika te Prilog XVI. Poslovniku,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam i Odbora za pravna pitanja(A8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam i Odbora za pravna pitanja(A8-0197/2015),

budući da:

| A. | saslušanja kandidata za povjerenike, koja su prvi put održana 1994., sada su dobro uhodana praksa kojom se povećava demokratski legitimitet institucija Europske unije i te institucije približavaju europskim građanima; |
| --- | --- |

A.

saslušanja kandidata za povjerenike, koja su prvi put održana 1994., sada su dobro uhodana praksa kojom se povećava demokratski legitimitet institucija Europske unije i te institucije približavaju europskim građanima;

| B. | saslušanja su neophodna kako bi Parlament mogao donijeti prosudbu o Komisiji utemeljenu na informacijama pri izglasavanju povjerenja, čime se Komisiji omogućuje preuzimanje dužnosti; |
| --- | --- |

B.

saslušanja su neophodna kako bi Parlament mogao donijeti prosudbu o Komisiji utemeljenu na informacijama pri izglasavanju povjerenja, čime se Komisiji omogućuje preuzimanje dužnosti;

| C. | postupkom saslušanja Parlamentu i građanima EU-a daje se mogućnost upoznavanja i ocjenjivanja osobnosti, kvalifikacija, pripremljenosti i prioriteta kandidata te njihovo poznavanje resora koji im je dodijeljen; |
| --- | --- |

C.

postupkom saslušanja Parlamentu i građanima EU-a daje se mogućnost upoznavanja i ocjenjivanja osobnosti, kvalifikacija, pripremljenosti i prioriteta kandidata te njihovo poznavanje resora koji im je dodijeljen;

| D. | postupkom saslušanja povećava se transparentnost i demokratski legitimitet Komisije u cjelini; |
| --- | --- |

D.

postupkom saslušanja povećava se transparentnost i demokratski legitimitet Komisije u cjelini;

| E. | jednakost žena i muškaraca mora se zajamčiti u svim područjima, uključujući zapošljavanje; budući da se taj zahtjev mora odražavati u sastavu Europske komisije; budući da su unatoč opetovanim zahtjevima Jean-Claudea Junckera 2014. godine vlade kao kandidate predložile daleko veći broj muškaraca nego žena; budući da su predložene kandidatkinje prvenstveno iz država članica s manjim brojem stanovnika, dok su veće države članice uvelike ignorirale taj zahtjev; budući da je jedino pravedno rješenje da se od svake države članice zatraži da predloži dva kandidata, jednog muškarca i jednu ženu, tako da kandidat za predsjednika može predložiti visokokvalitetan kolegij s jednakim brojem muškaraca i žena; |
| --- | --- |

E.

jednakost žena i muškaraca mora se zajamčiti u svim područjima, uključujući zapošljavanje; budući da se taj zahtjev mora odražavati u sastavu Europske komisije; budući da su unatoč opetovanim zahtjevima Jean-Claudea Junckera 2014. godine vlade kao kandidate predložile daleko veći broj muškaraca nego žena; budući da su predložene kandidatkinje prvenstveno iz država članica s manjim brojem stanovnika, dok su veće države članice uvelike ignorirale taj zahtjev; budući da je jedino pravedno rješenje da se od svake države članice zatraži da predloži dva kandidata, jednog muškarca i jednu ženu, tako da kandidat za predsjednika može predložiti visokokvalitetan kolegij s jednakim brojem muškaraca i žena;

| F. | postupak saslušanja može se uvijek poboljšati, iako je njegova učinkovitost već postala očita, posebno fleksibilnijim i dinamičnijim dijalogom povjerenika i zastupnika koji su članovi odbora nadležnog za saslušanje; |
| --- | --- |

F.

postupak saslušanja može se uvijek poboljšati, iako je njegova učinkovitost već postala očita, posebno fleksibilnijim i dinamičnijim dijalogom povjerenika i zastupnika koji su članovi odbora nadležnog za saslušanje;

| G. | tijekom saslušanja kandidata za potpredsjednika Komisije Fransa Timmermansa naglašena je potreba za prilagođavanjem postupaka Parlamenta u slučaju da jedan ili više potpredsjednika imaju poseban status u budućim Komisijama; |
| --- | --- |

G.

tijekom saslušanja kandidata za potpredsjednika Komisije Fransa Timmermansa naglašena je potreba za prilagođavanjem postupaka Parlamenta u slučaju da jedan ili više potpredsjednika imaju poseban status u budućim Komisijama;

| H. | u članku 3. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) navodi se da Unija „promiče [...] ravnopravnost žena i muškaraca” te se u članku 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije navodi da „ravnopravnost žena i muškaraca mora biti osigurana u svim područjima, uključujući zapošljavanje, rad i plaću”; |
| --- | --- |

H.

u članku 3. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) navodi se da Unija „promiče [...] ravnopravnost žena i muškaraca” te se u članku 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije navodi da „ravnopravnost žena i muškaraca mora biti osigurana u svim područjima, uključujući zapošljavanje, rad i plaću”;

| 1. | smatra da su javna saslušanja kandidata za povjerenike važna prilika za Parlament i građane EU-a da ocijene prioritete svakog kandidata i njihovu profesionalnu prikladnost za tu funkciju; |
| --- | --- |

1.

smatra da su javna saslušanja kandidata za povjerenike važna prilika za Parlament i građane EU-a da ocijene prioritete svakog kandidata i njihovu profesionalnu prikladnost za tu funkciju;

| 2. | smatra da bi bilo korisno odrediti krajnji rok u kojem sve države članice moraju predložiti svoje kandidate kako bi novoizabrani predsjednik Komisije imao dovoljno vremena za dodjelu resora uzimajući u obzir radno iskustvo i životopis kandidata, a Parlament za provedbu saslušanja i ocjenjivanja te poziva svog predsjednika da započne raspravu s drugim institucijama radi postizanja tog cilja; |
| --- | --- |

2.

smatra da bi bilo korisno odrediti krajnji rok u kojem sve države članice moraju predložiti svoje kandidate kako bi novoizabrani predsjednik Komisije imao dovoljno vremena za dodjelu resora uzimajući u obzir radno iskustvo i životopis kandidata, a Parlament za provedbu saslušanja i ocjenjivanja te poziva svog predsjednika da započne raspravu s drugim institucijama radi postizanja tog cilja;

| 3. | također smatra da bi svaka država članica od sada nadalje trebala predložiti najmanje dva kandidata – muškarca i ženu na temelju ravnopravnosti – koje bi novoizabrani predsjednik Komisije uzeo u obzir; smatra da je važno da Unija i u okviru vlastitih institucija ostvari ciljeve spolne ravnopravnosti koje je postavila; |
| --- | --- |

3.

također smatra da bi svaka država članica od sada nadalje trebala predložiti najmanje dva kandidata – muškarca i ženu na temelju ravnopravnosti – koje bi novoizabrani predsjednik Komisije uzeo u obzir; smatra da je važno da Unija i u okviru vlastitih institucija ostvari ciljeve spolne ravnopravnosti koje je postavila;

| 4. | smatra da bi trebalo poboljšati provjere izjava o financijskim interesima kandidata za povjerenike koje provodi Odbor za pravna pitanja; smatra da bi u tom pogledu izjave o financijskim interesima trebale uključivati obiteljske interese kako je utvrđeno člankom 1.6. smatra da je potvrda Odbora za pravna pitanja o nepostojanju sukoba interesa, dana na osnovi podrobne analize izjava o financijskim interesima, ključni preduvjet za održavanje saslušanja u nadležnom odboru; |
| --- | --- |

4.

smatra da bi trebalo poboljšati provjere izjava o financijskim interesima kandidata za povjerenike koje provodi Odbor za pravna pitanja; smatra da bi u tom pogledu izjave o financijskim interesima trebale uključivati obiteljske interese kako je utvrđeno člankom 1.6. smatra da je potvrda Odbora za pravna pitanja o nepostojanju sukoba interesa, dana na osnovi podrobne analize izjava o financijskim interesima, ključni preduvjet za održavanje saslušanja u nadležnom odboru;

| 5. | podsjeća na to da su odbori odgovorni za provođenje saslušanja; ipak smatra da bi se u slučaju da potpredsjednik Komisije ima odgovornosti koje su prvenstveno horizontalne, saslušanja iznimno mogla provoditi i u različitom formatu kao što je sjednica Konferencije predsjednika ili Konferencije predsjednika odbora pod uvjetom da takva sjednica omogućuje dijalog i uključuje nadležne odbore kako bi im se omogućilo da saslušaju svog kandidata za povjerenika; |
| --- | --- |

5.

podsjeća na to da su odbori odgovorni za provođenje saslušanja; ipak smatra da bi se u slučaju da potpredsjednik Komisije ima odgovornosti koje su prvenstveno horizontalne, saslušanja iznimno mogla provoditi i u različitom formatu kao što je sjednica Konferencije predsjednika ili Konferencije predsjednika odbora pod uvjetom da takva sjednica omogućuje dijalog i uključuje nadležne odbore kako bi im se omogućilo da saslušaju svog kandidata za povjerenika;

| 6. | smatra da bi se u pisani upitnik koji se šalje prije svakog saslušanja smjelo uvrstiti sedam pitanja, a ne pet, ali bez dodatnih potpitanja uz svako pitanje; |
| --- | --- |

6.

smatra da bi se u pisani upitnik koji se šalje prije svakog saslušanja smjelo uvrstiti sedam pitanja, a ne pet, ali bez dodatnih potpitanja uz svako pitanje;

| 7. | smatra da bi bilo bolje kada bi se saslušanja sastojala od oko 25 pitanja, pri čemu bi svaki ispitivač odmah mogao postaviti dodatno pitanje kako bi se povećala učinkovitost i inkvizitorna priroda saslušanja; |
| --- | --- |

7.

smatra da bi bilo bolje kada bi se saslušanja sastojala od oko 25 pitanja, pri čemu bi svaki ispitivač odmah mogao postaviti dodatno pitanje kako bi se povećala učinkovitost i inkvizitorna priroda saslušanja;

| 8. | smatra da bi se postupcima za nadzor odgovora kandidata za povjerenika tijekom saslušanja moglo pomoći u poboljšanju kontrole i povećanju odgovornosti Komisije kao cjeline; stoga poziva na periodičnu provjeru prioriteta na koje je uputio kandidat za povjerenika nakon početka njegova mandata; |
| --- | --- |

8.

smatra da bi se postupcima za nadzor odgovora kandidata za povjerenika tijekom saslušanja moglo pomoći u poboljšanju kontrole i povećanju odgovornosti Komisije kao cjeline; stoga poziva na periodičnu provjeru prioriteta na koje je uputio kandidat za povjerenika nakon početka njegova mandata;

| 9. | smatra da bi se na sastancima ocjenjivanja koje koordinatori održavaju nakon saslušanja trebale primjenjivati sljedeće smjernice:






  — | ako koordinatori jednoglasno odobre kandidata – pismo o odobrenju; |
| --- | --- | --- |

9.

smatra da bi se na sastancima ocjenjivanja koje koordinatori održavaju nakon saslušanja trebale primjenjivati sljedeće smjernice:

—

ako koordinatori jednoglasno odobre kandidata – pismo o odobrenju;

| — | ako koordinatori jednoglasno odbiju kandidata – pismo o neprihvaćanju; |
| --- | --- |

—

ako koordinatori jednoglasno odbiju kandidata – pismo o neprihvaćanju;

| — | ako velika većina koordinatora odobri kandidata – pismo u kojem se izjavljuje odobrenje velike većine (manjine mogu zatražiti da se spomene da njihova skupina ne dijeli gledište većine); |
| --- | --- |

—

ako velika većina koordinatora odobri kandidata – pismo u kojem se izjavljuje odobrenje velike većine (manjine mogu zatražiti da se spomene da njihova skupina ne dijeli gledište većine);

| — | ako se ne postigne velika većina glasova ili ako je većina članova (bez konsenzusa) protiv kandidata te ako koordinatori to smatraju nužnim:






  — | najprije dodatnim pisanim pitanjima zatražiti više informacija; |
| --- | --- | --- |

—

ako se ne postigne velika većina glasova ili ako je većina članova (bez konsenzusa) protiv kandidata te ako koordinatori to smatraju nužnim:

—

najprije dodatnim pisanim pitanjima zatražiti više informacija;

| — | ako koordinatori ni tada ne budu zadovoljni – uz odobrenje Konferencije predsjednika zatražiti još jedno saslušanje u trajanju od jednog i pol sata; |
| --- | --- |

—

ako koordinatori ni tada ne budu zadovoljni – uz odobrenje Konferencije predsjednika zatražiti još jedno saslušanje u trajanju od jednog i pol sata;

| — | ako se članovi i dalje ne budu mogli usuglasiti ili ako se ne postigne velika većina glasova koordinatora – održati glasovanje odbora; |
| --- | --- |

—

ako se članovi i dalje ne budu mogli usuglasiti ili ako se ne postigne velika većina glasova koordinatora – održati glasovanje odbora;

| — | velika većina glasova u ovom kontekstu trebala bi se odnositi na koordinatore koji zajedno predstavljaju najmanje dvije trećine članstva odbora; |
| --- | --- |

—

velika većina glasova u ovom kontekstu trebala bi se odnositi na koordinatore koji zajedno predstavljaju najmanje dvije trećine članstva odbora;

| 10. | napominje da su saslušanja iz 2014. potakla više medijskog i javnog interesa nego prijašnja, djelomično zbog razvoja društvenih mreža; vjeruje da će učinak i utjecaj društvenih mreža u budućnosti vjerojatno rasti; smatra da bi trebalo upotrebljavati društvene mreže kako bi se građane EU-a djelotvornije uključilo u postupak saslušanja; |
| --- | --- |

10.

napominje da su saslušanja iz 2014. potakla više medijskog i javnog interesa nego prijašnja, djelomično zbog razvoja društvenih mreža; vjeruje da će učinak i utjecaj društvenih mreža u budućnosti vjerojatno rasti; smatra da bi trebalo upotrebljavati društvene mreže kako bi se građane EU-a djelotvornije uključilo u postupak saslušanja;

| 11. | smatra da:






  — | treba postojati poseban dio internetske stranice Parlamenta gdje će prije javnih saslušanja na svim službenim jezicima Unije biti stavljeni na raspolaganje životopisi kandidata za povjerenike i odgovori na pisana pitanja; |
| --- | --- | --- |

11.

smatra da:

—

treba postojati poseban dio internetske stranice Parlamenta gdje će prije javnih saslušanja na svim službenim jezicima Unije biti stavljeni na raspolaganje životopisi kandidata za povjerenike i odgovori na pisana pitanja;

| — | treba odrediti posebno i vidljivo mjesto na internetskoj stranici Parlamenta na kojem bi se u roku od 24 sata objavile ocjene; |
| --- | --- |

—

treba odrediti posebno i vidljivo mjesto na internetskoj stranici Parlamenta na kojem bi se u roku od 24 sata objavile ocjene;

| — | treba promijeniti pravilo tako da glasi „24 sata nakon ocjenjivanja” jer se neka ocjenjivanja završavaju tek nakon daljnjih postupaka; |
| --- | --- |

—

treba promijeniti pravilo tako da glasi „24 sata nakon ocjenjivanja” jer se neka ocjenjivanja završavaju tek nakon daljnjih postupaka;

| 12. | smatra da su horizontalna pitanja kojima se utječe na sastav, strukturu i metode rada Komisije u cjelini, a na koje kandidat za povjerenika ne može odgovoriti na primjeren način, zadaća novoizabranog predsjednika; smatra da bi se o takvim pitanjima trebalo raspravljati na sastancima novoizabranog predsjednika i Konferencije predsjednika (jednom na sastanku prije početka postupka saslušanja i jednom nakon njegova završetka); |
| --- | --- |

12.

smatra da su horizontalna pitanja kojima se utječe na sastav, strukturu i metode rada Komisije u cjelini, a na koje kandidat za povjerenika ne može odgovoriti na primjeren način, zadaća novoizabranog predsjednika; smatra da bi se o takvim pitanjima trebalo raspravljati na sastancima novoizabranog predsjednika i Konferencije predsjednika (jednom na sastanku prije početka postupka saslušanja i jednom nakon njegova završetka);

| 13. | smatra da bi pregled izjava o financijskim interesima povjerenika trebao ostati u nadležnosti Odbora za pravna pitanja; ipak smatra da je trenutačan opseg izjava o financijskim interesima povjerenika previše ograničen te poziva Komisiju da što je prije moguće preispita svoja pravila o tome; stoga smatra važnim da Odbor za pravna pitanja idućih mjeseci izda smjernice u obliku preporuka ili izvješća o inicijativi s ciljem pomoći u reformi postupaka u vezi s izjavama povjerenika o interesima; smatra da bi se izjave povjerenika o interesima i financijskim interesima trebale odnositi i na članove obitelji koji s njima žive u istom kućanstvu; |
| --- | --- |

13.

smatra da bi pregled izjava o financijskim interesima povjerenika trebao ostati u nadležnosti Odbora za pravna pitanja; ipak smatra da je trenutačan opseg izjava o financijskim interesima povjerenika previše ograničen te poziva Komisiju da što je prije moguće preispita svoja pravila o tome; stoga smatra važnim da Odbor za pravna pitanja idućih mjeseci izda smjernice u obliku preporuka ili izvješća o inicijativi s ciljem pomoći u reformi postupaka u vezi s izjavama povjerenika o interesima; smatra da bi se izjave povjerenika o interesima i financijskim interesima trebale odnositi i na članove obitelji koji s njima žive u istom kućanstvu;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 285 E, 22.11.2006., str. 137.

(2)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 98.

(3)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 152.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/40

---

P8_TA(2015)0288

Ljudska prava i tehnologija u trećim zemljama

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o „Ljudskim pravima i tehnologiji: utjecaju protuprovalnih i nadzornih sustava na ljudska prava u trećim zemljama” (2014/2232(INI))

(2017/C 316/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, a posebno njegov članak 19., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, a posebno njegov članak 19.,

| — | uzimajući u obzir strateški okvir Europske unije o ljudskim pravima i demokraciji koji je Vijeće usvojilo 25. lipnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir Europske unije o ljudskim pravima i demokraciji koji je Vijeće usvojilo 25. lipnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, koju je Vijeće (za vanjske poslove) usvojilo 12. svibnja 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, koju je Vijeće (za vanjske poslove) usvojilo 12. svibnja 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir Vodič za provedbu Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija koji je Europska komisija objavila u lipnju 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodič za provedbu Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija koji je Europska komisija objavila u lipnju 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 15. prosinca 2011. naslovljeno „Sloboda izražavanja na internetu” (3) te uzimajući u obzir redovito izvješće posebne predstavnice OESS-a za slobodu medija Stalnom vijeću OESS-a od 27. studenog 2014. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 15. prosinca 2011. naslovljeno „Sloboda izražavanja na internetu” (3) te uzimajući u obzir redovito izvješće posebne predstavnice OESS-a za slobodu medija Stalnom vijeću OESS-a od 27. studenog 2014. (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma od 23. rujna 2014. (A/69/397) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma od 23. rujna 2014. (A/69/397) (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 30. lipnja 2014. naslovljeno „Pravo na privatnost u digitalnom dobu” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 30. lipnja 2014. naslovljeno „Pravo na privatnost u digitalnom dobu” (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 17. travnja 2013. o pravu na slobodu izražavanja i mišljenja (A/HRC/23/40), koje sadržava analizu posljedica nadzora država nad komunikacijama na ostvarivanje ljudskih prava na privatnost i na slobodu mišljenja i izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 17. travnja 2013. o pravu na slobodu izražavanja i mišljenja (A/HRC/23/40), koje sadržava analizu posljedica nadzora država nad komunikacijama na ostvarivanje ljudskih prava na privatnost i na slobodu mišljenja i izražavanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i ljudska prava Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 26. siječnja 2015. o „masovnom nadziranju” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i ljudska prava Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 26. siječnja 2015. o „masovnom nadziranju” (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a o ljudskim pravima te transnacionalnim korporacijama i drugim poslovnim poduzećima od 21. ožujka 2011. naslovljeno „Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima kojima se provodi okvir Ujedinjenih naroda za zaštitu, poštovanje i pomoć” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a o ljudskim pravima te transnacionalnim korporacijama i drugim poslovnim poduzećima od 21. ožujka 2011. naslovljeno „Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima kojima se provodi okvir Ujedinjenih naroda za zaštitu, poštovanje i pomoć” (9),

| — | uzimajući u obzir Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća (10) te godišnje izvješće za 2014. o Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća (10) te godišnje izvješće za 2014. o Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća (11),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Internetske korporacije za dodjelu imena i brojeva (12) za 2013. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Internetske korporacije za dodjelu imena i brojeva (12) za 2013. godinu,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru Regija od 12. veljače 2014. naslovljenu „Politika interneta i upravljanje internetom: uloga Europe u oblikovanju budućnosti upravljanja internetom” (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru Regija od 12. veljače 2014. naslovljenu „Politika interneta i upravljanje internetom: uloga Europe u oblikovanju budućnosti upravljanja internetom” (13),

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka s više dionika NETmundial od 24. travnja 2014. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka s više dionika NETmundial od 24. travnja 2014. (14),

| — | uzimajući u obzir sažetak predsjednika o devetom sastanku Foruma za upravljanje internetom koji je održan u Istanbulu od 2. do 5. rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak predsjednika o devetom sastanku Foruma za upravljanje internetom koji je održan u Istanbulu od 2. do 5. rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir restriktivne mjere Europske unije koje su na snazi, od kojih neke uključuju embarga na telekomunikacijsku opremu, informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) te alate za nadgledanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir restriktivne mjere Europske unije koje su na snazi, od kojih neke uključuju embarga na telekomunikacijsku opremu, informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) te alate za nadgledanje,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 599/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 599/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (15),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o pregledu sustava kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom od 16. travnja 2014. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o pregledu sustava kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom od 16. travnja 2014. (16),

| — | uzimajući u obzir odluke donesene na 19. plenarnoj sjednici članica potpisnica Sporazuma iz Wassenaara o kontroli izvoza za konvencionalna oružja i robu i tehnologiju dvojne namjene održanoj u Beču od 3. do 4. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke donesene na 19. plenarnoj sjednici članica potpisnica Sporazuma iz Wassenaara o kontroli izvoza za konvencionalna oružja i robu i tehnologiju dvojne namjene održanoj u Beču od 3. do 4. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 24. travnja 2014. naslovljenu „Pregled politike za kontrolu izvoza: kako osigurati sigurnost i konkurentnost u svijetu koji se mijenja” (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 24. travnja 2014. naslovljenu „Pregled politike za kontrolu izvoza: kako osigurati sigurnost i konkurentnost u svijetu koji se mijenja” (17),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. studenog 2014. o pregledu politike za kontrolu izvoza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. studenog 2014. o pregledu politike za kontrolu izvoza,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija (19) u svijetu. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija (19) u svijetu.

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o hitnim slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava koji izazivaju zabrinutost u vezi s digitalnim slobodama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o hitnim slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava koji izazivaju zabrinutost u vezi s digitalnim slobodama,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za zasjedanje Vijeća UN-a za ljudska prava 2015. (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za zasjedanje Vijeća UN-a za ljudska prava 2015. (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o obnovi mandata Foruma za upravljanje internetom (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o obnovi mandata Foruma za upravljanje internetom (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015.o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. godinu i politici Europske unije u tom području (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015.o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. godinu i politici Europske unije u tom području (22),

| — | uzimajući u obzir pisanu izjavu Edwarda Snowdena za Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove iz ožujka 2014. (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisanu izjavu Edwarda Snowdena za Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove iz ožujka 2014. (23),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i tekuće pregovore o pristupanju EU-a toj Konvenciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i tekuće pregovore o pristupanju EU-a toj Konvenciji,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0178/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0178/2015),

| A. | budući da tehnološki razvoj i pristup otvorenom internetu imaju sve važniju ulogu u omogućavanju i jamčenju ostvarenja te potpunog poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda zahvaljujući pozitivnom utjecaju koji postižu širenjem opsega slobode izražavanja, pristupa informacijama, prava na privatnost te slobode okupljanja i udruživanja diljem svijeta; |
| --- | --- |

A.

budući da tehnološki razvoj i pristup otvorenom internetu imaju sve važniju ulogu u omogućavanju i jamčenju ostvarenja te potpunog poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda zahvaljujući pozitivnom utjecaju koji postižu širenjem opsega slobode izražavanja, pristupa informacijama, prava na privatnost te slobode okupljanja i udruživanja diljem svijeta;

| B. | budući da se tehnološki sustavi mogu zloupotrijebiti kao sredstva za kršenje ljudskih prava cenzuriranjem, nadziranjem, neovlaštenim pristupanjem uređajima, ometanjem, presretanjem te praćenjem informacija i pojedinaca; |
| --- | --- |

B.

budući da se tehnološki sustavi mogu zloupotrijebiti kao sredstva za kršenje ljudskih prava cenzuriranjem, nadziranjem, neovlaštenim pristupanjem uređajima, ometanjem, presretanjem te praćenjem informacija i pojedinaca;

| C. | budući da javni i privatni subjekti, uključujući vlade i tijela kaznenog progona, kao i kriminalne organizacije i terorističke mreže, to rade kršeći ljudska prava; |
| --- | --- |

C.

budući da javni i privatni subjekti, uključujući vlade i tijela kaznenog progona, kao i kriminalne organizacije i terorističke mreže, to rade kršeći ljudska prava;

| D. | budući da okvir u kojem se oblikuju i rabe informacijske i komunikacijske tehnologije u velikoj mjeri određuje učinak koji mogu imati kao sila za unapređenje ili kršenje ljudskih prava; budući da je informacijska tehnologija, osobito softver, rijetko namijenjena za jednu svrhu, a obično ima dvojnu namjenu u pogledu potencijala za kršenje ljudskih prava, dok je softver također oblik govora; |
| --- | --- |

D.

budući da okvir u kojem se oblikuju i rabe informacijske i komunikacijske tehnologije u velikoj mjeri određuje učinak koji mogu imati kao sila za unapređenje ili kršenje ljudskih prava; budući da je informacijska tehnologija, osobito softver, rijetko namijenjena za jednu svrhu, a obično ima dvojnu namjenu u pogledu potencijala za kršenje ljudskih prava, dok je softver također oblik govora;

| E. | budući da su informacijske i komunikacijske tehnologije ključni instrument potpore ljudima u organiziranju društvenih pokreta i prosvjeda u raznim zemljama, a posebno u zemljama s autoritarnim režimima; |
| --- | --- |

E.

budući da su informacijske i komunikacijske tehnologije ključni instrument potpore ljudima u organiziranju društvenih pokreta i prosvjeda u raznim zemljama, a posebno u zemljama s autoritarnim režimima;

| F. | budući da je ocjena utjecaja koji na ljudska prava ima kontekst u kojem se tehnologije rabe određena jačinom nacionalnih i regionalnih pravnih okvira za regulaciju upotrebe tehnologija te sposobnošću političkih i pravosudnih institucija da nadgledaju takvu upotrebu; |
| --- | --- |

F.

budući da je ocjena utjecaja koji na ljudska prava ima kontekst u kojem se tehnologije rabe određena jačinom nacionalnih i regionalnih pravnih okvira za regulaciju upotrebe tehnologija te sposobnošću političkih i pravosudnih institucija da nadgledaju takvu upotrebu;

| G. | budući da u digitalnoj domeni privatni subjekti imaju sve važniju ulogu u svim sferama društvenih aktivnosti, ali zaštitne mjere još nisu na snazi da ih spriječe u nametanju pretjeranih ograničenja na temeljna prava i slobode; budući da, kao rezultat toga, privatni subjekti igraju aktivniju ulogu u ocjeni zakonitosti sadržaja i u razvoju sustava kibernetičke sigurnosti i sustava nadzora, što može imati nepovoljan utjecaj na ljudska prava diljem svijeta; |
| --- | --- |

G.

budući da u digitalnoj domeni privatni subjekti imaju sve važniju ulogu u svim sferama društvenih aktivnosti, ali zaštitne mjere još nisu na snazi da ih spriječe u nametanju pretjeranih ograničenja na temeljna prava i slobode; budući da, kao rezultat toga, privatni subjekti igraju aktivniju ulogu u ocjeni zakonitosti sadržaja i u razvoju sustava kibernetičke sigurnosti i sustava nadzora, što može imati nepovoljan utjecaj na ljudska prava diljem svijeta;

| H. | budući da internet predstavlja revoluciju u pogledu mogućnosti koje nudi za razmjenu podataka, informacija i znanja svih vrsta; |
| --- | --- |

H.

budući da internet predstavlja revoluciju u pogledu mogućnosti koje nudi za razmjenu podataka, informacija i znanja svih vrsta;

| I. | budući da je šifriranje važna metoda koja pomaže u postizanju sigurnosti komunikacija i ljudi koji ih koriste; |
| --- | --- |

I.

budući da je šifriranje važna metoda koja pomaže u postizanju sigurnosti komunikacija i ljudi koji ih koriste;

| J. | budući da upravljanje internetom ima koristi od modela donošenja odluka koji obuhvaća više dionika, što je proces koji omogućuje sadržajno, uključivo i odgovorno sudjelovanje svih dionika, uključujući vlade, civilno društvo, tehničku i akademsku zajednicu, privatni sektor i korisnike; |
| --- | --- |

J.

budući da upravljanje internetom ima koristi od modela donošenja odluka koji obuhvaća više dionika, što je proces koji omogućuje sadržajno, uključivo i odgovorno sudjelovanje svih dionika, uključujući vlade, civilno društvo, tehničku i akademsku zajednicu, privatni sektor i korisnike;

| K. | budući da obavještajne službe sustavno ugrožavaju kriptografske protokole i proizvode kako bi mogle presretati komunikaciju i podatke; budući da je Agencija za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA) prikupila veliku količinu takozvanih „zero-day exploits”, tj. sigurnosnih ranjivosti u području informacijske tehnologije koje još nisu poznate javnosti ni prodavaču proizvoda; budući da te aktivnosti ugrožavaju globalne napore u poboljšanju sigurnosti informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

K.

budući da obavještajne službe sustavno ugrožavaju kriptografske protokole i proizvode kako bi mogle presretati komunikaciju i podatke; budući da je Agencija za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA) prikupila veliku količinu takozvanih „zero-day exploits”, tj. sigurnosnih ranjivosti u području informacijske tehnologije koje još nisu poznate javnosti ni prodavaču proizvoda; budući da te aktivnosti ugrožavaju globalne napore u poboljšanju sigurnosti informacijske tehnologije;

| L. | budući da se obavještajne službe u EU-u bave djelatnostima koje nanose štetu ljudskim pravima; |
| --- | --- |

L.

budući da se obavještajne službe u EU-u bave djelatnostima koje nanose štetu ljudskim pravima;

| M. | budući da su, s obzirom na trenutni brzi tehnološki razvoj, pravosudni i demokratski nadzor te zaštitni mehanizmi u velikoj mjeri nedovoljno nerazvijeni; |
| --- | --- |

M.

budući da su, s obzirom na trenutni brzi tehnološki razvoj, pravosudni i demokratski nadzor te zaštitni mehanizmi u velikoj mjeri nedovoljno nerazvijeni;

| N. | budući da mjere (kibernetičke) sigurnosti i protuterorističke mjere koje uključuju informacijske i komunikacijske tehnologije te nadgledanje interneta mogu imati vrlo štetan utjecaj na ljudska prava i individualne slobode ljudi diljem svijeta, uključujući građane EU-a koji borave ili putuju u inozemstvu, a osobito u nedostatku pravne osnove koja se temelji na načelima nužnosti, proporcionalnosti te demokratskog i pravosudnog nadzora; |
| --- | --- |

N.

budući da mjere (kibernetičke) sigurnosti i protuterorističke mjere koje uključuju informacijske i komunikacijske tehnologije te nadgledanje interneta mogu imati vrlo štetan utjecaj na ljudska prava i individualne slobode ljudi diljem svijeta, uključujući građane EU-a koji borave ili putuju u inozemstvu, a osobito u nedostatku pravne osnove koja se temelji na načelima nužnosti, proporcionalnosti te demokratskog i pravosudnog nadzora;

| O. | budući da internetski filtri i nadzor nad komunikacijom dovode u pitanje sposobnost branitelja ljudskih prava da iskoriste internet i priopćavaju osjetljive podatke te budući da se njima krši nekoliko članaka Opće deklaracije o ljudskim pravima (UDHR) kojom se jamči pravo svake osobe na privatnost i slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

O.

budući da internetski filtri i nadzor nad komunikacijom dovode u pitanje sposobnost branitelja ljudskih prava da iskoriste internet i priopćavaju osjetljive podatke te budući da se njima krši nekoliko članaka Opće deklaracije o ljudskim pravima (UDHR) kojom se jamči pravo svake osobe na privatnost i slobodu izražavanja;

| P. | budući da su digitalna sigurnost i digitalna sloboda ključni i ne mogu se međusobno zamijeniti, već bi se trebali međusobno osnaživati; |
| --- | --- |

P.

budući da su digitalna sigurnost i digitalna sloboda ključni i ne mogu se međusobno zamijeniti, već bi se trebali međusobno osnaživati;

| Q. | budući da Europska unija može služiti kao primjer u pogledu digitalnih sloboda jedino ako ih se štiti unutar samog EU-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da Europska unija može služiti kao primjer u pogledu digitalnih sloboda jedino ako ih se štiti unutar samog EU-a;

| R. | budući da se u pitanje dovode dalekosežni društveni interesi, kao što je zaštita temeljnih prava, koji ne bi trebali biti određeni isključivo tržištem i koje treba regulirati; |
| --- | --- |

R.

budući da se u pitanje dovode dalekosežni društveni interesi, kao što je zaštita temeljnih prava, koji ne bi trebali biti određeni isključivo tržištem i koje treba regulirati;

| S. | budući da su poštovanje temeljnih prava i vladavine prava te učinkovit parlamentarni nadzor nad obavještajnim službama koje rabe digitalne tehnologije nadzora važni elementi međunarodne suradnje; |
| --- | --- |

S.

budući da su poštovanje temeljnih prava i vladavine prava te učinkovit parlamentarni nadzor nad obavještajnim službama koje rabe digitalne tehnologije nadzora važni elementi međunarodne suradnje;

| T. | budući da trgovačka društva iz EU-a imaju znatan udio u globalnom tržištu informacijskih i komunikacijskih tehnologija, posebno kada je riječ o izvozu tehnologije za nadzor, praćenje, upade u sustav i nadgledanje; |
| --- | --- |

T.

budući da trgovačka društva iz EU-a imaju znatan udio u globalnom tržištu informacijskih i komunikacijskih tehnologija, posebno kada je riječ o izvozu tehnologije za nadzor, praćenje, upade u sustav i nadgledanje;

| U. | budući da uvođenje kontrola izvoza ne bi smjelo naškoditi legitimnom istraživanju sigurnosnih pitanja i razvoju sigurnosnih alata u području informacijskih tehnologija bez namjere da se počini kazneno djelo; |
| --- | --- |

U.

budući da uvođenje kontrola izvoza ne bi smjelo naškoditi legitimnom istraživanju sigurnosnih pitanja i razvoju sigurnosnih alata u području informacijskih tehnologija bez namjere da se počini kazneno djelo;

| 1. | uviđa da su ljudska prava i temeljne slobode univerzalni te da ih se treba štititi na globalnoj razini u svakoj dimenziji njihova izraza; naglašava da se nadzorom nad komunikacijom kao takvim krše prava na privatnost i izražavanje ako se provodi izvan odgovarajućeg zakonskog okvira; |
| --- | --- |

1.

uviđa da su ljudska prava i temeljne slobode univerzalni te da ih se treba štititi na globalnoj razini u svakoj dimenziji njihova izraza; naglašava da se nadzorom nad komunikacijom kao takvim krše prava na privatnost i izražavanje ako se provodi izvan odgovarajućeg zakonskog okvira;

| 2. | poziva Komisiju da zajamči usklađenost između vanjskog djelovanja EU-a i njegove unutarnje politike u vezi s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da zajamči usklađenost između vanjskog djelovanja EU-a i njegove unutarnje politike u vezi s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama;

| 3. | smatra da masovni nadzor nad građanima i uhođenje političkih vođa koje provodi Agencija za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA) uz aktivnu suradnju nekih država članica EU-a, što je otkrio Edward Snowden, prouzrokuju ozbiljnu štetu vjerodostojnosti politike EU-a o ljudskim pravima te potkopavaju globalno povjerenje u prednosti informacijskih i komunikacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

3.

smatra da masovni nadzor nad građanima i uhođenje političkih vođa koje provodi Agencija za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA) uz aktivnu suradnju nekih država članica EU-a, što je otkrio Edward Snowden, prouzrokuju ozbiljnu štetu vjerodostojnosti politike EU-a o ljudskim pravima te potkopavaju globalno povjerenje u prednosti informacijskih i komunikacijskih tehnologija;

| 4. | podsjeća države članice i relevantne agencije EU-a, uključujući Europol i Eurojust, na njihove obveze iz Povelje o temeljnim pravima Europske unije, kojima im se, u skladu s međunarodnim zakonima o ljudskim pravima i ciljevima vanjske politike EU-a, zabranjuje da dijele obavještajne podatke koji mogu dovesti do kršenja ljudskih prava u trećoj zemlji i da upotrebljavaju podatke dobivene kršenjem ljudskih prava, kao što je nezakoniti nadzor, izvan EU-a; |
| --- | --- |

4.

podsjeća države članice i relevantne agencije EU-a, uključujući Europol i Eurojust, na njihove obveze iz Povelje o temeljnim pravima Europske unije, kojima im se, u skladu s međunarodnim zakonima o ljudskim pravima i ciljevima vanjske politike EU-a, zabranjuje da dijele obavještajne podatke koji mogu dovesti do kršenja ljudskih prava u trećoj zemlji i da upotrebljavaju podatke dobivene kršenjem ljudskih prava, kao što je nezakoniti nadzor, izvan EU-a;

| 5. | naglašava da bi utjecaj tehnologija na poboljšanje stanja ljudskih prava po mogućnosti trebao biti uključen u sve politike i programe EU-a kako bi se unaprijedila zaštita ljudskih prava i promicanje demokracije, vladavine prava i dobrog upravljanja te mirnog rješavanja sukoba; |
| --- | --- |

5.

naglašava da bi utjecaj tehnologija na poboljšanje stanja ljudskih prava po mogućnosti trebao biti uključen u sve politike i programe EU-a kako bi se unaprijedila zaštita ljudskih prava i promicanje demokracije, vladavine prava i dobrog upravljanja te mirnog rješavanja sukoba;

| 6. | poziva na aktivan razvoj i aktivno širenje tehnologija koje pomažu u zaštiti ljudskih prava i omogućuju ljudima digitalna prava i slobode te njihovu sigurnost, kojima se promiču najbolje prakse i odgovarajući zakonodavni okviri, te koje jamče sigurnost i integritet osobnih podataka; traži posebno od EU-a i njegovih država članica da promiču globalnu upotrebu i razvoj otvorenih standarda te besplatnog softvera otvorenog koda kao i kriptografskih tehnologija; |
| --- | --- |

6.

poziva na aktivan razvoj i aktivno širenje tehnologija koje pomažu u zaštiti ljudskih prava i omogućuju ljudima digitalna prava i slobode te njihovu sigurnost, kojima se promiču najbolje prakse i odgovarajući zakonodavni okviri, te koje jamče sigurnost i integritet osobnih podataka; traži posebno od EU-a i njegovih država članica da promiču globalnu upotrebu i razvoj otvorenih standarda te besplatnog softvera otvorenog koda kao i kriptografskih tehnologija;

| 7. | poziva EU da poveća svoju podršku subjektima koji rade na jačanju standarda zaštite sigurnosti i privatnosti u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama na svim razinama, uključujući hardver, softver i komunikacijske standarde, kao i razvoj hardvera i softvera u okvirima ugrađene privatnosti; |
| --- | --- |

7.

poziva EU da poveća svoju podršku subjektima koji rade na jačanju standarda zaštite sigurnosti i privatnosti u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama na svim razinama, uključujući hardver, softver i komunikacijske standarde, kao i razvoj hardvera i softvera u okvirima ugrađene privatnosti;

| 8. | poziva na osnivanje fonda za ljudska prava i tehnologije u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

8.

poziva na osnivanje fonda za ljudska prava i tehnologije u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava;

| 9. | potiče sâm EU, a posebno ESVD, da upotrebljavaju šifriranje u svojoj komunikaciji s braniteljima ljudskih prava kako bi se izbjeglo da ih se dovede u opasnost i kako bi od nadzora zaštitili svoju komunikaciju s vanjskim subjektima; |
| --- | --- |

9.

potiče sâm EU, a posebno ESVD, da upotrebljavaju šifriranje u svojoj komunikaciji s braniteljima ljudskih prava kako bi se izbjeglo da ih se dovede u opasnost i kako bi od nadzora zaštitili svoju komunikaciju s vanjskim subjektima;

| 10. | poziva EU da usvoji primjenu besplatnog softvera otvorenog koda te da potakne druge subjekte da to učine jer takav softver pruža bolju sigurnost i veće poštovanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

10.

poziva EU da usvoji primjenu besplatnog softvera otvorenog koda te da potakne druge subjekte da to učine jer takav softver pruža bolju sigurnost i veće poštovanje ljudskih prava;

| 11. | skreće pozornost na važnost razvijanja informacijskih i komunikacijskih tehnologija u područjima pogođenima sukobom kako bi se poticale aktivnosti za uspostavu mira u cilju pružanja sigurne komunikacije između strana uključenih u mirno rješavanje sukoba; |
| --- | --- |

11.

skreće pozornost na važnost razvijanja informacijskih i komunikacijskih tehnologija u područjima pogođenima sukobom kako bi se poticale aktivnosti za uspostavu mira u cilju pružanja sigurne komunikacije između strana uključenih u mirno rješavanje sukoba;

| 12. | poziva na provedbu uvjeta, mjerila i postupaka izvješćivanja kako bi se osiguralo da se financijska i tehnička podrška EU-a za razvoj novih tehnologija u trećim zemljama ne upotrebljava na način kojim se krše ljudska prava; |
| --- | --- |

12.

poziva na provedbu uvjeta, mjerila i postupaka izvješćivanja kako bi se osiguralo da se financijska i tehnička podrška EU-a za razvoj novih tehnologija u trećim zemljama ne upotrebljava na način kojim se krše ljudska prava;

| 13. | poziva Komisiju i Vijeće da aktivno surađuju s vladama trećih zemalja te da nastave podržavati, osposobljavati i osnaživati branitelje ljudskih prava, aktiviste civilnog društva i neovisne novinare sigurnom upotrebom informacijskih i komunikacijskih tehnologija u njihovim aktivnostima, s pomoću postojećih europskih mehanizama podrške i instrumenata politike, te da promiču povezana temeljna prava privatnosti, kao što je neograničen pristup informacijama na internetu, pravo na privatnost i zaštitu podataka, sloboda izražavanja, sloboda okupljanja, sloboda udruživanja i sloboda objavljivanja na internetu; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju i Vijeće da aktivno surađuju s vladama trećih zemalja te da nastave podržavati, osposobljavati i osnaživati branitelje ljudskih prava, aktiviste civilnog društva i neovisne novinare sigurnom upotrebom informacijskih i komunikacijskih tehnologija u njihovim aktivnostima, s pomoću postojećih europskih mehanizama podrške i instrumenata politike, te da promiču povezana temeljna prava privatnosti, kao što je neograničen pristup informacijama na internetu, pravo na privatnost i zaštitu podataka, sloboda izražavanja, sloboda okupljanja, sloboda udruživanja i sloboda objavljivanja na internetu;

| 14. | skreće pozornost na nedaće zviždača i njihovih pristaša, uključujući novinare, koje slijede nakon njihovih objava o zlouporabi praksi nadzora u trećim zemljama; smatra da takve osobe treba smatrati braniteljima ljudskih prava i da stoga zaslužuju zaštitu EU-a kao što je propisano u smjernicama EU-a o braniteljima ljudskih prava; ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama da temeljito razmotre mogućnost da se zviždačima pruži međunarodna zaštita od progona; |
| --- | --- |

14.

skreće pozornost na nedaće zviždača i njihovih pristaša, uključujući novinare, koje slijede nakon njihovih objava o zlouporabi praksi nadzora u trećim zemljama; smatra da takve osobe treba smatrati braniteljima ljudskih prava i da stoga zaslužuju zaštitu EU-a kao što je propisano u smjernicama EU-a o braniteljima ljudskih prava; ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama da temeljito razmotre mogućnost da se zviždačima pruži međunarodna zaštita od progona;

| 15. | žali zbog činjenice da se sigurnosne mjere, uključujući i mjere borbe protiv terorizma, sve više upotrebljavaju kao izlike za povrede prava na privatnost i za pritiske na zakonite aktivnosti branitelja ljudskih prava, novinara i političkih aktivista; ponavlja svoje čvrsto uvjerenje da nacionalna sigurnost nikada ne može biti opravdanje za programe nadzora koji nemaju jasan cilj, koji su tajni ili masovni; ustraje u tome da takve mjere treba provoditi strogo u skladu s vladavinom prava i standarda ljudskih prava, uključujući pravo na privatnost i zaštitu podataka; |
| --- | --- |

15.

žali zbog činjenice da se sigurnosne mjere, uključujući i mjere borbe protiv terorizma, sve više upotrebljavaju kao izlike za povrede prava na privatnost i za pritiske na zakonite aktivnosti branitelja ljudskih prava, novinara i političkih aktivista; ponavlja svoje čvrsto uvjerenje da nacionalna sigurnost nikada ne može biti opravdanje za programe nadzora koji nemaju jasan cilj, koji su tajni ili masovni; ustraje u tome da takve mjere treba provoditi strogo u skladu s vladavinom prava i standarda ljudskih prava, uključujući pravo na privatnost i zaštitu podataka;

| 16. | poziva ESVD i Komisiju na promicanje demokratskoga nadzora nad sigurnosnim i obavještajnim službama u svom političkom dijalogu s trećim zemljama, kao i u okviru svojih programa za razvojnu suradnju; poziva Komisiju da podrži organizacije civilnog društva i zakonodavna tijela u trećim zemljama koja nastoje poboljšati nadzor nad domaćim sigurnosnim službama te njihovu transparentnost i odgovornost; poziva na specifične obveze koje se na to odnose i koje treba uključiti u budući Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokratizaciju; |
| --- | --- |

16.

poziva ESVD i Komisiju na promicanje demokratskoga nadzora nad sigurnosnim i obavještajnim službama u svom političkom dijalogu s trećim zemljama, kao i u okviru svojih programa za razvojnu suradnju; poziva Komisiju da podrži organizacije civilnog društva i zakonodavna tijela u trećim zemljama koja nastoje poboljšati nadzor nad domaćim sigurnosnim službama te njihovu transparentnost i odgovornost; poziva na specifične obveze koje se na to odnose i koje treba uključiti u budući Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokratizaciju;

| 17. | potiče Vijeće i Komisiju da u svim oblicima kontakta s trećim zemljama, među ostalim u pristupnim pregovorima, trgovinskim pregovorima, dijalozima o ljudskim pravima te diplomatskim kontaktima, promiču digitalne slobode i neograničeni pristup internetu; |
| --- | --- |

17.

potiče Vijeće i Komisiju da u svim oblicima kontakta s trećim zemljama, među ostalim u pristupnim pregovorima, trgovinskim pregovorima, dijalozima o ljudskim pravima te diplomatskim kontaktima, promiču digitalne slobode i neograničeni pristup internetu;

| 18. | uviđa da je internet postao javni prostor, ali i tržište, za koji su neophodni slobodan protok informacija i pristup informacijskim i komunikacijskim tehnologijama; stoga ističe da se digitalna sloboda i slobodna trgovina moraju istovremeno promicati i štititi; |
| --- | --- |

18.

uviđa da je internet postao javni prostor, ali i tržište, za koji su neophodni slobodan protok informacija i pristup informacijskim i komunikacijskim tehnologijama; stoga ističe da se digitalna sloboda i slobodna trgovina moraju istovremeno promicati i štititi;

| 19. | poziva na uvrštenje klauzula u sve sporazume s trećim zemljama kojima se jasno navodi potreba da se promiče, jamči i poštuje digitalne slobode, neutralnost interneta, necenzuriran i neograničen pristup internetu, prava privatnosti i zaštita podataka; |
| --- | --- |

19.

poziva na uvrštenje klauzula u sve sporazume s trećim zemljama kojima se jasno navodi potreba da se promiče, jamči i poštuje digitalne slobode, neutralnost interneta, necenzuriran i neograničen pristup internetu, prava privatnosti i zaštita podataka;

| 20. | potiče EU da se suprotstavi kriminalizaciji upotrebe šifriranja, zaobilaženja cenzuriranja i alata za privatnost od strane branitelja ljudskih prava, odbijajući ograničavanje upotrebe šifriranja unutar EU-a, te da uputi kritiku vladama trećih zemalja koje podnose takve optužbe protiv branitelja ljudskih prava; |
| --- | --- |

20.

potiče EU da se suprotstavi kriminalizaciji upotrebe šifriranja, zaobilaženja cenzuriranja i alata za privatnost od strane branitelja ljudskih prava, odbijajući ograničavanje upotrebe šifriranja unutar EU-a, te da uputi kritiku vladama trećih zemalja koje podnose takve optužbe protiv branitelja ljudskih prava;

| 21. | potiče EU da se suprotstavi kriminalizaciji upotrebe šifriranja, zaobilaženja cenzuriranja i alata za privatnost, odbijajući ograničavanje upotrebe šifriranja unutar EU-a, te da uputi kritiku vladama trećih zemalja koje kriminaliziraju takve alate; |
| --- | --- |

21.

potiče EU da se suprotstavi kriminalizaciji upotrebe šifriranja, zaobilaženja cenzuriranja i alata za privatnost, odbijajući ograničavanje upotrebe šifriranja unutar EU-a, te da uputi kritiku vladama trećih zemalja koje kriminaliziraju takve alate;

| 22. | naglašava da će učinkovita politika razvoja i ljudskih prava koju provodi EU zahtijevati uključenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija te premošćivanje digitalnog jaza pružanjem osnovne tehnološke infrastrukture, olakšavanjem pristupa znanju i informacijama u cilju promicanja digitalnih vještina te promicanjem upotrebe otvorenih standarda u dokumentima te besplatnog softvera otvorenog koda ondje gdje je to moguće, kako bi se zajamčila otvorenost i transparentnost (osobito u javnim institucijama), uključujući zaštitne mehanizme za zaštitu podataka u digitalnoj domeni diljem svijeta te bolje razumijevanje mogućih rizika i koristi koje donose informacijske i komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

22.

naglašava da će učinkovita politika razvoja i ljudskih prava koju provodi EU zahtijevati uključenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija te premošćivanje digitalnog jaza pružanjem osnovne tehnološke infrastrukture, olakšavanjem pristupa znanju i informacijama u cilju promicanja digitalnih vještina te promicanjem upotrebe otvorenih standarda u dokumentima te besplatnog softvera otvorenog koda ondje gdje je to moguće, kako bi se zajamčila otvorenost i transparentnost (osobito u javnim institucijama), uključujući zaštitne mehanizme za zaštitu podataka u digitalnoj domeni diljem svijeta te bolje razumijevanje mogućih rizika i koristi koje donose informacijske i komunikacijske tehnologije;

| 23. | poziva Komisiju da podrži uklanjanje digitalnih barijera za osobe s invaliditetom; smatra izuzetno važnim da se politikama EU-a za razvoj i promicanje ljudskih prava u svijetu treba nastojati smanjiti digitalni jaz za osobe s invaliditetom i pružiti širi okvir prava, osobito u pogledu pristupa znanju, digitalnog sudjelovanja i uključivanja u nove gospodarske i društvene mogućnosti koje internet stvara; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju da podrži uklanjanje digitalnih barijera za osobe s invaliditetom; smatra izuzetno važnim da se politikama EU-a za razvoj i promicanje ljudskih prava u svijetu treba nastojati smanjiti digitalni jaz za osobe s invaliditetom i pružiti širi okvir prava, osobito u pogledu pristupa znanju, digitalnog sudjelovanja i uključivanja u nove gospodarske i društvene mogućnosti koje internet stvara;

| 24. | naglašava da zakonito digitalno prikupljanje i širenje dokaza o kršenju ljudskih prava može doprinijeti globalnoj borbi protiv nekažnjivosti i terorizma; smatra da bi takav materijal trebao biti prihvatljiv kao dokaz u propisno opravdanim sudskim postupcima u okviru međunarodnog (kaznenog) prava u skladu s međunarodnim, regionalnim i ustavnim zaštitnim mehanizmima; preporučuje da se izrade mehanizmi u području međunarodnog kaznenog prava za uvođenje postupaka s pomoću kojih će se takvi podaci ovjeravati i prikupljati za upotrebu kao dokaz u sudskim postupcima; |
| --- | --- |

24.

naglašava da zakonito digitalno prikupljanje i širenje dokaza o kršenju ljudskih prava može doprinijeti globalnoj borbi protiv nekažnjivosti i terorizma; smatra da bi takav materijal trebao biti prihvatljiv kao dokaz u propisno opravdanim sudskim postupcima u okviru međunarodnog (kaznenog) prava u skladu s međunarodnim, regionalnim i ustavnim zaštitnim mehanizmima; preporučuje da se izrade mehanizmi u području međunarodnog kaznenog prava za uvođenje postupaka s pomoću kojih će se takvi podaci ovjeravati i prikupljati za upotrebu kao dokaz u sudskim postupcima;

| 25. | žali zbog činjenice da privatne osobe, poduzeća i upravna tijela prodaju i mogu upotrebljavati informacijske i komunikacijske tehnologije proizvedene u EU-u te informacijske i komunikacijske usluge iz EU-a u trećim zemljama sa svjesnom namjerom kršenja ljudskih prava cenzuriranjem, masovnim nadzorom, ometanjem, presretanjem, nadgledanjem i praćenjem građana i njihovih aktivnosti na (mobilnim) telefonskim mrežama i internetu; zabrinut je zbog činjenice da neka poduzeća sa sjedištem u EU-u možda pružaju tehnologije i usluge kojima se mogu omogućiti takva kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

25.

žali zbog činjenice da privatne osobe, poduzeća i upravna tijela prodaju i mogu upotrebljavati informacijske i komunikacijske tehnologije proizvedene u EU-u te informacijske i komunikacijske usluge iz EU-a u trećim zemljama sa svjesnom namjerom kršenja ljudskih prava cenzuriranjem, masovnim nadzorom, ometanjem, presretanjem, nadgledanjem i praćenjem građana i njihovih aktivnosti na (mobilnim) telefonskim mrežama i internetu; zabrinut je zbog činjenice da neka poduzeća sa sjedištem u EU-u možda pružaju tehnologije i usluge kojima se mogu omogućiti takva kršenja ljudskih prava;

| 26. | primjećuje da prijetnje sigurnosti Europske unije, njezinim državama članicama i trećim zemljama često dolaze od pojedinaca ili manjih skupina koje se koriste digitalnim komunikacijskim mrežama za planiranje i izvođenje napada, te da se alati i taktike potrebne za suzbijanje takvih prijetnji trebaju stalno revidirati i ažurirati; |
| --- | --- |

26.

primjećuje da prijetnje sigurnosti Europske unije, njezinim državama članicama i trećim zemljama često dolaze od pojedinaca ili manjih skupina koje se koriste digitalnim komunikacijskim mrežama za planiranje i izvođenje napada, te da se alati i taktike potrebne za suzbijanje takvih prijetnji trebaju stalno revidirati i ažurirati;

| 27. | smatra da masovni nadzor koji nije opravdan povećanim rizikom od terorističkih napada i prijetnji predstavlja kršenje načela nužnosti i proporcionalnosti, a samim time kršenje ljudskih prava; |
| --- | --- |

27.

smatra da masovni nadzor koji nije opravdan povećanim rizikom od terorističkih napada i prijetnji predstavlja kršenje načela nužnosti i proporcionalnosti, a samim time kršenje ljudskih prava;

| 28. | potiče države članice da promiču puni demokratski nadzor nad aktivnostima obavještajnih službi u trećim zemljama kako bi se utvrdilo da navedene službe rade uz puno poštovanje vladavine prava te kako bi se pozvalo na odgovornost službe i pojedince koji rade na nezakonite načine; |
| --- | --- |

28.

potiče države članice da promiču puni demokratski nadzor nad aktivnostima obavještajnih službi u trećim zemljama kako bi se utvrdilo da navedene službe rade uz puno poštovanje vladavine prava te kako bi se pozvalo na odgovornost službe i pojedince koji rade na nezakonite načine;

| 29. | potiče države članice da u svjetlu pojačane suradnje i razmjene informacija između država članica i trećih zemalja, između ostalog i upotrebom digitalnog nadzora, osiguraju demokratski nadzor tih službi i njihovih aktivnosti s pomoću odgovarajućeg unutarnjega, izvršnog, pravosudnog i neovisnog parlamentarnog nadzora; |
| --- | --- |

29.

potiče države članice da u svjetlu pojačane suradnje i razmjene informacija između država članica i trećih zemalja, između ostalog i upotrebom digitalnog nadzora, osiguraju demokratski nadzor tih službi i njihovih aktivnosti s pomoću odgovarajućeg unutarnjega, izvršnog, pravosudnog i neovisnog parlamentarnog nadzora;

| 30. | ističe da bi u pravu EU-a trebalo usvojiti načela korporativne društvene odgovornosti i ljudska prava koja su ugrađena od faze osmišljavanja, odnosno tehnološka rješenja i inovacije kojima se štite ljudska prava, kako bi se zajamčilo da pružatelji internetskih usluga, programski inženjeri i proizvođači hardvera, subjekti koji pružaju usluge društvenog umrežavanja/društvene mreže, operateri mobilne telefonije i drugi vode računa o ljudskim pravima krajnjih korisnika diljem svijeta; |
| --- | --- |

30.

ističe da bi u pravu EU-a trebalo usvojiti načela korporativne društvene odgovornosti i ljudska prava koja su ugrađena od faze osmišljavanja, odnosno tehnološka rješenja i inovacije kojima se štite ljudska prava, kako bi se zajamčilo da pružatelji internetskih usluga, programski inženjeri i proizvođači hardvera, subjekti koji pružaju usluge društvenog umrežavanja/društvene mreže, operateri mobilne telefonije i drugi vode računa o ljudskim pravima krajnjih korisnika diljem svijeta;

| 31. | potiče EU da osigura veću transparentnost u odnosu između operatera mobilne telefonije ili davatelja internetskih usluga te vlada, i da poziva na to u svojim odnosima s trećim zemljama, zahtijevajući da operateri i pružatelji internetskih usluga objavljuju detaljna godišnja izvješća o transparentnosti, uključujući izvješća o radnjama koje su zatražile vlasti, kao i financijske veze između nadležnih tijela javne uprave i operatera/pružatelja internetskih usluga; |
| --- | --- |

31.

potiče EU da osigura veću transparentnost u odnosu između operatera mobilne telefonije ili davatelja internetskih usluga te vlada, i da poziva na to u svojim odnosima s trećim zemljama, zahtijevajući da operateri i pružatelji internetskih usluga objavljuju detaljna godišnja izvješća o transparentnosti, uključujući izvješća o radnjama koje su zatražile vlasti, kao i financijske veze između nadležnih tijela javne uprave i operatera/pružatelja internetskih usluga;

| 32. | podsjeća korporativne subjekte na njihovu odgovornost poštovanja ljudskih prava u njihovim globalnim aktivnostima, bez obzira na to gdje se njihovi korisnici nalaze te neovisno o tome ispunjava li država domaćin svoje obveze koje se odnose na ljudska prava; poziva poduzeća iz područja informacijskih i komunikacijskih tehnologija, poglavito ona iz EU-a, na provedbu Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, među ostalim i uspostavom politika dužne pažnje i mehanizama zaštite za upravljanje rizicima te pružanjem djelotvornih pravnih lijekova ako njihove aktivnosti prouzroče nepovoljan učinak na ljudska prava ili mu doprinesu; |
| --- | --- |

32.

podsjeća korporativne subjekte na njihovu odgovornost poštovanja ljudskih prava u njihovim globalnim aktivnostima, bez obzira na to gdje se njihovi korisnici nalaze te neovisno o tome ispunjava li država domaćin svoje obveze koje se odnose na ljudska prava; poziva poduzeća iz područja informacijskih i komunikacijskih tehnologija, poglavito ona iz EU-a, na provedbu Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, među ostalim i uspostavom politika dužne pažnje i mehanizama zaštite za upravljanje rizicima te pružanjem djelotvornih pravnih lijekova ako njihove aktivnosti prouzroče nepovoljan učinak na ljudska prava ili mu doprinesu;

| 33. | ističe potrebu za učinkovitijom provedbom propisa i kazni EU-a u vezi s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, među ostalim i upotrebom sveobuhvatnih mehanizama, kako bi se zajamčilo da sve strane, uključujući države članice, ispunjavaju zakonske obveze i da su očuvani jednaki uvjeti za sve uključene strane; |
| --- | --- |

33.

ističe potrebu za učinkovitijom provedbom propisa i kazni EU-a u vezi s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, među ostalim i upotrebom sveobuhvatnih mehanizama, kako bi se zajamčilo da sve strane, uključujući države članice, ispunjavaju zakonske obveze i da su očuvani jednaki uvjeti za sve uključene strane;

| 34. | naglašava činjenicu da je poštovanje temeljnih prava ključan element za uspješne protuterorističke politike, uključujući i upotrebu digitalnih tehnologija nadzora; |
| --- | --- |

34.

naglašava činjenicu da je poštovanje temeljnih prava ključan element za uspješne protuterorističke politike, uključujući i upotrebu digitalnih tehnologija nadzora;

| 35. | pozdravlja odluku članica potpisnica Sporazuma iz Wassenaara iz prosinca 2013. o kontroli izvoza u područjima nadzora, provedbe zakona i instrumenata prikupljanja za obavještajne službe te sustava mrežnog nadzora; podsjeća na još uvijek vrlo nepotpunu prirodu režima EU-a za dvojnu namjenu, odnosno uredbe EU-a o robi s dvojnom namjenom, kada je riječ o učinkovitoj i sustavnoj kontroli izvoza štetnih informacijskih i komunikacijskih tehnologija u nedemokratske zemlje; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja odluku članica potpisnica Sporazuma iz Wassenaara iz prosinca 2013. o kontroli izvoza u područjima nadzora, provedbe zakona i instrumenata prikupljanja za obavještajne službe te sustava mrežnog nadzora; podsjeća na još uvijek vrlo nepotpunu prirodu režima EU-a za dvojnu namjenu, odnosno uredbe EU-a o robi s dvojnom namjenom, kada je riječ o učinkovitoj i sustavnoj kontroli izvoza štetnih informacijskih i komunikacijskih tehnologija u nedemokratske zemlje;

| 36. | u kontekstu predstojeće revizije i obnove politike o dvojnoj namjeni potiče Komisiju da hitno podnese prijedlog pametnih i djelotvornih politika kojima bi se ograničio i regulirao komercijalni izvoz usluga za provedbu i upotrebu takozvanih tehnologija s dvojnom namjenom, čime bi se razmotrio potencijalno štetan izvoz proizvoda i usluga iz područja informacijskih i komunikacijskih tehnologija u treće zemlje, kao što je dogovoreno u zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije iz travnja 2014.; poziva Komisiju da uvede učinkovite zaštitne mehanizme kako bi se spriječilo da spomenute kontrole izvoza nanesu štetu istraživanjima, uključujući znanstvena istraživanja i istraživanja o sigurnosti informacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

36.

u kontekstu predstojeće revizije i obnove politike o dvojnoj namjeni potiče Komisiju da hitno podnese prijedlog pametnih i djelotvornih politika kojima bi se ograničio i regulirao komercijalni izvoz usluga za provedbu i upotrebu takozvanih tehnologija s dvojnom namjenom, čime bi se razmotrio potencijalno štetan izvoz proizvoda i usluga iz područja informacijskih i komunikacijskih tehnologija u treće zemlje, kao što je dogovoreno u zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije iz travnja 2014.; poziva Komisiju da uvede učinkovite zaštitne mehanizme kako bi se spriječilo da spomenute kontrole izvoza nanesu štetu istraživanjima, uključujući znanstvena istraživanja i istraživanja o sigurnosti informacijskih tehnologija;

| 37. | ističe da bi Komisija trebala biti u stanju hitno pružiti ažurirane informacije o zakonitosti mogućih transakcija i njihovim mogućim štetnim učincima poduzećima koja nisu sigurna trebaju li zatražiti dozvolu za izvoz; |
| --- | --- |

37.

ističe da bi Komisija trebala biti u stanju hitno pružiti ažurirane informacije o zakonitosti mogućih transakcija i njihovim mogućim štetnim učincima poduzećima koja nisu sigurna trebaju li zatražiti dozvolu za izvoz;

| 38. | poziva Komisiju da podnese prijedloge za pregled načina na koje bi se moglo upotrijebiti standarde EU-a za informacijske i komunikacijske tehnologije u sprečavanju mogućih štetnih učinaka izvoza tih tehnologija ili drugih usluga u treće zemlje u kojima se termini poput „zakonitog presretanja” ne mogu smatrati jednakima onima u Europskoj uniji ili, primjerice, u kojima su zabilježeni slučajevi nepoštovanja ljudskih prava ili ne postoji vladavina prava; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da podnese prijedloge za pregled načina na koje bi se moglo upotrijebiti standarde EU-a za informacijske i komunikacijske tehnologije u sprečavanju mogućih štetnih učinaka izvoza tih tehnologija ili drugih usluga u treće zemlje u kojima se termini poput „zakonitog presretanja” ne mogu smatrati jednakima onima u Europskoj uniji ili, primjerice, u kojima su zabilježeni slučajevi nepoštovanja ljudskih prava ili ne postoji vladavina prava;

| 39. | potvrđuje da bi standardi EU-a, posebice Povelja o temeljnim pravima EU-a, trebali prevladati u ocjenama incidenata u kojima se tehnologija s dvojnom namjenom koristila na načine koji mogu ograničiti ljudska prava; |
| --- | --- |

39.

potvrđuje da bi standardi EU-a, posebice Povelja o temeljnim pravima EU-a, trebali prevladati u ocjenama incidenata u kojima se tehnologija s dvojnom namjenom koristila na načine koji mogu ograničiti ljudska prava;

| 40. | poziva na razvijanje politika kojima će se regulirati prodaja informacija o sigurnosnim propustima i ranjivostima („zero-day exploits”) kako bi se spriječilo da ih se upotrebljava za kibernetičke napade ili za neovlašten pristup uređajima koji bi doveo do kršenja ljudskih prava, a da pritom takvi propisi nemaju zamjetan utjecaj na akademska istraživanja i ostala istraživanja o sigurnosti koja se provode u dobroj vjeri; |
| --- | --- |

40.

poziva na razvijanje politika kojima će se regulirati prodaja informacija o sigurnosnim propustima i ranjivostima („zero-day exploits”) kako bi se spriječilo da ih se upotrebljava za kibernetičke napade ili za neovlašten pristup uređajima koji bi doveo do kršenja ljudskih prava, a da pritom takvi propisi nemaju zamjetan utjecaj na akademska istraživanja i ostala istraživanja o sigurnosti koja se provode u dobroj vjeri;

| 41. | žali zbog toga što neka europska poduzeća, kao i međunarodna poduzeća koja trguju tehnologijama s dvojnom namjenom s mogućim štetnim učincima na ljudska prava i istodobno djeluju u EU-u, aktivno surađuju s režimima čijim se postupcima krše ljudska prava; |
| --- | --- |

41.

žali zbog toga što neka europska poduzeća, kao i međunarodna poduzeća koja trguju tehnologijama s dvojnom namjenom s mogućim štetnim učincima na ljudska prava i istodobno djeluju u EU-u, aktivno surađuju s režimima čijim se postupcima krše ljudska prava;

| 42. | javno potiče Komisiju da poduzeća koja sudjeluju u takvim aktivnostima isključi iz postupaka javne nabave EU-a, iz financiranja za istraživanje i razvoj te iz svih drugih oblika financijske potpore; |
| --- | --- |

42.

javno potiče Komisiju da poduzeća koja sudjeluju u takvim aktivnostima isključi iz postupaka javne nabave EU-a, iz financiranja za istraživanje i razvoj te iz svih drugih oblika financijske potpore;

| 43. | poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na aspekte ljudskih prava u postupcima javne nabave za tehnološku opremu, posebno u zemljama s nepouzdanim praksama u tom području; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na aspekte ljudskih prava u postupcima javne nabave za tehnološku opremu, posebno u zemljama s nepouzdanim praksama u tom području;

| 44. | poziva Komisiju i Vijeće da u raspravama o upravljanju internetom aktivno brane otvoreni internet, postupke donošenja odluka koji uključuju više dionika, neutralnost interneta te zaštitne mehanizme za zaštitu podataka u trećim zemljama; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju i Vijeće da u raspravama o upravljanju internetom aktivno brane otvoreni internet, postupke donošenja odluka koji uključuju više dionika, neutralnost interneta te zaštitne mehanizme za zaštitu podataka u trećim zemljama;

| 45. | osuđuje slabljenje i podrivanje protokola i proizvoda šifriranja, posebice ono koje provode obavještajne službe koje žele presretati šifriranu komunikaciju; |
| --- | --- |

45.

osuđuje slabljenje i podrivanje protokola i proizvoda šifriranja, posebice ono koje provode obavještajne službe koje žele presretati šifriranu komunikaciju;

| 46. | upozorava da treba izbjegavati privatizaciju provedbe zakona preko internetskih poduzeća i pružatelja internetskih usluga; |
| --- | --- |

46.

upozorava da treba izbjegavati privatizaciju provedbe zakona preko internetskih poduzeća i pružatelja internetskih usluga;

| 47. | poziva na pojašnjenje normi i standarda kojima se privatni subjekti koriste u razvijanju svojih sustava; |
| --- | --- |

47.

poziva na pojašnjenje normi i standarda kojima se privatni subjekti koriste u razvijanju svojih sustava;

| 48. | podsjeća na važnost ocjene konteksta u okviru kojeg se tehnologije rabe kako bi se u potpunosti shvatio njihov utjecaj na ljudska prava; |
| --- | --- |

48.

podsjeća na važnost ocjene konteksta u okviru kojeg se tehnologije rabe kako bi se u potpunosti shvatio njihov utjecaj na ljudska prava;

| 49. | izričito poziva na promicanje alata koji omogućuju anonimno korištenje i/ili korištenje internetom pod pseudonimom te osporava jednostrano stajalište da takvi alati služe samo za omogućavanje kriminalnih aktivnosti, a ne i za osnaživanje aktivista za ljudska prava izvan i unutar EU-a; |
| --- | --- |

49.

izričito poziva na promicanje alata koji omogućuju anonimno korištenje i/ili korištenje internetom pod pseudonimom te osporava jednostrano stajalište da takvi alati služe samo za omogućavanje kriminalnih aktivnosti, a ne i za osnaživanje aktivista za ljudska prava izvan i unutar EU-a;

| 50. | poziva Vijeće, Komisiju i ESVD da razviju pametne i djelotvorne politike za reguliranje izvoza tehnologije s dvojnom namjenom, čime bi se uzeo u obzir potencijalno štetan izvoz proizvoda i usluga iz područja informacijskih i komunikacijskih tehnologija na međunarodnoj razini te u okviru multilateralnih režima za kontrolu izvoza i drugih međunarodnih tijela; |
| --- | --- |

50.

poziva Vijeće, Komisiju i ESVD da razviju pametne i djelotvorne politike za reguliranje izvoza tehnologije s dvojnom namjenom, čime bi se uzeo u obzir potencijalno štetan izvoz proizvoda i usluga iz područja informacijskih i komunikacijskih tehnologija na međunarodnoj razini te u okviru multilateralnih režima za kontrolu izvoza i drugih međunarodnih tijela;

| 51. | naglašava da se regulatornim promjenama usmjerenima na povećanje učinkovitosti kontrola izvoza nematerijalnih prijenosa tehnologije ne smije spriječiti zakonito istraživanje, razmjena informacija i pristup informacijama te da potencijalne mjere, kao što je upotreba općih izvoznih dozvola EU-a za istraživanje dvojne namjene, ne bi trebale imati negativan utjecaj na pojedince te mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

51.

naglašava da se regulatornim promjenama usmjerenima na povećanje učinkovitosti kontrola izvoza nematerijalnih prijenosa tehnologije ne smije spriječiti zakonito istraživanje, razmjena informacija i pristup informacijama te da potencijalne mjere, kao što je upotreba općih izvoznih dozvola EU-a za istraživanje dvojne namjene, ne bi trebale imati negativan utjecaj na pojedince te mala i srednja poduzeća;

| 52. | poziva države članice da osiguraju da postojeće i buduće politike kontrole izvoza ne ograniče aktivnosti legitimnih istraživača u području sigurnosti te da se kontrole izvoza primjenjuju u dobroj vjeri, i to samo na jasno definirane tehnologije koje se rabe u svrhu masovnog nadzora, cenzuriranja, ometanja, presretanja, nadgledanja te za praćenje građana i njihovih aktivnosti na (mobilnim) telefonskim mrežama; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice da osiguraju da postojeće i buduće politike kontrole izvoza ne ograniče aktivnosti legitimnih istraživača u području sigurnosti te da se kontrole izvoza primjenjuju u dobroj vjeri, i to samo na jasno definirane tehnologije koje se rabe u svrhu masovnog nadzora, cenzuriranja, ometanja, presretanja, nadgledanja te za praćenje građana i njihovih aktivnosti na (mobilnim) telefonskim mrežama;

| 53. | podsjeća da ad hoc bežične tehnologije temeljene na mreži nude velik potencijal u osiguravanju rezervnih mreža na područjima u kojima internet nije dostupan ili je blokiran, a mogu pomoći i u unapređenju ljudskih prava; |
| --- | --- |

53.

podsjeća da ad hoc bežične tehnologije temeljene na mreži nude velik potencijal u osiguravanju rezervnih mreža na područjima u kojima internet nije dostupan ili je blokiran, a mogu pomoći i u unapređenju ljudskih prava;

| 54. | poziva Komisiju da imenuje nezavisnu grupu stručnjaka koji mogu provesti ocjenu utjecaja ljudskih prava na postojeće standarde EU-a za informacijske i komunikacijske tehnologije u cilju davanja preporuka za prilagodbe kojima će se povećati zaštita ljudskih prava, posebice kada se sustavi izvoze; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisiju da imenuje nezavisnu grupu stručnjaka koji mogu provesti ocjenu utjecaja ljudskih prava na postojeće standarde EU-a za informacijske i komunikacijske tehnologije u cilju davanja preporuka za prilagodbe kojima će se povećati zaštita ljudskih prava, posebice kada se sustavi izvoze;

| 55. | priznaje da tehnološki razvoj predstavlja izazov pravnim sustavima koji se moraju prilagoditi novim okolnostima; naglašava važnost toga da zakonodavci posvete više pozornosti pitanjima koja se odnose na digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

55.

priznaje da tehnološki razvoj predstavlja izazov pravnim sustavima koji se moraju prilagoditi novim okolnostima; naglašava važnost toga da zakonodavci posvete više pozornosti pitanjima koja se odnose na digitalno gospodarstvo;

| 56. | poziva Komisiju da angažira civilno društvo i neovisne stručnjake, uključujući istraživače u polju sigurnosti, u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija u trećim zemljama, kako bi se zajamčila stručnost koja je u koraku s vremenom, što bi trebalo rezultirati stvaranjem politike koja može odgovoriti na buduće zahtjeve i događaje; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisiju da angažira civilno društvo i neovisne stručnjake, uključujući istraživače u polju sigurnosti, u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija u trećim zemljama, kako bi se zajamčila stručnost koja je u koraku s vremenom, što bi trebalo rezultirati stvaranjem politike koja može odgovoriti na buduće zahtjeve i događaje;

| 57. | ističe da je potrebno izbjeći neželjene posljedice na razmjenu informacija i pristup informacijama, razvijanje znanja o sigurnosti i izvoz tehnologija koje bi mogle pomoći u stjecanju potrebnih digitalnih vještina te u postizanju napretka u ljudskim pravima, kao što je ograničenje znanstvenih istraživanja te drugih oblika istraživanja i razvoja koji se provode u dobroj vjeri i negativan učinak na njih; |
| --- | --- |

57.

ističe da je potrebno izbjeći neželjene posljedice na razmjenu informacija i pristup informacijama, razvijanje znanja o sigurnosti i izvoz tehnologija koje bi mogle pomoći u stjecanju potrebnih digitalnih vještina te u postizanju napretka u ljudskim pravima, kao što je ograničenje znanstvenih istraživanja te drugih oblika istraživanja i razvoja koji se provode u dobroj vjeri i negativan učinak na njih;

| 58. | smatra da suradnja među vladama i privatnim subjektima u digitalnoj domeni diljem svijeta, uključujući Forum za upravljanje internetom, zahtijeva jasne provjere i jasnu ravnotežu te da ne smije dovesti do ugrožavanja demokratskog i pravosudnog nadzora; |
| --- | --- |

58.

smatra da suradnja među vladama i privatnim subjektima u digitalnoj domeni diljem svijeta, uključujući Forum za upravljanje internetom, zahtijeva jasne provjere i jasnu ravnotežu te da ne smije dovesti do ugrožavanja demokratskog i pravosudnog nadzora;

| 59. | napominje da dobrovoljan pristup nije dovoljan te da su potrebne obvezujuće mjere za poticanje poduzeća da uzmu u obzir postignuća zemlje u pogledu ljudskih prava prije nego što počnu prodavati svoje proizvode u toj zemlji te da provedu ocjenu učinka koji će njihova tehnologija imati na branitelje ljudskih prava i kritičare vlade; |
| --- | --- |

59.

napominje da dobrovoljan pristup nije dovoljan te da su potrebne obvezujuće mjere za poticanje poduzeća da uzmu u obzir postignuća zemlje u pogledu ljudskih prava prije nego što počnu prodavati svoje proizvode u toj zemlji te da provedu ocjenu učinka koji će njihova tehnologija imati na branitelje ljudskih prava i kritičare vlade;

| 60. | smatra da se izvoz visoko osjetljivih proizvoda mora provjeriti prije nego što oni napuste EU te da su potrebne kazne u slučaju kršenja pravila; |
| --- | --- |

60.

smatra da se izvoz visoko osjetljivih proizvoda mora provjeriti prije nego što oni napuste EU te da su potrebne kazne u slučaju kršenja pravila;

| 61. | poziva na to da svaki pojedinac ima pravo na šifriranje te da se stvore potrebni uvjeti za omogućavanje šifriranja; smatra da bi se kontrolama trebao baviti krajnji korisnik, koji će trebati imati potrebne vještine za obavljanje takvih kontrola na ispravan način; |
| --- | --- |

61.

poziva na to da svaki pojedinac ima pravo na šifriranje te da se stvore potrebni uvjeti za omogućavanje šifriranja; smatra da bi se kontrolama trebao baviti krajnji korisnik, koji će trebati imati potrebne vještine za obavljanje takvih kontrola na ispravan način;

| 62. | poziva na sustavno uvođenje standarda šifriranja po načelu „s kraja na kraj” za sve komunikacijske usluge kako bi se vladama, obavještajnim službama i nadzornim tijelima otežalo čitanje sadržaja; |
| --- | --- |

62.

poziva na sustavno uvođenje standarda šifriranja po načelu „s kraja na kraj” za sve komunikacijske usluge kako bi se vladama, obavještajnim službama i nadzornim tijelima otežalo čitanje sadržaja;

| 63. | naglašava posebnu odgovornost državnih obavještajnih službi da izgrade povjerenje i poziva na okončanje masovnog nadzora; smatra da se pitanje nadgledanja europskih građana koje provode domaće i strane obavještajne službe mora razmotriti i riješiti; |
| --- | --- |

63.

naglašava posebnu odgovornost državnih obavještajnih službi da izgrade povjerenje i poziva na okončanje masovnog nadzora; smatra da se pitanje nadgledanja europskih građana koje provode domaće i strane obavještajne službe mora razmotriti i riješiti;

| 64. | protivi se prodaji i distribuciji europskih nadzornih tehnologija i alata za cenzuriranje autoritarnim režimima u kojima ne postoji vladavina prava; |
| --- | --- |

64.

protivi se prodaji i distribuciji europskih nadzornih tehnologija i alata za cenzuriranje autoritarnim režimima u kojima ne postoji vladavina prava;

| 65. | poziva na proširenje opsega međunarodne zaštite zviždača i potiče države članice da predlažu zakone kojima bi ih se zaštitilo; |
| --- | --- |

65.

poziva na proširenje opsega međunarodne zaštite zviždača i potiče države članice da predlažu zakone kojima bi ih se zaštitilo;

| 66. | poziva na imenovanje izaslanika UN-a za digitalnu slobodu i zaštitu podataka te poziva na proširenje područja djelovanja povjerenika EU-a za ljudska prava kako bi se tehnologija razmotrila i sa stajališta ljudskih prava; |
| --- | --- |

66.

poziva na imenovanje izaslanika UN-a za digitalnu slobodu i zaštitu podataka te poziva na proširenje područja djelovanja povjerenika EU-a za ljudska prava kako bi se tehnologija razmotrila i sa stajališta ljudskih prava;

| 67. | poziva na poduzimanje mjera kojima bi se jamčila zaštita privatnosti aktivista, novinara i građana svugdje u svijetu te njihovo umrežavanje preko interneta; |
| --- | --- |

67.

poziva na poduzimanje mjera kojima bi se jamčila zaštita privatnosti aktivista, novinara i građana svugdje u svijetu te njihovo umrežavanje preko interneta;

| 68. | ustraje u tome da bi pravo pristupa internetu trebalo biti priznato kao ljudsko pravo i traži da se poduzmu mjere za uklanjanje digitalnog jaza; |
| --- | --- |

68.

ustraje u tome da bi pravo pristupa internetu trebalo biti priznato kao ljudsko pravo i traži da se poduzmu mjere za uklanjanje digitalnog jaza;

| 69. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te ESVD-u. |
| --- | --- |

69.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te ESVD-u.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.hm.

(2)  http://eeas.europa.eu/delegations/documents/eu_human_rights_guidelines_on_freedom_of_xpression_online_and_offline_en.pdf.

(3)  http://www.osce.org/fom/80723?download=true.

(4)  http://www.osce.org/fom/127656?download=true .

(5)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/545/19/PDF/N1454519.pdf?OpenElement.

(6)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session27/Documents/A-HRC-27-37_en.doc.

(7)  http://website-pace.net/documents/19838/1085720/20150126-MassSurveillance-EN.pdf/df5aae25-6cfe-450a-92a6-e903af10b7a2.

(8)  Usvojeni tekst, P7_TA(2014)0230.

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf?v=1392752313000/_/jcr:system/jcr:versionstorage/12/52/13/125213a0-e4bc-4a15-bb96-9930bb8fb6a1/1.3/jcr:frozennode

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf

(11)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/2014091e.pdf?expires=1423160236&id=id&accname=ocid194994&checksum=D1FC664FBCEA28FC856AE63932715B3C

(12)  https://www.icann.org/en/system/files/files/annual-report-2013-en.pdf

(13)  COM(2014)0072.

(14)  http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

(15)  SL L 173, 12.6.2014., str. 79.

(16)  SL L 173, 12.6.2014., str. 82.

(17)  COM(2014)0244.

(18)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2012)0470.

(19)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0274.

(20)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0079.

(21)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0033.

(22)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0076.

(23)  http://www.europarl.europa.eu/ document/activities/cont/201403/20140307ATT80674/20140307ATT80674EN.pdf.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/51

---

P8_TA(2015)0289

Zaštita financijskih interesa Europske unije: prema nadzoru zajedničke poljoprivredne politike temeljenom na rezultatima

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o zaštiti financijskih interesa Europske unije: ususret kontrolama zajedničke poljoprivredne politike na temelju uspješnosti (2014/2234(INI))

(2017/C 316/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje br. 1/2012 Europskog revizorskog suda o određenim prijedlozima uredbi u vezi sa zajedničkom poljoprivrednom politikom za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje br. 1/2012 Europskog revizorskog suda o određenim prijedlozima uredbi u vezi sa zajedničkom poljoprivrednom politikom za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje br. 2/2004 Europskog revizorskog suda o modelu jedinstvene revizije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje br. 2/2004 Europskog revizorskog suda o modelu jedinstvene revizije,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 16/2013 Europskog revizorskog suda pod naslovom „Preispitivanje modela ‘jedinstvene revizije’ i Komisijina oslanjanja na rad nacionalnih revizijskih tijela u području kohezije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 16/2013 Europskog revizorskog suda pod naslovom „Preispitivanje modela ‘jedinstvene revizije’ i Komisijina oslanjanja na rad nacionalnih revizijskih tijela u području kohezije”,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj za 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj za 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0240/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0240/2015),

| A. | budući da su nakon dvaju krugova reformi zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) pravila postala raznolikija i složenija; |
| --- | --- |

A.

budući da su nakon dvaju krugova reformi zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) pravila postala raznolikija i složenija;

| B. | budući da složenija pravila dovode do više pogrešaka na terenu; |
| --- | --- |

B.

budući da složenija pravila dovode do više pogrešaka na terenu;

| C. | budući da se ciljevi ZPP-a moraju ispuniti, a istodobno se mora zajamčiti uzajamno razumijevanje i povjerenje između svih institucija EU-a te nacionalnih i regionalnih tijela u svrhu učinkovite provedbe ZPP-a; |
| --- | --- |

C.

budući da se ciljevi ZPP-a moraju ispuniti, a istodobno se mora zajamčiti uzajamno razumijevanje i povjerenje između svih institucija EU-a te nacionalnih i regionalnih tijela u svrhu učinkovite provedbe ZPP-a;

| D. | budući da uspješnija i učinkovitija reforma ZPP-a zahtijeva pojednostavljenje i manje birokracije u cilju ispunjavanja ciljeva ZPP-a; |
| --- | --- |

D.

budući da uspješnija i učinkovitija reforma ZPP-a zahtijeva pojednostavljenje i manje birokracije u cilju ispunjavanja ciljeva ZPP-a;

| E. | budući da se troškovi kontrola te pružanja savjeta dionicima i poljoprivrednicima trenutno procjenjuju na 4 milijarde EUR godišnje na razini država članica te da će vrlo vjerojatno, baš kao i stope pogreške, rasti s provedbom posljednje reforme ZPP-a, a osobito s uvođenjem mjera ekologizacije; |
| --- | --- |

E.

budući da se troškovi kontrola te pružanja savjeta dionicima i poljoprivrednicima trenutno procjenjuju na 4 milijarde EUR godišnje na razini država članica te da će vrlo vjerojatno, baš kao i stope pogreške, rasti s provedbom posljednje reforme ZPP-a, a osobito s uvođenjem mjera ekologizacije;

| F. | budući da je reforma iz 2013. dovela do znatnih promjena u pogledu podataka koje poljoprivrednici trebaju priložiti zahtjevima i opravdanjima potraživanja, uz nove uvjete zbog kojih bi moglo doći do više stope pogreške u početnoj fazi učenja i prilagodbe; |
| --- | --- |

F.

budući da je reforma iz 2013. dovela do znatnih promjena u pogledu podataka koje poljoprivrednici trebaju priložiti zahtjevima i opravdanjima potraživanja, uz nove uvjete zbog kojih bi moglo doći do više stope pogreške u početnoj fazi učenja i prilagodbe;

| G. | budući da je važno da subjekti nisu opterećeni nerazmjernim brojem inspekcija; |
| --- | --- |

G.

budući da je važno da subjekti nisu opterećeni nerazmjernim brojem inspekcija;

| H. | budući da se ciljevi ZPP-a moraju ispuniti, a istodobno se mora zajamčiti uzajamno razumijevanje i povjerenje između svih institucija EU-a te nacionalnih i regionalnih tijela u svrhu učinkovite provedbe ZPP-a; |
| --- | --- |

H.

budući da se ciljevi ZPP-a moraju ispuniti, a istodobno se mora zajamčiti uzajamno razumijevanje i povjerenje između svih institucija EU-a te nacionalnih i regionalnih tijela u svrhu učinkovite provedbe ZPP-a;

| I. | budući da se poljoprivrednike potiče da pružaju usluge koje nemaju tržišnu vrijednost, poput oblikovanja krajolika, očuvanja biološke raznolikosti poljoprivrednog zemljišta i održavanja stabilnosti klime; |
| --- | --- |

I.

budući da se poljoprivrednike potiče da pružaju usluge koje nemaju tržišnu vrijednost, poput oblikovanja krajolika, očuvanja biološke raznolikosti poljoprivrednog zemljišta i održavanja stabilnosti klime;

| J. | budući da se troškovi kontrola i pružanja savjeta dionicima i poljoprivrednicima trenutačno mogu procijeniti na 4 milijarde EUR na razini država članica; naglašava potrebu za smanjivanjem troškova kontrole i njihova administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

J.

budući da se troškovi kontrola i pružanja savjeta dionicima i poljoprivrednicima trenutačno mogu procijeniti na 4 milijarde EUR na razini država članica; naglašava potrebu za smanjivanjem troškova kontrole i njihova administrativnog opterećenja;

| K. | budući da kontrole na temelju uspješnosti mogu postati korisna metodologija, a upravna tijela trebaju pružiti stabilnost i primijeniti osnažujući pristup kako bi se izgradilo povjerenje s krajnjim korisnicima; podsjeća, međutim, da se univerzalni sustav ne može nametnuti na različite vrste i veličine poljoprivrednih gospodarstava u EU-u; |
| --- | --- |

K.

budući da kontrole na temelju uspješnosti mogu postati korisna metodologija, a upravna tijela trebaju pružiti stabilnost i primijeniti osnažujući pristup kako bi se izgradilo povjerenje s krajnjim korisnicima; podsjeća, međutim, da se univerzalni sustav ne može nametnuti na različite vrste i veličine poljoprivrednih gospodarstava u EU-u;

| L. | budući da je cilj mjera ekologizacije koje su uvedene posljednjom reformom zajedničke poljoprivredne politike postizanje bolje poljoprivredne održivosti s pomoću sljedećih instrumenata:






  — | pojednostavljenog i usmjerenijeg sustava višestruke sukladnosti; |
| --- | --- | --- |

L.

budući da je cilj mjera ekologizacije koje su uvedene posljednjom reformom zajedničke poljoprivredne politike postizanje bolje poljoprivredne održivosti s pomoću sljedećih instrumenata:

—

pojednostavljenog i usmjerenijeg sustava višestruke sukladnosti;

| — | zelenih izravnih plaćanja i dobrovoljnih mjera koje pozitivno utječu na okoliš i klimatske promjene u okviru ruralnog razvoja; |
| --- | --- |

—

zelenih izravnih plaćanja i dobrovoljnih mjera koje pozitivno utječu na okoliš i klimatske promjene u okviru ruralnog razvoja;

| M. | budući da je Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj (1) procijenila da je potrebno izraziti 51 zadršku za neke agencije za plaćanja; |
| --- | --- |

M.

budući da je Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj (1) procijenila da je potrebno izraziti 51 zadršku za neke agencije za plaćanja;

| 1. | dijeli mišljenje Europskog revizorskog suda prema kojem su „mehanizmi plaćanja unutar zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje 2014. – 2020. i dalje složeni” (2); podsjeća, međutim, na to da složenost ZPP-a proizlazi iz raznolikosti europske poljoprivrede te da pojednostavljenje ne smije dovesti do ukidanja već usvojenih instrumenata; |
| --- | --- |

1.

dijeli mišljenje Europskog revizorskog suda prema kojem su „mehanizmi plaćanja unutar zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje 2014. – 2020. i dalje složeni” (2); podsjeća, međutim, na to da složenost ZPP-a proizlazi iz raznolikosti europske poljoprivrede te da pojednostavljenje ne smije dovesti do ukidanja već usvojenih instrumenata;

| 2. | traži manje birokracije u ZPP-u radi smanjenja stope pogreške te uvođenje instrumenata koji bi omogućili razlikovanje između pogreške i prijevare; |
| --- | --- |

2.

traži manje birokracije u ZPP-u radi smanjenja stope pogreške te uvođenje instrumenata koji bi omogućili razlikovanje između pogreške i prijevare;

| 3. | poziva na to da se, prilikom korištenja nalazima kontrola i u pogledu mogućeg propisivanja kazni, pravi razlika između nenamjernih propusta i slučajeva prijevare jer propusti u pravilu ne prouzrokuju nikakvu financijsku štetu za poreznog obveznika; |
| --- | --- |

3.

poziva na to da se, prilikom korištenja nalazima kontrola i u pogledu mogućeg propisivanja kazni, pravi razlika između nenamjernih propusta i slučajeva prijevare jer propusti u pravilu ne prouzrokuju nikakvu financijsku štetu za poreznog obveznika;

| 4. | traži ZPP s manje birokracije koji će se moći jasno provoditi i tumačiti u cilju smanjenja stope pogreške i uspostavljanja instrumenata kojima će se omogućiti razlikovanje između pogreške i prijevare te da se pritom zajamči da će se poljoprivrednici i dalje moći baviti vitalnom proizvodnjom hrane koja je u središtu te politike; smatra da je nastavak rješavanja problema složenosti ZPP-a i njegovo usmjeravanje jedan od ključnih elemenata za privlačenje i zadržavanje novih poljoprivrednika i njihovih vještina kako bi se zajamčio uspješan poljoprivredni sektor EU-a u budućnosti; u tom pogledu očekuje snažne mjere iz programa bolje regulacije; pozdravlja odluku Komisije da produlji rok za zahtjeve za izravno plaćanje za jedan mjesec te to smatra korakom prema smanjenju stope pogreške ZPP-a; |
| --- | --- |

4.

traži ZPP s manje birokracije koji će se moći jasno provoditi i tumačiti u cilju smanjenja stope pogreške i uspostavljanja instrumenata kojima će se omogućiti razlikovanje između pogreške i prijevare te da se pritom zajamči da će se poljoprivrednici i dalje moći baviti vitalnom proizvodnjom hrane koja je u središtu te politike; smatra da je nastavak rješavanja problema složenosti ZPP-a i njegovo usmjeravanje jedan od ključnih elemenata za privlačenje i zadržavanje novih poljoprivrednika i njihovih vještina kako bi se zajamčio uspješan poljoprivredni sektor EU-a u budućnosti; u tom pogledu očekuje snažne mjere iz programa bolje regulacije; pozdravlja odluku Komisije da produlji rok za zahtjeve za izravno plaćanje za jedan mjesec te to smatra korakom prema smanjenju stope pogreške ZPP-a;

| 5. | poziva na pružanje jasnijih smjernica nacionalnim vlastima i poljoprivrednicima kako bi se smanjila stopa pogreške; |
| --- | --- |

5.

poziva na pružanje jasnijih smjernica nacionalnim vlastima i poljoprivrednicima kako bi se smanjila stopa pogreške;

| 6. | podupire inicijativu Komisije za pojednostavljenje ZPP-a uz hitno razmatranje mjera koje se mogu brzo provesti jer bi to moglo koristiti poljoprivrednicima, agencijama za plaćanja, institucijama EU-a i poreznim obveznicima; pritom poziva na to da se tijekom preispitivanja u sredini razdoblja prijedlozi izmjena temeljnog zakonodavnog akta podnesu na razmatranje u okviru reforme za iduće razdoblje financiranja; |
| --- | --- |

6.

podupire inicijativu Komisije za pojednostavljenje ZPP-a uz hitno razmatranje mjera koje se mogu brzo provesti jer bi to moglo koristiti poljoprivrednicima, agencijama za plaćanja, institucijama EU-a i poreznim obveznicima; pritom poziva na to da se tijekom preispitivanja u sredini razdoblja prijedlozi izmjena temeljnog zakonodavnog akta podnesu na razmatranje u okviru reforme za iduće razdoblje financiranja;

| 7. | izražava bojazan da će se najizglednija stopa pogreške koju je utvrdio Revizorski sud povisiti u području izravnih plaćanja u okviru zajedničke poljoprivredne politike tijekom razdoblja od 2014. do 2020. godine, ponajviše zbog toga što sljedeći okvir za višestruku sukladnost još uvijek ne dovodi do smanjenja razine nepotrebne složenosti te politike za upravljačka tijela i za korisnike; |
| --- | --- |

7.

izražava bojazan da će se najizglednija stopa pogreške koju je utvrdio Revizorski sud povisiti u području izravnih plaćanja u okviru zajedničke poljoprivredne politike tijekom razdoblja od 2014. do 2020. godine, ponajviše zbog toga što sljedeći okvir za višestruku sukladnost još uvijek ne dovodi do smanjenja razine nepotrebne složenosti te politike za upravljačka tijela i za korisnike;

| 8. | podsjeća da su Parlament i Revizorski sud često naglašavali nužnost postizanja odgovarajuće ravnoteže između manjeg administrativnog opterećenja i učinkovite financijske kontrole; |
| --- | --- |

8.

podsjeća da su Parlament i Revizorski sud često naglašavali nužnost postizanja odgovarajuće ravnoteže između manjeg administrativnog opterećenja i učinkovite financijske kontrole;

| 9. | konstatira da troškovi kontrola zajedničke poljoprivredne politike već iznose 4 milijarde EUR godišnje te da se odnose na 50 milijuna transakcija, dok proračun za poljoprivredu iznosi oko 58 milijardi EUR; |
| --- | --- |

9.

konstatira da troškovi kontrola zajedničke poljoprivredne politike već iznose 4 milijarde EUR godišnje te da se odnose na 50 milijuna transakcija, dok proračun za poljoprivredu iznosi oko 58 milijardi EUR;

| 10. | pozdravlja činjenicu da Komisija daje prednost novom pojednostavljenju ZPP-a te da predlaže da se, u prvom redu, pojednostavni velik broj delegiranih i provedbenih akata; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja činjenicu da Komisija daje prednost novom pojednostavljenju ZPP-a te da predlaže da se, u prvom redu, pojednostavni velik broj delegiranih i provedbenih akata;

| 11. | snažno zagovara poboljšanje kvalitete i dosljednosti inspekcija umjesto toga da države članice, Komisija i Revizorski sud povećaju broj kontrola u poljoprivredi; |
| --- | --- |

11.

snažno zagovara poboljšanje kvalitete i dosljednosti inspekcija umjesto toga da države članice, Komisija i Revizorski sud povećaju broj kontrola u poljoprivredi;

| 12. | također naglašava da su kontrole jamstvo da se novac iz proračuna EU-a namijenjen financiranju instrumenata ZPP-a troši na propisan način; |
| --- | --- |

12.

također naglašava da su kontrole jamstvo da se novac iz proračuna EU-a namijenjen financiranju instrumenata ZPP-a troši na propisan način;

| 13. | podsjeća da je cilj modela jedinstvene revizije uspostava jedinstvenog niza revizija od krajnjeg korisnika do institucija Europske unije; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da je cilj modela jedinstvene revizije uspostava jedinstvenog niza revizija od krajnjeg korisnika do institucija Europske unije;

| 14. | žali zbog činjenice što model jedinstvene revizije još nije učinkovit i što sustavi kontrole koje su uspostavile države članice nisu u potpunosti djelotvorni; podsjeća države članice da je njihova odgovornost da provedu prvu razinu kontrola na učinkovit način uz minimalno opterećenje poljoprivrednika te ih podsjeća da postoje mogućnosti za fleksibilniju organizaciju kontrola; |
| --- | --- |

14.

žali zbog činjenice što model jedinstvene revizije još nije učinkovit i što sustavi kontrole koje su uspostavile države članice nisu u potpunosti djelotvorni; podsjeća države članice da je njihova odgovornost da provedu prvu razinu kontrola na učinkovit način uz minimalno opterećenje poljoprivrednika te ih podsjeća da postoje mogućnosti za fleksibilniju organizaciju kontrola;

| 15. | potiče Komisiju i države članice da, kao smjernicu, razmotre pronalaženje načina za optimizaciju i kombiniranje inspekcija povezanih sa ZPP-om kako bi, kada god je to moguće, odabrani korisnici godišnje prolazili samo jedan krug kontrola; |
| --- | --- |

15.

potiče Komisiju i države članice da, kao smjernicu, razmotre pronalaženje načina za optimizaciju i kombiniranje inspekcija povezanih sa ZPP-om kako bi, kada god je to moguće, odabrani korisnici godišnje prolazili samo jedan krug kontrola;

| 16. | naglašava da bi prema godišnjem izvješću Europskog revizorskog suda za financijsku godinu 2013.:






  a) | najizglednija pogreška u području izravnih plaćanja bila 1,1 % posto niža i time bliža pragu značajnosti od 2 % da su se nacionalne vlasti koristile dostupnim informacijama kako bi barem djelomično spriječile, otkrile i ispravile te pogreške (3); |
| --- | --- | --- |

16.

naglašava da bi prema godišnjem izvješću Europskog revizorskog suda za financijsku godinu 2013.:

a)

najizglednija pogreška u području izravnih plaćanja bila 1,1 % posto niža i time bliža pragu značajnosti od 2 % da su se nacionalne vlasti koristile dostupnim informacijama kako bi barem djelomično spriječile, otkrile i ispravile te pogreške (3);

| b) | najizglednija stopa pogreške u ruralnom razvoju bila smanjena na 2 % da su se nacionalne vlasti koristile svim dostupnim informacijama kako bi spriječile, otkrile i ispravile pogreške (4); |
| --- | --- |

b)

najizglednija stopa pogreške u ruralnom razvoju bila smanjena na 2 % da su se nacionalne vlasti koristile svim dostupnim informacijama kako bi spriječile, otkrile i ispravile pogreške (4);

| 17. | žali zbog činjenice da je Komisija morala povisiti stope pogreške koje su prijavile 42 od 68 agencija za plaćanja tako da je stopa preostalih pogrešaka iznad 2 %, iako su nadležne vlasti akreditirale i certificirale gotovo sve agencije za izravna plaćanja te iako je 2013. godine 79 od 82 izjave o jamstvu agencija za plaćanja dobilo pozitivno mišljenje od tijela za ovjeravanje; |
| --- | --- |

17.

žali zbog činjenice da je Komisija morala povisiti stope pogreške koje su prijavile 42 od 68 agencija za plaćanja tako da je stopa preostalih pogrešaka iznad 2 %, iako su nadležne vlasti akreditirale i certificirale gotovo sve agencije za izravna plaćanja te iako je 2013. godine 79 od 82 izjave o jamstvu agencija za plaćanja dobilo pozitivno mišljenje od tijela za ovjeravanje;

| 18. | očekuje da će se novom zadaćom koja je tijelima za ovjeravanje povjerena u uredbama (EU, Euratom) br. 966/2012 i (EU) br. 1306/2013 poboljšati pouzdanost podataka koje dostavljaju države članice u pogledu njihova upravljanja poljoprivrednim fondovima EU-a; |
| --- | --- |

18.

očekuje da će se novom zadaćom koja je tijelima za ovjeravanje povjerena u uredbama (EU, Euratom) br. 966/2012 i (EU) br. 1306/2013 poboljšati pouzdanost podataka koje dostavljaju države članice u pogledu njihova upravljanja poljoprivrednim fondovima EU-a;

| 19. | poziva Komisiju da izmijeni smjernice za tijela za ovjeravanje kako bi se detaljnije provjerilo sastavljanje statističkih izvješća; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da izmijeni smjernice za tijela za ovjeravanje kako bi se detaljnije provjerilo sastavljanje statističkih izvješća;

| 20. | ponovno upućuje zahtjev da Komisija izradi prijedloge za sankcioniranje lažnog ili netočnog izvješćivanja agencija za plaćanja, koji će obuhvatiti sljedeće tri dimenzije: statističke podatke o inspekcijama, izvješća agencija za plaćanja te rad tijela za ovjeravanje; traži da Komisija bude ovlaštena za povlačenje akreditacije agencija za plaćanja u slučajevima ozbiljnih netočnih iznošenja činjenica; |
| --- | --- |

20.

ponovno upućuje zahtjev da Komisija izradi prijedloge za sankcioniranje lažnog ili netočnog izvješćivanja agencija za plaćanja, koji će obuhvatiti sljedeće tri dimenzije: statističke podatke o inspekcijama, izvješća agencija za plaćanja te rad tijela za ovjeravanje; traži da Komisija bude ovlaštena za povlačenje akreditacije agencija za plaćanja u slučajevima ozbiljnih netočnih iznošenja činjenica;

| 21. | očekuje da Komisija hitno iskoristi potpuni postupak pojednostavljivanja ZPP-a, posebno u pogledu teških i složenih propisa kojima se uređuju višestruka sukladnost i ekologizacija, što u konačnici utječe na poljoprivrednike diljem Europe; |
| --- | --- |

21.

očekuje da Komisija hitno iskoristi potpuni postupak pojednostavljivanja ZPP-a, posebno u pogledu teških i složenih propisa kojima se uređuju višestruka sukladnost i ekologizacija, što u konačnici utječe na poljoprivrednike diljem Europe;

| 22. | podupire inicijativu Komisije za pojednostavljenje ZPP-a hitnim razmatranjem mjera koje se mogu brzo provesti jer bi to moglo koristiti poljoprivrednicima, agencijama za plaćanja, institucijama EU-a i poreznim obveznicima; također poziva na podnošenje prijedloga amandmana na temeljni zakonodavni akt; poziva Komisiju da podnese konkretne prijedloge za pojednostavljenje ZPP-a uzimajući u obzir povratne informacije od dionika u poljoprivrednom sektoru; |
| --- | --- |

22.

podupire inicijativu Komisije za pojednostavljenje ZPP-a hitnim razmatranjem mjera koje se mogu brzo provesti jer bi to moglo koristiti poljoprivrednicima, agencijama za plaćanja, institucijama EU-a i poreznim obveznicima; također poziva na podnošenje prijedloga amandmana na temeljni zakonodavni akt; poziva Komisiju da podnese konkretne prijedloge za pojednostavljenje ZPP-a uzimajući u obzir povratne informacije od dionika u poljoprivrednom sektoru;

| 23. | zagovara jačanje i snažniju provedbu pojedinačne revizije usklađivanjem kontrolnih aktivnosti koje provode razne ustanove te poziva na smanjenje administrativnog opterećenja koje proizlazi iz revizija kako u jednoj godini nadležna tijela ne bi posjećivala poljoprivrednike u više navrata te kako ih Komisija i Revizorski sud ne bi pretjerano i opetovano kontrolirali, neovisno o propisima, čime bi se smanjilo opterećenje poljoprivrednika smanjenjem broja inspekcija; traži objedinjenje funkcija revizije i kontrola koje provode tijela za ovjeravanje i druga tijela država članica; primjećuje da su savjeti koje su poljoprivrednicima u okviru smjernica dale i nacionalne vlasti i Komisija u vezi s provedbom ZPP-a često u suprotnosti s kriterijima procjene koje upotrebljava Revizorski sud, što je rezultiralo novčanim kaznama koje su i nerazmjerne i neočekivane; |
| --- | --- |

23.

zagovara jačanje i snažniju provedbu pojedinačne revizije usklađivanjem kontrolnih aktivnosti koje provode razne ustanove te poziva na smanjenje administrativnog opterećenja koje proizlazi iz revizija kako u jednoj godini nadležna tijela ne bi posjećivala poljoprivrednike u više navrata te kako ih Komisija i Revizorski sud ne bi pretjerano i opetovano kontrolirali, neovisno o propisima, čime bi se smanjilo opterećenje poljoprivrednika smanjenjem broja inspekcija; traži objedinjenje funkcija revizije i kontrola koje provode tijela za ovjeravanje i druga tijela država članica; primjećuje da su savjeti koje su poljoprivrednicima u okviru smjernica dale i nacionalne vlasti i Komisija u vezi s provedbom ZPP-a često u suprotnosti s kriterijima procjene koje upotrebljava Revizorski sud, što je rezultiralo novčanim kaznama koje su i nerazmjerne i neočekivane;

| 24. | zalaže se za sveobuhvatan pristup kontrolama na način da se sve obvezne kontrole na istom poljoprivrednom gospodarstvu, gdje god je to moguće, provedu u isto vrijeme kako se ne bi povećao broj posjeta na terenu te kako bi se smanjili popratni financijski i vremenski troškovi te opterećenje za uprave i poljoprivrednike, a postupak kontrole pojednostavnio; |
| --- | --- |

24.

zalaže se za sveobuhvatan pristup kontrolama na način da se sve obvezne kontrole na istom poljoprivrednom gospodarstvu, gdje god je to moguće, provedu u isto vrijeme kako se ne bi povećao broj posjeta na terenu te kako bi se smanjili popratni financijski i vremenski troškovi te opterećenje za uprave i poljoprivrednike, a postupak kontrole pojednostavnio;

| 25. | podsjeća Komisiju da rizik nenamjernih grešaka prouzrokovanih složenim propisima u konačnici snose korisnici; poziva na razumnu, razmjernu i učinkovitu politiku sankcioniranja kojom bi se popratio takav pristup, kao što je primjerice izbjegavanje dvostrukog sankcioniranja iste pogreške kako u okviru sustava plaćanja tako i u okviru višestruke sukladnosti; |
| --- | --- |

25.

podsjeća Komisiju da rizik nenamjernih grešaka prouzrokovanih složenim propisima u konačnici snose korisnici; poziva na razumnu, razmjernu i učinkovitu politiku sankcioniranja kojom bi se popratio takav pristup, kao što je primjerice izbjegavanje dvostrukog sankcioniranja iste pogreške kako u okviru sustava plaćanja tako i u okviru višestruke sukladnosti;

| 26. | smatra da u cilju nesmetane provedbe projekta ne bi trebalo obustavljati plaćanja ako se utvrde manje i/ili administrativne pogreške; |
| --- | --- |

26.

smatra da u cilju nesmetane provedbe projekta ne bi trebalo obustavljati plaćanja ako se utvrde manje i/ili administrativne pogreške;

| 27. | traži da Komisija, države članice i Revizorski sud razviju daljnje strategije revizije temeljene na rizicima kojima će se uzeti u obzir svi bitni podaci, uključujući i prethodno utvrđivanje najuspješnijih i najneuspješnijih subjekata po pojedinim područjima politike; |
| --- | --- |

27.

traži da Komisija, države članice i Revizorski sud razviju daljnje strategije revizije temeljene na rizicima kojima će se uzeti u obzir svi bitni podaci, uključujući i prethodno utvrđivanje najuspješnijih i najneuspješnijih subjekata po pojedinim područjima politike;

| 28. | naglašava da bi trebalo razviti kriterije s pomoću kojih bi se odredile najuspješnije i najneuspješnije države članice; |
| --- | --- |

28.

naglašava da bi trebalo razviti kriterije s pomoću kojih bi se odredile najuspješnije i najneuspješnije države članice;

| 29. | podsjeća da, ovisno o području politike, u pogledu upravljanja sredstvima EU-a široki spektar država pripada skupini „najneuspješnijih”; |
| --- | --- |

29.

podsjeća da, ovisno o području politike, u pogledu upravljanja sredstvima EU-a široki spektar država pripada skupini „najneuspješnijih”;

| 30. | ustraje u tome da se definicija uspješnosti u pogledu kontrola treba temeljiti na kontrolnom popisu, a ponajprije na kvaliteti provjera i administrativnih sustava država članica, odnosno na učinkovitosti, dosljednosti i pouzdanosti upravljačkih tijela i tijela za ovjeravanje; |
| --- | --- |

30.

ustraje u tome da se definicija uspješnosti u pogledu kontrola treba temeljiti na kontrolnom popisu, a ponajprije na kvaliteti provjera i administrativnih sustava država članica, odnosno na učinkovitosti, dosljednosti i pouzdanosti upravljačkih tijela i tijela za ovjeravanje;

| 31. | smatra da bi najuspješnije države članice u pojedinom području politike trebalo nagraditi smanjenjem broja kontrola koje provodi Unija; |
| --- | --- |

31.

smatra da bi najuspješnije države članice u pojedinom području politike trebalo nagraditi smanjenjem broja kontrola koje provodi Unija;

| 32. | smatra da razvoj i upravljanje kontrolama na temelju uspješnosti ne bi smjeli ni na koji način prouzročiti veću neizvjesnost u pogledu sigurnosti opskrbe hranom u EU-u; |
| --- | --- |

32.

smatra da razvoj i upravljanje kontrolama na temelju uspješnosti ne bi smjeli ni na koji način prouzročiti veću neizvjesnost u pogledu sigurnosti opskrbe hranom u EU-u;

| 33. | poziva najuspješnije države članice da podijele svoje iskustvo s najneuspješnijim državama članicama; |
| --- | --- |

33.

poziva najuspješnije države članice da podijele svoje iskustvo s najneuspješnijim državama članicama;

| 34. | zahtijeva od Komisije da potiče razmjenu najboljih praksi kako bi se zajamčile neometane kontrole i minimalna ometanja poljoprivrednika; |
| --- | --- |

34.

zahtijeva od Komisije da potiče razmjenu najboljih praksi kako bi se zajamčile neometane kontrole i minimalna ometanja poljoprivrednika;

| 35. | konstatira da, sukladno članku 59. stavku 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013 o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike, „države članice osiguravaju najmanju razinu provjera na licu mjesta za učinkovito upravljanje rizicima i povećavaju tu najmanju razinu prema potrebi. Države članice mogu smanjiti tu najmanju razinu ako sustavi kontrole i upravljanja funkcioniraju pravilno, a stopa pogrešaka ostane na prihvatljivoj razini.” |
| --- | --- |

35.

konstatira da, sukladno članku 59. stavku 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013 o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike, „države članice osiguravaju najmanju razinu provjera na licu mjesta za učinkovito upravljanje rizicima i povećavaju tu najmanju razinu prema potrebi. Države članice mogu smanjiti tu najmanju razinu ako sustavi kontrole i upravljanja funkcioniraju pravilno, a stopa pogrešaka ostane na prihvatljivoj razini.”

| 36. | traži od Komisije da preciznije definira prihvatljivu razinu koja se navodi u članku 59. stavku 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013 i da o tom pitanju pokrene dijalog s Parlamentom i Europskim revizorskim sudom; |
| --- | --- |

36.

traži od Komisije da preciznije definira prihvatljivu razinu koja se navodi u članku 59. stavku 5. Uredbe (EU) br. 1306/2013 i da o tom pitanju pokrene dijalog s Parlamentom i Europskim revizorskim sudom;

| 37. | potiče države članice da kao srednjoročni do dugoročni cilj postave razvijanje daljnjih inicijativa e-vlasti usmjerenih na smanjenje stope pogrešaka tako da se spriječe pogreške u fazi prijava; poziva Komisiju i države članice da pri prelasku na e-koheziju u prijavama za projekte, upravljanju projektima te njihovoj kontroli poštuju ciljni rok naveden u članku 122. stavku 3. Uredbe o zajedničkim odredbama; smatra da su potpuna transparentnost i dostupnost podataka ključne za sprječavanje i borbu protiv svake zloupotrebe; u tom pogledu poziva Komisiju da objavu dokumentacije koju podnesu korisnici učini obveznom; |
| --- | --- |

37.

potiče države članice da kao srednjoročni do dugoročni cilj postave razvijanje daljnjih inicijativa e-vlasti usmjerenih na smanjenje stope pogrešaka tako da se spriječe pogreške u fazi prijava; poziva Komisiju i države članice da pri prelasku na e-koheziju u prijavama za projekte, upravljanju projektima te njihovoj kontroli poštuju ciljni rok naveden u članku 122. stavku 3. Uredbe o zajedničkim odredbama; smatra da su potpuna transparentnost i dostupnost podataka ključne za sprječavanje i borbu protiv svake zloupotrebe; u tom pogledu poziva Komisiju da objavu dokumentacije koju podnesu korisnici učini obveznom;

| 38. | smatra da će potpuna pokrivenost ruralnih područja brzim širokopojasnim internetom, uz značajno podizanje razine osviještenosti i uz obuku o uporabi te tehnologije, biti neophodan alat kojim će se svim poljoprivrednicima omogućiti da iskoriste najnovije sustave podnošenja zahtjeva i potraživanja u okviru ZPP-a; |
| --- | --- |

38.

smatra da će potpuna pokrivenost ruralnih područja brzim širokopojasnim internetom, uz značajno podizanje razine osviještenosti i uz obuku o uporabi te tehnologije, biti neophodan alat kojim će se svim poljoprivrednicima omogućiti da iskoriste najnovije sustave podnošenja zahtjeva i potraživanja u okviru ZPP-a;

| 39. | poziva na dodatne napore u pogledu smanjenja složenosti sustava i obrazaca za podnošenje zahtjeva za poljoprivrednike te podupire države članice u pogledu pojačanog korištenja tehnologijama e-uprave kako bi se spriječile pogreške u podnošenju zahtjeva, za što je potrebno korisnicima omogućiti pristup širokopojasnom internetu; potiče Komisiju da izradi program koji će pomoći u obrazovanju starijih poljoprivrednika; naglašava znatna ulaganja u širokopojasni internet u ruralnim područjima i poziva države članice da nastoje postići digitalizaciju postupka podnošenja zahtjeva; podsjeća na to da države članice trebaju razvijati, financirati ili sufinancirati tehnologiju e-uprave kako bi se zajamčila pouzdanost primjene te tehnologije; |
| --- | --- |

39.

poziva na dodatne napore u pogledu smanjenja složenosti sustava i obrazaca za podnošenje zahtjeva za poljoprivrednike te podupire države članice u pogledu pojačanog korištenja tehnologijama e-uprave kako bi se spriječile pogreške u podnošenju zahtjeva, za što je potrebno korisnicima omogućiti pristup širokopojasnom internetu; potiče Komisiju da izradi program koji će pomoći u obrazovanju starijih poljoprivrednika; naglašava znatna ulaganja u širokopojasni internet u ruralnim područjima i poziva države članice da nastoje postići digitalizaciju postupka podnošenja zahtjeva; podsjeća na to da države članice trebaju razvijati, financirati ili sufinancirati tehnologiju e-uprave kako bi se zajamčila pouzdanost primjene te tehnologije;

| 40. | poziva države članice da provedu programe digitalizacije u pogledu odnosa između vlade i poljoprivrednih gospodarstava u cilju dobivanja „jedinstvene datoteke poljoprivrednoga gospodarstva” koja uključuje integrirano i sinkronizirano upravljanje podacima o usjevima; zauzima stajalište da bi se tim pojednostavljenjem objedinile stavke kojima se trenutačno upravlja odvojeno (planovi usjeva, pojedinačni planovi osiguranja i dnevnici) jer bi poljoprivredna gospodarstva sastavila jedinstvenu izjavu koju bi državne službe potom međusobno razmjenjivale, što bi dovelo do veće učinkovitosti u kontrolama koje te službe provode i time do smanjenja rizika od pogrešaka u plaćanjima i do racionalizacije kontrola; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice da provedu programe digitalizacije u pogledu odnosa između vlade i poljoprivrednih gospodarstava u cilju dobivanja „jedinstvene datoteke poljoprivrednoga gospodarstva” koja uključuje integrirano i sinkronizirano upravljanje podacima o usjevima; zauzima stajalište da bi se tim pojednostavljenjem objedinile stavke kojima se trenutačno upravlja odvojeno (planovi usjeva, pojedinačni planovi osiguranja i dnevnici) jer bi poljoprivredna gospodarstva sastavila jedinstvenu izjavu koju bi državne službe potom međusobno razmjenjivale, što bi dovelo do veće učinkovitosti u kontrolama koje te službe provode i time do smanjenja rizika od pogrešaka u plaćanjima i do racionalizacije kontrola;

| 41. | poziva države članice da zajamče da vladina/regionalna tijela koja se bave provedbom novog ZPP-a uspješno komuniciraju i surađuju u korist poljoprivrednika koji provode politiku na terenu; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice da zajamče da vladina/regionalna tijela koja se bave provedbom novog ZPP-a uspješno komuniciraju i surađuju u korist poljoprivrednika koji provode politiku na terenu;

| 42. | smatra da postoje brojne dugoročne potencijalne koristi od razvijanja i usvajanja industrijskih rješenja temeljenih na internetu i u poljoprivredi i u kontrolama, osobito kada je riječ o integriranim rješenjima za korisnike i agencije za plaćanja; očekuje da će se to pozitivno odraziti na dosljednost, pouzdanost i isplativost kontrola; poziva Komisiju da donese i provede pilot-projekte u tom području; podsjeća na to da taj pristup ovisi o predanosti država članica da uvedu brz širokopojasni internet u ruralnim područjima diljem EU-a; |
| --- | --- |

42.

smatra da postoje brojne dugoročne potencijalne koristi od razvijanja i usvajanja industrijskih rješenja temeljenih na internetu i u poljoprivredi i u kontrolama, osobito kada je riječ o integriranim rješenjima za korisnike i agencije za plaćanja; očekuje da će se to pozitivno odraziti na dosljednost, pouzdanost i isplativost kontrola; poziva Komisiju da donese i provede pilot-projekte u tom području; podsjeća na to da taj pristup ovisi o predanosti država članica da uvedu brz širokopojasni internet u ruralnim područjima diljem EU-a;

| 43. | poziva Komisiju da sa svim relevantnim dionicima, među ostalim, s Revizorskim sudom, državama članicama i organizacijama korisnika, surađuje u izradi dugoročne strategije kojom bi se nastojalo razmotriti nepolitičke načine da se spriječi daljnje povećanje opterećenja za korisnike i inspektore uslijed budućih reformi ZPP-a i izmjena temeljnih akata; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da sa svim relevantnim dionicima, među ostalim, s Revizorskim sudom, državama članicama i organizacijama korisnika, surađuje u izradi dugoročne strategije kojom bi se nastojalo razmotriti nepolitičke načine da se spriječi daljnje povećanje opterećenja za korisnike i inspektore uslijed budućih reformi ZPP-a i izmjena temeljnih akata;

| 44. | poziva Komisiju da prilikom izrade prijedloga zakonodavnog akta o ekološki značajnim površinama u skladu s člankom 46. Uredbe (EU) br. 1307/2013 poštuje načelo mogućnosti kontrole koje se već provodi u ruralnom razvoju; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da prilikom izrade prijedloga zakonodavnog akta o ekološki značajnim površinama u skladu s člankom 46. Uredbe (EU) br. 1307/2013 poštuje načelo mogućnosti kontrole koje se već provodi u ruralnom razvoju;

| 45. | poziva Komisiju da riješi pitanje smanjenja minimalne razine provjera predviđeno člankom 59. Uredbe (EU) br. 1306/2013 u evaluacijskom izvještaju predviđenom člankom 110. te iste Uredbe o nadzoru i evaluaciji ZPP-a; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da riješi pitanje smanjenja minimalne razine provjera predviđeno člankom 59. Uredbe (EU) br. 1306/2013 u evaluacijskom izvještaju predviđenom člankom 110. te iste Uredbe o nadzoru i evaluaciji ZPP-a;

| 46. | poziva Komisiju da izradi nacrt komunikacije o mogućnosti uvođenja upravljačkih sustava koji se temelje na uspješnosti u sva područja ZPP-a, a posebno u investicijski dio ruralnog razvoja, kako bi se započela rasprava sa svim dionicima s ciljem uvođenja tog načela u zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju da izradi nacrt komunikacije o mogućnosti uvođenja upravljačkih sustava koji se temelje na uspješnosti u sva područja ZPP-a, a posebno u investicijski dio ruralnog razvoja, kako bi se započela rasprava sa svim dionicima s ciljem uvođenja tog načela u zakonodavstvo EU-a;

| 47. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskom vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

47.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskom vijeću te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  Godišnje izvješće Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj za 2013.

(2)  Mišljenje br. 1/2012 Europskog revizorskog suda o određenim prijedlozima uredbi u vezi sa zajedničkom poljoprivrednom politikom za razdoblje 2014. – 2020.

(3)  Vidjeti godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2013. godinu, točka 3.8.

(4)  Vidjeti godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2013. godinu, točka 4.8.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/57

---

P8_TA(2015)0290

Obiteljska poduzeća u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o obiteljskim poduzećima u Europi (2014/2210(INI))

(2017/C 316/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 17. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir kriterije za definiranje malih i srednjih poduzeća (MSP) koje je Europska komisija utvrdila 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kriterije za definiranje malih i srednjih poduzeća (MSP) koje je Europska komisija utvrdila 2003.,

| — | uzimajući u obzir „Akcijski plan Europske komisije za poduzetništvo 2020.” (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Akcijski plan Europske komisije za poduzetništvo 2020.” (COM(2012)0795),

| — | uzimajući u obzir izvješće stručne skupine Europske komisije iz 2009. naslovljeno „Pregled relevantnih tema obiteljskog poduzetništva: istraživanje, političke mjere i postojeće studije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće stručne skupine Europske komisije iz 2009. naslovljeno „Pregled relevantnih tema obiteljskog poduzetništva: istraživanje, političke mjere i postojeće studije”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2013. o poboljšanju pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. veljače 2013. o poboljšanju pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2014. o reindustrijalizaciji Europe u svrhu promicanja konkurentnosti i održivosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2014. o reindustrijalizaciji Europe u svrhu promicanja konkurentnosti i održivosti (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod nazivom „Počnimo od malih: akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod nazivom „Počnimo od malih: akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0223/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0223/2015),

| A. | budući da se u skladu s člankom 17. Povelje Europske unije o temeljnim pravima štiti vlasništvo; |
| --- | --- |

A.

budući da se u skladu s člankom 17. Povelje Europske unije o temeljnim pravima štiti vlasništvo;

| B. | budući da su u prošlosti obiteljska poduzeća općenito uvelike doprinijela rastu europskog gospodarstva te da imaju važnu ulogu u gospodarskom rastu i socijalnom razvoju, smanjenju nezaposlenosti, posebno među mladima, te u ulaganju u ljudski kapital; budući da zbog prirode obiteljskih poduzeća koja obuhvaćaju više generacija jača stabilnost gospodarstva; budući da obiteljska poduzeća obično imaju ključnu ulogu u regionalnom razvoju u pogledu zapošljavanja, prijenosa stručnog znanja i regionalne organizacije; budući da bi se politikama usmjerenim na obiteljska poduzeća moglo potaknuti poduzetništvo i motivirati europske obitelji da pokrenu vlastita obiteljska poduzeća; |
| --- | --- |

B.

budući da su u prošlosti obiteljska poduzeća općenito uvelike doprinijela rastu europskog gospodarstva te da imaju važnu ulogu u gospodarskom rastu i socijalnom razvoju, smanjenju nezaposlenosti, posebno među mladima, te u ulaganju u ljudski kapital; budući da zbog prirode obiteljskih poduzeća koja obuhvaćaju više generacija jača stabilnost gospodarstva; budući da obiteljska poduzeća obično imaju ključnu ulogu u regionalnom razvoju u pogledu zapošljavanja, prijenosa stručnog znanja i regionalne organizacije; budući da bi se politikama usmjerenim na obiteljska poduzeća moglo potaknuti poduzetništvo i motivirati europske obitelji da pokrenu vlastita obiteljska poduzeća;

| C. | budući da prema podacima godišnje publikacije o obiteljskim poduzećima za 2014. koju je objavio Ernst and Young 85 % svih europskih poduzeća čine obiteljska poduzeća koja su zaslužna za 60 % radnih mjesta u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

C.

budući da prema podacima godišnje publikacije o obiteljskim poduzećima za 2014. koju je objavio Ernst and Young 85 % svih europskih poduzeća čine obiteljska poduzeća koja su zaslužna za 60 % radnih mjesta u privatnom sektoru;

| D. | budući da su obiteljska poduzeća raznih veličina zbog čega su izložena različitim poteškoćama i problemima; |
| --- | --- |

D.

budući da su obiteljska poduzeća raznih veličina zbog čega su izložena različitim poteškoćama i problemima;

| E. | budući da obiteljska poduzeća, koja su većinom mala i srednja poduzeća, mogu ujedno biti mala, srednja ili velika, uvrštena ili neuvrštena; budući da su uvelike izjednačavana s malim i srednjim poduzećima, čime se zanemaruje činjenica da postoje i vrlo velike multinacionalne korporacije koje su obiteljska poduzeća; budući da u nekim državama članicama EU-a manji broj obiteljskih poduzeća ostvaruje velik udio u ukupnom prometu svih poduzeća i na taj način bitno doprinosi zadržavanju radnih mjesta, i u doba krize, otvaranju radnih mjesta i rastu te gospodarskom uspjehu pojedine zemlje; budući da mnoga obiteljska poduzeća koja po definiciji više nisu mala i srednja poduzeća, no nisu ni velike korporacije, ne ispunjavaju uvjete za posebne mogućnosti financiranja te za neke administrativne olakšice; budući da to neminovno dovodi do nepotrebne birokracije, što predstavlja veliko opterećenje, posebno za ta srednje kapitalizirana obiteljska poduzeća; |
| --- | --- |

E.

budući da obiteljska poduzeća, koja su većinom mala i srednja poduzeća, mogu ujedno biti mala, srednja ili velika, uvrštena ili neuvrštena; budući da su uvelike izjednačavana s malim i srednjim poduzećima, čime se zanemaruje činjenica da postoje i vrlo velike multinacionalne korporacije koje su obiteljska poduzeća; budući da u nekim državama članicama EU-a manji broj obiteljskih poduzeća ostvaruje velik udio u ukupnom prometu svih poduzeća i na taj način bitno doprinosi zadržavanju radnih mjesta, i u doba krize, otvaranju radnih mjesta i rastu te gospodarskom uspjehu pojedine zemlje; budući da mnoga obiteljska poduzeća koja po definiciji više nisu mala i srednja poduzeća, no nisu ni velike korporacije, ne ispunjavaju uvjete za posebne mogućnosti financiranja te za neke administrativne olakšice; budući da to neminovno dovodi do nepotrebne birokracije, što predstavlja veliko opterećenje, posebno za ta srednje kapitalizirana obiteljska poduzeća;

| F. | budući da znatan broj obiteljskih poduzeća djeluje u više zemalja, što znači da taj model ima transnacionalnu dimenziju; |
| --- | --- |

F.

budući da znatan broj obiteljskih poduzeća djeluje u više zemalja, što znači da taj model ima transnacionalnu dimenziju;

| G. | budući da su izravno oporezivanje i nasljedno pravo u nadležnosti država članica i budući da su neke države članice donijele mjere za potporu obiteljskim poduzećima i rješavanje njihovih problema; |
| --- | --- |

G.

budući da su izravno oporezivanje i nasljedno pravo u nadležnosti država članica i budući da su neke države članice donijele mjere za potporu obiteljskim poduzećima i rješavanje njihovih problema;

| H. | budući da postoji predodžba o tome da obiteljska poduzeća odlikuju visoki integritet i vrijednosti kojima se vode u svojim poslovnim aktivnostima te da uvode visoke standarde društveno odgovornog poslovanja u odnosu na zaposlenike i okoliš, čime se također stvara povoljno okruženje za usklađivanje poslovnog i privatnog života; budući da su obično obiteljska poduzeća jamstvo da će se znanje i vještine prenijeti na sljedeće generacije i budući da u nekim slučajevima imaju važnu ulogu u društvenim odnosima; |
| --- | --- |

H.

budući da postoji predodžba o tome da obiteljska poduzeća odlikuju visoki integritet i vrijednosti kojima se vode u svojim poslovnim aktivnostima te da uvode visoke standarde društveno odgovornog poslovanja u odnosu na zaposlenike i okoliš, čime se također stvara povoljno okruženje za usklađivanje poslovnog i privatnog života; budući da su obično obiteljska poduzeća jamstvo da će se znanje i vještine prenijeti na sljedeće generacije i budući da u nekim slučajevima imaju važnu ulogu u društvenim odnosima;

| I. | budući da su u poljoprivredi obiteljska poljoprivredna gospodarstva najučestaliji poslovni model i znatno doprinose sprečavanju iseljavanja stanovništva iz ruralnih područja te su u mnogo slučajeva jedini izvor zapošljavanja u regijama Europe u kojima razvoj zaostaje, posebno u slabije industrijaliziranim regijama; budući da obiteljska poljoprivredna gospodarstva mogu biti uspješan model jer aktivno žive prema načelu ekološki i socijalno održive cirkularne ekonomije i budući da žene u tom kontekstu, kao predvodnice, ne pridonose samo poduzetničkom razmišljanju nego također raspolažu posebnim komunikacijskim i socijalnim vještinama; |
| --- | --- |

I.

budući da su u poljoprivredi obiteljska poljoprivredna gospodarstva najučestaliji poslovni model i znatno doprinose sprečavanju iseljavanja stanovništva iz ruralnih područja te su u mnogo slučajeva jedini izvor zapošljavanja u regijama Europe u kojima razvoj zaostaje, posebno u slabije industrijaliziranim regijama; budući da obiteljska poljoprivredna gospodarstva mogu biti uspješan model jer aktivno žive prema načelu ekološki i socijalno održive cirkularne ekonomije i budući da žene u tom kontekstu, kao predvodnice, ne pridonose samo poduzetničkom razmišljanju nego također raspolažu posebnim komunikacijskim i socijalnim vještinama;

| J. | budući da je stručna skupina Komisije za obiteljska poduzeća svoj rad okončala već prije više od pet godina i da od tada na razini EU-a nije pokrenuta nikakva nova europska inicijativa; budući da je na nacionalnoj i europskoj razini još uvijek nedovoljno istraživanja i podataka za razumijevanje posebnih potreba i struktura obiteljskih poduzeća; |
| --- | --- |

J.

budući da je stručna skupina Komisije za obiteljska poduzeća svoj rad okončala već prije više od pet godina i da od tada na razini EU-a nije pokrenuta nikakva nova europska inicijativa; budući da je na nacionalnoj i europskoj razini još uvijek nedovoljno istraživanja i podataka za razumijevanje posebnih potreba i struktura obiteljskih poduzeća;

| K. | budući da ne postoji pravno obvezujuća, konkretna, jednostavna i usklađena definicija obiteljskih poduzeća koja bi važila za cijelu Europu; |
| --- | --- |

K.

budući da ne postoji pravno obvezujuća, konkretna, jednostavna i usklađena definicija obiteljskih poduzeća koja bi važila za cijelu Europu;

| L. | budući da zbog nepostojanja definicije nije moguće prikupiti usporedive podatke u državama članicama EU-a kako bi se pozornost usmjerila na posebnu situaciju, potrebe i ekonomski uspjeh obiteljskih poduzeća; budući da nepostojanje pouzdanih i usporedivih podataka može onemogućiti donošenje političkih odluka te može značiti da potrebe obiteljskih poduzeća nisu zadovoljene; |
| --- | --- |

L.

budući da zbog nepostojanja definicije nije moguće prikupiti usporedive podatke u državama članicama EU-a kako bi se pozornost usmjerila na posebnu situaciju, potrebe i ekonomski uspjeh obiteljskih poduzeća; budući da nepostojanje pouzdanih i usporedivih podataka može onemogućiti donošenje političkih odluka te može značiti da potrebe obiteljskih poduzeća nisu zadovoljene;

| M. | budući da obiteljska poduzeća, osim gospodarske, imaju i važnu socijalnu ulogu; |
| --- | --- |

M.

budući da obiteljska poduzeća, osim gospodarske, imaju i važnu socijalnu ulogu;

| N. | budući da udruženja ili druge strukture kojima bi se zastupali interesi i koji bi se isključivo brinuli o pitanjima povezanima s obiteljskim poduzetništvom ne postoje u svih 28 država članica EU-a; |
| --- | --- |

N.

budući da udruženja ili druge strukture kojima bi se zastupali interesi i koji bi se isključivo brinuli o pitanjima povezanima s obiteljskim poduzetništvom ne postoje u svih 28 država članica EU-a;

| O. | budući da bi se većom usredotočenošću na olakšavanje i poticanje dugoročnog opstanka obiteljskih poduzeća trebalo pojačati i upotpuniti nastojanja na razini EU-a da se potaknu poduzetništvo i novoosnovana poduzeća (start-up); |
| --- | --- |

O.

budući da bi se većom usredotočenošću na olakšavanje i poticanje dugoročnog opstanka obiteljskih poduzeća trebalo pojačati i upotpuniti nastojanja na razini EU-a da se potaknu poduzetništvo i novoosnovana poduzeća (start-up);

| P. | budući da je model obiteljskih poduzeća neravnomjerno raspoređen među državama članicama; budući da je znatan udio obiteljskih poduzeća u Europi transnacionalne prirode i svoje aktivnosti provodi u raznim državama članicama; |
| --- | --- |

P.

budući da je model obiteljskih poduzeća neravnomjerno raspoređen među državama članicama; budući da je znatan udio obiteljskih poduzeća u Europi transnacionalne prirode i svoje aktivnosti provodi u raznim državama članicama;

| Q. | budući da žene u EU-u po satu u prosjeku zarađuju 16 % manje od muškaraca te na visokim i vodećim položajima postoji nedostatan broj žena i s obzirom na to da radne prakse i sustavi plaća koji se primjenjuju na muškarce nisu isti kao oni koji se primjenjuju na žene, što ženama otežava financijsku neovisnost, potpuno sudjelovanje na tržištu rada i postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

Q.

budući da žene u EU-u po satu u prosjeku zarađuju 16 % manje od muškaraca te na visokim i vodećim položajima postoji nedostatan broj žena i s obzirom na to da radne prakse i sustavi plaća koji se primjenjuju na muškarce nisu isti kao oni koji se primjenjuju na žene, što ženama otežava financijsku neovisnost, potpuno sudjelovanje na tržištu rada i postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života;

| R. | budući da uloga žena često nije vidljiva ili im je dodijeljena fiktivna uloga te njihova radna mjesta i plaće nisu primjereno priznati, što ima ozbiljne posljedice na doprinose za socijalno osiguranje, mirovine i socijalna prava te na priznavanje njihovih vještina, što je vidljivo iz podataka o razlici u plaćama među spolovima i o razlici u mirovinama (3); |
| --- | --- |

R.

budući da uloga žena često nije vidljiva ili im je dodijeljena fiktivna uloga te njihova radna mjesta i plaće nisu primjereno priznati, što ima ozbiljne posljedice na doprinose za socijalno osiguranje, mirovine i socijalna prava te na priznavanje njihovih vještina, što je vidljivo iz podataka o razlici u plaćama među spolovima i o razlici u mirovinama (3);

Značenje za gospodarstvo

| 1. | ističe da obiteljska poduzeća obično pokazuju visok stupanj socijalne odgovornosti prema svojim zaposlenicima, aktivno i odgovorno upravljaju resursima te da poduzeća o ekonomskoj budućnosti načelno promišljaju na održiv i dugoročan način (djelujući kao „časni trgovac”, odgovorni vlasnik ili upravitelj) te da zbog toga pružaju važan doprinos lokalnim zajednicama i konkurentnosti Europe te otvaraju i pomažu očuvati visokokvalitetna radna mjesta; |
| --- | --- |

1.

ističe da obiteljska poduzeća obično pokazuju visok stupanj socijalne odgovornosti prema svojim zaposlenicima, aktivno i odgovorno upravljaju resursima te da poduzeća o ekonomskoj budućnosti načelno promišljaju na održiv i dugoročan način (djelujući kao „časni trgovac”, odgovorni vlasnik ili upravitelj) te da zbog toga pružaju važan doprinos lokalnim zajednicama i konkurentnosti Europe te otvaraju i pomažu očuvati visokokvalitetna radna mjesta;

| 2. | naglašava da su obiteljska poduzeća zbog svoje prošlosti čvrsto ukorijenjena u određenom mjestu te tako stvaraju i zadržavaju radna mjesta u ruralnim područjima i područjima u nepovoljnom položaju te doprinose borbi protiv starenja i iseljavanja stanovništva, čime su pogođena mnoga područja u EU-u; stoga poziva Komisiju i države članice da osiguraju isplativu potrebnu infrastrukturu kako bi se zajamčila konkurentnost, revitalizacija, rast i održivost takvih poduzeća, posebno mikropoduzeća i novoosnovana poduzeća (start-up), i olakšala međusektorska i prekogranična suradnja, čime bi im se pomoglo u njihovom rastu i poslovanju na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

2.

naglašava da su obiteljska poduzeća zbog svoje prošlosti čvrsto ukorijenjena u određenom mjestu te tako stvaraju i zadržavaju radna mjesta u ruralnim područjima i područjima u nepovoljnom položaju te doprinose borbi protiv starenja i iseljavanja stanovništva, čime su pogođena mnoga područja u EU-u; stoga poziva Komisiju i države članice da osiguraju isplativu potrebnu infrastrukturu kako bi se zajamčila konkurentnost, revitalizacija, rast i održivost takvih poduzeća, posebno mikropoduzeća i novoosnovana poduzeća (start-up), i olakšala međusektorska i prekogranična suradnja, čime bi im se pomoglo u njihovom rastu i poslovanju na međunarodnoj razini;

| 3. | uviđa da su obiteljska poduzeća najveći jedinstveni izvor zapošljavanja u privatnom sektoru te da je ono što je korisno za kontinuitet, revitalizaciju i rast u sektoru obiteljskih poduzeća pogodno za kontinuitet, revitalizaciju i rast europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

uviđa da su obiteljska poduzeća najveći jedinstveni izvor zapošljavanja u privatnom sektoru te da je ono što je korisno za kontinuitet, revitalizaciju i rast u sektoru obiteljskih poduzeća pogodno za kontinuitet, revitalizaciju i rast europskog gospodarstva;

| 4. | napominje da posebno visoko specijalizirana obiteljska poduzeća imaju važnu ulogu kao dobavljači i inovatori za velika poduzeća i da zbog svoje dugoročne gospodarske aktivnosti koja se proteže kroz više naraštaja daju materijalnu sigurnost poduzećima koje opskrbljuju a time i nezanemariv doprinos gospodarskom rastu; |
| --- | --- |

4.

napominje da posebno visoko specijalizirana obiteljska poduzeća imaju važnu ulogu kao dobavljači i inovatori za velika poduzeća i da zbog svoje dugoročne gospodarske aktivnosti koja se proteže kroz više naraštaja daju materijalnu sigurnost poduzećima koje opskrbljuju a time i nezanemariv doprinos gospodarskom rastu;

| 5. | podsjeća Komisiju na činjenicu da su obiteljska poduzeća većinom MSP-ovi (4) i da je stoga primjena načela „počnimo od malih” ključna kako bi se zakonodavstvo EU-a bolje prilagodilo stvarnim uvjetima i potrebama tih poduzeća i kako bi im se omogućilo da imaju koristi od programa financiranja i smanjenja birokracije; |
| --- | --- |

5.

podsjeća Komisiju na činjenicu da su obiteljska poduzeća većinom MSP-ovi (4) i da je stoga primjena načela „počnimo od malih” ključna kako bi se zakonodavstvo EU-a bolje prilagodilo stvarnim uvjetima i potrebama tih poduzeća i kako bi im se omogućilo da imaju koristi od programa financiranja i smanjenja birokracije;

| 6. | napominje da obiteljska poduzeća mogu imati važnu ulogu u poticanju manjina i nedovoljno zastupljenih skupina na sudjelovanje u vlastitim lokalnim gospodarstvima; |
| --- | --- |

6.

napominje da obiteljska poduzeća mogu imati važnu ulogu u poticanju manjina i nedovoljno zastupljenih skupina na sudjelovanje u vlastitim lokalnim gospodarstvima;

| 7. | ističe da su obiteljska poduzeća vrlo fleksibilna zbog većeg stupnja povjerenja među članovima obitelji te se brzo mogu prilagoditi promjenama u eko-socijalnom okruženju; istovremeno, djelovanje na tržišnim nišama dulje vrijeme omogućava obiteljskim poduzećima da se istaknu u utvrđivanju novih prilika i inovacijama; |
| --- | --- |

7.

ističe da su obiteljska poduzeća vrlo fleksibilna zbog većeg stupnja povjerenja među članovima obitelji te se brzo mogu prilagoditi promjenama u eko-socijalnom okruženju; istovremeno, djelovanje na tržišnim nišama dulje vrijeme omogućava obiteljskim poduzećima da se istaknu u utvrđivanju novih prilika i inovacijama;

Financiranje

| 8. | primjećuje da obiteljska poduzeća često imaju znatno veći udio vlastitog kapitala od neobiteljskih poduzeća, da je rezultat takvog većeg udjela vlastitog kapitala gospodarska stabilnost poduzeća i stabilnost cjelokupnog gospodarstva te da se njime istodobno otvara prostor za daljnja ulaganja u to poduzeće koja zbog toga ne bi trebalo dalje ograničavati; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da obiteljska poduzeća često imaju znatno veći udio vlastitog kapitala od neobiteljskih poduzeća, da je rezultat takvog većeg udjela vlastitog kapitala gospodarska stabilnost poduzeća i stabilnost cjelokupnog gospodarstva te da se njime istodobno otvara prostor za daljnja ulaganja u to poduzeće koja zbog toga ne bi trebalo dalje ograničavati;

| 9. | poziva države članice da se, imajući to na umu, pobrinu za to da se nacionalnim propisima o oporezivanju nasljedstva, darova, obveza i kapitala i propisima o oporezivanju trgovačkih društava podupire financiranje vlastitim kapitalom koje je toliko važno za obiteljska poduzeća, a ne da ga se diskriminira; podsjeća da su izravno oporezivanje i nasljedno pravo u nadležnosti država članica; stoga poziva države članice da istraže pogodovanje zaduživanju unutar vlastitih zakona o porezima procjenom učinka na financijske strukture poduzeća i razinu ulaganja, te da pri financiranju vlastitim kapitalom zajamče jednako postupanje kao u slučaju financiranja zaduživanjem kako se ne bi onemogućili nasljeđivanje vlasništva i dugoročne perspektive obiteljskih poduzeća; poziva Komisiju i države članice da istraže svaku vrstu diskriminacije na osnovi oporezivanja financiranja vlastitim kapitalom u kontekstu poštenog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice da se, imajući to na umu, pobrinu za to da se nacionalnim propisima o oporezivanju nasljedstva, darova, obveza i kapitala i propisima o oporezivanju trgovačkih društava podupire financiranje vlastitim kapitalom koje je toliko važno za obiteljska poduzeća, a ne da ga se diskriminira; podsjeća da su izravno oporezivanje i nasljedno pravo u nadležnosti država članica; stoga poziva države članice da istraže pogodovanje zaduživanju unutar vlastitih zakona o porezima procjenom učinka na financijske strukture poduzeća i razinu ulaganja, te da pri financiranju vlastitim kapitalom zajamče jednako postupanje kao u slučaju financiranja zaduživanjem kako se ne bi onemogućili nasljeđivanje vlasništva i dugoročne perspektive obiteljskih poduzeća; poziva Komisiju i države članice da istraže svaku vrstu diskriminacije na osnovi oporezivanja financiranja vlastitim kapitalom u kontekstu poštenog tržišnog natjecanja;

| 10. | naglašava da je dugoročno osiguranje financiranja poduzeća postalo jedan od glavnih čimbenika konkurentnosti; s tim u vezi naglašava važnost međunarodno stabilnih struktura financijskog tržišta; poziva Komisiju da zajamči da u okviru reguliranja financijskih tržišta neće stvarati nepotrebna opterećenja za poduzeća; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je dugoročno osiguranje financiranja poduzeća postalo jedan od glavnih čimbenika konkurentnosti; s tim u vezi naglašava važnost međunarodno stabilnih struktura financijskog tržišta; poziva Komisiju da zajamči da u okviru reguliranja financijskih tržišta neće stvarati nepotrebna opterećenja za poduzeća;

| 11. | poziva Komisiju da razmotri mogućnosti proširenja korisnika svih postojećih instrumenata za MSP-ove i/ili poduzetnike, posebno COSME-a, na srednje kapitalizirana obiteljska poduzeća; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da razmotri mogućnosti proširenja korisnika svih postojećih instrumenata za MSP-ove i/ili poduzetnike, posebno COSME-a, na srednje kapitalizirana obiteljska poduzeća;

| 12. | ističe da se zbog financijske krize i negativnog ekonomskog ciklusa mnoge djelatnosti obiteljskih poduzeća ne financiraju u dovoljnoj mjeri i da je za obiteljska poduzeća važno da imaju otvoren i jednostavan pristup alternativnim izvorima financiranja; |
| --- | --- |

12.

ističe da se zbog financijske krize i negativnog ekonomskog ciklusa mnoge djelatnosti obiteljskih poduzeća ne financiraju u dovoljnoj mjeri i da je za obiteljska poduzeća važno da imaju otvoren i jednostavan pristup alternativnim izvorima financiranja;

| 13. | primjećuje u tom kontekstu važnost promicanja alternativnih oblika kreditiranja obiteljskih poduzeća, kao što su kreditne unije; |
| --- | --- |

13.

primjećuje u tom kontekstu važnost promicanja alternativnih oblika kreditiranja obiteljskih poduzeća, kao što su kreditne unije;

Izazovi

| 14. | napominje da 35 % poduzeća koja ne ulažu u inozemna tržišta to ne čine zbog nedovoljnog poznavanja tih tržišta i nedovoljnog iskustva s internacionalizacijom; stoga poziva Komisiju i države članice da posebno manjim obiteljskim poduzećima pruže informacije o mogućnostima internacionalizacije preko portala za internacionalizaciju malih i srednjih poduzeća (SME Internationalisation portal) i europske platforme za suradnju klastera (ECCP) te da zajamče da imaju pristup boljoj razmjeni iskustava i najboljim praksama, uključujući mogućnosti internacionalizacije preko interneta; osim toga poziva države članice da pruže usluge podrške poduzećima koja namjeravaju ulagati na međunarodnim tržištima, na primjer pružanjem informacija poduzećima ili osiguranjem jamstava za izvozne kredite, uklanjanjem trgovinskih barijera te promicanjem posebnog obrazovanja za poduzetništvo i kulturu obiteljskog poslovanja; |
| --- | --- |

14.

napominje da 35 % poduzeća koja ne ulažu u inozemna tržišta to ne čine zbog nedovoljnog poznavanja tih tržišta i nedovoljnog iskustva s internacionalizacijom; stoga poziva Komisiju i države članice da posebno manjim obiteljskim poduzećima pruže informacije o mogućnostima internacionalizacije preko portala za internacionalizaciju malih i srednjih poduzeća (SME Internationalisation portal) i europske platforme za suradnju klastera (ECCP) te da zajamče da imaju pristup boljoj razmjeni iskustava i najboljim praksama, uključujući mogućnosti internacionalizacije preko interneta; osim toga poziva države članice da pruže usluge podrške poduzećima koja namjeravaju ulagati na međunarodnim tržištima, na primjer pružanjem informacija poduzećima ili osiguranjem jamstava za izvozne kredite, uklanjanjem trgovinskih barijera te promicanjem posebnog obrazovanja za poduzetništvo i kulturu obiteljskog poslovanja;

| 15. | primjećuje da se povećanom internacionalizacijom obiteljskih poduzeća stvara više prilika za gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta; stoga poziva Komisiju i države članice da manjim obiteljskim poduzećima pruže podršku kako bi se bolje koristili digitalnom infrastrukturom; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da se povećanom internacionalizacijom obiteljskih poduzeća stvara više prilika za gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta; stoga poziva Komisiju i države članice da manjim obiteljskim poduzećima pruže podršku kako bi se bolje koristili digitalnom infrastrukturom;

| 16. | shvaća da je fiskalno, pravno i administrativno okruženje u kojem obiteljska poduzeća (i poduzeća kojima upravljaju vlasnici) djeluju definirano zajedničkim učinkom zakonodavstva o poduzećima i privatnog prava; |
| --- | --- |

16.

shvaća da je fiskalno, pravno i administrativno okruženje u kojem obiteljska poduzeća (i poduzeća kojima upravljaju vlasnici) djeluju definirano zajedničkim učinkom zakonodavstva o poduzećima i privatnog prava;

| 17. | primjećuje da je 87 % obiteljskih poduzeća uvjereno da je očuvanje nadzora nad poduzećem jedan od ključnih čimbenika za postizanje uspjeha (5); napominje da je, u skladu s „Akcijskim planom za poduzetništvo 2020.” Europske komisije (6), prijenos vlasništva poduzeća zajedno s prijenosom upravljanja s jednog naraštaja na sljedeći najveći mogući izazov za obiteljska poduzeća; |
| --- | --- |

17.

primjećuje da je 87 % obiteljskih poduzeća uvjereno da je očuvanje nadzora nad poduzećem jedan od ključnih čimbenika za postizanje uspjeha (5); napominje da je, u skladu s „Akcijskim planom za poduzetništvo 2020.” Europske komisije (6), prijenos vlasništva poduzeća zajedno s prijenosom upravljanja s jednog naraštaja na sljedeći najveći mogući izazov za obiteljska poduzeća;

| 18. | napominje da se mala i srednja obiteljska poduzeća stalno suočavaju s potrebom za inovacijama i privlačenjem pravih vještina i talenata; stoga poziva Komisiju i države članice da manjim obiteljskim poduzećima pruže poticaje kako bi poduzela rizike i ostvarila rast te poticaje za osposobljavanje zaposlenika i pristup vanjskom znanju; |
| --- | --- |

18.

napominje da se mala i srednja obiteljska poduzeća stalno suočavaju s potrebom za inovacijama i privlačenjem pravih vještina i talenata; stoga poziva Komisiju i države članice da manjim obiteljskim poduzećima pruže poticaje kako bi poduzela rizike i ostvarila rast te poticaje za osposobljavanje zaposlenika i pristup vanjskom znanju;

| 19. | poziva države članice da pojednostave administrativne postupke i sustave oporezivanja uzimajući posebno u obzir posebne izazove malih i srednjih poduzeća te obiteljskih poduzeća; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice da pojednostave administrativne postupke i sustave oporezivanja uzimajući posebno u obzir posebne izazove malih i srednjih poduzeća te obiteljskih poduzeća;

| 20. | potiče Komisiju i države članice da poduzmu mjere za razvijanje digitalnog poduzetništva i digitalnih vještina kako bi obiteljska poduzeća u potpunosti iskoristila prednosti digitalnih tehnologija; |
| --- | --- |

20.

potiče Komisiju i države članice da poduzmu mjere za razvijanje digitalnog poduzetništva i digitalnih vještina kako bi obiteljska poduzeća u potpunosti iskoristila prednosti digitalnih tehnologija;

| 21. | stoga poziva države članice da poboljšaju pravni okvir za prijenos obiteljskih poduzeća te da stvore posebne financijske instrumente za takve prijenose i na taj način spriječe manjak likvidnosti kako bi zajamčile daljnji opstanak obiteljskih poduzeća i spriječile prisilne prodaje; poziva Komisiju i države članice da promiču obrazovanje karakteristično za obiteljska poduzeća u područjima prijenosa poslovanja, struktura upravljanja, vlasničkih i inovativnih strategija posebno u zemljama u kojima zbog povijesnih razloga koncept obiteljskih poduzeća nije zaživio, a to bi moglo doprinijeti njihovom dugoročnom uspjehu, posebno u smislu prijenosa poslovanja; |
| --- | --- |

21.

stoga poziva države članice da poboljšaju pravni okvir za prijenos obiteljskih poduzeća te da stvore posebne financijske instrumente za takve prijenose i na taj način spriječe manjak likvidnosti kako bi zajamčile daljnji opstanak obiteljskih poduzeća i spriječile prisilne prodaje; poziva Komisiju i države članice da promiču obrazovanje karakteristično za obiteljska poduzeća u područjima prijenosa poslovanja, struktura upravljanja, vlasničkih i inovativnih strategija posebno u zemljama u kojima zbog povijesnih razloga koncept obiteljskih poduzeća nije zaživio, a to bi moglo doprinijeti njihovom dugoročnom uspjehu, posebno u smislu prijenosa poslovanja;

| 22. | ističe potrebu da obiteljska poduzeća imaju izravnu povezanost s obrazovnim aktivnostima zahvaljujući kojima bi bili stalno informirani o najnovijim praksama dobrog poslovnog upravljanja; u tom pogledu ističe ključan doprinos obiteljskih poduzeća u provođenju reformi strukovnom osposobljavanja te povećanju broja programa naukovanja; ističe da bi dugoročno gledajući sustavi strukovnog osposobljavanja koji dobro funkcioniraju mogli biti ključni za suzbijanje problema nedostatka kvalificirane radne snage i nezaposlenosti mladih; ističe da bi Komisija i države članice trebale poticati razmjenu najboljih praksi u pogledu načina na koji bi se obiteljskim poduzećima moglo osigurati najbolje moguće okruženje za ulaganje u programe naukovanja preko sustava strukovnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

22.

ističe potrebu da obiteljska poduzeća imaju izravnu povezanost s obrazovnim aktivnostima zahvaljujući kojima bi bili stalno informirani o najnovijim praksama dobrog poslovnog upravljanja; u tom pogledu ističe ključan doprinos obiteljskih poduzeća u provođenju reformi strukovnom osposobljavanja te povećanju broja programa naukovanja; ističe da bi dugoročno gledajući sustavi strukovnog osposobljavanja koji dobro funkcioniraju mogli biti ključni za suzbijanje problema nedostatka kvalificirane radne snage i nezaposlenosti mladih; ističe da bi Komisija i države članice trebale poticati razmjenu najboljih praksi u pogledu načina na koji bi se obiteljskim poduzećima moglo osigurati najbolje moguće okruženje za ulaganje u programe naukovanja preko sustava strukovnog osposobljavanja;

| 23. | napominje da je potrebno riješiti druge probleme s kojima se suočavaju obiteljska poduzeća, kao što su poteškoće pri pronalaženju i zadržavanju kvalificirane radne snage, te da je važno ojačati poduzetničko obrazovanje i osposobljavanje u području upravljanja obiteljskim poduzećima; |
| --- | --- |

23.

napominje da je potrebno riješiti druge probleme s kojima se suočavaju obiteljska poduzeća, kao što su poteškoće pri pronalaženju i zadržavanju kvalificirane radne snage, te da je važno ojačati poduzetničko obrazovanje i osposobljavanje u području upravljanja obiteljskim poduzećima;

| 24. | ističe važnost programa osposobljavanja za male poduzetnike koje financira EU jer se na taj način vlasnicima obiteljskih poduzeća omogućava da prilagode svoja poduzeća okruženju koje se vrlo brzo mijenja zbog sve veće globalne gospodarske integracije, pojave novih tehnologija i naglaska na zelenijem gospodarstvu s niskom razinom emisija ugljika; |
| --- | --- |

24.

ističe važnost programa osposobljavanja za male poduzetnike koje financira EU jer se na taj način vlasnicima obiteljskih poduzeća omogućava da prilagode svoja poduzeća okruženju koje se vrlo brzo mijenja zbog sve veće globalne gospodarske integracije, pojave novih tehnologija i naglaska na zelenijem gospodarstvu s niskom razinom emisija ugljika;

| 25. | primjećuje da je promicanje poduzetništva u školama i drugim obrazovnim ustanovama od ključne važnosti za bolje razvijanje poduzetničkog načina razmišljanja; nadalje primjećuje da bi obrazovanje trebalo obuhvaćati probleme karakteristične za obiteljska poduzeća, kao što su vlasništvo, nasljeđivanje i obiteljsko upravljanje, te opće informacije poput važnosti inovacija kao sredstva preobrazbe poduzeća; |
| --- | --- |

25.

primjećuje da je promicanje poduzetništva u školama i drugim obrazovnim ustanovama od ključne važnosti za bolje razvijanje poduzetničkog načina razmišljanja; nadalje primjećuje da bi obrazovanje trebalo obuhvaćati probleme karakteristične za obiteljska poduzeća, kao što su vlasništvo, nasljeđivanje i obiteljsko upravljanje, te opće informacije poput važnosti inovacija kao sredstva preobrazbe poduzeća;

| 26. | potiče države članice da uzmu u obzir formalni te neformalni povremeni i nevidljiv rad članova obitelji, među ostalim u obiteljskim poduzećima, te potiče države članice da osiguraju jasan pravni okvir; |
| --- | --- |

26.

potiče države članice da uzmu u obzir formalni te neformalni povremeni i nevidljiv rad članova obitelji, među ostalim u obiteljskim poduzećima, te potiče države članice da osiguraju jasan pravni okvir;

| 27. | ističe da bi se doprinos obiteljskih poduzeća inovacijama mogao pojačati promicanjem njihovog sudjelovanja u privatno-javnim partnerstvima i klasterima te poticanjem suradnje s istraživačkim institucijama; |
| --- | --- |

27.

ističe da bi se doprinos obiteljskih poduzeća inovacijama mogao pojačati promicanjem njihovog sudjelovanja u privatno-javnim partnerstvima i klasterima te poticanjem suradnje s istraživačkim institucijama;

Daljnji koraci

| 28. | poziva Komisiju da u kontekstu boljeg donošenja propisa analizira postojeće zakonodavstvo koje ima utjecaja na obiteljska poduzeća kako bi se utvrdili problemi i prepreke za rast; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da u kontekstu boljeg donošenja propisa analizira postojeće zakonodavstvo koje ima utjecaja na obiteljska poduzeća kako bi se utvrdili problemi i prepreke za rast;

| 29. | poziva Komisiju da naruči redovne i adekvatno financirane studije kojima se analizira važnost vlasništva za uspjeh i opstanak poduzeća te ističu posebni problemi s kojima se obiteljska poduzeća suočavaju, te da, u suradnji s Eurostatom, Europskom parlamentu i državama članicama predloži statistički prihvatljivu definiciju obiteljskih poduzeća koja bi važila za cijelu Europu, uzimajući u obzir različite okolnosti u državama članicama; nadalje, poziva Komisiju da iskoristi postojeću „radnu skupinu za podatke o malim i srednjim poduzećima” za prikupljanje dovoljne količine podataka, među ostalim o obiteljskim poduzećima u svim državama članicama, kako bi se omogućila usporedba položaja
  i potreba
  obiteljskih poduzeća
  različitih veličina
  , kao i usporedba obiteljskih i neobiteljskih poduzeća, za promicanje razmjene informacija, primjera stručnog znanja i dobre prakse u EU-u, na primjer uspostavljanjem kontakt točke za obiteljska poduzeća u Komisiji te iskorištavanjem programa kao što su „Erasmus za mlade poduzetnike” na najbolji mogući način te kako bi se omogućilo pružanje ciljane potpore; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da naruči redovne i adekvatno financirane studije kojima se analizira važnost vlasništva za uspjeh i opstanak poduzeća te ističu posebni problemi s kojima se obiteljska poduzeća suočavaju, te da, u suradnji s Eurostatom, Europskom parlamentu i državama članicama predloži statistički prihvatljivu definiciju obiteljskih poduzeća koja bi važila za cijelu Europu, uzimajući u obzir različite okolnosti u državama članicama; nadalje, poziva Komisiju da iskoristi postojeću „radnu skupinu za podatke o malim i srednjim poduzećima” za prikupljanje dovoljne količine podataka, među ostalim o obiteljskim poduzećima u svim državama članicama, kako bi se omogućila usporedba položaja
  i potreba
  obiteljskih poduzeća
  različitih veličina
  , kao i usporedba obiteljskih i neobiteljskih poduzeća, za promicanje razmjene informacija, primjera stručnog znanja i dobre prakse u EU-u, na primjer uspostavljanjem kontakt točke za obiteljska poduzeća u Komisiji te iskorištavanjem programa kao što su „Erasmus za mlade poduzetnike” na najbolji mogući način te kako bi se omogućilo pružanje ciljane potpore;

| 30. | poziva Komisiju da provede procjenu učinka kojom bi se pokazalo u kojoj je mjeri moguće izmijeniti definiciju europskog malog i srednjeg poduzetništva iz 2003. godine kako bi ona, osim isključivo kvantitativnih kriterija, obuhvaćala kvalitativne kriterije kojima se uzima u obzir vlasništvo nad poduzećem imajući na umu uzajamnu povezanost vlasništva, nadzora i upravljanja, činjenicu da rizike i odgovornost snose isključivo obitelji, društvenu odgovornost poduzeća te općenito osobni aspekt upravljanja poduzećem, također u pogledu sudjelovanja zaposlenika u upravljanju poslovnim aktivnostima te posljedice koje bi takva promjena definicije mogla imati na obiteljska poduzeća, primjerice kad je riječ o državnim potporama ili ispunjavanju kriterija za financiranje poduzeća; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da provede procjenu učinka kojom bi se pokazalo u kojoj je mjeri moguće izmijeniti definiciju europskog malog i srednjeg poduzetništva iz 2003. godine kako bi ona, osim isključivo kvantitativnih kriterija, obuhvaćala kvalitativne kriterije kojima se uzima u obzir vlasništvo nad poduzećem imajući na umu uzajamnu povezanost vlasništva, nadzora i upravljanja, činjenicu da rizike i odgovornost snose isključivo obitelji, društvenu odgovornost poduzeća te općenito osobni aspekt upravljanja poduzećem, također u pogledu sudjelovanja zaposlenika u upravljanju poslovnim aktivnostima te posljedice koje bi takva promjena definicije mogla imati na obiteljska poduzeća, primjerice kad je riječ o državnim potporama ili ispunjavanju kriterija za financiranje poduzeća;

| 31. | poziva Komisiju da u međuvremenu, kao dio procjene regulatornog učinka, provede studiju izvedivosti „testa za obiteljska poduzeća” (za politike koje se, na primjer, tiču imovine, struktura upravljanja ili privatnosti) po uzoru na test za MSP-ove i da ga, ako se studijom dokaže njegova izvedivost, što prije uvede kako bi se već unaprijed mogli utvrditi učinci pojedinih zakonodavnih akata na obiteljska poduzeća i na taj način izbjegla nepotrebna birokracija i opterećenja za obiteljska poduzeća, usmjeravajući se posebno na kombinirane učinke prava trgovačkih društava i privatnog prava; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da u međuvremenu, kao dio procjene regulatornog učinka, provede studiju izvedivosti „testa za obiteljska poduzeća” (za politike koje se, na primjer, tiču imovine, struktura upravljanja ili privatnosti) po uzoru na test za MSP-ove i da ga, ako se studijom dokaže njegova izvedivost, što prije uvede kako bi se već unaprijed mogli utvrditi učinci pojedinih zakonodavnih akata na obiteljska poduzeća i na taj način izbjegla nepotrebna birokracija i opterećenja za obiteljska poduzeća, usmjeravajući se posebno na kombinirane učinke prava trgovačkih društava i privatnog prava;

| 32. | primjećuje da nejednakosti, na primjer, u zakonodavstvu o oporezivanju, programima subvencija ili provedbi europskog zakonodavstva u susjednim zemljama mogu poduzetnicima koji primjerice imaju obiteljska poduzeća izazvati probleme u pograničnim područjima; stoga poziva države članice da revidiraju predloženo nacionalno zakonodavstvo i metode provedbe europskog zakonodavstva kako bi se utvrdio učinak na poduzetnike, koji primjerice imaju obiteljska poduzeća, u pograničnim područjima; |
| --- | --- |

32.

primjećuje da nejednakosti, na primjer, u zakonodavstvu o oporezivanju, programima subvencija ili provedbi europskog zakonodavstva u susjednim zemljama mogu poduzetnicima koji primjerice imaju obiteljska poduzeća izazvati probleme u pograničnim područjima; stoga poziva države članice da revidiraju predloženo nacionalno zakonodavstvo i metode provedbe europskog zakonodavstva kako bi se utvrdio učinak na poduzetnike, koji primjerice imaju obiteljska poduzeća, u pograničnim područjima;

| 33. | poziva Komisiju da uspostavi stalnu internu radnu skupinu koja će se posebno baviti potrebama i karakteristikama obiteljskih poduzeća, redovito izvještavati Parlament i države članice, poticati razmjenu najboljih praksi među obiteljskim poslovnim organizacijama u državama članicama i stavljati na raspolaganje smjernice i standardne tekstove te rješenja kako bi obiteljska poduzeća prevladala specifične probleme te da utvrdi njezin djelokrug rada; također poziva Komisiju da uspostavi jedinstvenu kontaktnu točku za poduzeća kojoj će se obiteljska poduzeća i njihove interesne skupine moći obratiti na europskoj razini te gdje će na jednom mjestu dobiti pomoć u vezi s konkretnim pitanjima koja se odnose na europsko zakonodavstvo i pristup financiranju EU-a; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da uspostavi stalnu internu radnu skupinu koja će se posebno baviti potrebama i karakteristikama obiteljskih poduzeća, redovito izvještavati Parlament i države članice, poticati razmjenu najboljih praksi među obiteljskim poslovnim organizacijama u državama članicama i stavljati na raspolaganje smjernice i standardne tekstove te rješenja kako bi obiteljska poduzeća prevladala specifične probleme te da utvrdi njezin djelokrug rada; također poziva Komisiju da uspostavi jedinstvenu kontaktnu točku za poduzeća kojoj će se obiteljska poduzeća i njihove interesne skupine moći obratiti na europskoj razini te gdje će na jednom mjestu dobiti pomoć u vezi s konkretnim pitanjima koja se odnose na europsko zakonodavstvo i pristup financiranju EU-a;

| 34. | ističe poduzetničku ulogu žena u obiteljskim poduzećima; poziva Komisiju da pokrene studiju o prisutnosti žena u obiteljskim poduzećima u Europi te da procijeni mogućnosti osnaživanja žena, jednakih prilika i usklađivanja poslovnog i privatnog života koje takva poduzeća nude; naglašava da je potrebno zaštititi pravo žena na nasljeđivanje u obiteljskim poduzećima, na isti način kao i muškarcima, promicanjem kulture jednakih prava muškaraca i žena u kojoj bi se poticalo žensko poduzetništvo u obiteljskim poduzećima, uključujući na vodećim položajima; također ističe da bi obiteljska poduzeća trebala poštovati pravne odredbe koje se odnose na socijalno osiguranje, mirovinske doprinose te norme za sigurne radne uvjete; |
| --- | --- |

34.

ističe poduzetničku ulogu žena u obiteljskim poduzećima; poziva Komisiju da pokrene studiju o prisutnosti žena u obiteljskim poduzećima u Europi te da procijeni mogućnosti osnaživanja žena, jednakih prilika i usklađivanja poslovnog i privatnog života koje takva poduzeća nude; naglašava da je potrebno zaštititi pravo žena na nasljeđivanje u obiteljskim poduzećima, na isti način kao i muškarcima, promicanjem kulture jednakih prava muškaraca i žena u kojoj bi se poticalo žensko poduzetništvo u obiteljskim poduzećima, uključujući na vodećim položajima; također ističe da bi obiteljska poduzeća trebala poštovati pravne odredbe koje se odnose na socijalno osiguranje, mirovinske doprinose te norme za sigurne radne uvjete;

| 35. | ponovno podsjeća države članice i lokalne i regionalne vlasti na važnost dostatnog broja visokokvalitetnih i pristupačnih usluga skrbi za djecu, starije i ostale uzdržavane osobe, poreznih olakšica za poduzeća te drugih naknada kako bi se ženama i muškarcima koji su zaposleni, samozaposleni ili vode obiteljska poduzeća pomoglo u usklađivanju obiteljskih i radnih obveza; |
| --- | --- |

35.

ponovno podsjeća države članice i lokalne i regionalne vlasti na važnost dostatnog broja visokokvalitetnih i pristupačnih usluga skrbi za djecu, starije i ostale uzdržavane osobe, poreznih olakšica za poduzeća te drugih naknada kako bi se ženama i muškarcima koji su zaposleni, samozaposleni ili vode obiteljska poduzeća pomoglo u usklađivanju obiteljskih i radnih obveza;

| 36. | naglašava potrebu da se rodiljni dopust, očinski dopust i roditeljski dopust razdvoje te da se za njih predvide odgovarajuće naknade i da budu prilagođeni potrebama zaposlenih i samozaposlenih osoba te poslodavaca u poduzećima; |
| --- | --- |

36.

naglašava potrebu da se rodiljni dopust, očinski dopust i roditeljski dopust razdvoje te da se za njih predvide odgovarajuće naknade i da budu prilagođeni potrebama zaposlenih i samozaposlenih osoba te poslodavaca u poduzećima;

| 37. | poziva Komisiju i države članice da podupru Europsku mrežu ambasadorica ženskog poduzetništva i Europsku mrežu mentora za žene poduzetnice kako bi im se povećala prepoznatljivost; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju i države članice da podupru Europsku mrežu ambasadorica ženskog poduzetništva i Europsku mrežu mentora za žene poduzetnice kako bi im se povećala prepoznatljivost;

| 38. | ističe da su obiteljska poljoprivredna gospodarstva vezana za određenu lokaciju zbog vlasništva nad zemljom; stoga poziva Komisiju i države članice da zajamče da opstanak obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava nije ugrožen, posebno prekomjernom birokracijom; skreće pozornost na važnu ulogu žena u upravljanju obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima i poziva države članice da podupru poslovno usavršavanje usmjereno posebno na poljoprivrednice, kako bi se dodatno pojačalo sudjelovanje žena u obiteljskim gospodarstvima; |
| --- | --- |

38.

ističe da su obiteljska poljoprivredna gospodarstva vezana za određenu lokaciju zbog vlasništva nad zemljom; stoga poziva Komisiju i države članice da zajamče da opstanak obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava nije ugrožen, posebno prekomjernom birokracijom; skreće pozornost na važnu ulogu žena u upravljanju obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima i poziva države članice da podupru poslovno usavršavanje usmjereno posebno na poljoprivrednice, kako bi se dodatno pojačalo sudjelovanje žena u obiteljskim gospodarstvima;

| 39. | poziva Komisiju da se usmjeri na jačanje poduzetništva u EU-u, vodeći računa o važnosti obiteljskih poduzeća za gospodarstvo EU-a te da stvori okruženje za poslovnu izvrsnost; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da se usmjeri na jačanje poduzetništva u EU-u, vodeći računa o važnosti obiteljskih poduzeća za gospodarstvo EU-a te da stvori okruženje za poslovnu izvrsnost;

| 40. | poziva Komisiju da hitno izradi komunikaciju u kojoj će se analizirati uloga obiteljskih poduzeća u cilju poticanja konkurentnosti i rasta gospodarstva EU-a do 2020. te da izradi plan u kojem će se navesti mjere koje bi mogle ojačati gospodarsko okruženje i razvoj obiteljskih poduzeća u EU-u te osvijestiti probleme specifične za obiteljska poduzeća koji se trebaju riješiti i poboljšati njihovu konkurentnost, međunarodno usmjerenje i potencijal za otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da hitno izradi komunikaciju u kojoj će se analizirati uloga obiteljskih poduzeća u cilju poticanja konkurentnosti i rasta gospodarstva EU-a do 2020. te da izradi plan u kojem će se navesti mjere koje bi mogle ojačati gospodarsko okruženje i razvoj obiteljskih poduzeća u EU-u te osvijestiti probleme specifične za obiteljska poduzeća koji se trebaju riješiti i poboljšati njihovu konkurentnost, međunarodno usmjerenje i potencijal za otvaranje radnih mjesta;

o

o o

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

41.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0036.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0032.

(3)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/gender_pay_gap/140319_gpg_hr.pdf

(4)  Konačno izvješće stručne skupine Komisije „PREGLED RELEVANTNIH TEMA OBITELJSKOG PODUZETNIŠTVA”, studeni 2009.

(5)  Barometar europskih obiteljskih poduzeća, lipanj 2014.

(6)  COM(2012)0795.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/64

---

P8_TA(2015)0291

Iskorištavanje potencijala istraživanja i inovacija u plavom gospodarstvu radi stvaranja radnih mjesta i ostvarivanja rasta

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o iskorištavanju potencijala istraživanja i inovacija u plavom gospodarstvu radi stvaranja radnih mjesta i ostvarivanja rasta (2014/2240(INI))

(2017/C 316/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. svibnja 2014. naslovljenu „Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast” (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. svibnja 2014. naslovljenu „Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast” (COM(2014)0254),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2010. naslovljenu „Vodeća inicijativa Europa 2020. – Unija inovacija” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2010. naslovljenu „Vodeća inicijativa Europa 2020. – Unija inovacija” (COM(2010)0546),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. listopada 2007. naslovljenu „Integrirana pomorska politika za Europsku uniju” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. listopada 2007. naslovljenu „Integrirana pomorska politika za Europsku uniju” (COM(2007)0575),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Limasola od 8. listopada 2012. o morskom i pomorskom programu za rast i zapošljavanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Limasola od 8. listopada 2012. o morskom i pomorskom programu za rast i zapošljavanje,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. rujna 2012. naslovljenu „Plavi rast: mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. rujna 2012. naslovljenu „Plavi rast: mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru” (COM(2012)0494),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2013. naslovljenu „Akcijski plan za pomorsku strategiju na atlantskom području: pružanje pametnog, održivog i uključivog rasta” (COM(2013)0279), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2013. naslovljenu „Akcijski plan za pomorsku strategiju na atlantskom području: pružanje pametnog, održivog i uključivog rasta” (COM(2013)0279),

| — | uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 29. kolovoza 2012. pod nazivom „Znanje o moru 2020.: od kartiranja morskog dna do oceanografskog prognoziranja” (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 29. kolovoza 2012. pod nazivom „Znanje o moru 2020.: od kartiranja morskog dna do oceanografskog prognoziranja” (COM(2012)0473),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o plavom rastu: jačanje održivog rasta u morskom sektoru te sektoru pomorskog prometa i turizma u EU-u (3); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o plavom rastu: jačanje održivog rasta u morskom sektoru te sektoru pomorskog prometa i turizma u EU-u (3);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o „Znanju o moru 2020.: kartiranje morskog dna u cilju promicanja održivog ribarstva” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o „Znanju o moru 2020.: kartiranje morskog dna u cilju promicanja održivog ribarstva” (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o konkretnim mjerama za veću ulogu žena na području zajedničke ribarstvene politike (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o konkretnim mjerama za veću ulogu žena na području zajedničke ribarstvene politike (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1292/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 294/2008 o osnivanju Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1292/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 294/2008 o osnivanju Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (7),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1312/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Strateškom inovacijskom programu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT): doprinos EIT-a inovativnijoj Europi (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1312/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Strateškom inovacijskom programu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT): doprinos EIT-a inovativnijoj Europi (8),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. listopada 2014. na temu „Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. listopada 2014. na temu „Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast” (9),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. prosinca 2014. na temu „Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. prosinca 2014. na temu „Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast” (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2014. naslovljenu „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu” (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2014. naslovljenu „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu” (COM(2014)0086),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za konkurentnost od 4. prosinca 2014. naslovljene „Jačanje turizma pridavanjem veće važnosti europskoj kulturnoj, prirodnoj i pomorskoj baštini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za konkurentnost od 4. prosinca 2014. naslovljene „Jačanje turizma pridavanjem veće važnosti europskoj kulturnoj, prirodnoj i pomorskoj baštini”,

| — | uzimajući u obzir završnu deklaraciju donesenu na Konferenciji UN-a o održivom razvoju (Rio+20) održanoj u Rio de Janeiru, u Brazilu, od 20. do 22. lipnja 2012.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu deklaraciju donesenu na Konferenciji UN-a o održivom razvoju (Rio+20) održanoj u Rio de Janeiru, u Brazilu, od 20. do 22. lipnja 2012.;

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za ribarstvo (A8-0214/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za ribarstvo (A8-0214/2015),

| A. | budući da je idejom plavog gospodarstva obuhvaćen široki spektar gospodarskih sektora povezanih s morem i oceanima, od tradicionalnih odnosno afirmiranih do onih u nastanku, a među kojima su primjerice ribarstvo, akvakultura, pomorski i riječni promet, luke i logistika, turizam te rekreativna plovidba i krstarenja, brodogradnja i popravljanje brodova, pomorski radovi i zaštita obale, istraživanje i iskorištavanje mineralnih resursa u moru, iskorištavanje energije vjetra na moru i morske energije te biotehnologija; |
| --- | --- |

A.

budući da je idejom plavog gospodarstva obuhvaćen široki spektar gospodarskih sektora povezanih s morem i oceanima, od tradicionalnih odnosno afirmiranih do onih u nastanku, a među kojima su primjerice ribarstvo, akvakultura, pomorski i riječni promet, luke i logistika, turizam te rekreativna plovidba i krstarenja, brodogradnja i popravljanje brodova, pomorski radovi i zaštita obale, istraživanje i iskorištavanje mineralnih resursa u moru, iskorištavanje energije vjetra na moru i morske energije te biotehnologija;

| B. | budući da bi razvoj plavog gospodarstva trebao biti usredotočen na održive gospodarske aktivnosti kojima se zadovoljavaju potrebe sadašnjih i budućih generacija i stvara blagostanje za društvo; |
| --- | --- |

B.

budući da bi razvoj plavog gospodarstva trebao biti usredotočen na održive gospodarske aktivnosti kojima se zadovoljavaju potrebe sadašnjih i budućih generacija i stvara blagostanje za društvo;

| C. | budući da je za razvoj plavog gospodarstva potrebno znatno uključivanje znanstvenih spoznaja, kao osnove za istraživanje i inovacije, te budući da su znanstvena i tehnološka područja koja su povezana s plavim gospodarstvom vrlo raznolika; |
| --- | --- |

C.

budući da je za razvoj plavog gospodarstva potrebno znatno uključivanje znanstvenih spoznaja, kao osnove za istraživanje i inovacije, te budući da su znanstvena i tehnološka područja koja su povezana s plavim gospodarstvom vrlo raznolika;

| D. | budući da su zaštita i očuvanje prirodnog morskog okoliša ključne za očuvanje, poticanje i razvoj plavog gospodarstva te da su, nadalje, održivi morski ekosustavi preduvjet za iskorištavanje resursa mora i oceana; budući da bi inovacije i održivost trebali biti ključni stupovi plavog gospodarstva za stvaranje rasta i radnih mjesta; |
| --- | --- |

D.

budući da su zaštita i očuvanje prirodnog morskog okoliša ključne za očuvanje, poticanje i razvoj plavog gospodarstva te da su, nadalje, održivi morski ekosustavi preduvjet za iskorištavanje resursa mora i oceana; budući da bi inovacije i održivost trebali biti ključni stupovi plavog gospodarstva za stvaranje rasta i radnih mjesta;

| E. | budući da postoji ozbiljan nedostatak podataka, informacija i znanja o moru i oceanima, njihovim resursima i njihovoj bioraznolikosti, njihovu međudjelovanju s ljudskim aktivnostima te učincima na okoliš i kumulativnim učincima tih aktivnosti, bilo da su u tijeku ili ih tek treba osmisliti, te budući da nedostatno znanje o tim točkama ozbiljno koči održivu uporabu predmetnih resursa, stvara prepreke inovacijama i ograničava puni potencijal mora i oceana, u kontekstu rasta svjetskog stanovništva zbog čega će se naša mora i oceani sve više iskorištavati kao izvor hrane, energije, minerala i za prostor te je stoga potreban sustavniji pristup njihovom održivom iskorištavanju; |
| --- | --- |

E.

budući da postoji ozbiljan nedostatak podataka, informacija i znanja o moru i oceanima, njihovim resursima i njihovoj bioraznolikosti, njihovu međudjelovanju s ljudskim aktivnostima te učincima na okoliš i kumulativnim učincima tih aktivnosti, bilo da su u tijeku ili ih tek treba osmisliti, te budući da nedostatno znanje o tim točkama ozbiljno koči održivu uporabu predmetnih resursa, stvara prepreke inovacijama i ograničava puni potencijal mora i oceana, u kontekstu rasta svjetskog stanovništva zbog čega će se naša mora i oceani sve više iskorištavati kao izvor hrane, energije, minerala i za prostor te je stoga potreban sustavniji pristup njihovom održivom iskorištavanju;

| F. | budući da su morski ekosustavi osjetljiva žarišta bioraznolikosti koja reagiraju na ljudske aktivnosti te da je sve važnije dobiti i razmijeniti precizne inofrmacije o mjestu i raširenosti vrsta staništa kako bi se olakšalo dobro upravljanje, razvoj i zaštita osjetljivih područja; |
| --- | --- |

F.

budući da su morski ekosustavi osjetljiva žarišta bioraznolikosti koja reagiraju na ljudske aktivnosti te da je sve važnije dobiti i razmijeniti precizne inofrmacije o mjestu i raširenosti vrsta staništa kako bi se olakšalo dobro upravljanje, razvoj i zaštita osjetljivih područja;

| G. | budući da prepreka uspjehu u području inovacija u plavom gospodarstvu nije samo jaz u znanju koji sveučilišta, poduzeća i istraživačke institucije nastoje smanjiti naprednim istraživanjima, već i značajne prepreke financiranju i iz javnih i iz privatnih sredstava; |
| --- | --- |

G.

budući da prepreka uspjehu u području inovacija u plavom gospodarstvu nije samo jaz u znanju koji sveučilišta, poduzeća i istraživačke institucije nastoje smanjiti naprednim istraživanjima, već i značajne prepreke financiranju i iz javnih i iz privatnih sredstava;

| H. | budući da bi potencijal za iskorištavanje morskih resursa kako bi se razvili održivi obnovljivi izvori energije mogao znatno doprinijeti strategiji energetske sigurnosti EU-a smanjenjem ovisnosti država članica o izvorima energije izvan EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da bi potencijal za iskorištavanje morskih resursa kako bi se razvili održivi obnovljivi izvori energije mogao znatno doprinijeti strategiji energetske sigurnosti EU-a smanjenjem ovisnosti država članica o izvorima energije izvan EU-a;

| I. | budući da bi održivo razvijanje plavog gospodarstva moglo snažno potaknuti rast i gospodarski razvoj te otvaranje radnih mjesta, posebno u obalnim regijama, najudaljenijim regijama i otočnim zemljama, uzimajući pritom u obzir specifične i raznolike potrebe i razlike svakog geografskog područja; |
| --- | --- |

I.

budući da bi održivo razvijanje plavog gospodarstva moglo snažno potaknuti rast i gospodarski razvoj te otvaranje radnih mjesta, posebno u obalnim regijama, najudaljenijim regijama i otočnim zemljama, uzimajući pritom u obzir specifične i raznolike potrebe i razlike svakog geografskog područja;

| J. | budući da bi povećano ulaganje u istraživanje i inovacije povezano s morem i oceanima moglo biti koristan alat s pomoću kojeg se mogu podržati ciljevi gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, uhvatiti u koštac s asimetrijama i sve većim razlikama među državama članicama te ojačati globalna pozicija EU-a u području pomorske politike i plavog gospodarstva (na primjer izvozom ekološke tehnologije), uzimajući u obzir važnost koju mala i srednja poduzeća te obiteljska poduzeća imaju za inovacije i radna mjesta; |
| --- | --- |

J.

budući da bi povećano ulaganje u istraživanje i inovacije povezano s morem i oceanima moglo biti koristan alat s pomoću kojeg se mogu podržati ciljevi gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, uhvatiti u koštac s asimetrijama i sve većim razlikama među državama članicama te ojačati globalna pozicija EU-a u području pomorske politike i plavog gospodarstva (na primjer izvozom ekološke tehnologije), uzimajući u obzir važnost koju mala i srednja poduzeća te obiteljska poduzeća imaju za inovacije i radna mjesta;

| K. | budući da u aktivnostima plavog gospodarstva treba uzimati u obzir različite odgovarajuće razine nadležnosti, to jest međunarodna razina, europska razina i razina država članica; budući da se sektorski prioriteti za razvoj plavog gospodarstva mogu razlikovati od jedne države članice do druge što s jedne strane ovisi o njihovu pojedinačnom razvoju tradicionalnih ili afirmiranih sektora, a s druge strane o postojećim resursima i potencijalu za razvoj sektora u nastanku u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

K.

budući da u aktivnostima plavog gospodarstva treba uzimati u obzir različite odgovarajuće razine nadležnosti, to jest međunarodna razina, europska razina i razina država članica; budući da se sektorski prioriteti za razvoj plavog gospodarstva mogu razlikovati od jedne države članice do druge što s jedne strane ovisi o njihovu pojedinačnom razvoju tradicionalnih ili afirmiranih sektora, a s druge strane o postojećim resursima i potencijalu za razvoj sektora u nastanku u svakoj državi članici;

| L. | budući da je za iskorištavanje prilika za inovacije u plavom gospodarstvu potrebna radna snaga koja posjeduje vještine, koja je obrazovana i na odgovarajući način osposobljena; budući da trenutno postoji nedostatak kvalificirane radne snage koji treba riješiti; |
| --- | --- |

L.

budući da je za iskorištavanje prilika za inovacije u plavom gospodarstvu potrebna radna snaga koja posjeduje vještine, koja je obrazovana i na odgovarajući način osposobljena; budući da trenutno postoji nedostatak kvalificirane radne snage koji treba riješiti;

| M. | budući da je potrebno izbjeći da se pod izlikom iskorištavanja potencijala plavog gospodarstva na more i oceane primjenjuju oblici neodrživog iskorištavanja resursa i modeli rasta koji su se već pokazali neodrživima te budući da se pri iskorištavanju resursa mora i oceana strogo treba uzeti u obzir potreba za dobrim upravljanjem i očuvanjem tih resursa, bez remećenja ravnoteža morskih ekosustava i obnavljanjem onih koji su degradirani, na primjer primjenom inovativnih metoda protiv onečišćenja mora, posebno sve veće količine plastičnog otpada, plastiglomerata i plastičnih mikročestica u raspadanju te recikliranjem otpada bez da se troše resursi; |
| --- | --- |

M.

budući da je potrebno izbjeći da se pod izlikom iskorištavanja potencijala plavog gospodarstva na more i oceane primjenjuju oblici neodrživog iskorištavanja resursa i modeli rasta koji su se već pokazali neodrživima te budući da se pri iskorištavanju resursa mora i oceana strogo treba uzeti u obzir potreba za dobrim upravljanjem i očuvanjem tih resursa, bez remećenja ravnoteža morskih ekosustava i obnavljanjem onih koji su degradirani, na primjer primjenom inovativnih metoda protiv onečišćenja mora, posebno sve veće količine plastičnog otpada, plastiglomerata i plastičnih mikročestica u raspadanju te recikliranjem otpada bez da se troše resursi;

| N. | budući da mnogi alati za upravljanje obalnim i morskim okolišem imaju podršku kartiranja morskog dna, uključujući planiranje nadzornih istraživanja identificiranjem područja za koje se pretpostavlja da podržavaju određeno stanište koje je od interesa ili pružanje informacija kako bi se pomoglo pri lociranju i planiranju priobalnih projekata kao što su razvoj pristaništa i marina, radovi za zaštitu obale, vjetroelektrane na moru i melioracija zemljišta, na ekološki održiv način; |
| --- | --- |

N.

budući da mnogi alati za upravljanje obalnim i morskim okolišem imaju podršku kartiranja morskog dna, uključujući planiranje nadzornih istraživanja identificiranjem područja za koje se pretpostavlja da podržavaju određeno stanište koje je od interesa ili pružanje informacija kako bi se pomoglo pri lociranju i planiranju priobalnih projekata kao što su razvoj pristaništa i marina, radovi za zaštitu obale, vjetroelektrane na moru i melioracija zemljišta, na ekološki održiv način;

| O. | budući da bi u skladu s člankom 190. Ugovora iz Lisabona i deklaracije donesene na konferenciji Rio+20 načelo predostrožnosti i pristup temeljen na ekosustavu trebali biti u središtu upravljanja svim aktivnostima koje utječu na morski okoliš; |
| --- | --- |

O.

budući da bi u skladu s člankom 190. Ugovora iz Lisabona i deklaracije donesene na konferenciji Rio+20 načelo predostrožnosti i pristup temeljen na ekosustavu trebali biti u središtu upravljanja svim aktivnostima koje utječu na morski okoliš;

| P. | budući da EU razvija niz programa i smjernica koje pružaju okvir za aktivnosti i inovacije povezane s plavim gospodarstvom; budući da bi okvir trebalo ocijeniti na temelju njegove praktične korisnosti u podržavanju napora država članica te regionalnih i lokalnih tijela za razvoj plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

P.

budući da EU razvija niz programa i smjernica koje pružaju okvir za aktivnosti i inovacije povezane s plavim gospodarstvom; budući da bi okvir trebalo ocijeniti na temelju njegove praktične korisnosti u podržavanju napora država članica te regionalnih i lokalnih tijela za razvoj plavog gospodarstva;

| Q. | ističe da se potpora novom i održivom plavom gospodarstvu, kao i njegov razvoj, mora uključiti u razvojnu politiku EU-a, vanjsku politiku EU-a i politiku Unije u vezi sa Sredozemnim morem te da se afričke zemlje koje graniče sa Sredozemnim morem, istočnoafričke otočne države u Indijskom oceanu i otočne države potpisnice Sporazuma o gospodarskom partnerstvu s AKP-om moraju smatrati partnerima u nastojanju da se ostvari održivo plavo gospodarstvo; |
| --- | --- |

Q.

ističe da se potpora novom i održivom plavom gospodarstvu, kao i njegov razvoj, mora uključiti u razvojnu politiku EU-a, vanjsku politiku EU-a i politiku Unije u vezi sa Sredozemnim morem te da se afričke zemlje koje graniče sa Sredozemnim morem, istočnoafričke otočne države u Indijskom oceanu i otočne države potpisnice Sporazuma o gospodarskom partnerstvu s AKP-om moraju smatrati partnerima u nastojanju da se ostvari održivo plavo gospodarstvo;

| R. | budući da su obalne i otočne zajednice te lokalna i regionalna tijela neophodni dionici u raspravama o potencijalu plavog gospodarstva i načinu njegova ostvarenja; |
| --- | --- |

R.

budući da su obalne i otočne zajednice te lokalna i regionalna tijela neophodni dionici u raspravama o potencijalu plavog gospodarstva i načinu njegova ostvarenja;

| S. | budući da priobalna područja imaju posebne značajke po kojima se razlikuju i na kojima se temelje njihove mogućnosti za razvoj u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

S.

budući da priobalna područja imaju posebne značajke po kojima se razlikuju i na kojima se temelje njihove mogućnosti za razvoj u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju;

| T. | budući da su europski oceani i mora veoma raznoliki, od dubina Atlantskog oceana kod Irske, do dubina Crnog mora kod Rumunjske te od hladnih mora Artkika do toplih voda Sredozemnog mora; |
| --- | --- |

T.

budući da su europski oceani i mora veoma raznoliki, od dubina Atlantskog oceana kod Irske, do dubina Crnog mora kod Rumunjske te od hladnih mora Artkika do toplih voda Sredozemnog mora;

| U. | budući da turizam predstavlja 5 % BDP-a EU-a, 12 milijuna radnih mjesta i 2,2 milijuna poduzeća; budući da kulturni turizam predstavlja gotovo 40 % paneuropskog turizma; budući da morski i obalni turizam predstavljaju trećinu svih turističkih ativnosti u Europi te je u njima zaposleno 3,2 milijuna radnika; |
| --- | --- |

U.

budući da turizam predstavlja 5 % BDP-a EU-a, 12 milijuna radnih mjesta i 2,2 milijuna poduzeća; budući da kulturni turizam predstavlja gotovo 40 % paneuropskog turizma; budući da morski i obalni turizam predstavljaju trećinu svih turističkih ativnosti u Europi te je u njima zaposleno 3,2 milijuna radnika;

| V. | budući da se trenutačno procjenjuje da se između 3 % i 5 % BDP-a EU-a ostvaruje u cjelokupnom pomorskom sektoru u kojemu je zaposleno oko 5,6 milijuna ljudi i koji europskom gospodarstvu donosi 495 milijardi EUR; |
| --- | --- |

V.

budući da se trenutačno procjenjuje da se između 3 % i 5 % BDP-a EU-a ostvaruje u cjelokupnom pomorskom sektoru u kojemu je zaposleno oko 5,6 milijuna ljudi i koji europskom gospodarstvu donosi 495 milijardi EUR;

| W. | budući da se trenutno vjeruje da je broj molekula u moru znatno veći od njihova broja na kopnu te da one čine nevjerojatan potencijal za istraživanje u području zdravstvene skrbi, kozmetike i biotehnologije; |
| --- | --- |

W.

budući da se trenutno vjeruje da je broj molekula u moru znatno veći od njihova broja na kopnu te da one čine nevjerojatan potencijal za istraživanje u području zdravstvene skrbi, kozmetike i biotehnologije;

| X. | budući da integrirana pomorska politika ima važnu ulogu kao poluga za aktivnosti plavog gospodarstva, posebno kad je riječ o integriranom reagiranju na sve izazove s kojima se danas suočavaju europska mora; |
| --- | --- |

X.

budući da integrirana pomorska politika ima važnu ulogu kao poluga za aktivnosti plavog gospodarstva, posebno kad je riječ o integriranom reagiranju na sve izazove s kojima se danas suočavaju europska mora;

| Y. | budući da su se skupine za razvoj ribarstva tijekom provedbe prethodne zajedničke ribarstvene politike pokazale kao vrlo koristan instrument za otvaranje radnih mjesta te stvaranje bogatstva i socijalne i teritorijalne kohezije te su bilo vrlo korisne i u donošenju odluka, imajući aktivnu ulogu u vlastitom razvoju; |
| --- | --- |

Y.

budući da su se skupine za razvoj ribarstva tijekom provedbe prethodne zajedničke ribarstvene politike pokazale kao vrlo koristan instrument za otvaranje radnih mjesta te stvaranje bogatstva i socijalne i teritorijalne kohezije te su bilo vrlo korisne i u donošenju odluka, imajući aktivnu ulogu u vlastitom razvoju;

| 1. | prima na znanje komunikaciju Komisije naslovljenu „Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast”; ističe da je područje primjene Komunikacije ograničeno i ne pokriva sve sektore koji čine plavo gospodarstvo; zahtijeva od Komisije da primijeni integrirani i širi pristup kojim će biti obuhvaćeni izazovi povezani s inovacijama i otvaranjem radnih mjesta diljem cijelog raznolikog niza sektora koji međusobno djeluju; |
| --- | --- |

1.

prima na znanje komunikaciju Komisije naslovljenu „Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast”; ističe da je područje primjene Komunikacije ograničeno i ne pokriva sve sektore koji čine plavo gospodarstvo; zahtijeva od Komisije da primijeni integrirani i širi pristup kojim će biti obuhvaćeni izazovi povezani s inovacijama i otvaranjem radnih mjesta diljem cijelog raznolikog niza sektora koji međusobno djeluju;

| 2. | smatra da bi plavo gospodarstvo trebalo imati specifičnu i sveobuhvatnu definiciju koja bi obuhvatila sve sektorske i međusektorske aktivnosti povezane s oceanima, morima, obalnim ekosustavima, povezanom unutrašnjošću i priobalnim područjima, a koja bi uključivala i izravne i neizravne oblike pružanja potpore; skreće pozornost na transverzalnu važnost inovacija u svim tim aktivnostima, bilo da su tradicionalne bilo da su u nastanku; |
| --- | --- |

2.

smatra da bi plavo gospodarstvo trebalo imati specifičnu i sveobuhvatnu definiciju koja bi obuhvatila sve sektorske i međusektorske aktivnosti povezane s oceanima, morima, obalnim ekosustavima, povezanom unutrašnjošću i priobalnim područjima, a koja bi uključivala i izravne i neizravne oblike pružanja potpore; skreće pozornost na transverzalnu važnost inovacija u svim tim aktivnostima, bilo da su tradicionalne bilo da su u nastanku;

| 3. | zagovara potrebu za strateškim planiranjem aktivnosti u plavom gospodarstvu, za izravnim metodama financiranja, za ciljanjem prioriteta i za akcijskim planom kako bi se potaknuo taj sektor do 2020., među ostalim konkretne ideje o mehanizmima suradnje i ulaganje u infrastrukture; |
| --- | --- |

3.

zagovara potrebu za strateškim planiranjem aktivnosti u plavom gospodarstvu, za izravnim metodama financiranja, za ciljanjem prioriteta i za akcijskim planom kako bi se potaknuo taj sektor do 2020., među ostalim konkretne ideje o mehanizmima suradnje i ulaganje u infrastrukture;

| 4. | potiče države članice da provedu analizu i kvantifikaciju razmjera njihovih postojećih aktivnosti plavog gospodarstva i poziva na osmišljavanje strategije kojom će se spojiti inicijative u svim pomorskim sektorima; poziva Komisiju da pripremi popis brojnih projekata koje je financirala u prošlosti, a koji su bili važni za plavo gospodarstvo i da pokrene sveobuhvatnu studiju o važnosti i težini plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

potiče države članice da provedu analizu i kvantifikaciju razmjera njihovih postojećih aktivnosti plavog gospodarstva i poziva na osmišljavanje strategije kojom će se spojiti inicijative u svim pomorskim sektorima; poziva Komisiju da pripremi popis brojnih projekata koje je financirala u prošlosti, a koji su bili važni za plavo gospodarstvo i da pokrene sveobuhvatnu studiju o važnosti i težini plavog gospodarstva;

| 5. | ističe da su mora i oceani već pod znatnim ljudskim pritiskom i da snose povezane posljedice (onečišćenje, promjene okoliša i klimatske promjene, prekomjerno iskorištavanje resursa, prekomjerni izlov ribe itd.), ali i da mora i oceani i dalje imaju važne rezerve ekosustava koje su nepristupačne i stoga očuvane; smatra da bi se stoga plavim gospodarstvom trebalo razmotriti zaštitu, obnavljanje i očuvanje ekosustava mora i oceana, bioraznolikosti, izdržljivosti i produktivnosti, uključujući usluge povezane s morskom bioraznolikošću i funkcioniranjem ekosustava; smatra da bi u središtu plavog gospodarstva trebali biti načelo predostržnosti i pristup temeljen na ekosustavu; |
| --- | --- |

5.

ističe da su mora i oceani već pod znatnim ljudskim pritiskom i da snose povezane posljedice (onečišćenje, promjene okoliša i klimatske promjene, prekomjerno iskorištavanje resursa, prekomjerni izlov ribe itd.), ali i da mora i oceani i dalje imaju važne rezerve ekosustava koje su nepristupačne i stoga očuvane; smatra da bi se stoga plavim gospodarstvom trebalo razmotriti zaštitu, obnavljanje i očuvanje ekosustava mora i oceana, bioraznolikosti, izdržljivosti i produktivnosti, uključujući usluge povezane s morskom bioraznolikošću i funkcioniranjem ekosustava; smatra da bi u središtu plavog gospodarstva trebali biti načelo predostržnosti i pristup temeljen na ekosustavu;

| 6. | ističe važnost nove tehnologije u borbi protiv degradacije morskih ekosustava i ističe vezu između plavog i zelenog gospodarstva, posebno u pogledu inovativnih metoda za čišćenje mora, uključujući isplativ način recikliranja plastike koja je štetna za okoliš; |
| --- | --- |

6.

ističe važnost nove tehnologije u borbi protiv degradacije morskih ekosustava i ističe vezu između plavog i zelenog gospodarstva, posebno u pogledu inovativnih metoda za čišćenje mora, uključujući isplativ način recikliranja plastike koja je štetna za okoliš;

| 7. | ističe da će bolje razumijevanje mora i oceana te morskog dna i života u moru kao i provedba procjena utjecaja na okoliš omogućiti održivo iskorištavanje morskih resursa i poboljšati znanstvene temelje na kojima se zasnivaju razne pomorske politike EU-a; |
| --- | --- |

7.

ističe da će bolje razumijevanje mora i oceana te morskog dna i života u moru kao i provedba procjena utjecaja na okoliš omogućiti održivo iskorištavanje morskih resursa i poboljšati znanstvene temelje na kojima se zasnivaju razne pomorske politike EU-a;

| 8. | poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s državama članicama (nakon završetka navedene znanstvene analize i popisivanja) procijeni potrebe financiranja plavog gospodarstva (na sektorskoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini) u cilju ostvarenja održivog rasta, razvoja i potencijala za otvaranje radnih mjesta, uz posebno fokusiranje na regije koje su izrazito ovisne o ribarstvu i uzimajući posebno u obzir start-up poduzeća, mala i srednja poduzeća te obiteljska poduzeća; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s državama članicama (nakon završetka navedene znanstvene analize i popisivanja) procijeni potrebe financiranja plavog gospodarstva (na sektorskoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini) u cilju ostvarenja održivog rasta, razvoja i potencijala za otvaranje radnih mjesta, uz posebno fokusiranje na regije koje su izrazito ovisne o ribarstvu i uzimajući posebno u obzir start-up poduzeća, mala i srednja poduzeća te obiteljska poduzeća;

| 9. | ističe da održivi razvoj plavog gospodarstva zahtijeva veća ulaganja u znanje i istraživanje; žali zbog kratkoročnih i dugoročnih posljedica koje rezovi javnih ulaganja u istraživanje i razvoj imaju na nacionalne istraživačke programe; smatra da u cilju boljeg poznavanja morskog okoliša i njegova gospodarskog potencijala EU i države članice moraju pružati znatna financijska sredstva u okviru aranžmana kojima se jamči kontinuitet i predvidljivost tijekom dugoročnog razdoblja, ne ugrožavajući pritom financiranje već postojećih programa koji su u tijeku; |
| --- | --- |

9.

ističe da održivi razvoj plavog gospodarstva zahtijeva veća ulaganja u znanje i istraživanje; žali zbog kratkoročnih i dugoročnih posljedica koje rezovi javnih ulaganja u istraživanje i razvoj imaju na nacionalne istraživačke programe; smatra da u cilju boljeg poznavanja morskog okoliša i njegova gospodarskog potencijala EU i države članice moraju pružati znatna financijska sredstva u okviru aranžmana kojima se jamči kontinuitet i predvidljivost tijekom dugoročnog razdoblja, ne ugrožavajući pritom financiranje već postojećih programa koji su u tijeku;

| 10. | potiče Komisiju da apelira na prikupljanje periodičnih ažuriranih znanstvenih podataka o stanju morskih populacija i unutar i izvan voda EU-a u suradnji s drugim međunarodnim organizacijama; ponovno naglašava multidisciplinarnu narav morskog i pomorskog istraživanja te ističe važnost podržavanja transverzalnih napora koji će utjecati na razne sektore i znanstvene grane morskog i pomorskog istraživanja; |
| --- | --- |

10.

potiče Komisiju da apelira na prikupljanje periodičnih ažuriranih znanstvenih podataka o stanju morskih populacija i unutar i izvan voda EU-a u suradnji s drugim međunarodnim organizacijama; ponovno naglašava multidisciplinarnu narav morskog i pomorskog istraživanja te ističe važnost podržavanja transverzalnih napora koji će utjecati na razne sektore i znanstvene grane morskog i pomorskog istraživanja;

| 11. | poziva na donošenje konkretnih ciljeva i rokova kako bi podaci bili transparentniji, dostupniji te potpuno interoperabilini i usklađeni, bilo da se radi o podacima o morskom dnu ili o vodenom stupcu i živim resursima; poziva da se javnosti pruže informacije o morima i oceanima kako bi se potaknule inovacije te pritom zajamčilo da se sredstva ne rasipaju, a projekti ne udvostručavaju; smatra da će ulaganje u projekte za prikupljanje podataka također doprinijeti produktivnosti i povećanoj inovaciji; |
| --- | --- |

11.

poziva na donošenje konkretnih ciljeva i rokova kako bi podaci bili transparentniji, dostupniji te potpuno interoperabilini i usklađeni, bilo da se radi o podacima o morskom dnu ili o vodenom stupcu i živim resursima; poziva da se javnosti pruže informacije o morima i oceanima kako bi se potaknule inovacije te pritom zajamčilo da se sredstva ne rasipaju, a projekti ne udvostručavaju; smatra da će ulaganje u projekte za prikupljanje podataka također doprinijeti produktivnosti i povećanoj inovaciji;

| 12. | traži da rezultati istraživanja koja se financiraju javnim sredstvima budu dostupni javnosti u nekomercijalne svrhe (čuvanje podataka koji su od strateške važnosti za države članice) i da to načelo bude obvezujuće za partnere u istraživačkim programima EU-a; poziva na pružanje otvorenog pristupa podacima koji podržavaju rezultate navedenih istraživanja; poziva na pokretanje inicijative EU-a kojom će se potaknuti privatna poduzeća u pomorskom sektoru da razmijene gospodarski neosjetljive podatke u istraživačke svrhe te potiče Komisiju da čim prije uspostavi informacijsku platformu o istraživanjima u okviru programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

12.

traži da rezultati istraživanja koja se financiraju javnim sredstvima budu dostupni javnosti u nekomercijalne svrhe (čuvanje podataka koji su od strateške važnosti za države članice) i da to načelo bude obvezujuće za partnere u istraživačkim programima EU-a; poziva na pružanje otvorenog pristupa podacima koji podržavaju rezultate navedenih istraživanja; poziva na pokretanje inicijative EU-a kojom će se potaknuti privatna poduzeća u pomorskom sektoru da razmijene gospodarski neosjetljive podatke u istraživačke svrhe te potiče Komisiju da čim prije uspostavi informacijsku platformu o istraživanjima u okviru programa Obzor 2020.;

| 13. | traži da se u projekt Europska mreža za podatke o moru i praćenje mora (EMODnet), u okviru njegova odjeljka o ljudskom učinku, izričito uključi razmatranje podataka povezanih s kumulativnim učincima, morskim otpadom, morskom bukom i topivim endokrinim disruptorima; |
| --- | --- |

13.

traži da se u projekt Europska mreža za podatke o moru i praćenje mora (EMODnet), u okviru njegova odjeljka o ljudskom učinku, izričito uključi razmatranje podataka povezanih s kumulativnim učincima, morskim otpadom, morskom bukom i topivim endokrinim disruptorima;

| 14. | protivi se rezovima u proračunu za okvirni istraživački program Obzor 2020. koje je predložila Komisija; |
| --- | --- |

14.

protivi se rezovima u proračunu za okvirni istraživački program Obzor 2020. koje je predložila Komisija;

| 15. | poziva Komisiju da periodički ocjenjuje provedbu programa Obzor 2020. u sektorima povezanima s plavim gospodarstvom i da objavi rezultate te ocjene; podržava osnivanje posebnog partnerstva za pomorsku industriju u okviru programa Obzor 2020. i poziva da se to partnerstvo uključi u program rada Obzora 2020. za razdoblje 2016. – 2017.; smatra da bi trebalo uložiti više napora kako bi se poboljšala veza između istraživanja i industrije u razvoju novih proizvoda i postupaka, poticanju rasta i otvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da periodički ocjenjuje provedbu programa Obzor 2020. u sektorima povezanima s plavim gospodarstvom i da objavi rezultate te ocjene; podržava osnivanje posebnog partnerstva za pomorsku industriju u okviru programa Obzor 2020. i poziva da se to partnerstvo uključi u program rada Obzora 2020. za razdoblje 2016. – 2017.; smatra da bi trebalo uložiti više napora kako bi se poboljšala veza između istraživanja i industrije u razvoju novih proizvoda i postupaka, poticanju rasta i otvaranju radnih mjesta;

| 16. | ističe da države članice i regionalna tijela imaju ključnu ulogu u razvijanju plavog gospodarstva i potiče Komisiju da podrži i potiče sve oblike suradnje između država članica i regionalnih tijela (odgovarajući na trenutne nedostatke u tom području), na primjer inicijative zajedničkog programiranja, uključujući istovremeno pomorske klastere, sektor ribarstva i lokalne zajednice; ističe ulogu koju makroregionalne strategije imaju u pogledu odgovaranja na zajedničke izazove i iskorištavanja zajedničkih prilika (npr. Strategija za jadransku i jonsku regiju) te poziva Komisiju i države članice da nastave raditi na uspješnim regionalnim istraživačkim projektima (npr. BONUS); |
| --- | --- |

16.

ističe da države članice i regionalna tijela imaju ključnu ulogu u razvijanju plavog gospodarstva i potiče Komisiju da podrži i potiče sve oblike suradnje između država članica i regionalnih tijela (odgovarajući na trenutne nedostatke u tom području), na primjer inicijative zajedničkog programiranja, uključujući istovremeno pomorske klastere, sektor ribarstva i lokalne zajednice; ističe ulogu koju makroregionalne strategije imaju u pogledu odgovaranja na zajedničke izazove i iskorištavanja zajedničkih prilika (npr. Strategija za jadransku i jonsku regiju) te poziva Komisiju i države članice da nastave raditi na uspješnim regionalnim istraživačkim projektima (npr. BONUS);

| 17. | poziva na suradnju i partnerstva između država članica kako bi se doprinijelo učinkovitijem usmjeravanju sredstava dostupnih preko instrumenata EU-a i nacionalnih instrumenata; ističe da bi prilikom usmjeravanja na prioritete trebalo uzeti u obzir izravni učinak sredstava na plavo gospodarstvo i izravan doprinos plavom gospodarstvu; |
| --- | --- |

17.

poziva na suradnju i partnerstva između država članica kako bi se doprinijelo učinkovitijem usmjeravanju sredstava dostupnih preko instrumenata EU-a i nacionalnih instrumenata; ističe da bi prilikom usmjeravanja na prioritete trebalo uzeti u obzir izravni učinak sredstava na plavo gospodarstvo i izravan doprinos plavom gospodarstvu;

| 18. | ističe interes država članica za proširenje suradnje s državama južnog Sredozemlja i poziva države članice da smatraju plavo gospodarstvo kao dodatno područje suradnje; potiče oblike suradnje sa zemljama izvan EU-a (npr. Unija za Mediteran, Organizacija za gospodarsku suradnju na području Crnog mora) te poziva Komisiju da kao cilj razvojne politike EU-a uključi podršku razvoju održivog plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

18.

ističe interes država članica za proširenje suradnje s državama južnog Sredozemlja i poziva države članice da smatraju plavo gospodarstvo kao dodatno područje suradnje; potiče oblike suradnje sa zemljama izvan EU-a (npr. Unija za Mediteran, Organizacija za gospodarsku suradnju na području Crnog mora) te poziva Komisiju da kao cilj razvojne politike EU-a uključi podršku razvoju održivog plavog gospodarstva;

| 19. | poziva Komisiju da uspostavi pogodne regulatorne i pravne uvjete za ulaganje u obnovljivu energiju u plavom gospodarstvu te da predloži jasan i stabilan okvir za potporu istraživanju, poduzećima i vladi kojim će se omogućiti povećano ulaganje u inovativne projekte za razvoj obnovljive energije; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da uspostavi pogodne regulatorne i pravne uvjete za ulaganje u obnovljivu energiju u plavom gospodarstvu te da predloži jasan i stabilan okvir za potporu istraživanju, poduzećima i vladi kojim će se omogućiti povećano ulaganje u inovativne projekte za razvoj obnovljive energije;

| 20. | naglašava da su europski oceani i mora veoma raznoliki te da je stoga ključno da Komisija ne primijeni jednak pristup za sve; skreće pozornost na potrebu da se promiče integrirani pristup različitim sektorima plavog gospodarstva temeljen na zajedničkim načelima kao što su održivost, priznavanje i poštovanje posebnosti i potreba različitih regija i prioriteta raznih država članica te davanje potpore državama članicama u razvijanju tih prioriteta; |
| --- | --- |

20.

naglašava da su europski oceani i mora veoma raznoliki te da je stoga ključno da Komisija ne primijeni jednak pristup za sve; skreće pozornost na potrebu da se promiče integrirani pristup različitim sektorima plavog gospodarstva temeljen na zajedničkim načelima kao što su održivost, priznavanje i poštovanje posebnosti i potreba različitih regija i prioriteta raznih država članica te davanje potpore državama članicama u razvijanju tih prioriteta;

| 21. | poziva Komisiju i njezine agencije da podrže države članice u sastavljanju i provedbi nacionalnih i regionalnih strategija za razvoj pomorskog gospodarstva; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju i njezine agencije da podrže države članice u sastavljanju i provedbi nacionalnih i regionalnih strategija za razvoj pomorskog gospodarstva;

| 22. | skreće pozornost na negativan razvoj i jasno pogoršanje nekih od tradicionalnijih sektora plavog gospodarstva (poput ribarstva, brodogradnje i popravljanja brodova), posebno u područjima u kojima su to bile temeljne aktivnosti koje su poticale gospodarske aktivnosti i silazno i uzlazno, otvarale radna mjesta i promicale razvoj; smatra da se nijednom strategijom EU-a za plavo gospodarstvo ne smije zaboraviti na te aktivnosti i regije te da bi svaka takva strategija trebala naglasiti potencijal za inovacije i iskoristiti europsko znanje i iskustvo (npr. naknadno ažuriranje broda) kako bi se preokrenuo taj pad; |
| --- | --- |

22.

skreće pozornost na negativan razvoj i jasno pogoršanje nekih od tradicionalnijih sektora plavog gospodarstva (poput ribarstva, brodogradnje i popravljanja brodova), posebno u područjima u kojima su to bile temeljne aktivnosti koje su poticale gospodarske aktivnosti i silazno i uzlazno, otvarale radna mjesta i promicale razvoj; smatra da se nijednom strategijom EU-a za plavo gospodarstvo ne smije zaboraviti na te aktivnosti i regije te da bi svaka takva strategija trebala naglasiti potencijal za inovacije i iskoristiti europsko znanje i iskustvo (npr. naknadno ažuriranje broda) kako bi se preokrenuo taj pad;

| 23. | ističe važnost istraživanja mora odnosno pomorskog istraživanja i jače suradnje u tim sektorima među znanstvenicima, državama članicama i regijama u cilju savladavanja postojećeg jaza između država članica i geografske koncentracije u određenim područjima te jačanja konkurentnosti priobalnih područja i doprinosa otvaranju kvalitetnih i održivih radnih mjesta u lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

23.

ističe važnost istraživanja mora odnosno pomorskog istraživanja i jače suradnje u tim sektorima među znanstvenicima, državama članicama i regijama u cilju savladavanja postojećeg jaza između država članica i geografske koncentracije u određenim područjima te jačanja konkurentnosti priobalnih područja i doprinosa otvaranju kvalitetnih i održivih radnih mjesta u lokalnim zajednicama;

| 24. | smatra da nedostatak kvalificiranog osoblja u različitim znanstvenim područjima i različitim sektorima aktivnosti, među ostalim istraživača, inženjera, tehničara i drugih radnika, predstavlja golemu prepreku koja bi mogli spriječiti potpuno ostvarenje potencijala plavog gospodarstva; smatra da je taj nedostatak usko povezan sa sve većim odricanjem od odgovornosti i smanjenjem ulaganja država članica u područjima znanosti i obrazovanja, kao i sa nedostatnim vrednovanjem postojećih stručnjaka, posebno u onim državama članicama koje su najteže pogođene gospodarskom krizom, te stoga poziva da se bez odgađanja preokrenu ta dva trenda; potiče države članice i regionalna tijela da ulažu u ambicioznu socijalnu dimenziju plavog rasta i morske pismenosti kako bi se promicalo osposobljavnje mladih ljudi i njihov pirustp zanimanjima u pomorskom sektoru; poziva Komisiju i države članice da podrže i više obrazovanje i programe stručnog osposobljavanja i trajnog osposobljavanja te da zajamče uključenje tih programa u perspektive plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

24.

smatra da nedostatak kvalificiranog osoblja u različitim znanstvenim područjima i različitim sektorima aktivnosti, među ostalim istraživača, inženjera, tehničara i drugih radnika, predstavlja golemu prepreku koja bi mogli spriječiti potpuno ostvarenje potencijala plavog gospodarstva; smatra da je taj nedostatak usko povezan sa sve većim odricanjem od odgovornosti i smanjenjem ulaganja država članica u područjima znanosti i obrazovanja, kao i sa nedostatnim vrednovanjem postojećih stručnjaka, posebno u onim državama članicama koje su najteže pogođene gospodarskom krizom, te stoga poziva da se bez odgađanja preokrenu ta dva trenda; potiče države članice i regionalna tijela da ulažu u ambicioznu socijalnu dimenziju plavog rasta i morske pismenosti kako bi se promicalo osposobljavnje mladih ljudi i njihov pirustp zanimanjima u pomorskom sektoru; poziva Komisiju i države članice da podrže i više obrazovanje i programe stručnog osposobljavanja i trajnog osposobljavanja te da zajamče uključenje tih programa u perspektive plavog gospodarstva;

| 25. | potiče države članice, regionalna tijela, obrazovne institucije i industriju da koordiniraju, stvaraju sinergije i utvrde transverzalna znanstvena pitanja u području plavog gospodarstva kako bi promicali osposobljavanje mladih ljudi i njihov pristup zanimanjima povezanima s plavim rastom; |
| --- | --- |

25.

potiče države članice, regionalna tijela, obrazovne institucije i industriju da koordiniraju, stvaraju sinergije i utvrde transverzalna znanstvena pitanja u području plavog gospodarstva kako bi promicali osposobljavanje mladih ljudi i njihov pristup zanimanjima povezanima s plavim rastom;

| 26. | smatra da je za odgovarajući razvoj plavog gospodarstva potrebno dostojanstvo zanimanja koja su s njime povezana te stvaranje kvalitetnih radnih mjesta s pravima, uključujući prava na zdravlje i sigurnost pomorskih radnika, i svjesnosti o tim pravima kako bi se zajamčilo da sektor ostane privlačan; nadalje, smatra da je, s obzirom na to da su u plavom gospodarstvu tradicionalno dominirali muškarci i da je to još uvijek velikim dijelom tako, prikladno da EU prizna da je ovo idealno razdoblje za privlačenje žena u tu gospodarsku nišu; potiče Komisiju i države članice da u sve faze razvoja plavog gospodarstva uključe rodne perspektive te da potaknu i povećaju istinsko sudjelovanje žena u njemu; |
| --- | --- |

26.

smatra da je za odgovarajući razvoj plavog gospodarstva potrebno dostojanstvo zanimanja koja su s njime povezana te stvaranje kvalitetnih radnih mjesta s pravima, uključujući prava na zdravlje i sigurnost pomorskih radnika, i svjesnosti o tim pravima kako bi se zajamčilo da sektor ostane privlačan; nadalje, smatra da je, s obzirom na to da su u plavom gospodarstvu tradicionalno dominirali muškarci i da je to još uvijek velikim dijelom tako, prikladno da EU prizna da je ovo idealno razdoblje za privlačenje žena u tu gospodarsku nišu; potiče Komisiju i države članice da u sve faze razvoja plavog gospodarstva uključe rodne perspektive te da potaknu i povećaju istinsko sudjelovanje žena u njemu;

| 27. | potiče Komisiju da promiče prava radnika i zajamči sigurne radne uvjete u svim sektorima u okviru plavog gospodarstva, i u sektorima koji su već afirmirani i u onima u nastanku; |
| --- | --- |

27.

potiče Komisiju da promiče prava radnika i zajamči sigurne radne uvjete u svim sektorima u okviru plavog gospodarstva, i u sektorima koji su već afirmirani i u onima u nastanku;

| 28. | poziva Komisiju da prikupi i analizira podatke povezane s karijerama u pomorskom sektoru na svim razinama (od prava do inženjerstva i upravljanja okolišem, od instruktora ronjenja do pomoraca i pomorskih tehničara) te da upotrijebi te podatke kako bi istražila mogućnosti zaposlenja na različitim razinama: tradicionalnim, onima u nastanku i posve novima koje bi tek mogle nastati; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da prikupi i analizira podatke povezane s karijerama u pomorskom sektoru na svim razinama (od prava do inženjerstva i upravljanja okolišem, od instruktora ronjenja do pomoraca i pomorskih tehničara) te da upotrijebi te podatke kako bi istražila mogućnosti zaposlenja na različitim razinama: tradicionalnim, onima u nastanku i posve novima koje bi tek mogle nastati;

| 29. | poziva Komisiju da točno navede sve europske fondove dostupne za financiranje aktivnosti plavog gospodarstva i da ih objedini u jedinstvenu platformu kojoj mogu pristupiti građani; također poziva Komisiju da namijeni sredstva za inovacije i plavi rast za financiranje temeljnih istraživanja, istraživanja i razvoja, osposobljavanja, otvaranja radnih mjesta, start-up poduzeća, malih i srednjih poduzeća, socijalnih poduzeća, zadruga, obrazovanja i pripravništva, smanjenja siromaštva u priobalnim područjima, biotehnološkog razvoja, prometnih veza, međusobne energetske povezanosti, brodogradnje i popravljanja brodova, pristupa širokopojasnom internetu u priobalnim područjima, zaštite okoliša te prodaje inovativnih proizvoda, usluga i postupaka; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da točno navede sve europske fondove dostupne za financiranje aktivnosti plavog gospodarstva i da ih objedini u jedinstvenu platformu kojoj mogu pristupiti građani; također poziva Komisiju da namijeni sredstva za inovacije i plavi rast za financiranje temeljnih istraživanja, istraživanja i razvoja, osposobljavanja, otvaranja radnih mjesta, start-up poduzeća, malih i srednjih poduzeća, socijalnih poduzeća, zadruga, obrazovanja i pripravništva, smanjenja siromaštva u priobalnim područjima, biotehnološkog razvoja, prometnih veza, međusobne energetske povezanosti, brodogradnje i popravljanja brodova, pristupa širokopojasnom internetu u priobalnim područjima, zaštite okoliša te prodaje inovativnih proizvoda, usluga i postupaka;

| 30. | smatra da bi se kod ulaganja u plavo gospodarstvo prednost trebala dati, između ostalog, „eko-inovacijama” koje se ne oslanjaju na konačne resurse, učinkovitom korištenju resursima, cirkularnoj ekonomiji, očuvanju prirode, zaštiti mora i obale, borbi protiv klimatskih promjena i prilagođavanju na njih te održivom korištenju resursima (jamčeći da razine iskorištavanja dugoročno ne premašuju stope njihove prirodne samoobnove); poziva Komisiju da ta načela uključi u postojeće i buduće programe potpore; |
| --- | --- |

30.

smatra da bi se kod ulaganja u plavo gospodarstvo prednost trebala dati, između ostalog, „eko-inovacijama” koje se ne oslanjaju na konačne resurse, učinkovitom korištenju resursima, cirkularnoj ekonomiji, očuvanju prirode, zaštiti mora i obale, borbi protiv klimatskih promjena i prilagođavanju na njih te održivom korištenju resursima (jamčeći da razine iskorištavanja dugoročno ne premašuju stope njihove prirodne samoobnove); poziva Komisiju da ta načela uključi u postojeće i buduće programe potpore;

| 31. | poziva na uspostavljanje odgovarajućeg financijskog okvira za poticanje inovacija, održivog razvoja plavog gospodarstva i otvaranja radnih mjesta kombinirajući, koordinirajući i olakšavajući pristup postojećim financijskim instrumentima, kao što su strukturni i investicijski fondovi (Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond), okvirni istraživački program, moguće stvaranje buduće zajednice znanja i inovacija (ZZI) usmjerene na plavo gospodarstvo, Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) i tako dalje; ističe da bi instrumenti trebali biti prilagođeniji potrebama pojedinačnih dionika (javne institucije, lokalna tijela, poduezća, posebno mala i srednja poduzeća, nevladine organizacije itd.), a prilike koje se nude trebale bi biti opsežno promicane; |
| --- | --- |

31.

poziva na uspostavljanje odgovarajućeg financijskog okvira za poticanje inovacija, održivog razvoja plavog gospodarstva i otvaranja radnih mjesta kombinirajući, koordinirajući i olakšavajući pristup postojećim financijskim instrumentima, kao što su strukturni i investicijski fondovi (Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond), okvirni istraživački program, moguće stvaranje buduće zajednice znanja i inovacija (ZZI) usmjerene na plavo gospodarstvo, Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) i tako dalje; ističe da bi instrumenti trebali biti prilagođeniji potrebama pojedinačnih dionika (javne institucije, lokalna tijela, poduezća, posebno mala i srednja poduzeća, nevladine organizacije itd.), a prilike koje se nude trebale bi biti opsežno promicane;

| 32. | izražava duboko žaljenje zbog kašnjenja u izradi programa povezanih s EFPR-om u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

32.

izražava duboko žaljenje zbog kašnjenja u izradi programa povezanih s EFPR-om u nekim državama članicama;

| 33. | smatra da javna ulaganja, posebno u nekim državama članicama, imaju ključnu ulogu u promicanju razvoja i potpunom iskorištavanju potencijala plavog gospodarstva, ne zaboravljajući pritom na ulogu privatnih ulaganja; naglašava da ulaganja u plavo gospodarstvo potrebuju kombinaciju fokusa projekata, od infrastrukturnih projekata do različitih malih ulaganja u mala i srednja poduzeća koja zahtijevaju dodatnu pomoć za pristup financiranju; |
| --- | --- |

33.

smatra da javna ulaganja, posebno u nekim državama članicama, imaju ključnu ulogu u promicanju razvoja i potpunom iskorištavanju potencijala plavog gospodarstva, ne zaboravljajući pritom na ulogu privatnih ulaganja; naglašava da ulaganja u plavo gospodarstvo potrebuju kombinaciju fokusa projekata, od infrastrukturnih projekata do različitih malih ulaganja u mala i srednja poduzeća koja zahtijevaju dodatnu pomoć za pristup financiranju;

| 34. | naglašava da su industrije na kopnu koje podržavaju plavo gospodarstvo na moru ključna veza za osiguravanje inovacija u morskom sektoru i poziva Komisiju da tim industrjiama na kopnu pruži veću podršku; |
| --- | --- |

34.

naglašava da su industrije na kopnu koje podržavaju plavo gospodarstvo na moru ključna veza za osiguravanje inovacija u morskom sektoru i poziva Komisiju da tim industrjiama na kopnu pruži veću podršku;

| 35. | poziva Komisiju da podrži napore država članica u cilju promicanja strategija pametne specijalizacije u cilju stvaranja i iskorištavanja lanaca vrijednosti povezanih s mnogobrojnim i raznolikim aktivnostima u okviru plavog gospodarstva; smatra da razvoj klastera i hiperklastera podrazumijeva da države članice moraju imati aktivnu ulogu u poticanju sinergija unutar sektora i među njima; smatra da bi strategije za istraživanje mora i tehnološki razvoj na početku mogle biti vodilje i stoga služiti kao primjer najbolje prakse za šire plavo gospodarstvo; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da podrži napore država članica u cilju promicanja strategija pametne specijalizacije u cilju stvaranja i iskorištavanja lanaca vrijednosti povezanih s mnogobrojnim i raznolikim aktivnostima u okviru plavog gospodarstva; smatra da razvoj klastera i hiperklastera podrazumijeva da države članice moraju imati aktivnu ulogu u poticanju sinergija unutar sektora i među njima; smatra da bi strategije za istraživanje mora i tehnološki razvoj na početku mogle biti vodilje i stoga služiti kao primjer najbolje prakse za šire plavo gospodarstvo;

| 36. | smatra da provedba strategija, planova i programa, te specifično nacionalno zakonodavstvo, mogu pružiti politički i institucijski okvir koji je povoljniji za razvoj plavog gospodarstva u raznim državama članicama; ističe da bi te strategije, planovi i programi, zajedno sa specifičnim nacionalnim zakonodavstvom, trebali doprinijeti usklađenoj i održivoj interakciji između ljudskih aktivnosti te morskog i obalnog okoliša; ističe važnost prostornog planiranja morskog područja za održiv i koordiniran razvoj pomorskih aktivnosti, uzimajući na jednak način u obzir interese svih zainteresiranih sektora, te važnost interakcije kopna i mora i integriranog upravljanja obalnim područjem; podsjeća na postojanje Direktive o prostornom planiranju morskog područja, Okvirne direktive o pomorskoj strategiji te integrirane pomorske politike na razini EU-a i na razini morskih bazena; |
| --- | --- |

36.

smatra da provedba strategija, planova i programa, te specifično nacionalno zakonodavstvo, mogu pružiti politički i institucijski okvir koji je povoljniji za razvoj plavog gospodarstva u raznim državama članicama; ističe da bi te strategije, planovi i programi, zajedno sa specifičnim nacionalnim zakonodavstvom, trebali doprinijeti usklađenoj i održivoj interakciji između ljudskih aktivnosti te morskog i obalnog okoliša; ističe važnost prostornog planiranja morskog područja za održiv i koordiniran razvoj pomorskih aktivnosti, uzimajući na jednak način u obzir interese svih zainteresiranih sektora, te važnost interakcije kopna i mora i integriranog upravljanja obalnim područjem; podsjeća na postojanje Direktive o prostornom planiranju morskog područja, Okvirne direktive o pomorskoj strategiji te integrirane pomorske politike na razini EU-a i na razini morskih bazena;

| 37. | skreće pozornost na važnost javnih poduzeća ili poduzeća čiji je država većinski vlasnik u područjima kao što su pomorska trgovina, upravljanje lukama, brodarstvo te radovi za zaštitu mora i obale; odbija stavove koji se koncentriraju na privatni sektor i smatra da jačanje i modernizacija javnog sektora mogu biti važna pokretačka snaga u promicanju plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

37.

skreće pozornost na važnost javnih poduzeća ili poduzeća čiji je država većinski vlasnik u područjima kao što su pomorska trgovina, upravljanje lukama, brodarstvo te radovi za zaštitu mora i obale; odbija stavove koji se koncentriraju na privatni sektor i smatra da jačanje i modernizacija javnog sektora mogu biti važna pokretačka snaga u promicanju plavog gospodarstva;

| 38. | smatra da bi se u cilju jamčenja održivog razvoja plavog gospodarstva na razini EU-a trebalo težiti boljoj integraciji i koordinaciji napora i nadležnosti, uz kohezivna i dosljedna djelovanja; podsjeća na potrebu da se objedine relevantne agencije i raspršene nadležnosti koje već postoje u okviru postojećih agencija s nadležnošću u morskom sektoru, kako bi se na taj način ojačala koordinacija, suradnja i podrška državama članicama u pogledu razvoja i potpunog iskorištavanja potencijala plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

38.

smatra da bi se u cilju jamčenja održivog razvoja plavog gospodarstva na razini EU-a trebalo težiti boljoj integraciji i koordinaciji napora i nadležnosti, uz kohezivna i dosljedna djelovanja; podsjeća na potrebu da se objedine relevantne agencije i raspršene nadležnosti koje već postoje u okviru postojećih agencija s nadležnošću u morskom sektoru, kako bi se na taj način ojačala koordinacija, suradnja i podrška državama članicama u pogledu razvoja i potpunog iskorištavanja potencijala plavog gospodarstva;

| 39. | smatra da obalne i otočne zajednice trebaju u potpunosti sudjelovati u svim fazama razvoja plavog gospodarstva i da je riječ o nužnom uvjetu za ostvarenje njegova potencijala u području inovacija, zapošljavanja, blagostanja i održivog razvoja; priznaje potencijal inovativnih rješenja i potrebu za njima u vezi sa širenjem gradova na vodi; |
| --- | --- |

39.

smatra da obalne i otočne zajednice trebaju u potpunosti sudjelovati u svim fazama razvoja plavog gospodarstva i da je riječ o nužnom uvjetu za ostvarenje njegova potencijala u području inovacija, zapošljavanja, blagostanja i održivog razvoja; priznaje potencijal inovativnih rješenja i potrebu za njima u vezi sa širenjem gradova na vodi;

| 40. | priznaje raznolikost i posebnost obalnih i otočnih zajednica i poziva na donošenje izvanrednih mjera kako bi se djelotvorno promicao razvoj plavog gospodarstva u tim područjima ublaživanjem prepreka za ulaganje i stvaranjem uvjeta koji pogoduju rastu; |
| --- | --- |

40.

priznaje raznolikost i posebnost obalnih i otočnih zajednica i poziva na donošenje izvanrednih mjera kako bi se djelotvorno promicao razvoj plavog gospodarstva u tim područjima ublaživanjem prepreka za ulaganje i stvaranjem uvjeta koji pogoduju rastu;

Sektorski pristupi

| 41. | preporučuje da se poveća podrška modernizaciji i održivom razvoju sektora ribarstva i obrade ribljih proizvoda, u cilju stvaranja veće dodane vrijednosti, dajući prednost malom ribarstvu i težeći većoj selektivnosti ribolovne opreme, smanjenju potrošnje energije i smanjenju negativnih učinaka ribolova na okoliš, uz djelotvornije načine za borbu protiv ilegalnog, nereguliranog i neprijavljenog ribolova; podsjeća na to su da kartiranje i klasifikacija staništa resursa ključni za uspostavljanje uspješnog i održivog ribarskog sektora s dobrim upravljanjem; naglašava da bi se znanstveni podaci o ribarstvu na kojima se temelje političke odluke trebali u cijelosti objaviti; |
| --- | --- |

41.

preporučuje da se poveća podrška modernizaciji i održivom razvoju sektora ribarstva i obrade ribljih proizvoda, u cilju stvaranja veće dodane vrijednosti, dajući prednost malom ribarstvu i težeći većoj selektivnosti ribolovne opreme, smanjenju potrošnje energije i smanjenju negativnih učinaka ribolova na okoliš, uz djelotvornije načine za borbu protiv ilegalnog, nereguliranog i neprijavljenog ribolova; podsjeća na to su da kartiranje i klasifikacija staništa resursa ključni za uspostavljanje uspješnog i održivog ribarskog sektora s dobrim upravljanjem; naglašava da bi se znanstveni podaci o ribarstvu na kojima se temelje političke odluke trebali u cijelosti objaviti;

| 42. | poziva Komisiju da u okviru nove zajedničke ribarstvene politike (ZRP) poduzme mjere potrebne za jačanje uloge skupina za razvoj ribarstva i da tim skupinama dodijeli više sredstava kako bi mogle nastaviti djelovanje radi razvijanja svoje uloge i promicanja međuteritorijalne suradnje; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju da u okviru nove zajedničke ribarstvene politike (ZRP) poduzme mjere potrebne za jačanje uloge skupina za razvoj ribarstva i da tim skupinama dodijeli više sredstava kako bi mogle nastaviti djelovanje radi razvijanja svoje uloge i promicanja međuteritorijalne suradnje;

| 43. | zagovara potrebu da se utvrde i promiču kulturne i prirodne atrakcije; ističe ulogu područja u kojima je zabranjen pristup kako bi se pomoglo preživljavanju netaknutih područja, odnosno obnavljanju prekomjerno iskorištenih područja morskog dna i na taj način doprinijelo budućoj održivosti naših mora; |
| --- | --- |

43.

zagovara potrebu da se utvrde i promiču kulturne i prirodne atrakcije; ističe ulogu područja u kojima je zabranjen pristup kako bi se pomoglo preživljavanju netaknutih područja, odnosno obnavljanju prekomjerno iskorištenih područja morskog dna i na taj način doprinijelo budućoj održivosti naših mora;

| 44. | smatra da održivi razvoj europske akvakulture zahtijeva snažniju potporu znanstvenim istraživanjima i tehnološkom razvoju u području uzgajanja novih vrsta, posebno autohtonih vrsta, kako bi se zajamčio održiv izvor hrane, sprečavali bijegovi, minimizirali učinci na bioraznolikost i smanjio učinak upotrebe kemijskih tvari i lijekova, kao i u području razvoja novih ili znatno poboljšanih proizvoda kako bi se omogućila diversifikacija proizvodnje i opskrbe namirnica, a njihova kvaliteta poboljšala uz istovremeno povećanje razine sigurnosti za okoliš; ističe da su točno znanje batimetrije i sastava morskog dna ključni u odabiru najprikladnije lokacije za širenje lokalne industrije akvakulture, u procjeni njihove nosivosti i u modeliranju onečišćenja koje proizlazi iz aktivnosti akvakulture; |
| --- | --- |

44.

smatra da održivi razvoj europske akvakulture zahtijeva snažniju potporu znanstvenim istraživanjima i tehnološkom razvoju u području uzgajanja novih vrsta, posebno autohtonih vrsta, kako bi se zajamčio održiv izvor hrane, sprečavali bijegovi, minimizirali učinci na bioraznolikost i smanjio učinak upotrebe kemijskih tvari i lijekova, kao i u području razvoja novih ili znatno poboljšanih proizvoda kako bi se omogućila diversifikacija proizvodnje i opskrbe namirnica, a njihova kvaliteta poboljšala uz istovremeno povećanje razine sigurnosti za okoliš; ističe da su točno znanje batimetrije i sastava morskog dna ključni u odabiru najprikladnije lokacije za širenje lokalne industrije akvakulture, u procjeni njihove nosivosti i u modeliranju onečišćenja koje proizlazi iz aktivnosti akvakulture;

| 45. | zagovara integraciju ekoloških i širih kriterija održivosti u proizvodne standarde i etiketiranje, kako bi se nagradilo odgovorne proizvođače i omogućilo potrošačima da donose informiranije odluke kako se taj sektor širi; poziva na odgovarajuće reguliranje akvakulture i na donošenje mjera za ublažavanje promjene kvalitete vode; poziva na podržavanje prelaska s konvencionalnih metoda proizvodnje akvakulture na organsku akvakulturu; |
| --- | --- |

45.

zagovara integraciju ekoloških i širih kriterija održivosti u proizvodne standarde i etiketiranje, kako bi se nagradilo odgovorne proizvođače i omogućilo potrošačima da donose informiranije odluke kako se taj sektor širi; poziva na odgovarajuće reguliranje akvakulture i na donošenje mjera za ublažavanje promjene kvalitete vode; poziva na podržavanje prelaska s konvencionalnih metoda proizvodnje akvakulture na organsku akvakulturu;

| 46. | smatra da, zbog razloga povezanih s potrošnjom energije i tehničkom jednostavnošću pretvorbe u ukapljeni naftni plin, pomorska trgovina i riječna plovidba imaju sve veću važnost, u usporedbi s drugim načinima prijevoza robe; poziva na prijenos resursa kako bi se podržale inovacije u tom sektoru, a u cilju poboljšanja energetske učinkovitosti, diversifikacije primarnih izvora energije i smanjenja štetnih emisija; |
| --- | --- |

46.

smatra da, zbog razloga povezanih s potrošnjom energije i tehničkom jednostavnošću pretvorbe u ukapljeni naftni plin, pomorska trgovina i riječna plovidba imaju sve veću važnost, u usporedbi s drugim načinima prijevoza robe; poziva na prijenos resursa kako bi se podržale inovacije u tom sektoru, a u cilju poboljšanja energetske učinkovitosti, diversifikacije primarnih izvora energije i smanjenja štetnih emisija;

| 47. | ponavlja potrebu da se pod hitno djeluje u vezi s pomorskim prijevozom u pogledu poboljšanja učinkovitosti i ubrzanja dekarbonizacije sektora te ponavlja da bi se za taj sektor trebala poticati uporaba ukapljenog prirodnog plina kao čišćeg prijelaznog goriva; |
| --- | --- |

47.

ponavlja potrebu da se pod hitno djeluje u vezi s pomorskim prijevozom u pogledu poboljšanja učinkovitosti i ubrzanja dekarbonizacije sektora te ponavlja da bi se za taj sektor trebala poticati uporaba ukapljenog prirodnog plina kao čišćeg prijelaznog goriva;

| 48. | naglašava stratešku važnost brodogradnje i popravljanja brodova i njihove veze s drugim sektorima, poput industrije čelika, pomorske trgovine, ribarstva i turističkog krstarenja; smatra da bi predanost tehnološkim inovacijama i visoka razina specijaliziranosti, koja može dovesti do povećanja dodane vrijednosti, mogle stvoriti kontekst koji je manje izložen međunarodnoj konkurenciji težnjom prema preokretu trenutačnog nepovoljnog trenda u tom sektoru; smatra da bi trebalo pružiti posebnu podršku kako bi se ponovno pokrenule i modernizirale europske industrije brodogradnje i posebnog čelika u svojim različitim oblicima; |
| --- | --- |

48.

naglašava stratešku važnost brodogradnje i popravljanja brodova i njihove veze s drugim sektorima, poput industrije čelika, pomorske trgovine, ribarstva i turističkog krstarenja; smatra da bi predanost tehnološkim inovacijama i visoka razina specijaliziranosti, koja može dovesti do povećanja dodane vrijednosti, mogle stvoriti kontekst koji je manje izložen međunarodnoj konkurenciji težnjom prema preokretu trenutačnog nepovoljnog trenda u tom sektoru; smatra da bi trebalo pružiti posebnu podršku kako bi se ponovno pokrenule i modernizirale europske industrije brodogradnje i posebnog čelika u svojim različitim oblicima;

| 49. | poziva Komisiju da u potpunosti preispita svoju politiku u odnosu na europsku industriju brodogradnje i snažno podupire posebnu pomoć namijenjenu za ponovno pokretanje i modernizaciju brodogradnje u Europi; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da u potpunosti preispita svoju politiku u odnosu na europsku industriju brodogradnje i snažno podupire posebnu pomoć namijenjenu za ponovno pokretanje i modernizaciju brodogradnje u Europi;

| 50. | smatra da bi se trebalo više usredotočiti na ulogu mora u turizmu i na njegovu održivost; napominje da je europski turizam na moru i obali suočen s konkurencijom iz trećih zemalja; ističe da bi EU trebao iskoristiti svoje kulturno bogatstvo kako bi pružio održive i visokokvalitetne usluge morskog i obalnog turizma; smatra da kulturna baština te morski i obalni turizam mogu imati značajnu ulogu u privlačenju većeg broja potrošača i poduzeća diversifikacijom turističke ponude; naglašava pozitivan doprinos kulturne baštine, mora i obalnog turizma europskim ciljevima održivog gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta; poziva na povećanu potporu malim i srednjim poduzećima koja čine veliku većinu sektora vodnog turizma kako bi se zajamčilo da postojeća i nova radna mjesta budu održiva, visoke kvalitete i potrebna kroz cijelu godinu; |
| --- | --- |

50.

smatra da bi se trebalo više usredotočiti na ulogu mora u turizmu i na njegovu održivost; napominje da je europski turizam na moru i obali suočen s konkurencijom iz trećih zemalja; ističe da bi EU trebao iskoristiti svoje kulturno bogatstvo kako bi pružio održive i visokokvalitetne usluge morskog i obalnog turizma; smatra da kulturna baština te morski i obalni turizam mogu imati značajnu ulogu u privlačenju većeg broja potrošača i poduzeća diversifikacijom turističke ponude; naglašava pozitivan doprinos kulturne baštine, mora i obalnog turizma europskim ciljevima održivog gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta; poziva na povećanu potporu malim i srednjim poduzećima koja čine veliku većinu sektora vodnog turizma kako bi se zajamčilo da postojeća i nova radna mjesta budu održiva, visoke kvalitete i potrebna kroz cijelu godinu;

| 51. | naglašava važnost promicanja društveno, gospodarski i ekološki održivih oblika turizma koji mogu predstavljati znatan izvor dodane vrijednosti za morska područja; |
| --- | --- |

51.

naglašava važnost promicanja društveno, gospodarski i ekološki održivih oblika turizma koji mogu predstavljati znatan izvor dodane vrijednosti za morska područja;

| 52. | smatra da je ključno da se podvodnoj kulturnoj baštini da odgovarajuća važnost u okviru plavog gospodarstva, posebno s obzirom na to da današnje društvo može iz podvodne kulturne baštine naučiti o proteklim iskorištavanjima mora i, među ostalim, o ljudskim reakcijama na klimatske promjene i porast razine mora, te s obzirom na to da podvodna kulturna baština predstavlja turistički resurs; |
| --- | --- |

52.

smatra da je ključno da se podvodnoj kulturnoj baštini da odgovarajuća važnost u okviru plavog gospodarstva, posebno s obzirom na to da današnje društvo može iz podvodne kulturne baštine naučiti o proteklim iskorištavanjima mora i, među ostalim, o ljudskim reakcijama na klimatske promjene i porast razine mora, te s obzirom na to da podvodna kulturna baština predstavlja turistički resurs;

| 53. | ističe da je usprkos činjenici da EU i dalje ima vodeću ulogu u svijetu u plavom gospodarstvu međunarodna konkurencija u tom sektoru žestoka te da se održiv rast i otvaranje novih radnih mjesta u Europi u tom složenom sektoru mogu zajamčiti samo uz jednake uvjete za sve na globalnoj razini; |
| --- | --- |

53.

ističe da je usprkos činjenici da EU i dalje ima vodeću ulogu u svijetu u plavom gospodarstvu međunarodna konkurencija u tom sektoru žestoka te da se održiv rast i otvaranje novih radnih mjesta u Europi u tom složenom sektoru mogu zajamčiti samo uz jednake uvjete za sve na globalnoj razini;

| 54. | smatra da su studije o degradaciji obalnih sustava (onečišćenje i gubitak bioraznolikosti), izdržljivost i obnavljanje ekosustava, obalna erozija, ublažavanje njezinih uzroka i radovi na moru za zaštitu obale (uključujući rješenja koja se oslanjaju na prirodu poput zelenih infrastruktura) ključna područja plavog gospodarstva koja postaju sve važnija s obzirom na klimatske promjene; poziva na veću podršku EU-a za ta područja i fleksibilnost za područja s posebnim profilom obale i opetovanim katastrofama uzrokovanima obalnom erozijom; |
| --- | --- |

54.

smatra da su studije o degradaciji obalnih sustava (onečišćenje i gubitak bioraznolikosti), izdržljivost i obnavljanje ekosustava, obalna erozija, ublažavanje njezinih uzroka i radovi na moru za zaštitu obale (uključujući rješenja koja se oslanjaju na prirodu poput zelenih infrastruktura) ključna područja plavog gospodarstva koja postaju sve važnija s obzirom na klimatske promjene; poziva na veću podršku EU-a za ta područja i fleksibilnost za područja s posebnim profilom obale i opetovanim katastrofama uzrokovanima obalnom erozijom;

| 55. | ističe da energija mora i oceana ima velik potencijal u pogledu iskorištavanja domaćih resursa, diversifikacije energetskih izvora i doprinosa ciljevima na području klime i energije; ističe da su obnovljive morske energije industrijski sektor za budućnost i u tom pogledu skreće pozornost na važnost razvijanja inovativnih izvora čiste i plave energije, poput energije plime i oseke, energije valova i osmotske energije, kao što je navedeno u Komunikaciji Komisije od 20. siječnja 2014. o plavoj energiji; ističe da su mreže na moru između država članica od velike važnosti; ističe potrebu da se razmotri i dodatno istraži potencijal hvatanja i skladištenja ugljika (CCS) |
| --- | --- |

55.

ističe da energija mora i oceana ima velik potencijal u pogledu iskorištavanja domaćih resursa, diversifikacije energetskih izvora i doprinosa ciljevima na području klime i energije; ističe da su obnovljive morske energije industrijski sektor za budućnost i u tom pogledu skreće pozornost na važnost razvijanja inovativnih izvora čiste i plave energije, poput energije plime i oseke, energije valova i osmotske energije, kao što je navedeno u Komunikaciji Komisije od 20. siječnja 2014. o plavoj energiji; ističe da su mreže na moru između država članica od velike važnosti; ističe potrebu da se razmotri i dodatno istraži potencijal hvatanja i skladištenja ugljika (CCS)

| 56. | ističe da se pri istraživanju i iskorištavanju energetskih resursa mora i oceana u obzir moraju uzeti potrebe prijenosa tehnologija, posebno u pogledu osposobljavanja stručnih i visokokvalificiranih radnika te poštovanja strogih kriterija ekološke održivosti; skreće pozornost na mogući učinak umnožavanja tih aktivnosti u pogledu radnih mjesta i povezanih aktivnosti, i to silazno i uzlazno; |
| --- | --- |

56.

ističe da se pri istraživanju i iskorištavanju energetskih resursa mora i oceana u obzir moraju uzeti potrebe prijenosa tehnologija, posebno u pogledu osposobljavanja stručnih i visokokvalificiranih radnika te poštovanja strogih kriterija ekološke održivosti; skreće pozornost na mogući učinak umnožavanja tih aktivnosti u pogledu radnih mjesta i povezanih aktivnosti, i to silazno i uzlazno;

| 57. | ističe važnu ulogu novih tehnologija, na primjer u borbi protiv degradacije morskih ekosustava ili hvatanju i skladištenju emisija ugljika; poziva Komisiju da dodatno analizira kako se tehnologija za siguran i isplativ prijevoz CO2 i njezina popratna infrastruktura mogu primijeniti na gospodarski održiv način; |
| --- | --- |

57.

ističe važnu ulogu novih tehnologija, na primjer u borbi protiv degradacije morskih ekosustava ili hvatanju i skladištenju emisija ugljika; poziva Komisiju da dodatno analizira kako se tehnologija za siguran i isplativ prijevoz CO2 i njezina popratna infrastruktura mogu primijeniti na gospodarski održiv način;

| 58. | ističe da optimalna lokacija postrojenja za proizvodnju energije u cilju iskorištavanja plave energije, poput energije vjetra, valova ili sunca, oceanskih struja, osmotske snage i konverzije termalne energije, može ovisiti o nekoliko faktora, među ostalim o dubini vode, uvjetima morskog dna, oceanografskim karakteristikama i udaljenosti od obale; stoga smatra da usklađivanje podataka prikupljenih u okviru različitih nacionalnih programa o batimetriji, karakteristikama morskog dna ili okomitim oceanskim profilima može pomoći u politikama povezanima s odabirom lokacije i izdavanjem dozvola za razvoj obnovljivih energija; također ističe da je dodatno istraživanje rješenja za iskorištavanje morske energije nužno kako bi se razvila pristupačna i isplativa energetska tehnološka rješenja koja se učinkovito koriste resursima; |
| --- | --- |

58.

ističe da optimalna lokacija postrojenja za proizvodnju energije u cilju iskorištavanja plave energije, poput energije vjetra, valova ili sunca, oceanskih struja, osmotske snage i konverzije termalne energije, može ovisiti o nekoliko faktora, među ostalim o dubini vode, uvjetima morskog dna, oceanografskim karakteristikama i udaljenosti od obale; stoga smatra da usklađivanje podataka prikupljenih u okviru različitih nacionalnih programa o batimetriji, karakteristikama morskog dna ili okomitim oceanskim profilima može pomoći u politikama povezanima s odabirom lokacije i izdavanjem dozvola za razvoj obnovljivih energija; također ističe da je dodatno istraživanje rješenja za iskorištavanje morske energije nužno kako bi se razvila pristupačna i isplativa energetska tehnološka rješenja koja se učinkovito koriste resursima;

| 59. | smatra da istraživanje i rudarenje u epikontinentalnom pojasu zahtijeva neprekinuto sudjelovanje države, posebno u pogledu informiranja, utvrđivanja područja na kojima se ne može rudariti, procjene utjecaja na okoliš, analize i minimiziranja rizika te ostvarivanja suverenosti; poziva Komisiju da predloži i ažurira neiscrpan popis pomorskih aktivnosti (npr. proizvodnja energije na moru, rudarenje na otvorenom moru, iskorištavanje pijeska i šljunka na moru itd.) za koje je potrebna prethodna ekološka i socio-ekonomska procjena utjecaja; poziva na to da se pozornost posveti ponovnoj uporabi i recikliranju minerala kao alternativi rudarenju na otvorenom moru te potencijalu koji te aktivnosti nude za spajanje znanstvenih spoznaja i znanstvenog razvoja te tehnološkog prijenosa; |
| --- | --- |

59.

smatra da istraživanje i rudarenje u epikontinentalnom pojasu zahtijeva neprekinuto sudjelovanje države, posebno u pogledu informiranja, utvrđivanja područja na kojima se ne može rudariti, procjene utjecaja na okoliš, analize i minimiziranja rizika te ostvarivanja suverenosti; poziva Komisiju da predloži i ažurira neiscrpan popis pomorskih aktivnosti (npr. proizvodnja energije na moru, rudarenje na otvorenom moru, iskorištavanje pijeska i šljunka na moru itd.) za koje je potrebna prethodna ekološka i socio-ekonomska procjena utjecaja; poziva na to da se pozornost posveti ponovnoj uporabi i recikliranju minerala kao alternativi rudarenju na otvorenom moru te potencijalu koji te aktivnosti nude za spajanje znanstvenih spoznaja i znanstvenog razvoja te tehnološkog prijenosa;

| 60. | zagovara koordinirano i jako sudjelovanje EU-a u Međunarodnom tijelu za morsko dno kako bi se zajamčio djelotvoran i predostrožan regulatorni okvir u području okoliša u cilju sprečavanja negativnih učinaka istraživanja i iskorištavanja rude na otvorenom moru, uključujući područja od posebnog ekološkog značaja, i društvenih učinaka koje rudarenje na otvorenom moru i bioistraživanje imaju na lokalne zajednice te u cilju jamčenja potpune transparentnosti podataka; |
| --- | --- |

60.

zagovara koordinirano i jako sudjelovanje EU-a u Međunarodnom tijelu za morsko dno kako bi se zajamčio djelotvoran i predostrožan regulatorni okvir u području okoliša u cilju sprečavanja negativnih učinaka istraživanja i iskorištavanja rude na otvorenom moru, uključujući područja od posebnog ekološkog značaja, i društvenih učinaka koje rudarenje na otvorenom moru i bioistraživanje imaju na lokalne zajednice te u cilju jamčenja potpune transparentnosti podataka;

| 61. | smatra da biotehnologija koja je povezana s morem i oceanima predstavlja vrlo raznolik sektor, koji u globalu sadrži ogroman potencijal u području otkrivanja i primjene novih spoznaja i stvaranja novih proizvoda i postupaka s velikom dodanom vrijednošću (novi materijali, hrana, farmaceutski sastojci itd.); skreće pozornost na zahtjeve u području obrazovanja i osposobljavanja u tom sektoru koji iziskuju potrebu da države članice zajedno s privatnim sektorom odlučno preuzmu odgovornost te potrebu da se teži sveobuhvatnoj međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

61.

smatra da biotehnologija koja je povezana s morem i oceanima predstavlja vrlo raznolik sektor, koji u globalu sadrži ogroman potencijal u području otkrivanja i primjene novih spoznaja i stvaranja novih proizvoda i postupaka s velikom dodanom vrijednošću (novi materijali, hrana, farmaceutski sastojci itd.); skreće pozornost na zahtjeve u području obrazovanja i osposobljavanja u tom sektoru koji iziskuju potrebu da države članice zajedno s privatnim sektorom odlučno preuzmu odgovornost te potrebu da se teži sveobuhvatnoj međunarodnoj suradnji;

| 62. | ističe važnost socijalnog dijaloga i smatra da bi u njemu trebali biti zastupljeni svi socijalni partneri koji su uključeni u plavo gospodarstvo; naglašava da je važno savjetovati se s dionicima, među ostalima i s civilnim društvom te regionalnim i lokalnim vlastima, kad je riječ o pitanjima razvoja plavog gospodarstva općenito; |
| --- | --- |

62.

ističe važnost socijalnog dijaloga i smatra da bi u njemu trebali biti zastupljeni svi socijalni partneri koji su uključeni u plavo gospodarstvo; naglašava da je važno savjetovati se s dionicima, među ostalima i s civilnim društvom te regionalnim i lokalnim vlastima, kad je riječ o pitanjima razvoja plavog gospodarstva općenito;

| 63. | snažno podupire Komisijinu inicijativu sadržanu u njezinoj komunikaciji za promicanje saveza vještina i centra za inovaciju znanja o plavom gospodarstvu; |
| --- | --- |

63.

snažno podupire Komisijinu inicijativu sadržanu u njezinoj komunikaciji za promicanje saveza vještina i centra za inovaciju znanja o plavom gospodarstvu;

| 64. | smatra da bi trebalo pokrenuti paket „Erika IV” o pomorskoj sigurnosti kako bi se spriječile daljnje velike pomorske katastrofe; smatra da bi se tim paketom trebala u okviru europskog zakonodavstva priznati ekološka šteta nanesena morskim vodama; |
| --- | --- |

64.

smatra da bi trebalo pokrenuti paket „Erika IV” o pomorskoj sigurnosti kako bi se spriječile daljnje velike pomorske katastrofe; smatra da bi se tim paketom trebala u okviru europskog zakonodavstva priznati ekološka šteta nanesena morskim vodama;

| 65. | ističe važnost jačanja svijesti civilnog društva u vezi s važnošću mora kao gospodarskog, kulturnog i socijalnog dobra te ulogu istraživanja i dijaloga u postizanju integrirane održivosti između dionika i građana; |
| --- | --- |

65.

ističe važnost jačanja svijesti civilnog društva u vezi s važnošću mora kao gospodarskog, kulturnog i socijalnog dobra te ulogu istraživanja i dijaloga u postizanju integrirane održivosti između dionika i građana;

| 66. | mišljenja je da su more i obala vrijedni resursi koji bi trebali činiti jedan od stupova politike industrijske obnove EU-a; ističe da je potrebno poduzeti mjere u cilju revitalizacije plave industrije i istovremeno jačati povezanost unutar europskog gospodarstva i održivi razvoj, osobito u regijama u kojima je taj potencijal zanemaren zbog procesa globalizacije; |
| --- | --- |

66.

mišljenja je da su more i obala vrijedni resursi koji bi trebali činiti jedan od stupova politike industrijske obnove EU-a; ističe da je potrebno poduzeti mjere u cilju revitalizacije plave industrije i istovremeno jačati povezanost unutar europskog gospodarstva i održivi razvoj, osobito u regijama u kojima je taj potencijal zanemaren zbog procesa globalizacije;

| 67. | stajališta je da bi razmjena informacija i najboljih praksi mogla doprinijeti brzom i održivom razvoju tog sektora; |
| --- | --- |

67.

stajališta je da bi razmjena informacija i najboljih praksi mogla doprinijeti brzom i održivom razvoju tog sektora;

o

o o

| 68. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama. |
| --- | --- |

68.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama.

---

(1)  SL L 257, 28.8.2014., str. 135.

(2)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

(3)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P7_TA(2013)0300.

(4)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P7_TA(2013)0438.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0178.

(6)  SL L 347, 20.12.2013., str. 104.

(7)  SL L 347, 20.12.2013., str. 174.

(8)  SL L 347, 20.12.2013., str. 892.

(9)  SL C 12, 15.1.2015., str. 93.

(10)  SL C 19, 21.1.2015., str. 24.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/76

---

P8_TA(2015)0292

Promicanje poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o promicanju poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem (2015/2006(INI))

(2017/C 316/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 14.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. prosinca 2014. o poduzetništvu u obrazovanju i osposobljavanju (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. prosinca 2014. o poduzetništvu u obrazovanju i osposobljavanju (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o promicanju poduzetništva mladih u svrhu jačanja socijalne uključenosti mladih (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o promicanju poduzetništva mladih u svrhu jačanja socijalne uključenosti mladih (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju na području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju na području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (3),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi programa Jamstvo za mlade (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi programa Jamstvo za mlade (4),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju rezultata neformalnog i informalnog učenja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju rezultata neformalnog i informalnog učenja (5),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. lipnja 2011. naslovljenu „Mladi u pokretu – promocija mobilnosti mladih u svrhu učenja” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. lipnja 2011. naslovljenu „Mladi u pokretu – promocija mobilnosti mladih u svrhu učenja” (6),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 27. studenog 2009. o obnovljenom okviru za europsku suradnju u području mladih (2010. – 2018.) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 27. studenog 2009. o obnovljenom okviru za europsku suradnju u području mladih (2010. – 2018.) (7),

| — | uzimajući u obzir Preporuku 2006/962/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku 2006/962/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (8),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. lipnja 2013. pod nazivom „Zajednički rad za mlade u Europi: poziv na rješavanje problema nezaposlenosti mladih” (COM(2013)0447), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. lipnja 2013. pod nazivom „Zajednički rad za mlade u Europi: poziv na rješavanje problema nezaposlenosti mladih” (COM(2013)0447),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. siječnja 2013. naslovljenu „Akcijski plan 2020. za razvoj poduzetništva: ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi” (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. siječnja 2013. naslovljenu „Akcijski plan 2020. za razvoj poduzetništva: ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi” (COM(2012)0795),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. studenog 2012. naslovljenu „Promišljanje obrazovnih aktivnosti: ulaganje u vještine za bolje socijalne i ekonomske učinke” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. studenog 2012. naslovljenu „Promišljanje obrazovnih aktivnosti: ulaganje u vještine za bolje socijalne i ekonomske učinke” (COM(2012)0669),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. prosinca 2011. pod nazivom „Obrazovanje i osposobljavanje u pametnoj, održivoj i uključivoj Europi” (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. prosinca 2011. pod nazivom „Obrazovanje i osposobljavanje u pametnoj, održivoj i uključivoj Europi” (COM(2011)0902),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 28. siječnja 2015. naslovljeno „Poduzetničko obrazovanje: put k uspjehu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 28. siječnja 2015. naslovljeno „Poduzetničko obrazovanje: put k uspjehu”,

| — | uzimajući u obzir vodič Komisije naslovljen „Vodič o socijalnoj Europi” iz ožujka 2013. o socijalnoj ekonomiji i socijalnim poduzećima (ISBN: 978-92-79-26866-3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodič Komisije naslovljen „Vodič o socijalnoj Europi” iz ožujka 2013. o socijalnoj ekonomiji i socijalnim poduzećima (ISBN: 978-92-79-26866-3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2015. o praćenju provedbe Bolonjskog procesa (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2015. o praćenju provedbe Bolonjskog procesa (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o obrazovanju, osposobljavanju i o strategiji Europa 2020. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o obrazovanju, osposobljavanju i o strategiji Europa 2020. (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2011. o rješavanju problema prijevremenog napuštanja školovanja (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2011. o rješavanju problema prijevremenog napuštanja školovanja (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o ranom učenju u Europskoj uniji (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o ranom učenju u Europskoj uniji (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2010. o ključnim kompetencijama u svijetu koji se mijenja: provedba radnog programa za obrazovanje i osposobljavanje za 2010. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2010. o ključnim kompetencijama u svijetu koji se mijenja: provedba radnog programa za obrazovanje i osposobljavanje za 2010. (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2008. o pružanju cjeloživotnog obrazovanja za znanje, kreativnost i inovacije – provedba radnog programa za obrazovanje i osposobljavanje za 2010. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2008. o pružanju cjeloživotnog obrazovanja za znanje, kreativnost i inovacije – provedba radnog programa za obrazovanje i osposobljavanje za 2010. (14),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0239/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0239/2015),

| A. | budući da poduzetništvo mladih mora biti važan sastavni dio političke strategije usmjerene na podupiranje današnje mlade generacije u smislu ciljeva EU-a za rast, zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu uključenost te na smanjenje nezaposlenosti mladih u EU-u; |
| --- | --- |

A.

budući da poduzetništvo mladih mora biti važan sastavni dio političke strategije usmjerene na podupiranje današnje mlade generacije u smislu ciljeva EU-a za rast, zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu uključenost te na smanjenje nezaposlenosti mladih u EU-u;

| B. | budući da je poduzetništvo potrebno shvatiti u njegovom širem smislu kao sposobnost ostvarivanja ideja; |
| --- | --- |

B.

budući da je poduzetništvo potrebno shvatiti u njegovom širem smislu kao sposobnost ostvarivanja ideja;

| C. | budući da je u veljači 2015. u 28 zemalja članica EU-a 4,85 milijuna mladih bilo nezaposleno, što je nedopustivo velika brojka, i iako se nezaposlenost mladih smanjuje, tj. njihov je broj manji za 494 000 u usporedbi s podacima za veljaču 2014., do tog smanjenja dolazi presporo; |
| --- | --- |

C.

budući da je u veljači 2015. u 28 zemalja članica EU-a 4,85 milijuna mladih bilo nezaposleno, što je nedopustivo velika brojka, i iako se nezaposlenost mladih smanjuje, tj. njihov je broj manji za 494 000 u usporedbi s podacima za veljaču 2014., do tog smanjenja dolazi presporo;

| D. | uzimajući u obzir visoke stope nezaposlenosti mladih i činjenicu da se fiskalna konsolidacija država članica koje su većinom pogođene krizom ne bi smjela provoditi nauštrb radnih mjesta na kojima su zaposleni mladi ljudi; budući da se mladi zbog visoke stope nezaposlenosti suočavaju s povećanim siromaštvom i socijalnom isključenosti, posebice mladi iz skupina u nepovoljnom položaju i ugroženih skupina; međutim, prepoznaje i pozdravlja činjenicu da su preuzete obveze kako bi se državama članicama brže isplatila sredstva iz Inicijative za zapošljavanje mladih, no poziva Komisiju na veći angažman u rješavanju tog ozbiljnog problema; |
| --- | --- |

D.

uzimajući u obzir visoke stope nezaposlenosti mladih i činjenicu da se fiskalna konsolidacija država članica koje su većinom pogođene krizom ne bi smjela provoditi nauštrb radnih mjesta na kojima su zaposleni mladi ljudi; budući da se mladi zbog visoke stope nezaposlenosti suočavaju s povećanim siromaštvom i socijalnom isključenosti, posebice mladi iz skupina u nepovoljnom položaju i ugroženih skupina; međutim, prepoznaje i pozdravlja činjenicu da su preuzete obveze kako bi se državama članicama brže isplatila sredstva iz Inicijative za zapošljavanje mladih, no poziva Komisiju na veći angažman u rješavanju tog ozbiljnog problema;

| E. | budući da je jaz između obrazovanja i osposobljavanja te tržišta rada jedan od glavnih uzroka nezaposlenosti mladih i velikog broja nepopunjenih radnih mjesta u EU-u, te bi ga trebalo rješavati usađivanjem ključnih kompetencija u mlade, uključujući smisao za inicijativu i poduzetništvo, koje su im potrebne ako žele samouvjereno sudjelovati u današnjem gospodarstvu i društvu koji se temelje na znanju; |
| --- | --- |

E.

budući da je jaz između obrazovanja i osposobljavanja te tržišta rada jedan od glavnih uzroka nezaposlenosti mladih i velikog broja nepopunjenih radnih mjesta u EU-u, te bi ga trebalo rješavati usađivanjem ključnih kompetencija u mlade, uključujući smisao za inicijativu i poduzetništvo, koje su im potrebne ako žele samouvjereno sudjelovati u današnjem gospodarstvu i društvu koji se temelje na znanju;

| F. | budući da Europska unija u vidu strategije Europa 2020. i njezinih vodećih inicijativa „Nove vještine i radna mjesta”, „Digitalna agenda za Europu”, „Unija inovacija”, „Mladi u pokretu”, kao i svojom ciljanom potporom poduzetnicama te osobama u nepovoljnom položaju i osobama s invaliditetom, podupire smisao za inicijativu i poduzetništvo na način da potiče poduzetnički duh i srodna znanja, vještine i kompetencije kojima se može povećati konkurentnost te pametan, održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

F.

budući da Europska unija u vidu strategije Europa 2020. i njezinih vodećih inicijativa „Nove vještine i radna mjesta”, „Digitalna agenda za Europu”, „Unija inovacija”, „Mladi u pokretu”, kao i svojom ciljanom potporom poduzetnicama te osobama u nepovoljnom položaju i osobama s invaliditetom, podupire smisao za inicijativu i poduzetništvo na način da potiče poduzetnički duh i srodna znanja, vještine i kompetencije kojima se može povećati konkurentnost te pametan, održiv i uključiv rast;

| G. | budući da je poduzetništvo važan pokretač gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta jer se njime otvaraju nova poduzeća i radna mjesta, otvaraju nova tržišta, jača konkurentnost, poboljšava produktivnost i inovacije, jača europska konkurentnost i stvara bogatstvo te bi stoga trebalo svima biti jednako pristupačno; |
| --- | --- |

G.

budući da je poduzetništvo važan pokretač gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta jer se njime otvaraju nova poduzeća i radna mjesta, otvaraju nova tržišta, jača konkurentnost, poboljšava produktivnost i inovacije, jača europska konkurentnost i stvara bogatstvo te bi stoga trebalo svima biti jednako pristupačno;

| H. | budući da je poduzetništvo, posebice socijalno poduzetništvo, važan pokretač socijalne kohezije i održivosti koje mogu potaknuti gospodarski rast uz istovremeno smanjenje siromaštva, socijalne isključenosti i drugih društvenih problema; |
| --- | --- |

H.

budući da je poduzetništvo, posebice socijalno poduzetništvo, važan pokretač socijalne kohezije i održivosti koje mogu potaknuti gospodarski rast uz istovremeno smanjenje siromaštva, socijalne isključenosti i drugih društvenih problema;

| I. | budući da poduzeća, a osobito mala i srednja poduzeća, čine okosnicu gospodarstva EU-a i predstavljaju najvažniji i primarni izvor novih radnih mjesta; budući da je poduzetnički potencijal žena neiskorišten izvor gospodarskog rasta i radnih mjesta; |
| --- | --- |

I.

budući da poduzeća, a osobito mala i srednja poduzeća, čine okosnicu gospodarstva EU-a i predstavljaju najvažniji i primarni izvor novih radnih mjesta; budući da je poduzetnički potencijal žena neiskorišten izvor gospodarskog rasta i radnih mjesta;

| J. | budući da se u kulturama koje vrednuju i nagrađuju poduzetničke kompetencije i poduzetnička ponašanja, kao što su kreativnost, poduzimanje inicijativa, preuzimanje proračunatog rizika, neovisno razmišljanje, prepoznavanje prilika te kvalitete vodstva, promiče sklonost razvijanju novih rješenja za gospodarske, socijalne i ekološke izazove integracijom elemenata znanja u obrazovanje koji ujedinjuju teoriju s praksom, čime se ruše prepreke između iskustva u poslovnom svijetu i obrazovanja; budući da je stoga od ključne važnosti da se te osobne kompetencije uvrste u obrazovni sustav i da budu dio svakodnevnog života na svim razinama; |
| --- | --- |

J.

budući da se u kulturama koje vrednuju i nagrađuju poduzetničke kompetencije i poduzetnička ponašanja, kao što su kreativnost, poduzimanje inicijativa, preuzimanje proračunatog rizika, neovisno razmišljanje, prepoznavanje prilika te kvalitete vodstva, promiče sklonost razvijanju novih rješenja za gospodarske, socijalne i ekološke izazove integracijom elemenata znanja u obrazovanje koji ujedinjuju teoriju s praksom, čime se ruše prepreke između iskustva u poslovnom svijetu i obrazovanja; budući da je stoga od ključne važnosti da se te osobne kompetencije uvrste u obrazovni sustav i da budu dio svakodnevnog života na svim razinama;

| K. | budući da u određenim državama članicama start-up poduzeća (svih vrsta, uključujući socijalno poduzetništvo ili poduzeća osnovana radi stjecanja osobne dobiti) nisu na odgovarajući način priznata niti su shvaćena kao moguća putanja karijere i da je potpora koja se u okviru obrazovnog sustava pruža budućim poduzetnicima mala; |
| --- | --- |

K.

budući da u određenim državama članicama start-up poduzeća (svih vrsta, uključujući socijalno poduzetništvo ili poduzeća osnovana radi stjecanja osobne dobiti) nisu na odgovarajući način priznata niti su shvaćena kao moguća putanja karijere i da je potpora koja se u okviru obrazovnog sustava pruža budućim poduzetnicima mala;

| L. | budući da se mladi poduzetnici suočavaju s nizom izazova i poteškoća, među kojima su i nedostatak iskustva, potrebnih vještina i pristupa financijskim sredstvima i infrastrukturi; |
| --- | --- |

L.

budući da se mladi poduzetnici suočavaju s nizom izazova i poteškoća, među kojima su i nedostatak iskustva, potrebnih vještina i pristupa financijskim sredstvima i infrastrukturi;

| M. | budući da su nedavno provedene studije pokazale da se poduzetničke kompetencije mogu naučiti i da poduzetničko obrazovanje, ako je pravilno osmišljeno, provedeno i svima dostupno, može imati vrlo pozitivan učinak na živote i zapošljivost osoba, kao i na stopu osnivanja start-up poduzeća i stopu opstanka poduzeća; |
| --- | --- |

M.

budući da su nedavno provedene studije pokazale da se poduzetničke kompetencije mogu naučiti i da poduzetničko obrazovanje, ako je pravilno osmišljeno, provedeno i svima dostupno, može imati vrlo pozitivan učinak na živote i zapošljivost osoba, kao i na stopu osnivanja start-up poduzeća i stopu opstanka poduzeća;

| N. | budući da je, da bi se došlo do pouzdanih zaključaka, potrebno vrednovati učinke poduzetničkog obrazovanja i pritom primijeniti kritički pristup, temeljiti se na čvrstim dokazima i na ažuriranim statističkim instrumentima i tehnikama; |
| --- | --- |

N.

budući da je, da bi se došlo do pouzdanih zaključaka, potrebno vrednovati učinke poduzetničkog obrazovanja i pritom primijeniti kritički pristup, temeljiti se na čvrstim dokazima i na ažuriranim statističkim instrumentima i tehnikama;

| O. | budući da poduzetničko obrazovanje treba sadržavati socijalnu dimenziju, uključujući učenje o poštenoj trgovini, socijalnom poduzetništvu i alternativnim poslovnim modelima kao što su zadruge, u cilju postizanja socijalnog, uključivog i održivog gospodarstva; |
| --- | --- |

O.

budući da poduzetničko obrazovanje treba sadržavati socijalnu dimenziju, uključujući učenje o poštenoj trgovini, socijalnom poduzetništvu i alternativnim poslovnim modelima kao što su zadruge, u cilju postizanja socijalnog, uključivog i održivog gospodarstva;

| P. | budući da poduzetnički duh povećava zapošljivost mladih osoba, budi im kvalitete koje su ključne za rješavanje izazova u profesionalnom i privatnom životu te pomaže u sprečavanju povećanja siromaštva i socijalne isključenosti; budući da lakši pristup mehanizmima mikrofinanciranja može pomoći u postizanju tih ciljeva; |
| --- | --- |

P.

budući da poduzetnički duh povećava zapošljivost mladih osoba, budi im kvalitete koje su ključne za rješavanje izazova u profesionalnom i privatnom životu te pomaže u sprečavanju povećanja siromaštva i socijalne isključenosti; budući da lakši pristup mehanizmima mikrofinanciranja može pomoći u postizanju tih ciljeva;

| Q. | budući da su obrazovanje i strukovno osposobljavanje u cijelosti iznimno važni za osobni razvoj svakog pojedinca i stoga moraju pokrivati dovoljno široko područje kako bi se stvorili temelji za cjeloživotni razvoj, produbljivanje znanja i stjecanje transverzalnih vještina te moraju biti dovoljno praktični kako bi pojedinci mogli imati istinsku karijeru te ispunjen profesionalni i privatni život; budući da postoji izravna veza između uspješne kombinacije tih dvaju aspekta obrazovanja i smanjenja rizika od nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

Q.

budući da su obrazovanje i strukovno osposobljavanje u cijelosti iznimno važni za osobni razvoj svakog pojedinca i stoga moraju pokrivati dovoljno široko područje kako bi se stvorili temelji za cjeloživotni razvoj, produbljivanje znanja i stjecanje transverzalnih vještina te moraju biti dovoljno praktični kako bi pojedinci mogli imati istinsku karijeru te ispunjen profesionalni i privatni život; budući da postoji izravna veza između uspješne kombinacije tih dvaju aspekta obrazovanja i smanjenja rizika od nezaposlenosti mladih;

| R. | budući da svaki pojedinac može steći, naučiti i razviti poduzetnički duh i vještine; budući da se u svakoj vrsti i na svakoj razini obrazovanja nude konkretne mogućnosti za izgradnju određenih poduzetničkih vještina i kompetencija kao dio općenitog stjecanja ključnih kompetencija; |
| --- | --- |

R.

budući da svaki pojedinac može steći, naučiti i razviti poduzetnički duh i vještine; budući da se u svakoj vrsti i na svakoj razini obrazovanja nude konkretne mogućnosti za izgradnju određenih poduzetničkih vještina i kompetencija kao dio općenitog stjecanja ključnih kompetencija;

| S. | budući da su poduzetničke vještine povezane s drugim skupinama vještina koje je potrebno promicati, kao što su vještine u području informacijsko-komunikacijskih tehnologija, vještine rješavanja problema i financijska pismenost; |
| --- | --- |

S.

budući da su poduzetničke vještine povezane s drugim skupinama vještina koje je potrebno promicati, kao što su vještine u području informacijsko-komunikacijskih tehnologija, vještine rješavanja problema i financijska pismenost;

| T. | budući da su obrazovanje i osposobljavanje od temeljnog značaja za mlade ljude u smislu motivacije i mogućnosti za pokretanje vlastitih poduzetničkih projekata; |
| --- | --- |

T.

budući da su obrazovanje i osposobljavanje od temeljnog značaja za mlade ljude u smislu motivacije i mogućnosti za pokretanje vlastitih poduzetničkih projekata;

| U. | budući da obrazovanje kao javno dobro mora u potpunosti biti uključivo i integrirano, uz poseban naglasak na pružanju jednakog pristupa studentima iz raznih socijalno-ekonomskih pozadina; |
| --- | --- |

U.

budući da obrazovanje kao javno dobro mora u potpunosti biti uključivo i integrirano, uz poseban naglasak na pružanju jednakog pristupa studentima iz raznih socijalno-ekonomskih pozadina;

| V. | budući da će mladi biti kvalificiraniji za pokretanje poduzeća na transnacionalnoj razini ako vladaju stranim jezicima; |
| --- | --- |

V.

budući da će mladi biti kvalificiraniji za pokretanje poduzeća na transnacionalnoj razini ako vladaju stranim jezicima;

| W. | budući da je tijekom obrazovanja potrebno posebnu pozornost i pomoć dati skupinama koje nisu dovoljno zastupljene i nalaze se u nepovoljnom položaju, i to uključivanjem roditelja i zajednica u obrazovni proces te pružanjem pomoći u pokretanju, vođenju i izgradnji poslovanja ili poduzeća; |
| --- | --- |

W.

budući da je tijekom obrazovanja potrebno posebnu pozornost i pomoć dati skupinama koje nisu dovoljno zastupljene i nalaze se u nepovoljnom položaju, i to uključivanjem roditelja i zajednica u obrazovni proces te pružanjem pomoći u pokretanju, vođenju i izgradnji poslovanja ili poduzeća;

| X. | budući da osposobljavanje i obrazovanje te praktično iskustvo u području poduzetništva koriste mladima, pomažući im da razviju svoje vještine i talente i na taj način steknu samopouzdanje te doprinoseći osnivanju novih poduzeća, zapošljivosti i inovativnosti; budući da je poduzetništvo u ogromnoj mjeri nedovoljno iskorištena mogućnost za mnoge mlade s invaliditetom; |
| --- | --- |

X.

budući da osposobljavanje i obrazovanje te praktično iskustvo u području poduzetništva koriste mladima, pomažući im da razviju svoje vještine i talente i na taj način steknu samopouzdanje te doprinoseći osnivanju novih poduzeća, zapošljivosti i inovativnosti; budući da je poduzetništvo u ogromnoj mjeri nedovoljno iskorištena mogućnost za mnoge mlade s invaliditetom;

| Y. | budući da socijalna i uključiva poduzeća aktivno sudjeluju u inovativnom održivom rastu, promiču veću koheziju unutar društva i lokalnih zajednica te mogu stvoriti prilike za zapošljavanje mladih, uključujući mlade u nepovoljnom socijalnom položaju i osobe koje su najudaljenije od tržišta rada; |
| --- | --- |

Y.

budući da socijalna i uključiva poduzeća aktivno sudjeluju u inovativnom održivom rastu, promiču veću koheziju unutar društva i lokalnih zajednica te mogu stvoriti prilike za zapošljavanje mladih, uključujući mlade u nepovoljnom socijalnom položaju i osobe koje su najudaljenije od tržišta rada;

| Z. | budući da nedovoljan broj ljudi ostvari svoje ideje o pokretanju poslovanja i da postoji neproporcionalno manji broj poduzetnica nego poduzetnika (još i manji u slučaju žena iz ugroženih socijalnih skupina koje se suočavaju s dvostrukom diskriminacijom), a iako poduzetnice u prosjeku imaju više obrazovanje od poduzetnika, one su također češće aktivnije u manje inovativnim, sporije rastućim sektorima te imaju manja poduzeća od poduzetnika; budući da je potrebno aktivno promicati načine prevladavanja čimbenika koji osobito odvraćaju žene od mogućnosti pokretanja poduzeća ili od boljeg iskorištavanja te mogućnosti (15); |
| --- | --- |

Z.

budući da nedovoljan broj ljudi ostvari svoje ideje o pokretanju poslovanja i da postoji neproporcionalno manji broj poduzetnica nego poduzetnika (još i manji u slučaju žena iz ugroženih socijalnih skupina koje se suočavaju s dvostrukom diskriminacijom), a iako poduzetnice u prosjeku imaju više obrazovanje od poduzetnika, one su također češće aktivnije u manje inovativnim, sporije rastućim sektorima te imaju manja poduzeća od poduzetnika; budući da je potrebno aktivno promicati načine prevladavanja čimbenika koji osobito odvraćaju žene od mogućnosti pokretanja poduzeća ili od boljeg iskorištavanja te mogućnosti (15);

| AA. | budući da obrtničke, industrijske i trgovačke komore u nekim državama članicama nude ciljane programe za potporu start-up poduzećima; |
| --- | --- |

AA.

budući da obrtničke, industrijske i trgovačke komore u nekim državama članicama nude ciljane programe za potporu start-up poduzećima;

| AB. | budući da su obrazovanje i osposobljavanje uglavnom u nacionalnoj nadležnosti i da, kada je riječ o poduzetničkom obrazovanju, kurikulumu i nastavnim metodama, određene države članice tek moraju razviti međusektorsku politiku ili strateški pristup; budući da nisu svi nastavnici i osobe koje odlučuju o obrazovnom sustavu dovoljno osposobljeni u pogledu poduzetničkog obrazovanja, ni tijekom trajnog stručnog usavršavanja ni inicijalnog osposobljavanja, što se može negativno odraziti na mogućnost da se poduzetničko obrazovanje na odgovarajući način uključi u obrazovne sustave (16); |
| --- | --- |

AB.

budući da su obrazovanje i osposobljavanje uglavnom u nacionalnoj nadležnosti i da, kada je riječ o poduzetničkom obrazovanju, kurikulumu i nastavnim metodama, određene države članice tek moraju razviti međusektorsku politiku ili strateški pristup; budući da nisu svi nastavnici i osobe koje odlučuju o obrazovnom sustavu dovoljno osposobljeni u pogledu poduzetničkog obrazovanja, ni tijekom trajnog stručnog usavršavanja ni inicijalnog osposobljavanja, što se može negativno odraziti na mogućnost da se poduzetničko obrazovanje na odgovarajući način uključi u obrazovne sustave (16);

| AC. | budući da bi nastavnici trebali moći surađivati s poduzetnicima, zajedno s njima utvrditi ciljeve za učenje te dobiti prikladnu potporu i resurse za provedbu strategija koje u središte stavljaju učenike i za prilagodbu nastavnih metoda potrebama njihovih učenika iz ugroženih skupina; |
| --- | --- |

AC.

budući da bi nastavnici trebali moći surađivati s poduzetnicima, zajedno s njima utvrditi ciljeve za učenje te dobiti prikladnu potporu i resurse za provedbu strategija koje u središte stavljaju učenike i za prilagodbu nastavnih metoda potrebama njihovih učenika iz ugroženih skupina;

| AD. | budući da neformalne i informalne aktivnosti učenja nadopunjuju i obogaćuju učenje jer nude razna iskustva učenja koja osnažuju učenike te ih je stoga potrebno prepoznati kao važne izvore za stjecanje i razvoj poduzetničkih kompetencija; |
| --- | --- |

AD.

budući da neformalne i informalne aktivnosti učenja nadopunjuju i obogaćuju učenje jer nude razna iskustva učenja koja osnažuju učenike te ih je stoga potrebno prepoznati kao važne izvore za stjecanje i razvoj poduzetničkih kompetencija;

| AE. | budući da formalno i informalno učenje mogu imati ključnu ulogu u razvoju i održavanju poduzetničkih vještina, posebice među marginaliziranim skupinama; |
| --- | --- |

AE.

budući da formalno i informalno učenje mogu imati ključnu ulogu u razvoju i održavanju poduzetničkih vještina, posebice među marginaliziranim skupinama;

| AF. | budući da su neformalne i informalne aktivnosti učenja osobito relevantne za mlade ljude kojima je dostupno manje mogućnosti, nudeći im dodatni izvor znanja i mogući put u formalno obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

AF.

budući da su neformalne i informalne aktivnosti učenja osobito relevantne za mlade ljude kojima je dostupno manje mogućnosti, nudeći im dodatni izvor znanja i mogući put u formalno obrazovanje i osposobljavanje;

| AG. | budući da iskusni poduzetnici koji podučavaju stvaraju pozitivnu sliku poduzetništva i mladima olakšavaju put prema poduzetništvu; |
| --- | --- |

AG.

budući da iskusni poduzetnici koji podučavaju stvaraju pozitivnu sliku poduzetništva i mladima olakšavaju put prema poduzetništvu;

| AH. | budući da je potrebno integrirati poduzetništvo, uključujući socijalno poduzetništvo, u osposobljavanje nastavnika i savjetnika za karijeru; |
| --- | --- |

AH.

budući da je potrebno integrirati poduzetništvo, uključujući socijalno poduzetništvo, u osposobljavanje nastavnika i savjetnika za karijeru;

| AI. | budući da se nacionalni obrazovni sustavi razvijaju različitim ritmom, a tomu je uzrok njihov način reagiranja na promjene na tržištu rada; |
| --- | --- |

AI.

budući da se nacionalni obrazovni sustavi razvijaju različitim ritmom, a tomu je uzrok njihov način reagiranja na promjene na tržištu rada;

| AJ. | budući da je program Erasmus+ tijekom svog razdoblja provedbe od 2014. do 2020. usmjeren na modernizaciju obrazovanja, osposobljavanja i rada s mladima u cijeloj Europi, da je otvoren organizacijama za obrazovanje i osposobljavanje, organizacijama mladih i sportskim organizacijama u svim sektorima cjeloživotnog učenja; budući da će zahvaljujući njemu više od 4 milijuna Europljana dobiti priliku studirati ili se osposobljavati, stjecati radno iskustvo i volontirati u inozemstvu; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je program Erasmus+ tijekom svog razdoblja provedbe od 2014. do 2020. usmjeren na modernizaciju obrazovanja, osposobljavanja i rada s mladima u cijeloj Europi, da je otvoren organizacijama za obrazovanje i osposobljavanje, organizacijama mladih i sportskim organizacijama u svim sektorima cjeloživotnog učenja; budući da će zahvaljujući njemu više od 4 milijuna Europljana dobiti priliku studirati ili se osposobljavati, stjecati radno iskustvo i volontirati u inozemstvu;

| AK. | budući da program Erasmus+ već obuhvaća ulogu poduzetništva jer je ono jedna od mjera u području mobilnosti; |
| --- | --- |

AK.

budući da program Erasmus+ već obuhvaća ulogu poduzetništva jer je ono jedna od mjera u području mobilnosti;

| AL. | budući da je važno promicati i poticati mobilnost mladih poduzetnika programima kao što je Erasmus za mlade poduzetnike (2009. – 2015.) koji mladim poduzetnicima omogućuju da sudjeluju u prekograničnim razmjenama i uče od iskusnih poduzetnika koji vode mala poduzeća te stvaraju prilike za rješavanje nejednakosti spolova u poduzetništvu; budući da je za takve programe potrebno dodijeliti više sredstava kako bi se povećalo sudjelovanje mladih; |
| --- | --- |

AL.

budući da je važno promicati i poticati mobilnost mladih poduzetnika programima kao što je Erasmus za mlade poduzetnike (2009. – 2015.) koji mladim poduzetnicima omogućuju da sudjeluju u prekograničnim razmjenama i uče od iskusnih poduzetnika koji vode mala poduzeća te stvaraju prilike za rješavanje nejednakosti spolova u poduzetništvu; budući da je za takve programe potrebno dodijeliti više sredstava kako bi se povećalo sudjelovanje mladih;

| AM. | budući da su mladi skloniji dati prednost samozapošljavanju i da se čak 45 % njih u dobi između 15 i 24 godine izjasnilo da bi radije bili samozaposleni (17); |
| --- | --- |

AM.

budući da su mladi skloniji dati prednost samozapošljavanju i da se čak 45 % njih u dobi između 15 i 24 godine izjasnilo da bi radije bili samozaposleni (17);

| AN. | budući da bi poslovni sektor u velikoj mjeri mogao doprinijeti na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, i to u vidu stručnog volontiranja, partnerstava s obrazovnim institucijama i suradnje s tvorcima politika; |
| --- | --- |

AN.

budući da bi poslovni sektor u velikoj mjeri mogao doprinijeti na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, i to u vidu stručnog volontiranja, partnerstava s obrazovnim institucijama i suradnje s tvorcima politika;

| AO. | budući da organizacije civilnog društva (nevladine organizacije poput sindikata, udruga poslodavaca i drugih društvenih skupina) daju veliki doprinos, između ostalog i inicijativom organizacije Junior Achievement -Young Enterprise Europe koja omogućuje informalno i cjeloživotno poduzetničko obrazovanje i osposobljavanje; budući da je potrebno odati veće priznanje tom doprinosu iako on možda ne vodi do formalne diplome; budući da takav doprinos daju i poduzeća koja nude vlastito osposobljavanje; |
| --- | --- |

AO.

budući da organizacije civilnog društva (nevladine organizacije poput sindikata, udruga poslodavaca i drugih društvenih skupina) daju veliki doprinos, između ostalog i inicijativom organizacije Junior Achievement -Young Enterprise Europe koja omogućuje informalno i cjeloživotno poduzetničko obrazovanje i osposobljavanje; budući da je potrebno odati veće priznanje tom doprinosu iako on možda ne vodi do formalne diplome; budući da takav doprinos daju i poduzeća koja nude vlastito osposobljavanje;

Naglasak na poduzetničkim vještinama i kompetencijama

| 1. | prepoznaje ulogu cjeloživotnog učenja i međunarodne mobilnosti kao ključnih mjera u odgovoru Europe na globalizaciju i prijelaz na gospodarstvo utemeljeno na znanju; posebice ukazuje na važnost smisla za inicijativu i poduzetništvo kako je naveden u dokumentu „Osam ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje – europski referentni okvir” koji se odnosi na kompetencije potrebne svim pojedincima za osobno ispunjenje i razvoj, aktivno sudjelovanje u građanskom životu, socijalnu uključenost i zapošljavanje; |
| --- | --- |

1.

prepoznaje ulogu cjeloživotnog učenja i međunarodne mobilnosti kao ključnih mjera u odgovoru Europe na globalizaciju i prijelaz na gospodarstvo utemeljeno na znanju; posebice ukazuje na važnost smisla za inicijativu i poduzetništvo kako je naveden u dokumentu „Osam ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje – europski referentni okvir” koji se odnosi na kompetencije potrebne svim pojedincima za osobno ispunjenje i razvoj, aktivno sudjelovanje u građanskom životu, socijalnu uključenost i zapošljavanje;

| 2. | poziva države članice da promiču poduzetničke vještine za mlade zakonodavnim mjerama kojima je cilj zajamčiti kvalitetno pripravništvo usmjereno na poticanje zapošljivosti uz pomoć kvalitetnog učenja i zadovoljavajućih radnih uvjeta, kako je predloženo u Preporuci Vijeća o kvalitetnom okviru za pripravništvo; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice da promiču poduzetničke vještine za mlade zakonodavnim mjerama kojima je cilj zajamčiti kvalitetno pripravništvo usmjereno na poticanje zapošljivosti uz pomoć kvalitetnog učenja i zadovoljavajućih radnih uvjeta, kako je predloženo u Preporuci Vijeća o kvalitetnom okviru za pripravništvo;

| 3. | naglašava potrebu široke i jasne definicije ključne kompetencije „smisao za inicijativu i poduzetništvo”, koja obuhvaća poticanje proaktivnog poduzetničkog duha, kreativnost, inovacije i preuzimanje rizika te sposobnost planiranja projekata i upravljanja njima radi ostvarivanja ciljeva, pa čak i ideju da je osoba svjesna konteksta svoga posla i da je sposobna iskoristiti priliku kada se ona pojavi, bilo u odnosu na poduzetništvo bilo na aktivnost zapošljavanja (to se posljednje naziva „poduzetnički duh u korporaciji”); vjeruje u sektore iz kreativne industrije i poduzeća povezana s kulturom koji mogu istaknuti poslovne mogućnost, posebice za mlade ljude; |
| --- | --- |

3.

naglašava potrebu široke i jasne definicije ključne kompetencije „smisao za inicijativu i poduzetništvo”, koja obuhvaća poticanje proaktivnog poduzetničkog duha, kreativnost, inovacije i preuzimanje rizika te sposobnost planiranja projekata i upravljanja njima radi ostvarivanja ciljeva, pa čak i ideju da je osoba svjesna konteksta svoga posla i da je sposobna iskoristiti priliku kada se ona pojavi, bilo u odnosu na poduzetništvo bilo na aktivnost zapošljavanja (to se posljednje naziva „poduzetnički duh u korporaciji”); vjeruje u sektore iz kreativne industrije i poduzeća povezana s kulturom koji mogu istaknuti poslovne mogućnost, posebice za mlade ljude;

| 4. | podsjeća da je kreativna industrija među najpoduzetnijim sektorima jer razvija prenosive vještine kao što su kreativno razmišljanje, rješavanje problema, timski rad i snalažljivost; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da je kreativna industrija među najpoduzetnijim sektorima jer razvija prenosive vještine kao što su kreativno razmišljanje, rješavanje problema, timski rad i snalažljivost;

| 5. | ističe da je potreban širi pristup poduzetništvu koji će uključivati ključne transverzalne kompetencije za osobne i profesionalne svrhe; |
| --- | --- |

5.

ističe da je potreban širi pristup poduzetništvu koji će uključivati ključne transverzalne kompetencije za osobne i profesionalne svrhe;

| 6. | ističe važnost organizacijskih vještina u nadziranju i reviziji; osobito potiče razvijanje revizije utjecaja na društvo i okoliš kao inovativnog alata za nadziranje; |
| --- | --- |

6.

ističe važnost organizacijskih vještina u nadziranju i reviziji; osobito potiče razvijanje revizije utjecaja na društvo i okoliš kao inovativnog alata za nadziranje;

| 7. | uvjeren je da je potrebno promicati poduzetničke vještine i kompetencije, kao i transverzalne, međusektorske vještine i kompetencije koje su specifične za svako zvanje i radno mjesto kako bi se povećale stope samozapošljavanja mladih i mladoj generaciji pružila stvarna mogućnost pokretanja vlastitog poslovanja kojim će pomoći i sebi i društvu općenito; |
| --- | --- |

7.

uvjeren je da je potrebno promicati poduzetničke vještine i kompetencije, kao i transverzalne, međusektorske vještine i kompetencije koje su specifične za svako zvanje i radno mjesto kako bi se povećale stope samozapošljavanja mladih i mladoj generaciji pružila stvarna mogućnost pokretanja vlastitog poslovanja kojim će pomoći i sebi i društvu općenito;

| 8. | uvjeren je da je u sljedećem koraku potrebno detaljno utvrditi na koji se način okvir ključnih kompetencija može dalje pravilno primijeniti na svim razinama obrazovanja za poduzetničke kompetencije, uključivanjem poduzetničkog znanja, vještina i duha u željene rezultate učenja svakog pojedinačnog obrazovnog programa ili programa naukovanja; |
| --- | --- |

8.

uvjeren je da je u sljedećem koraku potrebno detaljno utvrditi na koji se način okvir ključnih kompetencija može dalje pravilno primijeniti na svim razinama obrazovanja za poduzetničke kompetencije, uključivanjem poduzetničkog znanja, vještina i duha u željene rezultate učenja svakog pojedinačnog obrazovnog programa ili programa naukovanja;

| 9. | ističe da bi na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja trebalo podučavati praktične poduzetničke vještine te poticati motivaciju, smisao za inicijativu i pripravnost, zajedno s osjećajem za društvenu odgovornost; smatra da bi u školske kurikule trebalo uvrstiti module kao što su osnove financija, ekonomije i poslovanja te da bi ih trebalo popratiti mentorstvom, podukama i profesionalnim usmjeravanjem za studente, uključujući one u nepovoljnom položaju, kako bi se podržalo i olakšalo njihovo razumijevanje poduzetništva te razvio poduzetnički duh; ističe ulogu informalnog i samostalnog učenja, uključujući volontiranje, u usađivanju poduzetničkog duha i vještina u mlade ljude; |
| --- | --- |

9.

ističe da bi na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja trebalo podučavati praktične poduzetničke vještine te poticati motivaciju, smisao za inicijativu i pripravnost, zajedno s osjećajem za društvenu odgovornost; smatra da bi u školske kurikule trebalo uvrstiti module kao što su osnove financija, ekonomije i poslovanja te da bi ih trebalo popratiti mentorstvom, podukama i profesionalnim usmjeravanjem za studente, uključujući one u nepovoljnom položaju, kako bi se podržalo i olakšalo njihovo razumijevanje poduzetništva te razvio poduzetnički duh; ističe ulogu informalnog i samostalnog učenja, uključujući volontiranje, u usađivanju poduzetničkog duha i vještina u mlade ljude;

| 10. | poziva Komisiju da istakne važnost i ulogu različitih oblika socijalnog poduzetništva koji su često dobar način na koji mladi Europljani mogu steći početno iskustvo u poslovnom svijetu; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da istakne važnost i ulogu različitih oblika socijalnog poduzetništva koji su često dobar način na koji mladi Europljani mogu steći početno iskustvo u poslovnom svijetu;

| 11. | naglašava potrebu za razvijanjem inovativne pedagogije koja podrazumijeva veću uključenost učenika i usredotočenost na njih kako bi ih se potaknulo na stjecanje niza transverzalnih kompetencija koje su im potrebne za razvoj poduzetničkog duha; |
| --- | --- |

11.

naglašava potrebu za razvijanjem inovativne pedagogije koja podrazumijeva veću uključenost učenika i usredotočenost na njih kako bi ih se potaknulo na stjecanje niza transverzalnih kompetencija koje su im potrebne za razvoj poduzetničkog duha;

| 12. | predlaže da se poduzetništvo potiče tijekom visokog obrazovanja i u sklopu studentskih projekata, uključujući i modele socijalnog poduzetništva; |
| --- | --- |

12.

predlaže da se poduzetništvo potiče tijekom visokog obrazovanja i u sklopu studentskih projekata, uključujući i modele socijalnog poduzetništva;

| 13. | ističe da promicanje poduzetništva obrazovanjem može imati znatan uspjeh jedino ako su gospodarski i socijalni aspekti uravnoteženo zastupljeni u obrazovnim strategijama; |
| --- | --- |

13.

ističe da promicanje poduzetništva obrazovanjem može imati znatan uspjeh jedino ako su gospodarski i socijalni aspekti uravnoteženo zastupljeni u obrazovnim strategijama;

| 14. | ističe da socijalna uključenost i borba protiv siromaštva mogu biti vrlo uspješni u okviru socijalnog poduzetništva koje može potaknuti zapošljavanje te ako se njeguje poduzetnički duh koji će uvelike koristiti osobama u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

14.

ističe da socijalna uključenost i borba protiv siromaštva mogu biti vrlo uspješni u okviru socijalnog poduzetništva koje može potaknuti zapošljavanje te ako se njeguje poduzetnički duh koji će uvelike koristiti osobama u nepovoljnom položaju;

| 15. | ističe da su dvojno osposobljavanje i studijski programi koje sufinanciraju poduzeća ključni za prenošenje temeljnih kompetencija poduzeća u onim državama članicama u kojima postoje takvi programi; |
| --- | --- |

15.

ističe da su dvojno osposobljavanje i studijski programi koje sufinanciraju poduzeća ključni za prenošenje temeljnih kompetencija poduzeća u onim državama članicama u kojima postoje takvi programi;

| 16. | potiče puni angažman i partnerstvo među svim dionicima, posebice lokalnim poduzetničkim organizacijama, poslovnim subjektima i obrazovnim institucijama, kako bi se najbolje prakse i iskustva podijelili, a poduzetničke vještine i obrazovanje mladih poboljšali u svim državama članicama; |
| --- | --- |

16.

potiče puni angažman i partnerstvo među svim dionicima, posebice lokalnim poduzetničkim organizacijama, poslovnim subjektima i obrazovnim institucijama, kako bi se najbolje prakse i iskustva podijelili, a poduzetničke vještine i obrazovanje mladih poboljšali u svim državama članicama;

| 17. | naglašava da je uska povezanost osposobljavanja u kompanijama i redovnog obrazovanja uspješan model kojeg treba ojačati i promicati diljem Europe i šire; |
| --- | --- |

17.

naglašava da je uska povezanost osposobljavanja u kompanijama i redovnog obrazovanja uspješan model kojeg treba ojačati i promicati diljem Europe i šire;

| 18. | poziva na bližu suradnju s privatnim sektorom i socijalnim partnerima kako bi se potaknuli preuzimanje rizika te poduzetnička i inovativna kultura, primjerice, preuzimanjem strukturnih obveza kao što su mehanizmi za inovacije i razmjenu ideja; |
| --- | --- |

18.

poziva na bližu suradnju s privatnim sektorom i socijalnim partnerima kako bi se potaknuli preuzimanje rizika te poduzetnička i inovativna kultura, primjerice, preuzimanjem strukturnih obveza kao što su mehanizmi za inovacije i razmjenu ideja;

| 19. | uvjeren je da uspješni poticaj poduzetničkih kompetencija sve više i više ovisi o popratnim medijskim i digitalnim kompetencijama te da bi se njihovoj međupovezanosti trebala posvetiti veća pozornost u obrazovanju i osposobljavanju; ističe da je važno mladim ljudima usaditi kompetencije iz područja informacijsko-komunikacijskih tehnologija te transverzalne i poduzetničke vještine koje će im pomoći da u potpunosti iskoriste potencijal digitalnog svijeta kako bi mogli stvarati nove oblike razvijanja, prenošenja i promicanja poduzetništva, te oni na taj način postaju konkurentniji na tržištu rada, sposobniji za samozapošljavanje, bolje shvaćaju ponašanje i potrebe njihovih potencijalnih poslodavaca te mogu doprinijeti inovativnosti i konkurentnosti poslodavca; |
| --- | --- |

19.

uvjeren je da uspješni poticaj poduzetničkih kompetencija sve više i više ovisi o popratnim medijskim i digitalnim kompetencijama te da bi se njihovoj međupovezanosti trebala posvetiti veća pozornost u obrazovanju i osposobljavanju; ističe da je važno mladim ljudima usaditi kompetencije iz područja informacijsko-komunikacijskih tehnologija te transverzalne i poduzetničke vještine koje će im pomoći da u potpunosti iskoriste potencijal digitalnog svijeta kako bi mogli stvarati nove oblike razvijanja, prenošenja i promicanja poduzetništva, te oni na taj način postaju konkurentniji na tržištu rada, sposobniji za samozapošljavanje, bolje shvaćaju ponašanje i potrebe njihovih potencijalnih poslodavaca te mogu doprinijeti inovativnosti i konkurentnosti poslodavca;

| 20. | ističe da je potreban cjeloživotni pristup za razvijanje i poboljšanje poduzetničkih kompetencija, između ostalog s pomoću radnog iskustva te neformalnog i informalnog osposobljavanja, te da je potrebno povećati i poduprijeti njihovo vrednovanje jer doprinose razvoju karijere; |
| --- | --- |

20.

ističe da je potreban cjeloživotni pristup za razvijanje i poboljšanje poduzetničkih kompetencija, između ostalog s pomoću radnog iskustva te neformalnog i informalnog osposobljavanja, te da je potrebno povećati i poduprijeti njihovo vrednovanje jer doprinose razvoju karijere;

| 21. | prepoznaje da je pravilna priprema nastavnika ključan element u podučavanju o poduzetništvu, a osobito je hitno uvesti visokokvalitetno osposobljavanje kako bi se zajamčila autentičnost obrazovnog procesa; |
| --- | --- |

21.

prepoznaje da je pravilna priprema nastavnika ključan element u podučavanju o poduzetništvu, a osobito je hitno uvesti visokokvalitetno osposobljavanje kako bi se zajamčila autentičnost obrazovnog procesa;

| 22. | poziva države članice da se bore protiv prepreka s kojima se suočavaju mladi poduzetnici s invaliditetom na način da osiguraju osposobljavanje pružatelja usluga odgovornih za pomaganje osobama s invaliditetom i da prilagode objekte u kojima se ta pomoć pruža kako bi postali pristupačniji osobama s poteškoćama u kretanju; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice da se bore protiv prepreka s kojima se suočavaju mladi poduzetnici s invaliditetom na način da osiguraju osposobljavanje pružatelja usluga odgovornih za pomaganje osobama s invaliditetom i da prilagode objekte u kojima se ta pomoć pruža kako bi postali pristupačniji osobama s poteškoćama u kretanju;

| 23. | smatra da bi se poticanjem suradnje između srednjoškolskog i visokoškolskog obrazovanja omogućio intenzivniji dijalog među mladima i potaknule inovacije; |
| --- | --- |

23.

smatra da bi se poticanjem suradnje između srednjoškolskog i visokoškolskog obrazovanja omogućio intenzivniji dijalog među mladima i potaknule inovacije;

| 24. | ističe da je potrebno poboljšati poduzetničku kulturu u visokoškolskom obrazovanju na način da se mlade podupire u osnivanju novih poduzeća na temelju akademskog istraživanja (supsidijarna poduzeća, tzv. „spin-offs”) i da im se taj proces olakša, da se smanji birokratsko opterećenje koje podrazumijeva osnivanje tih poduzeća te da se uvede jasan i povoljan regulatorni okvir za studente poduzetnike; smatra da bi u tom kontekstu škole i sveučilišta trebali izdvojiti vrijeme i prostor za inicijative mladih te im odati priznanje kako bi stekli nužno samopouzdanje za poduzimanje novih projekata koji mogu biti korisni za osnivanje neovisnih poduzeća; pozdravlja inicijative kojima se mladi nagrađuju za uspješne poslovne poduhvate (npr. nagrada za najbolje studentsko poduzeće godine); nadalje ističe da je važno da poduzeća mladima pruže priliku da ostvare svoje prvo izravno radno iskustvo u njihovim prostorima; ponovno ističe da je potrebno poticati posjete poduzećima i sustave stažiranja s navedenim ciljevima kako bi mladi dobili uvid u poslovni svijet; |
| --- | --- |

24.

ističe da je potrebno poboljšati poduzetničku kulturu u visokoškolskom obrazovanju na način da se mlade podupire u osnivanju novih poduzeća na temelju akademskog istraživanja (supsidijarna poduzeća, tzv. „spin-offs”) i da im se taj proces olakša, da se smanji birokratsko opterećenje koje podrazumijeva osnivanje tih poduzeća te da se uvede jasan i povoljan regulatorni okvir za studente poduzetnike; smatra da bi u tom kontekstu škole i sveučilišta trebali izdvojiti vrijeme i prostor za inicijative mladih te im odati priznanje kako bi stekli nužno samopouzdanje za poduzimanje novih projekata koji mogu biti korisni za osnivanje neovisnih poduzeća; pozdravlja inicijative kojima se mladi nagrađuju za uspješne poslovne poduhvate (npr. nagrada za najbolje studentsko poduzeće godine); nadalje ističe da je važno da poduzeća mladima pruže priliku da ostvare svoje prvo izravno radno iskustvo u njihovim prostorima; ponovno ističe da je potrebno poticati posjete poduzećima i sustave stažiranja s navedenim ciljevima kako bi mladi dobili uvid u poslovni svijet;

| 25. | ističe da poslovna zajednica igra ključnu ulogu u poduzetničkom obrazovanju i osposobljavanju jer pruža učenje temeljeno na iskustvu kojim se nadopunjuje teorijsko obrazovanje mladih; |
| --- | --- |

25.

ističe da poslovna zajednica igra ključnu ulogu u poduzetničkom obrazovanju i osposobljavanju jer pruža učenje temeljeno na iskustvu kojim se nadopunjuje teorijsko obrazovanje mladih;

| 26. | ističe da razne udruge mladih poslovnih osoba imaju ključnu ulogu u poticanju poduzetništva među mladima tako što im pružaju priliku za razvoj inovativnih projekata i stjecanje poslovnog iskustva te im daju alate i potrebno samopouzdanje kako bi se odvažili na poduzetničku karijeru; |
| --- | --- |

26.

ističe da razne udruge mladih poslovnih osoba imaju ključnu ulogu u poticanju poduzetništva među mladima tako što im pružaju priliku za razvoj inovativnih projekata i stjecanje poslovnog iskustva te im daju alate i potrebno samopouzdanje kako bi se odvažili na poduzetničku karijeru;

Uloga institucija EU-a – koordinacija, metodologija i financijski instrumenti

| 27. | poziva Vijeće i Komisiju da, u okviru svojih nadležnosti i uz puno poštovanje načela supsidijarnosti, razviju metodološku potporu i instrumente u području poduzetničkog obrazovanja, osposobljavanja, uključujući socijalno poduzetništvo, namijenjene nacionalnim obrazovnim sustavima te da prate koordinirani pristup kojim se javne uprave država članica pozivaju da uže surađuju s poduzećima kako bi se širili čimbenici koji su ključni za poboljšanje poduzetništva; poziva Komisiju da poveća potporu mladim poduzetnicima u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

27.

poziva Vijeće i Komisiju da, u okviru svojih nadležnosti i uz puno poštovanje načela supsidijarnosti, razviju metodološku potporu i instrumente u području poduzetničkog obrazovanja, osposobljavanja, uključujući socijalno poduzetništvo, namijenjene nacionalnim obrazovnim sustavima te da prate koordinirani pristup kojim se javne uprave država članica pozivaju da uže surađuju s poduzećima kako bi se širili čimbenici koji su ključni za poboljšanje poduzetništva; poziva Komisiju da poveća potporu mladim poduzetnicima u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| 28. | poziva Vijeće i Komisiju da u pogledu metodologije, komunikacije i financijskih instrumenata uključi rodnu perspektivu kako bi djevojke i mlade žene bile više uključene u poduzetništvo; |
| --- | --- |

28.

poziva Vijeće i Komisiju da u pogledu metodologije, komunikacije i financijskih instrumenata uključi rodnu perspektivu kako bi djevojke i mlade žene bile više uključene u poduzetništvo;

| 29. | poziva Komisiju da uspostavi i potakne pripravništvo u poduzetništvu i programe razmjene kako bi mladi dobili priliku steći konkretno iskustvo te kako bi se olakšala razmjena znanja i iskustva; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da uspostavi i potakne pripravništvo u poduzetništvu i programe razmjene kako bi mladi dobili priliku steći konkretno iskustvo te kako bi se olakšala razmjena znanja i iskustva;

| 30. | poziva Komisiju da razradi sveobuhvatnu strategiju za razvoj transverzalnih vještina, kao što su kritičko razmišljanje, rješavanje problema, poduzimanje inicijative, suradnja, samousmjerenje, planiranje, vodstvo i timski rad, na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja, uzimajući u obzir da su one korisne za širok spektar zanimanja i sektora; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da razradi sveobuhvatnu strategiju za razvoj transverzalnih vještina, kao što su kritičko razmišljanje, rješavanje problema, poduzimanje inicijative, suradnja, samousmjerenje, planiranje, vodstvo i timski rad, na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja, uzimajući u obzir da su one korisne za širok spektar zanimanja i sektora;

| 31. | poziva Komisiju da u okviru programa Erasmus+ veću pozornost posveti poboljšanju razvoja i procjene tranzverzalnih vještina, uključujući poduzetničke i digitalne kompetencije, uz napomenu da se taj program ne bi smio jednostrano baviti zapošljivošću te da bi se pristup poduzetničkim aktivnostima s niskim pragom trebao zadržati, posebice u području neformalnog i informalnog obrazovanja; također poziva Komisiju da promiče reforme politike o obrazovanju u državama članicama i da u tom pogledu stvori usklađeni okvir politike za države članice; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da u okviru programa Erasmus+ veću pozornost posveti poboljšanju razvoja i procjene tranzverzalnih vještina, uključujući poduzetničke i digitalne kompetencije, uz napomenu da se taj program ne bi smio jednostrano baviti zapošljivošću te da bi se pristup poduzetničkim aktivnostima s niskim pragom trebao zadržati, posebice u području neformalnog i informalnog obrazovanja; također poziva Komisiju da promiče reforme politike o obrazovanju u državama članicama i da u tom pogledu stvori usklađeni okvir politike za države članice;

| 32. | poziva Komisiju da podrži nadziranje vještina u području informacijsko-komunikacijskih tehnologija, vještina rješavanja problema i financijske pismenosti; poziva Komisiju da u tom području provede transverzalno istraživanje; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da podrži nadziranje vještina u području informacijsko-komunikacijskih tehnologija, vještina rješavanja problema i financijske pismenosti; poziva Komisiju da u tom području provede transverzalno istraživanje;

| 33. | poziva Komisiju da podrži partnerstva između obrazovnih institucija i poduzeća uz pomoć Europskog fonda za strateška ulaganja, a posebno Europskog socijalnog fonda kako bi se potaknulo učenje kroz rad u poduzećima i širile poduzetničke kompetencije na nacionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da podrži partnerstva između obrazovnih institucija i poduzeća uz pomoć Europskog fonda za strateška ulaganja, a posebno Europskog socijalnog fonda kako bi se potaknulo učenje kroz rad u poduzećima i širile poduzetničke kompetencije na nacionalnoj i lokalnoj razini;

| 34. | poziva Komisiju da podrži Europsku mrežu za poduzetničko obrazovanje po uzoru na mrežu EE-HUB utemeljenu u svibnju 2015. i koju europske organizacije i drugi dionici podupiru na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini, a potporu joj daju i nacionalna tijela vlasti, te na kojoj će se prikupljati i razmjenjivati najbolje prakse među obrazovnim institucijama, obrazovnim organizacijama, institucijama za strukovno obrazovanje, poduzećima, vlastima i socijalnim partnerima; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da podrži Europsku mrežu za poduzetničko obrazovanje po uzoru na mrežu EE-HUB utemeljenu u svibnju 2015. i koju europske organizacije i drugi dionici podupiru na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini, a potporu joj daju i nacionalna tijela vlasti, te na kojoj će se prikupljati i razmjenjivati najbolje prakse među obrazovnim institucijama, obrazovnim organizacijama, institucijama za strukovno obrazovanje, poduzećima, vlastima i socijalnim partnerima;

| 35. | poziva Komisiju da zajamči usklađeniju i učinkovitiju koordinaciju u području poduzetničkog obrazovanja u kontekstu šire strategije EU-a za cjeloživotno učenje, globalnih strategija EU-a i plana Junckerove Komisije; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da zajamči usklađeniju i učinkovitiju koordinaciju u području poduzetničkog obrazovanja u kontekstu šire strategije EU-a za cjeloživotno učenje, globalnih strategija EU-a i plana Junckerove Komisije;

| 36. | predlaže da Komisija u svim svojim područjima, uključujući mobilnost, u sljedećem financijskom razdoblju (nakon 2020.) zadrži poduzetničko obrazovanje i osposobljavanje kao ciljeve budućeg programa Erasmus+ te da sadrže sljedeće elemente:






  (i) | pažljiva procjena utjecaja postojećih mjera kojima se poduzetništvo promiče obrazovanjem i osposobljavanjem te njihova moguća prilagodba, uz posebnu pozornost na utjecaju na nedovoljno zastupljene skupine i skupine u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- | --- |

36.

predlaže da Komisija u svim svojim područjima, uključujući mobilnost, u sljedećem financijskom razdoblju (nakon 2020.) zadrži poduzetničko obrazovanje i osposobljavanje kao ciljeve budućeg programa Erasmus+ te da sadrže sljedeće elemente:

(i)

pažljiva procjena utjecaja postojećih mjera kojima se poduzetništvo promiče obrazovanjem i osposobljavanjem te njihova moguća prilagodba, uz posebnu pozornost na utjecaju na nedovoljno zastupljene skupine i skupine u nepovoljnom položaju;

| (ii) | promicanje bolje definiranih sadržaja i alata za učenje u formalnom i neformalnom obrazovanju za sve studente koji će sadržavati i teorijske i praktične module, kao što su npr. studentski poduzetnički projekti; |
| --- | --- |

(ii)

promicanje bolje definiranih sadržaja i alata za učenje u formalnom i neformalnom obrazovanju za sve studente koji će sadržavati i teorijske i praktične module, kao što su npr. studentski poduzetnički projekti;

| (iii) | potporu početnom obrazovanju nastavnika, obrazovnog osoblja, osoba koje rade s mladima, trenera i osoba koje odlučuju u obrazovnom sustavu te njihovu trajnom stručnom usavršavanju u području poduzetničkog obrazovanja; |
| --- | --- |

(iii)

potporu početnom obrazovanju nastavnika, obrazovnog osoblja, osoba koje rade s mladima, trenera i osoba koje odlučuju u obrazovnom sustavu te njihovu trajnom stručnom usavršavanju u području poduzetničkog obrazovanja;

| (iv) | promicanje partnerstva između obrazovnih institucija, poduzeća, neprofitnih organizacija, regionalnih i lokalnih vlasti te pružatelja neformalnog obrazovanja kako bi se razradili prikladni tečajevi i kako bi se studentima omogućilo stjecanje potrebnog praktičnog znanja i upoznavanje s primjerima; |
| --- | --- |

(iv)

promicanje partnerstva između obrazovnih institucija, poduzeća, neprofitnih organizacija, regionalnih i lokalnih vlasti te pružatelja neformalnog obrazovanja kako bi se razradili prikladni tečajevi i kako bi se studentima omogućilo stjecanje potrebnog praktičnog znanja i upoznavanje s primjerima;

| (v) | razvoj vještina u području poduzetničkih procesa, financijske pismenosti, pismenosti i vještina u području informacijsko-komunikacijskih tehnologija, kreativnog razmišljanja, kreativnosti i njezine primjene, rješavanja problema i inovativnog duha, samouvjerenosti, vjerovanja u vlastite ideje, prilagodljivosti, timskog rada, upravljanja projektima, procjene rizika i poduzimanja rizika, kao i specifičnih poslovnih vještina i znanja; |
| --- | --- |

(v)

razvoj vještina u području poduzetničkih procesa, financijske pismenosti, pismenosti i vještina u području informacijsko-komunikacijskih tehnologija, kreativnog razmišljanja, kreativnosti i njezine primjene, rješavanja problema i inovativnog duha, samouvjerenosti, vjerovanja u vlastite ideje, prilagodljivosti, timskog rada, upravljanja projektima, procjene rizika i poduzimanja rizika, kao i specifičnih poslovnih vještina i znanja;

| (vi) | uklanjanje svih fizičkih i digitalnih prepreka s kojima se osobe s invaliditetom i dalje suočavaju, s obzirom na to da bi njihova potpuna integracija na tržište rada mogla biti od ključne važnosti za promicanje održive i povezane poslovne kulture; |
| --- | --- |

(vi)

uklanjanje svih fizičkih i digitalnih prepreka s kojima se osobe s invaliditetom i dalje suočavaju, s obzirom na to da bi njihova potpuna integracija na tržište rada mogla biti od ključne važnosti za promicanje održive i povezane poslovne kulture;

| (vii) | stavljanje naglaska na neformalno i informalno učenje kao istaknuto okruženje za usvajanje poduzetničkih kompetencija; |
| --- | --- |

(vii)

stavljanje naglaska na neformalno i informalno učenje kao istaknuto okruženje za usvajanje poduzetničkih kompetencija;

| 37. | poziva Komisiju da prouči i rješava čimbenike koji žene odvraćaju od poduzetništva, promičući istovremeno pristup financiranju i službama za potporu mladim poduzetnicama; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju da prouči i rješava čimbenike koji žene odvraćaju od poduzetništva, promičući istovremeno pristup financiranju i službama za potporu mladim poduzetnicama;

| 38. | poziva Komisiju da koordinira i promiče razmjenu najboljih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da koordinira i promiče razmjenu najboljih praksi među državama članicama;

| 39. | poziva Komisiju da potakne bolju suradnju i razmjenu dobrih praksi među državama članicama koje su već integrirale poduzetničko obrazovanje u svoje kurikule i postigle veći napredak u promicanju poduzetništva mladih i onih država članica koje su još uvijek na početku tog procesa; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da potakne bolju suradnju i razmjenu dobrih praksi među državama članicama koje su već integrirale poduzetničko obrazovanje u svoje kurikule i postigle veći napredak u promicanju poduzetništva mladih i onih država članica koje su još uvijek na početku tog procesa;

| 40. | poziva Komisiju da do kraja 2017. prikupi najbolje prakse za razvoj poduzetničkih sposobnosti i promicanje poduzetništva mladih u državama članicama, da o tome Parlamentu podnese izvješće i da rezultate tog rada uzme u obzir prilikom procjenjivanja svojih postupaka financiranja; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da do kraja 2017. prikupi najbolje prakse za razvoj poduzetničkih sposobnosti i promicanje poduzetništva mladih u državama članicama, da o tome Parlamentu podnese izvješće i da rezultate tog rada uzme u obzir prilikom procjenjivanja svojih postupaka financiranja;

| 41. | poziva države članice da promiču poduzetničko obrazovanje kao način za poticanje tranzverzalnih kompetencija za bolje upravljanje osobnim i profesionalnim životom učenika; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice da promiču poduzetničko obrazovanje kao način za poticanje tranzverzalnih kompetencija za bolje upravljanje osobnim i profesionalnim životom učenika;

| 42. | poziva Komisiju da pomno nadzire konkretne mjere koje su države članice poduzele kako bi dale potporu poduzetništvu mladih, da posebnu pozornost posveti promociji i objavljivanju informacija o rezultatima te da ohrabri i podupre institucije i organizacije u razmjeni primjera dobre prakse, širenju ideja, znanja i iskustva te u osnivanju međusektorskih strateških partnerstava; potiče Komisiju i države članice da izrade referentne vrijednosti, modele te zajedničke instrumente i projekte u cilju promicanja poduzetništva mladih; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju da pomno nadzire konkretne mjere koje su države članice poduzele kako bi dale potporu poduzetništvu mladih, da posebnu pozornost posveti promociji i objavljivanju informacija o rezultatima te da ohrabri i podupre institucije i organizacije u razmjeni primjera dobre prakse, širenju ideja, znanja i iskustva te u osnivanju međusektorskih strateških partnerstava; potiče Komisiju i države članice da izrade referentne vrijednosti, modele te zajedničke instrumente i projekte u cilju promicanja poduzetništva mladih;

| 43. | potiče Komisiju da osigura da se mjerama država članica ne onemogućuje slobodno kretanje radnika tako da mladi koji su odabrali poslovnu karijeru mogu obavljati svoje aktivnosti posvuda u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

43.

potiče Komisiju da osigura da se mjerama država članica ne onemogućuje slobodno kretanje radnika tako da mladi koji su odabrali poslovnu karijeru mogu obavljati svoje aktivnosti posvuda u Europskoj uniji;

Uloga država članica

| 44. | poziva države članice, kao i regionalne i lokalne vlasti, da se angažiraju u poticanju razvoja osposobljavanja za pokretanje start-up poduzeća i upravljanje njima, uključujući stručno mentorstvo, inkubatore i akceleratore, projekte socijalnog poduzetništva pri kojima se surađuje s lokalnim zajednicama te sva okruženja koja podupiru poduzetništvo, a u kojima će mladi lakše pokretati start-up poduzeća i omogućiti im brzi oporavak u slučaju napuštanja školovanja ili početnih neuspjeha, pomažući na taj način u stvaranju pozitivne poslovne kulture, sprečavanju stvaranja negativne slike poslovnih neuspjeha i poticanju ponovnih pokušaja, uz posebnu pozornost na pomaganju mladima u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, kao i regionalne i lokalne vlasti, da se angažiraju u poticanju razvoja osposobljavanja za pokretanje start-up poduzeća i upravljanje njima, uključujući stručno mentorstvo, inkubatore i akceleratore, projekte socijalnog poduzetništva pri kojima se surađuje s lokalnim zajednicama te sva okruženja koja podupiru poduzetništvo, a u kojima će mladi lakše pokretati start-up poduzeća i omogućiti im brzi oporavak u slučaju napuštanja školovanja ili početnih neuspjeha, pomažući na taj način u stvaranju pozitivne poslovne kulture, sprečavanju stvaranja negativne slike poslovnih neuspjeha i poticanju ponovnih pokušaja, uz posebnu pozornost na pomaganju mladima u nepovoljnom položaju;

| 45. | apelira na države članice da mladim poduzetnicima zajamče pristup financiranju koje im je potrebno te potporu u svakoj fazi; |
| --- | --- |

45.

apelira na države članice da mladim poduzetnicima zajamče pristup financiranju koje im je potrebno te potporu u svakoj fazi;

| 46. | poziva države članice, kao i regionalne i lokalne vlasti, da u potpunosti iskoriste resurse iz strukturnih fondova EU-a, posebice Europskog socijalnog fonda, kako bi se promicali poduzetničko obrazovanje i osposobljavanje te razvoj digitalnih vještina na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, kao i regionalne i lokalne vlasti, da u potpunosti iskoriste resurse iz strukturnih fondova EU-a, posebice Europskog socijalnog fonda, kako bi se promicali poduzetničko obrazovanje i osposobljavanje te razvoj digitalnih vještina na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

| 47. | poziva države članice da u suradnji s regionalnim i lokalnim vlastima iskoriste sve izvore financiranja na razini EU-a, kao što su Europski socijalni fond, Europska inicijativa za zapošljavanje mladih, Program EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), program Erasmus za mlade poduzetnike i program EU-a za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), da potiču i podržavaju inicijative za učinkovitije povezivanje poduzeća i obrazovnog sektora čiji bi ciljevi bili bolje definirani; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice da u suradnji s regionalnim i lokalnim vlastima iskoriste sve izvore financiranja na razini EU-a, kao što su Europski socijalni fond, Europska inicijativa za zapošljavanje mladih, Program EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), program Erasmus za mlade poduzetnike i program EU-a za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), da potiču i podržavaju inicijative za učinkovitije povezivanje poduzeća i obrazovnog sektora čiji bi ciljevi bili bolje definirani;

| 48. | poziva države članice da potiču razmjenu najboljih praksi, domaća i prekogranična partnerstva te da podupru tek osnovana poduzeća i rad relevantnih mreža malih i srednjih poduzeća i razvojnih agencija; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice da potiču razmjenu najboljih praksi, domaća i prekogranična partnerstva te da podupru tek osnovana poduzeća i rad relevantnih mreža malih i srednjih poduzeća i razvojnih agencija;

| 49. | potiče države članice da uspostave specifične inovativne metode za obuku nastavnika i mentora u poduzetništvu kako bi oni mogli promicati i poticati poduzetničke vještine, te da razmotre uvođenje poduzetništva u obrazovni kurikul; |
| --- | --- |

49.

potiče države članice da uspostave specifične inovativne metode za obuku nastavnika i mentora u poduzetništvu kako bi oni mogli promicati i poticati poduzetničke vještine, te da razmotre uvođenje poduzetništva u obrazovni kurikul;

| 50. | poziva države članice da nadalje razvijaju svoje sustave za utvrđivanje i vrednovanje kompetencija stečenih tijekom neformalnog i informalnog učenja, kako bi se ispunile njihove obveze za 2018, kako bi se pojedincima ponovno pružilo usmjerenje i druge prilike te potaknulo samopriznanje i daljnje učenje; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice da nadalje razvijaju svoje sustave za utvrđivanje i vrednovanje kompetencija stečenih tijekom neformalnog i informalnog učenja, kako bi se ispunile njihove obveze za 2018, kako bi se pojedincima ponovno pružilo usmjerenje i druge prilike te potaknulo samopriznanje i daljnje učenje;

| 51. | poziva države članice da potaknu uključenost privatnih partnera u poduzetničkom obrazovanju daljnjim financiranjem ili osposobljavanjem kao dijelom njihove korporativne društvene odgovornosti; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice da potaknu uključenost privatnih partnera u poduzetničkom obrazovanju daljnjim financiranjem ili osposobljavanjem kao dijelom njihove korporativne društvene odgovornosti;

| 52. | poziva države članice da uklone birokratske prepreke za provedbu poslovnih planova mladih i da razmotre uvođenje mjera za porezne olakšice kako bi ih se potaknulo na stvaranje vlastitih poslovnih ideja; ističe da je potreban sustav zaštite za start-up poduzeća koja dožive neuspjeh; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice da uklone birokratske prepreke za provedbu poslovnih planova mladih i da razmotre uvođenje mjera za porezne olakšice kako bi ih se potaknulo na stvaranje vlastitih poslovnih ideja; ističe da je potreban sustav zaštite za start-up poduzeća koja dožive neuspjeh;

| 53. | ističe da je potrebno riješiti pitanje financijskih poteškoća s kojima se suočavaju mladi poduzetnici, olakšati njihov pristup kreditiranju i namjenskim bespovratnim sredstvima, smanjiti postojeća administrativna opterećenja te stvoriti regulatorno okruženje i provesti fiskalne inicijative kojima se potiče razvoj poduzetničkih inicijativa mladih i otvaranje radnih mjesta kako bi se olakšalo osnivanje i stabilizacija poslovnih projekata mladih poduzetnika; |
| --- | --- |

53.

ističe da je potrebno riješiti pitanje financijskih poteškoća s kojima se suočavaju mladi poduzetnici, olakšati njihov pristup kreditiranju i namjenskim bespovratnim sredstvima, smanjiti postojeća administrativna opterećenja te stvoriti regulatorno okruženje i provesti fiskalne inicijative kojima se potiče razvoj poduzetničkih inicijativa mladih i otvaranje radnih mjesta kako bi se olakšalo osnivanje i stabilizacija poslovnih projekata mladih poduzetnika;

| 54. | poziva države članice da budu proaktivne u poboljšanju regulatornih okvira i pojednostavnjenju administrativnih postupaka za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća te socijalna poduzeća, te da promiču i nadziru kvalitetu praksi zapošljavanja u tim poduzećima; ističe da se u socijalnim i uključivim poduzećima stvaraju održiva radna mjesta, da ona doprinose razvoju zajednice i pomažu u promicanju održivog okruženja i jamčenju socijalne otpornosti u vrijeme krize; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice da budu proaktivne u poboljšanju regulatornih okvira i pojednostavnjenju administrativnih postupaka za poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća te socijalna poduzeća, te da promiču i nadziru kvalitetu praksi zapošljavanja u tim poduzećima; ističe da se u socijalnim i uključivim poduzećima stvaraju održiva radna mjesta, da ona doprinose razvoju zajednice i pomažu u promicanju održivog okruženja i jamčenju socijalne otpornosti u vrijeme krize;

| 55. | poziva javne zavode za zapošljavanje da budu proaktivniji u pružanju pomoći i savjeta poduzetnicima, posebno mladima; |
| --- | --- |

55.

poziva javne zavode za zapošljavanje da budu proaktivniji u pružanju pomoći i savjeta poduzetnicima, posebno mladima;

| 56. | poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da inovativnim studentima omoguće bolji pristup stipendijama i programima mikrokreditiranja te da im pruže pomoć, informacije, mentorstvo, multidisciplinarnu pomoć i platforme za evaluaciju izravnog kreditiranja („peer-to-peer”) kako bi im se omogućilo da osnuju vlastita poduzeća ili projekte poput onih koji se financiraju u okviru osi za mikrofinancije i socijalno poduzetništvo u sklopu Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije; poziva države članice da olakšaju dostupnost i povrat zajmova, promiču korištenje skupnim financiranjem, osnuju partnerstva između predstavnika lokalnog gospodarstva, poduzeća i sveučilišta, ojačaju ulogu poduzeća u integriranju mladih u tržište rada te konsolidiraju potvrdu o posjedovanju poduzetničkih vještina na raznim razinama predsveučilišnog i sveučilišnog obrazovanja, posebno u partnerstvu s malim i srednjim poduzećima; poziva države članice da se zalažu da se u okviru sveučilišta utemelje poslovni inkubatori namijenjeni održivom razvoju i područjima studija usmjerenima na budućnost; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da inovativnim studentima omoguće bolji pristup stipendijama i programima mikrokreditiranja te da im pruže pomoć, informacije, mentorstvo, multidisciplinarnu pomoć i platforme za evaluaciju izravnog kreditiranja („peer-to-peer”) kako bi im se omogućilo da osnuju vlastita poduzeća ili projekte poput onih koji se financiraju u okviru osi za mikrofinancije i socijalno poduzetništvo u sklopu Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije; poziva države članice da olakšaju dostupnost i povrat zajmova, promiču korištenje skupnim financiranjem, osnuju partnerstva između predstavnika lokalnog gospodarstva, poduzeća i sveučilišta, ojačaju ulogu poduzeća u integriranju mladih u tržište rada te konsolidiraju potvrdu o posjedovanju poduzetničkih vještina na raznim razinama predsveučilišnog i sveučilišnog obrazovanja, posebno u partnerstvu s malim i srednjim poduzećima; poziva države članice da se zalažu da se u okviru sveučilišta utemelje poslovni inkubatori namijenjeni održivom razvoju i područjima studija usmjerenima na budućnost;

| 57. | poziva države članice da pojednostave postupke za zakonita zatvaranja poduzeća i da stvore okruženje u kojemu se pruža potpora u slučaju zatvaranja poduzeća kako bi se mladima poslala jasna poruka da neuspjeh neće postati prepreka s doživotnim posljedicama; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice da pojednostave postupke za zakonita zatvaranja poduzeća i da stvore okruženje u kojemu se pruža potpora u slučaju zatvaranja poduzeća kako bi se mladima poslala jasna poruka da neuspjeh neće postati prepreka s doživotnim posljedicama;

| 58. | poziva države članice da potiču mlade na poduzetništvo na način da u okviru obrazovnog sustava omoguće studiranje temeljeno na projektima u intradisciplinarnom obrazovanju u suradnji s poduzećima; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice da potiču mlade na poduzetništvo na način da u okviru obrazovnog sustava omoguće studiranje temeljeno na projektima u intradisciplinarnom obrazovanju u suradnji s poduzećima;

| 59. | poziva države članice da promiču poduzetništvo kao pozitivan izbor karijere u sklopu savjetovanja o karijeri tijekom srednjoškolskog i visokoškolskog obrazovanja te da se uhvate u koštac s negativnom slikom poduzetništva kao izbora karijere koja prevladava u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice da promiču poduzetništvo kao pozitivan izbor karijere u sklopu savjetovanja o karijeri tijekom srednjoškolskog i visokoškolskog obrazovanja te da se uhvate u koštac s negativnom slikom poduzetništva kao izbora karijere koja prevladava u nekim državama članicama;

| 60. | poziva države članice da povećaju informiranost mladih s invaliditetom u vezi sa samozapošljavanjem i osnivanjem poduzeća na način da donesu mjere kao što su promicanje izbora karijere osoba s invaliditetom koje su već integrirane u tržište rada i javno odavanje priznanja poduzetnicima s invaliditetom; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice da povećaju informiranost mladih s invaliditetom u vezi sa samozapošljavanjem i osnivanjem poduzeća na način da donesu mjere kao što su promicanje izbora karijere osoba s invaliditetom koje su već integrirane u tržište rada i javno odavanje priznanja poduzetnicima s invaliditetom;

Sljedeći koraci

| 61. | apelira na Komisiju da prati i dalje razvija svoj rad na inicijativama Entrepreneurship360 (škole i programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja) i HEInnovate (visoko obrazovanje); |
| --- | --- |

61.

apelira na Komisiju da prati i dalje razvija svoj rad na inicijativama Entrepreneurship360 (škole i programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja) i HEInnovate (visoko obrazovanje);

| 62. | poziva Komisiju da od 2016. u pokazatelje vrednovanja Europskog semestra uvrsti mjere povezane s poduzetničkim obrazovanjem; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisiju da od 2016. u pokazatelje vrednovanja Europskog semestra uvrsti mjere povezane s poduzetničkim obrazovanjem;

| 63. | poziva Komisiju da Parlamentu do kraja saziva podnese evaluacijsko izvješće o napretku postignutom u promicanju poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem te o tome koliko je uspjela pomoći članovima ugroženih socijalnih skupina; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisiju da Parlamentu do kraja saziva podnese evaluacijsko izvješće o napretku postignutom u promicanju poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem te o tome koliko je uspjela pomoći članovima ugroženih socijalnih skupina;

| 64. | poziva Komisiju da zajamči koordinaciju i suradnju na europskoj razini u sustavnoj procjeni poduzetničkih programa i aktivnosti kako bi se rezultati mogli usporediti, primjerice, usporedba različitih obrazaca poduzetništva mladih u državama članicama i socijalno-demografskih značajki mladih poduzetnika kao što su dob, spol i obrazovanje; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisiju da zajamči koordinaciju i suradnju na europskoj razini u sustavnoj procjeni poduzetničkih programa i aktivnosti kako bi se rezultati mogli usporediti, primjerice, usporedba različitih obrazaca poduzetništva mladih u državama članicama i socijalno-demografskih značajki mladih poduzetnika kao što su dob, spol i obrazovanje;

| 65. | poziva Komisiju da promiče suradnju u politikama diljem EU-a i da pozove države članice na razmjenu dobrih praksi; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisiju da promiče suradnju u politikama diljem EU-a i da pozove države članice na razmjenu dobrih praksi;

o

o o

| 66. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica i država EGP-a te Vijeću Europe. |
| --- | --- |

66.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica i država EGP-a te Vijeću Europe.

---

(1)  SL C 17, 20.1.2015., str. 2.

(2)  SL C 183, 14.6.2014., str. 18.

(3)  SL C 119, 28.5.2009., str. 2.

(4)  SL C 120, 26.4.2013., str.1.

(5)  SL C 398, 22.12.2012., str.1.

(6)  SL C 199, 7.7.2011., str. 1.

(7)  SL C 311, 19.12.2009., str. 1.

(8)  SL L 394, 30.12.2006., str. 10.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0107.

(10)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 56.

(11)  SL C 165 E, 11.6.2013., str. 7.

(12)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 89.

(13)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 8.

(14)  SL C 45 E, 23.2.2010., str. 33.

(15)  Izvješće Komisije o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u 2013. (SWD(2014)0142), izdanje Komisije o „Statističkim podacima o ženama poduzetnicama u Europi”, rujan 2014.

(16)  Zaključci sa simpozija Europske zaklade za osposobljavanje u Budimpešti i Istanbulu.

(17)  Komisija: Eurobarometer FL354, „Poduzetništvo iz EU-a i izvan njegovih granica”, 9. siječnja 2013.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/88

---

P8_TA(2015)0293

Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (2014/2149(INI))

(2017/C 316/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji (UEU), u kojoj je navedeno da su potpisnici „nadahnuti kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe” i članak 3. stavak 3. UEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji (UEU), u kojoj je navedeno da su potpisnici „nadahnuti kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe” i članak 3. stavak 3. UEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezin članak 22., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezin članak 22.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je UNESCO usvojio 20. listopada 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je UNESCO usvojio 20. listopada 2005.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije (2014. – 2020.) – Obzor 2020. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije (2014. – 2020.) – Obzor 2020. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/60/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o povratu kulturnih predmeta nezakonito iznesenih s državnog područja države članice i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/60/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o povratu kulturnih predmeta nezakonito iznesenih s državnog područja države članice i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (6),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe o vrijednosti kulturne baštine za društvo (Konvencija iz Fara) od 13. listopada 2005. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe o vrijednosti kulturne baštine za društvo (Konvencija iz Fara) od 13. listopada 2005. (7),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o kulturnoj baštini kao strateškom resursu za održivu Europu od 21. svibnja 2014. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o kulturnoj baštini kao strateškom resursu za održivu Europu od 21. svibnja 2014. (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenog 2014. o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (9) i o planu rada za kulturu za razdoblje 2015. – 2018. (10) i europsku godinu kulturne baštine navedenu u zaključcima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenog 2014. o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (9) i o planu rada za kulturu za razdoblje 2015. – 2018. (10) i europsku godinu kulturne baštine navedenu u zaključcima,

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije 2011/711/EU od 27. listopada 2011. o digitalizaciji i internetskoj dostupnosti kulturnih materijala i digitalnom očuvanju (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije 2011/711/EU od 27. listopada 2011. o digitalizaciji i internetskoj dostupnosti kulturnih materijala i digitalnom očuvanju (11),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. srpnja 2014. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. srpnja 2014. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (COM(2014)0477),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od studenog 2014. o Komunikaciji Komisije „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od studenog 2014. o Komunikaciji Komisije „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje te mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj (A8-0207/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje te mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj (A8-0207/2015),

| A. | budući da su kultura i kulturna baština zajednički resursi i zajednička dobra i vrijednosti i ne mogu biti isključive, a njihov pun potencijal za održiv ljudski, društveni i gospodarski razvoj još nije u potpunosti prepoznat i pravilno upotrijebljen, koliko na razini strategija EU-a, toliko i kada je riječ o ciljevima razvojnog plana UN-a za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

A.

budući da su kultura i kulturna baština zajednički resursi i zajednička dobra i vrijednosti i ne mogu biti isključive, a njihov pun potencijal za održiv ljudski, društveni i gospodarski razvoj još nije u potpunosti prepoznat i pravilno upotrijebljen, koliko na razini strategija EU-a, toliko i kada je riječ o ciljevima razvojnog plana UN-a za razdoblje nakon 2015.;

| B. | budući da je pri donošenju odluka u obzir potrebno uzeti višestruki utjecaj kulture u društvu; |
| --- | --- |

B.

budući da je pri donošenju odluka u obzir potrebno uzeti višestruki utjecaj kulture u društvu;

| C. | budući da je kulturna baština prirodno heterogena i da odražava kulturnu i jezičnu raznolikost i pluralizam te utječe na regionalni razvoj, socijalnu koheziju, poljoprivredu, pomorstvo, okoliš, turizam, obrazovanje, digitalnu agendu, vanjske odnose, carinsku suradnju te istraživanje i inovacije; |
| --- | --- |

C.

budući da je kulturna baština prirodno heterogena i da odražava kulturnu i jezičnu raznolikost i pluralizam te utječe na regionalni razvoj, socijalnu koheziju, poljoprivredu, pomorstvo, okoliš, turizam, obrazovanje, digitalnu agendu, vanjske odnose, carinsku suradnju te istraživanje i inovacije;

| D. | budući da promicanje kulture, kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga ubrzava suradnju među državama članicama; |
| --- | --- |

D.

budući da promicanje kulture, kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga ubrzava suradnju među državama članicama;

| E. | budući da se poticanjem europske kulturne i jezične raznolikosti, promicanjem europske kulturne baštine i jačanjem konkurentnosti europskog kulturnog i kreativnog sektora promiče pametan, održi i uključiv rast; |
| --- | --- |

E.

budući da se poticanjem europske kulturne i jezične raznolikosti, promicanjem europske kulturne baštine i jačanjem konkurentnosti europskog kulturnog i kreativnog sektora promiče pametan, održi i uključiv rast;

| F. | budući da su resursi baštine dugotrajna imovina koja ima ulogu u stvaranju vrijednosti i doprinosi razvoju vještina i gospodarskom rastu promicanjem turizma i stvaranjem radnih mjesta; |
| --- | --- |

F.

budući da su resursi baštine dugotrajna imovina koja ima ulogu u stvaranju vrijednosti i doprinosi razvoju vještina i gospodarskom rastu promicanjem turizma i stvaranjem radnih mjesta;

| G. | budući da su projekti u području kulturne baštine često primjeri inovativnih i održivih gospodarskih aktivnosti u okviru kojih se mogu razviti poduzetničke i istraživačke sposobnosti malih i srednjih poduzeća (MSP); |
| --- | --- |

G.

budući da su projekti u području kulturne baštine često primjeri inovativnih i održivih gospodarskih aktivnosti u okviru kojih se mogu razviti poduzetničke i istraživačke sposobnosti malih i srednjih poduzeća (MSP);

| H. | budući da kulturna baština, materijalna i nematerijalna, ima znatnu ulogu u stvaranju, očuvanju i promicanju europske kulture i vrijednosti te nacionalnog, regionalnog, lokalnog i individualnog identiteta, kao i suvremenog identiteta naroda Europe; |
| --- | --- |

H.

budući da kulturna baština, materijalna i nematerijalna, ima znatnu ulogu u stvaranju, očuvanju i promicanju europske kulture i vrijednosti te nacionalnog, regionalnog, lokalnog i individualnog identiteta, kao i suvremenog identiteta naroda Europe;

| I. | budući da su za politike održavanja, obnove i očuvanja, dostupnosti i iskorištavanja kulturne baštine prvenstveno odgovorne nacionalne, regionalne ili lokalne vlasti, ali da kulturna baština ima i europsku dimenziju te da se pitanja u vezi s njom izravno rješavaju u sklopu nekoliko politika EU-a, uključujući poljoprivrednu politiku, politiku okoliša i politiku koja se odnosi na istraživanja i inovacije; |
| --- | --- |

I.

budući da su za politike održavanja, obnove i očuvanja, dostupnosti i iskorištavanja kulturne baštine prvenstveno odgovorne nacionalne, regionalne ili lokalne vlasti, ali da kulturna baština ima i europsku dimenziju te da se pitanja u vezi s njom izravno rješavaju u sklopu nekoliko politika EU-a, uključujući poljoprivrednu politiku, politiku okoliša i politiku koja se odnosi na istraživanja i inovacije;

| J. | budući da se u članku 167. UFEU-a određuje da „Unija doprinosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost i stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno naslijeđe”; |
| --- | --- |

J.

budući da se u članku 167. UFEU-a određuje da „Unija doprinosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost i stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno naslijeđe”;

| K. | budući da se u članku 167. UFEU-a navodi da je djelovanje Unije usmjereno prema poboljšanju poznavanja i popularizacije kulture i povijesti europskih naroda, poticanju suradnje između država članica te, prema potrebi, podupiranju i dopunjavanju njihovog djelovanja u području očuvanja i zaštite kulturne baštine od europske važnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da se u članku 167. UFEU-a navodi da je djelovanje Unije usmjereno prema poboljšanju poznavanja i popularizacije kulture i povijesti europskih naroda, poticanju suradnje između država članica te, prema potrebi, podupiranju i dopunjavanju njihovog djelovanja u području očuvanja i zaštite kulturne baštine od europske važnosti;

| L. | budući da plan rada za kulturu koje je Vijeće usvojilo 25. studenog 2014. uključuje baštinu kao jedan od četiri prioriteta djelovanja EU-a u području kulture za razdoblje 2015. – 2018.; |
| --- | --- |

L.

budući da plan rada za kulturu koje je Vijeće usvojilo 25. studenog 2014. uključuje baštinu kao jedan od četiri prioriteta djelovanja EU-a u području kulture za razdoblje 2015. – 2018.;

| M. | budući da zbog nedostatka kulturnih podataka raščlanjenih po spolu, uključujući u području kulturne baštine, tvorci politika i donositelji odluka nisu svjesni postojećih problema neravnopravnosti spolova i s time povezanih izazova; |
| --- | --- |

M.

budući da zbog nedostatka kulturnih podataka raščlanjenih po spolu, uključujući u području kulturne baštine, tvorci politika i donositelji odluka nisu svjesni postojećih problema neravnopravnosti spolova i s time povezanih izazova;

| N. | budući da su informacije o mogućnostima financiranja u okviru programa EU-a za područja povezana s kulturnom baštinom, kao što su lokalni i regionalni razvoj, kulturna suradnja, istraživanje, obrazovanje, potpora malim i srednjim poduzećima i civilnom društvu i turizam dostupne, ali fragmentirane; |
| --- | --- |

N.

budući da su informacije o mogućnostima financiranja u okviru programa EU-a za područja povezana s kulturnom baštinom, kao što su lokalni i regionalni razvoj, kulturna suradnja, istraživanje, obrazovanje, potpora malim i srednjim poduzećima i civilnom društvu i turizam dostupne, ali fragmentirane;

| O. | budući da bi u okviru promicanja zajedničke europske kulturne baštine i razvoja održivog kulturnog turizma trebalo povećati kulturnu i turističku vrijednost programa kulturnih ruta koji je uspostavilo Europsko vijeće; |
| --- | --- |

O.

budući da bi u okviru promicanja zajedničke europske kulturne baštine i razvoja održivog kulturnog turizma trebalo povećati kulturnu i turističku vrijednost programa kulturnih ruta koji je uspostavilo Europsko vijeće;

| P. | budući da se nagradom Europske unije za kulturnu baštinu/nagradama Europa Nostra promiče izvrsnost, da one daju primjer koji služi za inspiraciju te da se njima potiče razmjena najboljih praksi u području baštine u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

P.

budući da se nagradom Europske unije za kulturnu baštinu/nagradama Europa Nostra promiče izvrsnost, da one daju primjer koji služi za inspiraciju te da se njima potiče razmjena najboljih praksi u području baštine u cijeloj Europi;

| Q. | budući da su u Venecijanskoj povelji o konzervaciji i restauraciji spomenika i spomeničkih cjelina, u Granadskoj konvenciji o zaštiti arhitektonskog naslijeđa Europe i u Konvenciji o zaštiti arheološke baštine iz Vallette jasno definirane međunarodno priznate norme u pogledu obnove kulturne baštine i arheoloških radova (12); |
| --- | --- |

Q.

budući da su u Venecijanskoj povelji o konzervaciji i restauraciji spomenika i spomeničkih cjelina, u Granadskoj konvenciji o zaštiti arhitektonskog naslijeđa Europe i u Konvenciji o zaštiti arheološke baštine iz Vallette jasno definirane međunarodno priznate norme u pogledu obnove kulturne baštine i arheoloških radova (12);

Integrirani pristup

| 1. | smatra da je izuzetno važno upotrebljavati dostupne resurse za potporu, poticanje i promicanje kulturne baštine na temelju integriranog i sveobuhvatnog pristupa te istodobno voditi računa o njegovim kulturnim, ekonomskim, društvenim, povijesnim, obrazovnim, okolišnim i znanstvenim sastavnicama; |
| --- | --- |

1.

smatra da je izuzetno važno upotrebljavati dostupne resurse za potporu, poticanje i promicanje kulturne baštine na temelju integriranog i sveobuhvatnog pristupa te istodobno voditi računa o njegovim kulturnim, ekonomskim, društvenim, povijesnim, obrazovnim, okolišnim i znanstvenim sastavnicama;

| 2. | vjeruje da je za ostvarivanje kulturnog dijaloga i uzajamnog razumijevanja potreban cjelovit pristup kulturnoj baštini; uvjeren je da takav pristup može dovesti do unaprijeđene socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije te istovremeno doprinijeti ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

2.

vjeruje da je za ostvarivanje kulturnog dijaloga i uzajamnog razumijevanja potreban cjelovit pristup kulturnoj baštini; uvjeren je da takav pristup može dovesti do unaprijeđene socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije te istovremeno doprinijeti ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.;

| 3. | u kontekstu razvoja i novog integriranog pristupa kulturnoj baštini Komisiji upućuje sljedeće konkretne preporuke:






  (a) | u skladu sa sadašnjim metodama rada Komisije tj. fleksibilnog međusektorskog djelovanja, u Komisiji treba utvrditi zajednički pristup, a to će se postići boljom suradnjom između različitih područja politike koja obuhvaćaju pitanja kulturne baštine i zatim izvijestiti Parlament o rezultatima te bliže suradnje; |
| --- | --- | --- |

3.

u kontekstu razvoja i novog integriranog pristupa kulturnoj baštini Komisiji upućuje sljedeće konkretne preporuke:

(a)

u skladu sa sadašnjim metodama rada Komisije tj. fleksibilnog međusektorskog djelovanja, u Komisiji treba utvrditi zajednički pristup, a to će se postići boljom suradnjom između različitih područja politike koja obuhvaćaju pitanja kulturne baštine i zatim izvijestiti Parlament o rezultatima te bliže suradnje;

| (b) | na izravan i pristupačan način, na primjer uspostavom jedinstvene informacijske platforme i razmjenom najboljih praksi u EU-u, obavještavati moguće korisnike o postojećim europskim linijama financiranja kulturne baštine; |
| --- | --- |

(b)

na izravan i pristupačan način, na primjer uspostavom jedinstvene informacijske platforme i razmjenom najboljih praksi u EU-u, obavještavati moguće korisnike o postojećim europskim linijama financiranja kulturne baštine;

| (c) | po mogućnosti 2018. godinu proglasiti europskom godinom kulturne baštine uz dodjelu odgovarajućeg proračuna i u cilju, između ostalog, širenja i povećanja razine osviještenosti i obrazovanja među budućim generacijama u odnosu na vrijednosti europske kulturne baštine i njezinog očuvanja te Parlamentu predati nacrt programa za tu europsku godinu najkasnije 2016.; |
| --- | --- |

(c)

po mogućnosti 2018. godinu proglasiti europskom godinom kulturne baštine uz dodjelu odgovarajućeg proračuna i u cilju, između ostalog, širenja i povećanja razine osviještenosti i obrazovanja među budućim generacijama u odnosu na vrijednosti europske kulturne baštine i njezinog očuvanja te Parlamentu predati nacrt programa za tu europsku godinu najkasnije 2016.;

| (d) | u okviru svog političkog i transvezalnog pristupa potvrditi kulturnu baštinu kao pokretan i nepokretan, materijalan i nematerijalan te neobnovljiv resurs čija se autentičnost mora očuvati; |
| --- | --- |

(d)

u okviru svog političkog i transvezalnog pristupa potvrditi kulturnu baštinu kao pokretan i nepokretan, materijalan i nematerijalan te neobnovljiv resurs čija se autentičnost mora očuvati;

| 4. | poziva na skorašnju uspostavu političkog okvira za povijesni okoliš, odnosno nepokretnu baštinu, koji bi sadržavao regulatorni okvir za spomenike, arheologiju i povijesne krajobraze u skladu s člankom 4. UFEU-a; |
| --- | --- |

4.

poziva na skorašnju uspostavu političkog okvira za povijesni okoliš, odnosno nepokretnu baštinu, koji bi sadržavao regulatorni okvir za spomenike, arheologiju i povijesne krajobraze u skladu s člankom 4. UFEU-a;

| 5. | promiče kreativne suvremene inovacije u arhitekturi i dizajnu utemeljene na poštovanju prošlosti i sadašnjosti i kojima se istovremeno osigurava visoka kvaliteta i usklađenost; |
| --- | --- |

5.

promiče kreativne suvremene inovacije u arhitekturi i dizajnu utemeljene na poštovanju prošlosti i sadašnjosti i kojima se istovremeno osigurava visoka kvaliteta i usklađenost;

Europska sredstva za financiranje kulturne baštine

| 6. | prima na znanje predanost Unije u vezi s očuvanjem i razvojem europske kulturne baštine u vidu provedbe raznih programa (Kreativna Europa, Obzor 2020., Erasmus+, Europa za građane), financiranja (europski strukturni i investicijski fondovi) i djelovanja u okviru npr. europskih prijestolnica kulture, dana europske baštine i oznake europske baštine; zalaže se za veće sudjelovanje EU-a i država članica u promicanju istraživanja; |
| --- | --- |

6.

prima na znanje predanost Unije u vezi s očuvanjem i razvojem europske kulturne baštine u vidu provedbe raznih programa (Kreativna Europa, Obzor 2020., Erasmus+, Europa za građane), financiranja (europski strukturni i investicijski fondovi) i djelovanja u okviru npr. europskih prijestolnica kulture, dana europske baštine i oznake europske baštine; zalaže se za veće sudjelovanje EU-a i država članica u promicanju istraživanja;

| 7. | Zahtijeva od Komisije da:






  (a) | uspostavi jedinstveni portal EU-a namijenjen kulturnoj baštini, gdje će se objediniti informacije iz svih programa EU-a za financiranje kulturne baštine i koji će se sastojati od tri glavna aspekta: baze podataka za materijalne i nematerijalne kulturne objekte, uključujući primjere najbolje prakse u očuvanju i promicanju uz sve relevante reference; mogućnosti financiranja kulturne baštine, kao i podataka o stanju europske kulturne baštine i podataka o važnosti s obzirom na očuvanje, poput npr. klimatskih podataka i detalja o već završenim projektima obnove te novosti i poveznica koje se odnose na politička zbivanja, djelovanja i događanja povezana s kulturnom baštinom; |
| --- | --- | --- |

7.

Zahtijeva od Komisije da:

(a)

uspostavi jedinstveni portal EU-a namijenjen kulturnoj baštini, gdje će se objediniti informacije iz svih programa EU-a za financiranje kulturne baštine i koji će se sastojati od tri glavna aspekta: baze podataka za materijalne i nematerijalne kulturne objekte, uključujući primjere najbolje prakse u očuvanju i promicanju uz sve relevante reference; mogućnosti financiranja kulturne baštine, kao i podataka o stanju europske kulturne baštine i podataka o važnosti s obzirom na očuvanje, poput npr. klimatskih podataka i detalja o već završenim projektima obnove te novosti i poveznica koje se odnose na politička zbivanja, djelovanja i događanja povezana s kulturnom baštinom;

| (b) | pruži podršku osiguravanjem namjenskih financiranja, provođenjem studija i istraživanja te uvođenjem pilot-mjera posebno osmišljenih za analizu učinka procesâ promicanja kulturne baštine, da razvije posebne pokazatelje i referentne vrijednosti u odnosu na izravne i neizravne doprinose dotične baštine gospodarskom i društvenom razvojnom procesu te da izravno podrži kulturne i socijalne inovacije koje su dio lokalnih okruženja u kojima kulturna baština može potaknuti razvoj i pomoći u poboljšanju kvalitete života; |
| --- | --- |

(b)

pruži podršku osiguravanjem namjenskih financiranja, provođenjem studija i istraživanja te uvođenjem pilot-mjera posebno osmišljenih za analizu učinka procesâ promicanja kulturne baštine, da razvije posebne pokazatelje i referentne vrijednosti u odnosu na izravne i neizravne doprinose dotične baštine gospodarskom i društvenom razvojnom procesu te da izravno podrži kulturne i socijalne inovacije koje su dio lokalnih okruženja u kojima kulturna baština može potaknuti razvoj i pomoći u poboljšanju kvalitete života;

| (c) | osnaži novouspostavljeno načelo financiranja iz više fondova, kojim se omogućuje dodatno korištenje sredstava iz različitih europskih fondova u sklopu istog opsežnog projekta; |
| --- | --- |

(c)

osnaži novouspostavljeno načelo financiranja iz više fondova, kojim se omogućuje dodatno korištenje sredstava iz različitih europskih fondova u sklopu istog opsežnog projekta;

| (d) | promiče javno-privatna partnerstva; |
| --- | --- |

(d)

promiče javno-privatna partnerstva;

| (e) | prilagodi rokove upravljanja projektima u vezi sa strukturnim fondovima kako bi se u većoj mjeri ispunili posebni zahtjevi projekata očuvanja, obnove i zaštite; |
| --- | --- |

(e)

prilagodi rokove upravljanja projektima u vezi sa strukturnim fondovima kako bi se u većoj mjeri ispunili posebni zahtjevi projekata očuvanja, obnove i zaštite;

| (f) | razmotri referentnu vrijednost projekata povezanih s kulturnom baštinom koja iznosi pet milijuna EUR, koliko se uložilo u infrastrukturu malog kapaciteta (13), i da je dovede barem do vrijednosti projekata UNESCO-a, odnosno 10 milijuna EUR; |
| --- | --- |

(f)

razmotri referentnu vrijednost projekata povezanih s kulturnom baštinom koja iznosi pet milijuna EUR, koliko se uložilo u infrastrukturu malog kapaciteta (13), i da je dovede barem do vrijednosti projekata UNESCO-a, odnosno 10 milijuna EUR;

| 8. | primjećuje da se duh reforme Uredbe o EFRR-u, a naročito načelo integriranog financiranja, može u određenim slučajevima prenijeti i pružanjem potpore velikim projektima; uviđa, međutim, i potrebu za promicanjem i podržavanjem malih kulturnih inicijativa koje su posebno važne za endogeni razvoj i koje mogu pomoći u očuvanju kulturne baštine i promicanju lokalnog i regionalnog razvoja te socio-gospodarskog rasta općenito; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da se duh reforme Uredbe o EFRR-u, a naročito načelo integriranog financiranja, može u određenim slučajevima prenijeti i pružanjem potpore velikim projektima; uviđa, međutim, i potrebu za promicanjem i podržavanjem malih kulturnih inicijativa koje su posebno važne za endogeni razvoj i koje mogu pomoći u očuvanju kulturne baštine i promicanju lokalnog i regionalnog razvoja te socio-gospodarskog rasta općenito;

| 9. | poziva Komisiju da u smjernice kojima će se voditi sljedeća generacija strukturnih fondova za kulturnu baštinu uključi obavezan sustav provjera kvalitete koji će se primjenjivati tijekom cijelog životnog ciklusa projekta; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da u smjernice kojima će se voditi sljedeća generacija strukturnih fondova za kulturnu baštinu uključi obavezan sustav provjera kvalitete koji će se primjenjivati tijekom cijelog životnog ciklusa projekta;

| 10. | naglašava ulogu država članica u osiguranju visoke razine vještina i profesionalnog znanja među subjektima i poslovne strukture kojom se može osigurati provedba najboljih praksi u pogledu očuvanja kulturne baštine, također korištenjem odgovarajućih sustava provjera kvalitete, kako je propisano u međunarodnim poveljama; |
| --- | --- |

10.

naglašava ulogu država članica u osiguranju visoke razine vještina i profesionalnog znanja među subjektima i poslovne strukture kojom se može osigurati provedba najboljih praksi u pogledu očuvanja kulturne baštine, također korištenjem odgovarajućih sustava provjera kvalitete, kako je propisano u međunarodnim poveljama;

| 11. | poziva Komisiju da osigura da su inovativne mjere za očuvanje baštine i rješenja energetske učinkovitosti za povijesne objekte koja nemaju veliki učinak na okoliš prihvatljivi u delegiranim aktima, pozivima na iskaz interesa i inicijativama za razvoj propisa o kohezijskoj politici tijekom razdoblja 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da osigura da su inovativne mjere za očuvanje baštine i rješenja energetske učinkovitosti za povijesne objekte koja nemaju veliki učinak na okoliš prihvatljivi u delegiranim aktima, pozivima na iskaz interesa i inicijativama za razvoj propisa o kohezijskoj politici tijekom razdoblja 2014. – 2020.;

| 12. | poziva države članice da istraže moguće porezne poticaje u vezi s obnovom baštine, kao što je npr. smanjenje poreza na dodanu vrijednost ili drugih poreza, s obzirom na činjenicu da i privatna tijela upravljaju europskom kulturnom baštinom; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice da istraže moguće porezne poticaje u vezi s obnovom baštine, kao što je npr. smanjenje poreza na dodanu vrijednost ili drugih poreza, s obzirom na činjenicu da i privatna tijela upravljaju europskom kulturnom baštinom;

| 13. | poziva Komisiju da sastavi popis najboljih praksi u fiskalnim politikama u Europi te da državama članicama preporuči one koje im najbolje odgovaraju; poziva države članice da provedu te preporuke i da među sobom razmjenjuju najbolje prakse kako bi zajamčile da se u najvećoj mjeri potiču privatna ulaganja namijenjena projektima kulturne baštine te kako bi se osigurao najveći mogući učinak gospodarskog razvoja i socijalne kohezije u relevantnom lokalnom okruženju; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da sastavi popis najboljih praksi u fiskalnim politikama u Europi te da državama članicama preporuči one koje im najbolje odgovaraju; poziva države članice da provedu te preporuke i da među sobom razmjenjuju najbolje prakse kako bi zajamčile da se u najvećoj mjeri potiču privatna ulaganja namijenjena projektima kulturne baštine te kako bi se osigurao najveći mogući učinak gospodarskog razvoja i socijalne kohezije u relevantnom lokalnom okruženju;

Novi modeli upravljanja

| 14. | pozdravlja inicijativu Vijeća za sastavljanje smjernica za nove modele participatornog upravljanja u području kulturne baštine na temelju promicanja aspekta zajedničkih resursa i ojačavanja poveznica između lokalnih, regionalnih, nacionalnih i europskih planova; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja inicijativu Vijeća za sastavljanje smjernica za nove modele participatornog upravljanja u području kulturne baštine na temelju promicanja aspekta zajedničkih resursa i ojačavanja poveznica između lokalnih, regionalnih, nacionalnih i europskih planova;

| 15. | traži od država članica da se pobrinu za razvoj pravnih instrumenata kojima se omogućuju alternativni načini financiranja i modeli upravljanja, kao što su uključenost zajednice, sudjelovanje civilnog društva i javno-privatna partnerstva, kako bi se provele mjere povezane s kulturnom baštinom (očuvanje, obnova, zaštita, razvoj i promicanje); |
| --- | --- |

15.

traži od država članica da se pobrinu za razvoj pravnih instrumenata kojima se omogućuju alternativni načini financiranja i modeli upravljanja, kao što su uključenost zajednice, sudjelovanje civilnog društva i javno-privatna partnerstva, kako bi se provele mjere povezane s kulturnom baštinom (očuvanje, obnova, zaštita, razvoj i promicanje);

| 16. | poziva Komisiju i države članice da na razini Europe pokrenu dijalog između tvoraca politika na svim razinama upravljanja, uz sudjelovanje predstavnika kulturnih i kreativnih industrija, mreža pružatelja turističkih usluga, partnerstava između privatnih i javnih subjekata te nevladinih organizacija; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju i države članice da na razini Europe pokrenu dijalog između tvoraca politika na svim razinama upravljanja, uz sudjelovanje predstavnika kulturnih i kreativnih industrija, mreža pružatelja turističkih usluga, partnerstava između privatnih i javnih subjekata te nevladinih organizacija;

| 17. | potiče sve dionike koji sudjeluju u upravljanju kulturnom baštinom da pronađu ravnotežu između održivog očuvanja i razvoja ekonomskog i društvenog potencijala kulturne baštine; |
| --- | --- |

17.

potiče sve dionike koji sudjeluju u upravljanju kulturnom baštinom da pronađu ravnotežu između održivog očuvanja i razvoja ekonomskog i društvenog potencijala kulturne baštine;

| 18. | naglašava da su projekti EFRR-a u pogledu kulturne baštine primjer ostvarenja višerazinskog upravljanja i primjene načela supsidijarnosti te da predstavljaju važan element potrošnje iz EFRR-a; ističe važnost prekograničnih kulturnih projekata koji pridonose jačanju gospodarske i socijalne kohezije te potiču uključenost; u tom pogledu poziva na poduzimanje mjera za jačanje i širenje potpore financiranju u okviru sporazuma o javno-privatnom partnerstvu; |
| --- | --- |

18.

naglašava da su projekti EFRR-a u pogledu kulturne baštine primjer ostvarenja višerazinskog upravljanja i primjene načela supsidijarnosti te da predstavljaju važan element potrošnje iz EFRR-a; ističe važnost prekograničnih kulturnih projekata koji pridonose jačanju gospodarske i socijalne kohezije te potiču uključenost; u tom pogledu poziva na poduzimanje mjera za jačanje i širenje potpore financiranju u okviru sporazuma o javno-privatnom partnerstvu;

| 19. | ističe da je u okviru novih modela upravljanja potrebno uvesti sustav provjera kvalitete u svim alternativnim oblicima financiranja i uprave koji se odnose na kulturnu baštinu; |
| --- | --- |

19.

ističe da je u okviru novih modela upravljanja potrebno uvesti sustav provjera kvalitete u svim alternativnim oblicima financiranja i uprave koji se odnose na kulturnu baštinu;

| 20. | poziva države članice da pojačaju kontrole rashoda povezane s kulturnom baštinom i da potiču suradnju u borbi protiv prevara, korupcije i bilo koje druge neregularne aktivnosti u tom području; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice da pojačaju kontrole rashoda povezane s kulturnom baštinom i da potiču suradnju u borbi protiv prevara, korupcije i bilo koje druge neregularne aktivnosti u tom području;

| 21. | predlaže da europski zakonodavni prijedlozi uključju i procjenu učinka u vezi s kulturnom baštinom i da se tamo gdje se procjenom ustanovi negativan učinak, kulturna baština isključi iz područja djelovanja zakonodavnog prijedloga kao iznimka; |
| --- | --- |

21.

predlaže da europski zakonodavni prijedlozi uključju i procjenu učinka u vezi s kulturnom baštinom i da se tamo gdje se procjenom ustanovi negativan učinak, kulturna baština isključi iz područja djelovanja zakonodavnog prijedloga kao iznimka;

Gospodarski i strateški potencijal kulturne baštine

| 22. | napominje da kulturna baština doprinosi stvaranju inovativnih radnih mjesta, proizvoda, usluga i procesa te da može biti izvor stvaralačkih ideja koje razvijaju nova gospodarstva, a istodobno, odgovarajućim upravljanjem, u relativno maloj mjeri utječu na okoliš; |
| --- | --- |

22.

napominje da kulturna baština doprinosi stvaranju inovativnih radnih mjesta, proizvoda, usluga i procesa te da može biti izvor stvaralačkih ideja koje razvijaju nova gospodarstva, a istodobno, odgovarajućim upravljanjem, u relativno maloj mjeri utječu na okoliš;

| 23. | priznaje ključnu ulogu koju kulturna baština ima u nekoliko vodećih inicijativa u okviru Europe 2020., kao što su Digitalna agenda, Unija inovacija, Program za nove vještine i radna mjesta i Industrijska politika za razdoblje globalizacije; stoga poziva da se tijekom preispitivanja strategije Europa 2020. u sredini programskog razdoblja u većoj mjeri prizna uloga europske kulturne baštine kao strateškog resursa za pametan, održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

23.

priznaje ključnu ulogu koju kulturna baština ima u nekoliko vodećih inicijativa u okviru Europe 2020., kao što su Digitalna agenda, Unija inovacija, Program za nove vještine i radna mjesta i Industrijska politika za razdoblje globalizacije; stoga poziva da se tijekom preispitivanja strategije Europa 2020. u sredini programskog razdoblja u većoj mjeri prizna uloga europske kulturne baštine kao strateškog resursa za pametan, održiv i uključiv rast;

| 24. | napominje da sektor kulturne baštine ima mogućnost stvaranja visokokvalificiranih radnih mjesta; poziva države članice da međusobno prenose inicijative o razvoju programa osposobljavanja koji su usmjereni na upravljanje i očuvanje za radnike i istraživače u području kulturne baštine; između ostalog pozdravlja dugoročne perspektive financiranja za mreže istraživača, poput bespovratnih sredstava u okviru aktivnosti Marie Sklodowska Curie; |
| --- | --- |

24.

napominje da sektor kulturne baštine ima mogućnost stvaranja visokokvalificiranih radnih mjesta; poziva države članice da međusobno prenose inicijative o razvoju programa osposobljavanja koji su usmjereni na upravljanje i očuvanje za radnike i istraživače u području kulturne baštine; između ostalog pozdravlja dugoročne perspektive financiranja za mreže istraživača, poput bespovratnih sredstava u okviru aktivnosti Marie Sklodowska Curie;

| 25. | naglašava važnost materijalne i nematerijalne kulturne i prirodne baštine UNESCO-a za europski turizam; |
| --- | --- |

25.

naglašava važnost materijalne i nematerijalne kulturne i prirodne baštine UNESCO-a za europski turizam;

| 26. | ističe mogućnost snažnijeg usmjerenja na kulturni turizam razvojem makroregionalnih strategija osmišljenih za uključivanje kulturnog turizma kao sastavnog dijela u strateški okvir za europsku suradnju; |
| --- | --- |

26.

ističe mogućnost snažnijeg usmjerenja na kulturni turizam razvojem makroregionalnih strategija osmišljenih za uključivanje kulturnog turizma kao sastavnog dijela u strateški okvir za europsku suradnju;

| 27. | poziva europske institucije i države članice da promiču i podržavaju putovanja u okviru „mekog turizma” (pješačenje, jahanje i biciklističke ture) kao način stvaranja novih mogućnosti za kulturni turizam i turizam u prirodi; |
| --- | --- |

27.

poziva europske institucije i države članice da promiču i podržavaju putovanja u okviru „mekog turizma” (pješačenje, jahanje i biciklističke ture) kao način stvaranja novih mogućnosti za kulturni turizam i turizam u prirodi;

| 28. | potiče države članice da surađuju s regionalnim i lokalnim tijelima kako bi se u najvećoj mjeri povećala vrijednost kulturne baštine u našem društvu te njezin doprinos stvaranju radnih mjesta i ostvarivanju rasta u EU-u; |
| --- | --- |

28.

potiče države članice da surađuju s regionalnim i lokalnim tijelima kako bi se u najvećoj mjeri povećala vrijednost kulturne baštine u našem društvu te njezin doprinos stvaranju radnih mjesta i ostvarivanju rasta u EU-u;

| 29. | ističe da je kulturni turizam, koji čini 40 % europskog turizma, ključni gospodarski sektor u pogledu potencijala za rast i zapošljavanje, čiji bi se razvoj trebao dodatno poboljšati uporabom novih tehnologija; naglašava, međutim, važnost očuvanja kulturne i prirodne baštine oblikovanjem održivih, manje invazivnih oblika turizma s visokom dodanom vrijednosti u okviru kojih bi sektor turizma bio dio lokalne razvojne strategije; |
| --- | --- |

29.

ističe da je kulturni turizam, koji čini 40 % europskog turizma, ključni gospodarski sektor u pogledu potencijala za rast i zapošljavanje, čiji bi se razvoj trebao dodatno poboljšati uporabom novih tehnologija; naglašava, međutim, važnost očuvanja kulturne i prirodne baštine oblikovanjem održivih, manje invazivnih oblika turizma s visokom dodanom vrijednosti u okviru kojih bi sektor turizma bio dio lokalne razvojne strategije;

| 30. | izražava zabrinutost zbog stanja očuvanja, obnove, zaštite i promicanja politika kulturne baštine, koja je jedna od najvećih vrijednosti europskog identiteta; naglašava da se financiranje očuvanja kulturne baštine u mnogim državama članicama drastično snizilo kao posljedica gospodarske i financijske krize; u tom smislu poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se odgovarajuća sredstva i inicijative usmjere na vrednovanje europske kulturne baštine; |
| --- | --- |

30.

izražava zabrinutost zbog stanja očuvanja, obnove, zaštite i promicanja politika kulturne baštine, koja je jedna od najvećih vrijednosti europskog identiteta; naglašava da se financiranje očuvanja kulturne baštine u mnogim državama članicama drastično snizilo kao posljedica gospodarske i financijske krize; u tom smislu poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se odgovarajuća sredstva i inicijative usmjere na vrednovanje europske kulturne baštine;

| 31. | poziva Komisiju da promiče izvrsnost, inovacije i konkurentnost u kulturnom i kreativnom sektoru pružanjem podrške radu umjetnika, stvaralaca i stručnjaka u području kulture; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da promiče izvrsnost, inovacije i konkurentnost u kulturnom i kreativnom sektoru pružanjem podrške radu umjetnika, stvaralaca i stručnjaka u području kulture;

| 32. | potvrđuje da kulturnoj baštini hitno treba dati jasno mjesto u sklopu Plana ulaganja za Europu koji je usvojila Komisija; |
| --- | --- |

32.

potvrđuje da kulturnoj baštini hitno treba dati jasno mjesto u sklopu Plana ulaganja za Europu koji je usvojila Komisija;

| 33. | skreće pozornost na potrebu za unapređenjem metodološkog okvira radi postizanja boljih statističkih podataka koji se odnose na područje kulturne baštine; poziva Komisiju da iznese niz pokazatelja koji bi se mogli iskoristiti za nadziranje i procjenu stanja kulturne baštine i koji bi bili ujednačeni za sve države članice; naglašava da je potrebno postići dodatne rezultate istraživanja koji bi obuhvatili sve aspekte kulturne baštine te ih povezali kako bi se u tom području izbjegla fragmentacija; s tim u vezi ističe potencijal uporabe tzv. velike količine podataka (big data) za bolje iskorištavanje rezultata istraživačkih projekata; naglašava da je za procjenu stvarne i potencijalne gospodarske vrijednosti kulturne baštine ključno sistematičnije prikupljati statističke podatke; |
| --- | --- |

33.

skreće pozornost na potrebu za unapređenjem metodološkog okvira radi postizanja boljih statističkih podataka koji se odnose na područje kulturne baštine; poziva Komisiju da iznese niz pokazatelja koji bi se mogli iskoristiti za nadziranje i procjenu stanja kulturne baštine i koji bi bili ujednačeni za sve države članice; naglašava da je potrebno postići dodatne rezultate istraživanja koji bi obuhvatili sve aspekte kulturne baštine te ih povezali kako bi se u tom području izbjegla fragmentacija; s tim u vezi ističe potencijal uporabe tzv. velike količine podataka (big data) za bolje iskorištavanje rezultata istraživačkih projekata; naglašava da je za procjenu stvarne i potencijalne gospodarske vrijednosti kulturne baštine ključno sistematičnije prikupljati statističke podatke;

| 34. | smatra da bi Komisija trebala uvrstiti poduzeća i subjekte uključene u razne aspekte očuvanja baštine u poseban sektor u kojem se rabe tradicionalne metode s dodanom vrijednosti koje olakšavaju ekološko i održivo očuvanje; |
| --- | --- |

34.

smatra da bi Komisija trebala uvrstiti poduzeća i subjekte uključene u razne aspekte očuvanja baštine u poseban sektor u kojem se rabe tradicionalne metode s dodanom vrijednosti koje olakšavaju ekološko i održivo očuvanje;

| 35. | prepoznaje da je hitno potrebno suočiti se s nezaposlenošću mladih te naglašava da je kulturna baština područje s potencijalom za stvaranje novih i boljih radnih mjesta, odnosno područje u kojemu se može osnažiti direktna veza između obrazovanja i zaposlenja, primjerice razvojem kvalitetnih naukovanja, stažiranja i razvojnih tvrtki u okviru malih i srednih poduzeća te socijalne ekonomije; potiče države članice da u tom pogledu razviju nove i inovativne mogućnosti financiranja kako bi podržale razvoj programâ osposobljavanja, obrazovanja i mobilnosti u području očuvanja i upravljanja za radnike i istraživače u tom sektoru; |
| --- | --- |

35.

prepoznaje da je hitno potrebno suočiti se s nezaposlenošću mladih te naglašava da je kulturna baština područje s potencijalom za stvaranje novih i boljih radnih mjesta, odnosno područje u kojemu se može osnažiti direktna veza između obrazovanja i zaposlenja, primjerice razvojem kvalitetnih naukovanja, stažiranja i razvojnih tvrtki u okviru malih i srednih poduzeća te socijalne ekonomije; potiče države članice da u tom pogledu razviju nove i inovativne mogućnosti financiranja kako bi podržale razvoj programâ osposobljavanja, obrazovanja i mobilnosti u području očuvanja i upravljanja za radnike i istraživače u tom sektoru;

| 36. | poziva Komisiju da promiče programe koji obuhvaćaju kulturnu baštinu i turizam na sveobuhvatnoj i znanstvenoj osnovi kako bi služili kao mjerilo i primjer najbolje prakse; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da promiče programe koji obuhvaćaju kulturnu baštinu i turizam na sveobuhvatnoj i znanstvenoj osnovi kako bi služili kao mjerilo i primjer najbolje prakse;

| 37. | poziva države članice da strateški planiraju projekte kulturne baštine kojima se mogu ostvariti opći regionalni i lokalni razvoj, uspostaviti međunarodni i međuregionalni programi suradnje, stvoriti nova radna mjesta i očuvati tradicionalne vještine povezane s obnovom kulturne baštine; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice da strateški planiraju projekte kulturne baštine kojima se mogu ostvariti opći regionalni i lokalni razvoj, uspostaviti međunarodni i međuregionalni programi suradnje, stvoriti nova radna mjesta i očuvati tradicionalne vještine povezane s obnovom kulturne baštine;

| 38. | poziva Komisiju i države članice da sastave ekonomsko i statističko istraživanje za poduzeća, upravljačka tijela i specijalizirane profesionalne djelatnosti u sektoru očuvanja i promicanja kulturne baštine i njihov poseban doprinos u pogledu proizvodnje i otvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju i države članice da sastave ekonomsko i statističko istraživanje za poduzeća, upravljačka tijela i specijalizirane profesionalne djelatnosti u sektoru očuvanja i promicanja kulturne baštine i njihov poseban doprinos u pogledu proizvodnje i otvaranja radnih mjesta;

| 39. | skreće pozornost na potrebu za stvaranjem, razvijanjem i promicanjem novih mogućnosti mobilnosti i razmjene iskustva za radnike u sektoru kulturne baštine, što se može postići osiguravanjem istinske stručne uzajamnosti u skladu s Direktivom 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija tako da države članice utvrde i među sobom razmjenjuju minimalne razine kvalifikacija (vještine i znanje), posebno za zanimanje restaurator-kustos; poziva Komisiju da, u tom kontekstu, predstavi prijedlog proširenja odgovarajućih programa kako bi obuhvaćali mobilnost upravitelja i zaposlenika u sektoru kulturne baštine (npr. upravitelji dvoraca) u cilju razmjene iskustva i najboljih praksi; |
| --- | --- |

39.

skreće pozornost na potrebu za stvaranjem, razvijanjem i promicanjem novih mogućnosti mobilnosti i razmjene iskustva za radnike u sektoru kulturne baštine, što se može postići osiguravanjem istinske stručne uzajamnosti u skladu s Direktivom 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija tako da države članice utvrde i među sobom razmjenjuju minimalne razine kvalifikacija (vještine i znanje), posebno za zanimanje restaurator-kustos; poziva Komisiju da, u tom kontekstu, predstavi prijedlog proširenja odgovarajućih programa kako bi obuhvaćali mobilnost upravitelja i zaposlenika u sektoru kulturne baštine (npr. upravitelji dvoraca) u cilju razmjene iskustva i najboljih praksi;

| 40. | poziva države članice da istaknu vrijednost svoje baštine promicanjem studija usmjerenih na određivanje kulturne i ekonomske vrijednosti kulturne baštine kako bi se „trošak” njezina očuvanja pretvorio u „ulaganje” u njezinu vrijednost; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice da istaknu vrijednost svoje baštine promicanjem studija usmjerenih na određivanje kulturne i ekonomske vrijednosti kulturne baštine kako bi se „trošak” njezina očuvanja pretvorio u „ulaganje” u njezinu vrijednost;

| 41. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se u Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) u okviru sljedećeg programa za stratešku inovaciju uspostavi zajednica znanja i inovacija (ZZI) u području kulturne baštine i kreativnih industrija, čime bi se izravno podržao sveobuhvatan pristup istraživanju i inovacijama; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se u Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) u okviru sljedećeg programa za stratešku inovaciju uspostavi zajednica znanja i inovacija (ZZI) u području kulturne baštine i kreativnih industrija, čime bi se izravno podržao sveobuhvatan pristup istraživanju i inovacijama;

| 42. | ponavlja da je važno promicati uključivanje obrazovanja iz područja umjetnosti, glazbe, kazališta i filma u školske kurikulume jer je ono ključno za razvoj znanja o kulturnoj baštini, umjetničke prakse i izričaja te mekih vještina usmjerenih prema kreativnosti i inovaciji; |
| --- | --- |

42.

ponavlja da je važno promicati uključivanje obrazovanja iz područja umjetnosti, glazbe, kazališta i filma u školske kurikulume jer je ono ključno za razvoj znanja o kulturnoj baštini, umjetničke prakse i izričaja te mekih vještina usmjerenih prema kreativnosti i inovaciji;

| 43. | potiče države članice da uvedu transdisciplinarne teme povezane s kulturnom baštinom u različite razine obrazovanja; |
| --- | --- |

43.

potiče države članice da uvedu transdisciplinarne teme povezane s kulturnom baštinom u različite razine obrazovanja;

| 44. | ističe značajan potencijal razvoja poduzetničkih aktivnosti i participativnog pristupa u sektoru turizma, posebno u okviru malih i srednjih poduzeća, ali i u okviru razvojnih tvrtki, neprofitnog sektora i drugih organizacija koje doprinose očuvanju, zaštiti i promicanju europske kulturne baštine; naglašava da su, osim kulturnih dobara, kvaliteta usluga i visokorazvijene profesionalne vještine, dobro osposobljeni stručnjaci u tom području i prisutnost na internetu ključni faktori uspjeha i konkurentnosti europskog turističkog sektora; ističe da su istraživanje, inovacije i nove tehnologije, posebno u području telekomunikacija, nužni za približavanje kulturne baštine javnosti; također smatra da bi se nepotrebna opterećenja za mala i srednja poduzeća trebala ukinuti radi njihove konkurentnosti te da bi se zakonodavstvo koje ima negativne učinke na mala i srednja poduzeća u turizmu trebalo revidirati; |
| --- | --- |

44.

ističe značajan potencijal razvoja poduzetničkih aktivnosti i participativnog pristupa u sektoru turizma, posebno u okviru malih i srednjih poduzeća, ali i u okviru razvojnih tvrtki, neprofitnog sektora i drugih organizacija koje doprinose očuvanju, zaštiti i promicanju europske kulturne baštine; naglašava da su, osim kulturnih dobara, kvaliteta usluga i visokorazvijene profesionalne vještine, dobro osposobljeni stručnjaci u tom području i prisutnost na internetu ključni faktori uspjeha i konkurentnosti europskog turističkog sektora; ističe da su istraživanje, inovacije i nove tehnologije, posebno u području telekomunikacija, nužni za približavanje kulturne baštine javnosti; također smatra da bi se nepotrebna opterećenja za mala i srednja poduzeća trebala ukinuti radi njihove konkurentnosti te da bi se zakonodavstvo koje ima negativne učinke na mala i srednja poduzeća u turizmu trebalo revidirati;

Mogućnosti i izazovi

| 45. | naglašava potencijal digitalizacije kulturne baštine, kao načina da se sačuva naša prošlost i stvore prilike za istraživanje, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, bolju socijalnu uključenost, bolji pristup osobama s invaliditetom ili osobama koje žive u udaljenim područjima i održiv gospodarski razvoj; ističe da digitalizacija baštine zahtijeva znatan financijski napor za male i srednje, odnosno izolirane kulturne institucije te da je odgovarajuće financiranje ključ za veću popularizaciju te baštine i za veći broj posjetitelja; naglašava da mogućnosti koje nudi digitalizacija i nove tehnologije, koje nikada neće nadomjestiti pristup izvornoj baštini ili povezanim društvenim koristima od tradicionalnih oblika sudjelovanja u kulturi, ne bi trebale dovesti do nemarnosti u očuvanju izvornika ili zanemarivanja tradiconalnih oblika promicanja kulture, tijekom ili nakon digitalizacije; |
| --- | --- |

45.

naglašava potencijal digitalizacije kulturne baštine, kao načina da se sačuva naša prošlost i stvore prilike za istraživanje, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, bolju socijalnu uključenost, bolji pristup osobama s invaliditetom ili osobama koje žive u udaljenim područjima i održiv gospodarski razvoj; ističe da digitalizacija baštine zahtijeva znatan financijski napor za male i srednje, odnosno izolirane kulturne institucije te da je odgovarajuće financiranje ključ za veću popularizaciju te baštine i za veći broj posjetitelja; naglašava da mogućnosti koje nudi digitalizacija i nove tehnologije, koje nikada neće nadomjestiti pristup izvornoj baštini ili povezanim društvenim koristima od tradicionalnih oblika sudjelovanja u kulturi, ne bi trebale dovesti do nemarnosti u očuvanju izvornika ili zanemarivanja tradiconalnih oblika promicanja kulture, tijekom ili nakon digitalizacije;

| 46. | podržava digitalnu inovaciju u sektorima umjetnosti i baštine te primjećuje da uporaba internetskih infrastruktura može uključiti novu publiku i osigurati bolji pristup digitalnoj kulturnoj baštini i njezino bolje iskorištavanje; naglašava značaj postojećih alata poput internetske stranice Europeana te potiče rad na poboljšanju kriterija pretraživanja na toj stranici kako bi bili bolje prilagođeni korisniku; |
| --- | --- |

46.

podržava digitalnu inovaciju u sektorima umjetnosti i baštine te primjećuje da uporaba internetskih infrastruktura može uključiti novu publiku i osigurati bolji pristup digitalnoj kulturnoj baštini i njezino bolje iskorištavanje; naglašava značaj postojećih alata poput internetske stranice Europeana te potiče rad na poboljšanju kriterija pretraživanja na toj stranici kako bi bili bolje prilagođeni korisniku;

| 47. | ističe potrebu za poboljšanjem razine digitalizacije, očuvanja i internetske dostupnosti kulturne baštine, posebno europske filmske baštine; |
| --- | --- |

47.

ističe potrebu za poboljšanjem razine digitalizacije, očuvanja i internetske dostupnosti kulturne baštine, posebno europske filmske baštine;

| 48. | naglašava važnost razvoja istinski demokratskog i participativnog prikaza europske baštine, uključujući baštinu vjerskih i etničkih manjina; skreće pozornost na postojanje lokaliteta kulturne baštine na kojima se susreću različite ili sporne verzije prošlosti te naglašava da postupci pomirenja ne bi trebali dovesti do brisanja povijesne osviještenosti zajednica; poziva države članice da razmotre etiku i metode predstavljanja kulturne baštine i da u obzir uzmu raznolikost interpretacija; |
| --- | --- |

48.

naglašava važnost razvoja istinski demokratskog i participativnog prikaza europske baštine, uključujući baštinu vjerskih i etničkih manjina; skreće pozornost na postojanje lokaliteta kulturne baštine na kojima se susreću različite ili sporne verzije prošlosti te naglašava da postupci pomirenja ne bi trebali dovesti do brisanja povijesne osviještenosti zajednica; poziva države članice da razmotre etiku i metode predstavljanja kulturne baštine i da u obzir uzmu raznolikost interpretacija;

| 49. | potvrđuje da je vjerska baština nematerijalni dio europske kulturne baštine; naglašava da se važnost mjesta, običaja i predmeta povezanih s vjerskim običajima ne bi trebala zanemariti u raspravi o europskoj kulturnoj baštini i da ne bi trebala biti predmetom bilo kakvog oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

49.

potvrđuje da je vjerska baština nematerijalni dio europske kulturne baštine; naglašava da se važnost mjesta, običaja i predmeta povezanih s vjerskim običajima ne bi trebala zanemariti u raspravi o europskoj kulturnoj baštini i da ne bi trebala biti predmetom bilo kakvog oblika diskriminacije;

| 50. | smatra da povijesna vjerska baština, uključujući arhitekturu i glazbu, mora biti očuvana zbog svoje kulturne vrijednosti, neovisno o svom vjerskom porijeklu; |
| --- | --- |

50.

smatra da povijesna vjerska baština, uključujući arhitekturu i glazbu, mora biti očuvana zbog svoje kulturne vrijednosti, neovisno o svom vjerskom porijeklu;

| 51. | naglašava važnost interkulturalnog dijaloga unutar i izvan Europe i vjeruje da Unija treba promicati takav dijalog kao odgovarajući alat protiv radikalizma bilo koje vrste; |
| --- | --- |

51.

naglašava važnost interkulturalnog dijaloga unutar i izvan Europe i vjeruje da Unija treba promicati takav dijalog kao odgovarajući alat protiv radikalizma bilo koje vrste;

| 52. | skreće pozornost na specifične karakteristike nacionalnih manjina u državama članicama u pogledu kulturne baštine; s time u vezi poziva na očuvanje njihove kulturne baštine i na promicanje i zaštitu kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

52.

skreće pozornost na specifične karakteristike nacionalnih manjina u državama članicama u pogledu kulturne baštine; s time u vezi poziva na očuvanje njihove kulturne baštine i na promicanje i zaštitu kulturne raznolikosti;

| 53. | naglašava da je potrebno izbjeći kulturnu diskriminaciju protiv vjerskih i etničkih manjina; |
| --- | --- |

53.

naglašava da je potrebno izbjeći kulturnu diskriminaciju protiv vjerskih i etničkih manjina;

| 54. | naglašava važnost pružanja podrške kulturnim aktivnostima migrantskih zajednica; |
| --- | --- |

54.

naglašava važnost pružanja podrške kulturnim aktivnostima migrantskih zajednica;

| 55. | ponovno potvrđuje važan doprinos kulturne baštine kulturnoj i kreativnoj industriji, kao i socijalnoj uključenosti kroz kulturu; |
| --- | --- |

55.

ponovno potvrđuje važan doprinos kulturne baštine kulturnoj i kreativnoj industriji, kao i socijalnoj uključenosti kroz kulturu;

| 56. | ističe važnost poboljšanja pristupa lokalitetima kulturne baštine za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

56.

ističe važnost poboljšanja pristupa lokalitetima kulturne baštine za osobe s invaliditetom;

| 57. | ističe važnost očuvanja kulturnih krajolika i, posebno, nematerijalne kulturne baštine koja predstavlja živu kulturu i potiče tradicionalne zanate te poziva Komisiju da to u većoj mjeri uključi u svoje programe; |
| --- | --- |

57.

ističe važnost očuvanja kulturnih krajolika i, posebno, nematerijalne kulturne baštine koja predstavlja živu kulturu i potiče tradicionalne zanate te poziva Komisiju da to u većoj mjeri uključi u svoje programe;

| 58. | naglašava važnost gastronomske baštine koja se mora zaštititi i podržati; smatra da bi se u interakciji s drugim politikama EU-a, kao što je zajednička poljoprivredna politika ili zaštita potrošača, mogla optimizirati sredstva dodijeljena tom području; |
| --- | --- |

58.

naglašava važnost gastronomske baštine koja se mora zaštititi i podržati; smatra da bi se u interakciji s drugim politikama EU-a, kao što je zajednička poljoprivredna politika ili zaštita potrošača, mogla optimizirati sredstva dodijeljena tom području;

| 59. | naglašava da kulturna baština i turizam međusobno pogoduju jedno drugome jer kulturna baština s jedne strane stvara znatan prihod industriji turizma, a s druge strane turizam pogoduje kulturi jer potiče pokazivanje kulturnih blaga posjetiteljima i stvara prihod nužan za njihovo očuvanje; |
| --- | --- |

59.

naglašava da kulturna baština i turizam međusobno pogoduju jedno drugome jer kulturna baština s jedne strane stvara znatan prihod industriji turizma, a s druge strane turizam pogoduje kulturi jer potiče pokazivanje kulturnih blaga posjetiteljima i stvara prihod nužan za njihovo očuvanje;

| 60. | naglašava da kulturni turizam ima važnu ulogu u očuvanju i ostvarenju vrijednosti naše kulturne baštine koja uključuje ne samo materijalnu baštinu i krajolik nego i nematerijalnu baštinu kao što su jezici i religijske i kulinarske tradicije; |
| --- | --- |

60.

naglašava da kulturni turizam ima važnu ulogu u očuvanju i ostvarenju vrijednosti naše kulturne baštine koja uključuje ne samo materijalnu baštinu i krajolik nego i nematerijalnu baštinu kao što su jezici i religijske i kulinarske tradicije;

| 61. | poziva Komisiju, Vijeće i države članice da na svim relevantnim razinama nastave suradnju u svrhu provedbe mjera koje se odnose na promicanje kulturne baštine i kulturnog turizma i koje su navedene u Komunikaciji Komisije od 30. lipnja 2010. naslovljenoj „Europa, svjetsko turističko odredište br. 1 – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352); |
| --- | --- |

61.

poziva Komisiju, Vijeće i države članice da na svim relevantnim razinama nastave suradnju u svrhu provedbe mjera koje se odnose na promicanje kulturne baštine i kulturnog turizma i koje su navedene u Komunikaciji Komisije od 30. lipnja 2010. naslovljenoj „Europa, svjetsko turističko odredište br. 1 – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352);

| 62. | ističe važnost, u svjetlu dubokih demografskih i društvenih promjena, naše zajedničke europske kulturne baštine i planirane europske godine s obzirom na poistovjećivanje građana s Europskom unijom i na osnaživanje osjećaja zajednice unutar Unije; |
| --- | --- |

62.

ističe važnost, u svjetlu dubokih demografskih i društvenih promjena, naše zajedničke europske kulturne baštine i planirane europske godine s obzirom na poistovjećivanje građana s Europskom unijom i na osnaživanje osjećaja zajednice unutar Unije;

| 63. | mišljenja je da, posebno za nadolazeće generacije, uvažavanje zajedničke europske kulturne baštine pruža smjer i daje mogućnosti za razvoj europskog identiteta i vrijednosti poput međusobnog slaganja i poštovanja, izvan granica država članica; stoga također preporučuje da se, između ostalog prilikom osmišljavanja europske godine kulturne baštine, posebna pozornost da mlađim generacijama; |
| --- | --- |

63.

mišljenja je da, posebno za nadolazeće generacije, uvažavanje zajedničke europske kulturne baštine pruža smjer i daje mogućnosti za razvoj europskog identiteta i vrijednosti poput međusobnog slaganja i poštovanja, izvan granica država članica; stoga također preporučuje da se, između ostalog prilikom osmišljavanja europske godine kulturne baštine, posebna pozornost da mlađim generacijama;

| 64. | pozdravlja veliki uspjeh europskih prijestolnica kulture; poziva na uspostavljanje mreže između tih gradova kako bi se proširio temeljni učinak na predmetna područja, omogućila razmjena iskustava i dobrih praksi, posebice kao pomoć budućim kandidatima, te olakšala organizacija događaja i posebnih putovanja; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja veliki uspjeh europskih prijestolnica kulture; poziva na uspostavljanje mreže između tih gradova kako bi se proširio temeljni učinak na predmetna područja, omogućila razmjena iskustava i dobrih praksi, posebice kao pomoć budućim kandidatima, te olakšala organizacija događaja i posebnih putovanja;

| 65. | potiče uporabu kulturne baštine kao obrazovnog alata za rasprave o društvenim pitanjima u cilju dodatnog zbližavanja europskih građana; |
| --- | --- |

65.

potiče uporabu kulturne baštine kao obrazovnog alata za rasprave o društvenim pitanjima u cilju dodatnog zbližavanja europskih građana;

| 66. | skreće pozornost na ekološke prijetnje koje utječu na veliki broj lokaliteta baštine unutar EU-a te potiče države članice da u svojim dugoročnim strategijama financiranja za očuvanje baštine i metode obnove u obzir uzmu posljedice klimatskih promjena i ljudskog faktora; uz to, preporuča da države članice i EU dodatno promiču istraživanje u tom području, između ostalog kako bi se provelo detaljnije istraživanje brojnih učinaka klimatskih promjena na kulturnu baštinu i razvile protumjere; |
| --- | --- |

66.

skreće pozornost na ekološke prijetnje koje utječu na veliki broj lokaliteta baštine unutar EU-a te potiče države članice da u svojim dugoročnim strategijama financiranja za očuvanje baštine i metode obnove u obzir uzmu posljedice klimatskih promjena i ljudskog faktora; uz to, preporuča da države članice i EU dodatno promiču istraživanje u tom području, između ostalog kako bi se provelo detaljnije istraživanje brojnih učinaka klimatskih promjena na kulturnu baštinu i razvile protumjere;

| 67. | poziva Komisiju, Vijeće i države članice da se oslone na inicijativu „7 najugroženijih” koju je pokrenula „Europa Nostra” u suradnji s Europskom investicijskom bankom, utvrđivanjem dodatnih primjera europske ugrožene baštine, izradom akcijskih planova i traženjem mogućih izvora financiranja; ističe da je razvoj ove inicijative jedan od načina privlačenja privatnih ulaganja u unapređenje baštine; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju, Vijeće i države članice da se oslone na inicijativu „7 najugroženijih” koju je pokrenula „Europa Nostra” u suradnji s Europskom investicijskom bankom, utvrđivanjem dodatnih primjera europske ugrožene baštine, izradom akcijskih planova i traženjem mogućih izvora financiranja; ističe da je razvoj ove inicijative jedan od načina privlačenja privatnih ulaganja u unapređenje baštine;

| 68. | poziva Komisiju da bolje koordinira i podrži napore država članice u borbi protiv krađe i krijumčarenja dobara kulturne baštine te nezakonite trgovine istima, unutar i izvan EU-a; zahtijeva povrat kulturnih dobara nezakonito iznesenih s državnog područja države članice; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisiju da bolje koordinira i podrži napore država članice u borbi protiv krađe i krijumčarenja dobara kulturne baštine te nezakonite trgovine istima, unutar i izvan EU-a; zahtijeva povrat kulturnih dobara nezakonito iznesenih s državnog područja države članice;

| 69. | podsjeća na važnost zaštite i očuvanja kulturne baštine, ne samo od učinaka proteka vremena, nego i od huliganstva i pljačkanja; ističe da mnogim arheološkima nalazištima i dalje prijeti opasnost od organiziranih lovaca na relikvije i njihovog pljačkanja, posebno podvodnim nalazištima do kojih je nadležnim tijelima teško doprijeti i koja je teško nadzirati; u tom pogledu poziva na učinkovitiju suradnju država članica u vezi s identifikacijom i povratom kulturnih dobara i sprečavanjem nezakonite trgovine takvim dobrima; |
| --- | --- |

69.

podsjeća na važnost zaštite i očuvanja kulturne baštine, ne samo od učinaka proteka vremena, nego i od huliganstva i pljačkanja; ističe da mnogim arheološkima nalazištima i dalje prijeti opasnost od organiziranih lovaca na relikvije i njihovog pljačkanja, posebno podvodnim nalazištima do kojih je nadležnim tijelima teško doprijeti i koja je teško nadzirati; u tom pogledu poziva na učinkovitiju suradnju država članica u vezi s identifikacijom i povratom kulturnih dobara i sprečavanjem nezakonite trgovine takvim dobrima;

| 70. | naglašava ulogu kulturne baštine u vanjskim odnosima Unije, koja se ostvaruje u političkom dijalogu i suradnji s trećim zemljama te poziva države članice, Komisiju i Vijeće da ponovno ožive kulturnu diplomaciju; uz to, ukazuje na potencijal interdisciplinarnih istraživačkih projekata u kojima sudjeluju države članice i nečlanice EU-a u pogledu očuvanja kulturne baštine; |
| --- | --- |

70.

naglašava ulogu kulturne baštine u vanjskim odnosima Unije, koja se ostvaruje u političkom dijalogu i suradnji s trećim zemljama te poziva države članice, Komisiju i Vijeće da ponovno ožive kulturnu diplomaciju; uz to, ukazuje na potencijal interdisciplinarnih istraživačkih projekata u kojima sudjeluju države članice i nečlanice EU-a u pogledu očuvanja kulturne baštine;

| 71. | poziva na snažnu predanost država članica, EU-a i međunarodne zajednice sprečavanju, zaštiti, dokumentiranju i obnovi u slučajevima u kojima je kulturna baština EU-a ili država nečlanica namjerno ugrožena i oštećena u ratu i povredi kulturnog i vjerskog identiteta, također i na suradnju s međunarodnim organizacijama poput ICCROM-a, ICBS-a (Međunarodni odbor Plavog štita), civilnim i vojnim vlastima, kulturnim institucijama i profesionalnim udruženjima; |
| --- | --- |

71.

poziva na snažnu predanost država članica, EU-a i međunarodne zajednice sprečavanju, zaštiti, dokumentiranju i obnovi u slučajevima u kojima je kulturna baština EU-a ili država nečlanica namjerno ugrožena i oštećena u ratu i povredi kulturnog i vjerskog identiteta, također i na suradnju s međunarodnim organizacijama poput ICCROM-a, ICBS-a (Međunarodni odbor Plavog štita), civilnim i vojnim vlastima, kulturnim institucijama i profesionalnim udruženjima;

| 72. | potiče usvajanje međunarodnih sporazuma za sprečavanje nezakonite trgovine kulturnom baštinom; ističe potrebu da EU, zajedno s UN-om i UNESCO-om, brani baštinu u opasnosti te da se bori protiv pljačkanja i uništavanja kulturnih objekata u područjima sukoba; |
| --- | --- |

72.

potiče usvajanje međunarodnih sporazuma za sprečavanje nezakonite trgovine kulturnom baštinom; ističe potrebu da EU, zajedno s UN-om i UNESCO-om, brani baštinu u opasnosti te da se bori protiv pljačkanja i uništavanja kulturnih objekata u područjima sukoba;

| 73. | ukazuje na potencijal znanja koje EU posjeduje u pogledu očuvanja kulturnih dobara oštećenih ili uništenih kao posljedica terorizma ili rata; |
| --- | --- |

73.

ukazuje na potencijal znanja koje EU posjeduje u pogledu očuvanja kulturnih dobara oštećenih ili uništenih kao posljedica terorizma ili rata;

| 74. | podržava stvaranje transnacionalnih kulturno-turističkih proizvoda kojima se odražavaju europske vrijednosti i baština; poziva Komisiju da zatraži bolju suradnju s državama članicama i drugim organizacijama koje oblikuju politike u vezi s kulturom i turizmom, kao što su Svjetska turistička organizacija Ujedinjenih naroda (UNWTO) i UNESCO te da nastavi sufinancirati i promicati mreže, prekogranične regionalne projekte i, u bliskoj suradnji s Vijećem Europe, projekt europskih kulturnih ruta koji je najbolji primjer transnacionalnog paneuropskog tematskog turističkog projekta; |
| --- | --- |

74.

podržava stvaranje transnacionalnih kulturno-turističkih proizvoda kojima se odražavaju europske vrijednosti i baština; poziva Komisiju da zatraži bolju suradnju s državama članicama i drugim organizacijama koje oblikuju politike u vezi s kulturom i turizmom, kao što su Svjetska turistička organizacija Ujedinjenih naroda (UNWTO) i UNESCO te da nastavi sufinancirati i promicati mreže, prekogranične regionalne projekte i, u bliskoj suradnji s Vijećem Europe, projekt europskih kulturnih ruta koji je najbolji primjer transnacionalnog paneuropskog tematskog turističkog projekta;

o

o o

| 75. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

75.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 221.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 104.

(5)  SL L 159, 28.5.2014., str. 1.

(6)  SL L 175, 27.6.2013., str. 1.

(7)  Usvojio Odbor ministara Vijeća Europe 13. listopada 2005.; otvorena za potpisivanje državama članicama u Faru (Portugal) 27. listopada iste godine; stupila na snagu 1. lipnja 2011.

(8)  SL C 183, 14.6.2014., str. 36.

(9)  SL C 463, 23.12.2014., str. 1.

(10)  SL C 463, 23.12.2014., str. 4.

(11)  SL L 283, 29.10.2011., str. 39.

(12)  Venecijansku povelju je 1965. donio ICOMOS (Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline); Granadsku konvenciju je 1985. donijelo Vijeće Europe; Konvenciju iz Vallette je 1992. donijelo Vijeće Europe.

(13)  Pogledajte: članak 3. stavak 1. točku (e) Uredbe (EU) br. 1301/2013.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/99

---

P8_TA(2015)0294

Praćenje europske građanske inicijative Right2Water (Pravo na vodu)

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o praćenju europske građanske inicijative Right2Water (Pravo na vodu) (2014/2239(INI))

(2017/C 316/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (1) (dalje u tekstu: Direktiva o vodi za ljudsku potrošnju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (1) (dalje u tekstu: Direktiva o vodi za ljudsku potrošnju),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice na području vodne politike (2) (dalje u tekstu: Okvirna direktiva o vodama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice na području vodne politike (2) (dalje u tekstu: Okvirna direktiva o vodama),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 211/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. studenog 2012. naslovljenu „Plana zaštite europskih vodnih resursa” (COM(2012)0673), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. studenog 2012. naslovljenu „Plana zaštite europskih vodnih resursa” (COM(2012)0673),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. ožujka 2014. o europskoj građanskoj inicijativi „Voda i odvodnja su ljudsko pravo! Voda je javno dobro, a ne roba!” (COM(2014)0177) (dalje u tekstu: „Komunikacija”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. ožujka 2014. o europskoj građanskoj inicijativi „Voda i odvodnja su ljudsko pravo! Voda je javno dobro, a ne roba!” (COM(2014)0177) (dalje u tekstu: „Komunikacija”),

| — | uzimajući u obzir objedinjeno izvješće Komisije o kvaliteti vode za piće u EU-u u kojem se razmatraju izvješća država članica za razdoblje 2008. – 2010. na temelju Direktive 98/83/EZ (COM(2014)0363), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir objedinjeno izvješće Komisije o kvaliteti vode za piće u EU-u u kojem se razmatraju izvješća država članica za razdoblje 2008. – 2010. na temelju Direktive 98/83/EZ (COM(2014)0363),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o navedenoj Komunikaciji Komisije od 19. ožujka 2014. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o navedenoj Komunikaciji Komisije od 19. ožujka 2014. (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš naslovljeno „Europsko izvješće o okolišu – stanje i izgledi 2015.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš naslovljeno „Europsko izvješće o okolišu – stanje i izgledi 2015.”,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 28. srpnja 2010. naslovljenu „Ljudsko pravo na vodu i sanitarne uvjete” (6) i rezoluciju Opće skupštine UN-a od 18. prosinca 2013. naslovljenu „Ljudsko pravo na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 28. srpnja 2010. naslovljenu „Ljudsko pravo na vodu i sanitarne uvjete” (6) i rezoluciju Opće skupštine UN-a od 18. prosinca 2013. naslovljenu „Ljudsko pravo na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete” (7),

| — | uzimajući u obzir sve rezolucije o ljudskom pravu na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete koje je usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sve rezolucije o ljudskom pravu na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete koje je usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava;

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. listopada 2008. o rješavanju problema nestašice vode i suša u Europskoj uniji (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. listopada 2008. o rješavanju problema nestašice vode i suša u Europskoj uniji (8),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. srpnja 2012. o provedbi zakonodavstva EU-a o vodi, prije nužnog općeg pristupa problemima u vezi s vodom u Europi (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. srpnja 2012. o provedbi zakonodavstva EU-a o vodi, prije nužnog općeg pristupa problemima u vezi s vodom u Europi (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (10),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za predstavke (A8-0228/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za predstavke (A8-0228/2015),

| A. | budući da je Right2Water (Pravo na vodu) prva europska građanska inicijativa koja je ispunila zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 211/2011 o građanskoj inicijativi i koju je Parlament saslušao nakon što ju je podržalo gotovo 1,9 milijuna građana; |
| --- | --- |

A.

budući da je Right2Water (Pravo na vodu) prva europska građanska inicijativa koja je ispunila zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 211/2011 o građanskoj inicijativi i koju je Parlament saslušao nakon što ju je podržalo gotovo 1,9 milijuna građana;

| B. | budući da ljudsko pravo na vodu i odvodnju obuhvaća dimenzije dostupnosti, mogućnosti pristupa, prihvatljivosti, pristupačnosti i kvalitete; |
| --- | --- |

B.

budući da ljudsko pravo na vodu i odvodnju obuhvaća dimenzije dostupnosti, mogućnosti pristupa, prihvatljivosti, pristupačnosti i kvalitete;

| C. | budući da je potpuna provedba ljudskog prava na vodu i odvodnju, koje je priznao UN i podržale države članice EU-a, neophodna za život i budući da pravilno upravljanje vodnim resursima ima ključnu ulogu u jamčenju održive potrošnje vode i očuvanja svjetskog prirodnog bogatstva; budući da su zbog kombiniranog učinka ljudskog djelovanja i klimatskih promjena cijelo europsko područje Sredozemlja i neka područja središnje Europe sada klasificirani kao sušna polupustinjska područja; |
| --- | --- |

C.

budući da je potpuna provedba ljudskog prava na vodu i odvodnju, koje je priznao UN i podržale države članice EU-a, neophodna za život i budući da pravilno upravljanje vodnim resursima ima ključnu ulogu u jamčenju održive potrošnje vode i očuvanja svjetskog prirodnog bogatstva; budući da su zbog kombiniranog učinka ljudskog djelovanja i klimatskih promjena cijelo europsko područje Sredozemlja i neka područja središnje Europe sada klasificirani kao sušna polupustinjska područja;

| D. | budući da prema izvješću o stanju okoliša iz 2015. koje je sastavila Europska agencija za okoliš stopa gubitaka zbog propuštanja cijevi u Europi trenutačno iznosi između 10 % i 40 %; |
| --- | --- |

D.

budući da prema izvješću o stanju okoliša iz 2015. koje je sastavila Europska agencija za okoliš stopa gubitaka zbog propuštanja cijevi u Europi trenutačno iznosi između 10 % i 40 %;

| E. | budući da je pristup vodi jedan od ključnih čimbenika za postizanje održivog razvoja; budući da je stavljanje naglaska na razvojnu pomoć usmjerenu na poboljšanje opskrbe vodom za piće i odvodnje učinkovit način ostvarivanja temeljnih ciljeva iskorjenjivanja siromaštva, kao i promicanja društvene jednakosti, javnog zdravlja, sigurnosti hrane i gospodarskog rasta; |
| --- | --- |

E.

budući da je pristup vodi jedan od ključnih čimbenika za postizanje održivog razvoja; budući da je stavljanje naglaska na razvojnu pomoć usmjerenu na poboljšanje opskrbe vodom za piće i odvodnje učinkovit način ostvarivanja temeljnih ciljeva iskorjenjivanja siromaštva, kao i promicanja društvene jednakosti, javnog zdravlja, sigurnosti hrane i gospodarskog rasta;

| F. | budući da najmanje 748 milijuna ljudi nema redoviti pristup sigurnoj vodi za piće, a trećina svjetskog stanovništva nema ni osnovne sanitarne uvjete; budući da je time ugroženo pravo na zdravlje i da time dolazi do širenja bolesti koje uzrokuju patnju i smrt, što predstavlja ozbiljnu prepreku razvoju; budući da zbog vodom prenosivih bolesti ili zbog neodgovarajuće vode te sanitarnih i higijenskih uvjeta dnevno umire oko 4 000 djece; budući da zbog nedostupnosti pitke vode umire više djece nego zbog AIDS-a, malarije i boginja uzetih zajedno; budući da se ipak vidno smanjuje broj osoba pogođenih navedenim problemima te se taj pad može i mora ubrzati; |
| --- | --- |

F.

budući da najmanje 748 milijuna ljudi nema redoviti pristup sigurnoj vodi za piće, a trećina svjetskog stanovništva nema ni osnovne sanitarne uvjete; budući da je time ugroženo pravo na zdravlje i da time dolazi do širenja bolesti koje uzrokuju patnju i smrt, što predstavlja ozbiljnu prepreku razvoju; budući da zbog vodom prenosivih bolesti ili zbog neodgovarajuće vode te sanitarnih i higijenskih uvjeta dnevno umire oko 4 000 djece; budući da zbog nedostupnosti pitke vode umire više djece nego zbog AIDS-a, malarije i boginja uzetih zajedno; budući da se ipak vidno smanjuje broj osoba pogođenih navedenim problemima te se taj pad može i mora ubrzati;

| G. | budući da postoji i sigurnosna dimenzija pristupa vodi zbog koje je potrebno poboljšati regionalnu suradnju; |
| --- | --- |

G.

budući da postoji i sigurnosna dimenzija pristupa vodi zbog koje je potrebno poboljšati regionalnu suradnju;

| H. | budući da nedostupnost vode i odvodnje ima posljedice na ostvarivanje drugih ljudskih prava; budući da problemi povezani s vodom nerazmjerno utječu na žene, s obzirom na to da su u mnogim zemljama u razvoju u skladu s tradicijom one odgovorne za nabavu vode za domaćinstvo; budući da zbog nedostupnosti odgovarajućih i doličnih sanitarnih uvjeta najviše pate žene i djevojčice koje zbog toga često imaju ograničen pristup školovanju i izloženije su bolestima; |
| --- | --- |

H.

budući da nedostupnost vode i odvodnje ima posljedice na ostvarivanje drugih ljudskih prava; budući da problemi povezani s vodom nerazmjerno utječu na žene, s obzirom na to da su u mnogim zemljama u razvoju u skladu s tradicijom one odgovorne za nabavu vode za domaćinstvo; budući da zbog nedostupnosti odgovarajućih i doličnih sanitarnih uvjeta najviše pate žene i djevojčice koje zbog toga često imaju ograničen pristup školovanju i izloženije su bolestima;

| I. | budući da svake godine tri i pol milijuna ljudi umre od vodom prenosivih bolesti; |
| --- | --- |

I.

budući da svake godine tri i pol milijuna ljudi umre od vodom prenosivih bolesti;

| J. | budući da je Fakultativnim protokolom uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, koji je stupio na snagu 2013., stvoren mehanizam podnošenja pritužbi koji pojedincima ili skupinama omogućuje da, između ostalih prava, podnose službene pritužbe na kršenje ljudskog prava na vodu i odvodnju; |
| --- | --- |

J.

budući da je Fakultativnim protokolom uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, koji je stupio na snagu 2013., stvoren mehanizam podnošenja pritužbi koji pojedincima ili skupinama omogućuje da, između ostalih prava, podnose službene pritužbe na kršenje ljudskog prava na vodu i odvodnju;

| K. | budući da se u zemljama u razvoju i rastućim gospodarstvima potražnja za vodom povećava u svim sektorima, posebno u energetskom i poljoprivrednom sektoru; budući da klimatske promjene, urbanizacija i demografske promjene mogu predstavljati ozbiljnu prijetnju dostupnosti vode u mnogim zemljama u razvoju te da se očekuje da će do 2025. otprilike dvije trećine stanovništva svijeta živjeti u zemljama u kojima vlada nestašica vode; |
| --- | --- |

K.

budući da se u zemljama u razvoju i rastućim gospodarstvima potražnja za vodom povećava u svim sektorima, posebno u energetskom i poljoprivrednom sektoru; budući da klimatske promjene, urbanizacija i demografske promjene mogu predstavljati ozbiljnu prijetnju dostupnosti vode u mnogim zemljama u razvoju te da se očekuje da će do 2025. otprilike dvije trećine stanovništva svijeta živjeti u zemljama u kojima vlada nestašica vode;

| L. | budući da je EU najveći donator u sektoru vodoopskrbe, odvodnje i higijene (WASH), odnosno da je godišnje 25 % sredstava EU-a za humanitarnu pomoć u svijetu namijenjeno potpori razvojnim partnerima u tom polju; budući da je, međutim, u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda iz 2012. o razvojnoj pomoći EU-a za opskrbu vodom za piće i osnovne sanitarne uvjete u supsaharskim zemljama istaknuto da treba poboljšati učinkovitost pomoći i održivost projekata koje podupire EU; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU najveći donator u sektoru vodoopskrbe, odvodnje i higijene (WASH), odnosno da je godišnje 25 % sredstava EU-a za humanitarnu pomoć u svijetu namijenjeno potpori razvojnim partnerima u tom polju; budući da je, međutim, u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda iz 2012. o razvojnoj pomoći EU-a za opskrbu vodom za piće i osnovne sanitarne uvjete u supsaharskim zemljama istaknuto da treba poboljšati učinkovitost pomoći i održivost projekata koje podupire EU;

| M. | budući da je Parlamentarna skupština Vijeća Europe izjavila da „pristup vodi mora biti prepoznat kao temeljno ljudsko pravo s obzirom na to da je voda nužna za život na Zemlji te resurs koji čovječanstvo mora dijeliti”; |
| --- | --- |

M.

budući da je Parlamentarna skupština Vijeća Europe izjavila da „pristup vodi mora biti prepoznat kao temeljno ljudsko pravo s obzirom na to da je voda nužna za život na Zemlji te resurs koji čovječanstvo mora dijeliti”;

| N. | budući da je privatizacija osnovnih komunalnih usluga u supsaharskoj Africi 1990-ih spriječila, između ostaloga, ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva u pogledu vode i odvodnje, s obzirom na to da je usredotočenost ulagača na povrat troškova, između ostaloga, povećala nejednakosti u pružanju takvih usluga na štetu kućanstava s niskim prihodima; budući da je, s obzirom na neuspjelu privatizaciju voda, prijenos usluga povezanih s vodom iz privatnih poduzeća lokalnim vlastima rastući trend u vodnom sektoru diljem svijeta; |
| --- | --- |

N.

budući da je privatizacija osnovnih komunalnih usluga u supsaharskoj Africi 1990-ih spriječila, između ostaloga, ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva u pogledu vode i odvodnje, s obzirom na to da je usredotočenost ulagača na povrat troškova, između ostaloga, povećala nejednakosti u pružanju takvih usluga na štetu kućanstava s niskim prihodima; budući da je, s obzirom na neuspjelu privatizaciju voda, prijenos usluga povezanih s vodom iz privatnih poduzeća lokalnim vlastima rastući trend u vodnom sektoru diljem svijeta;

| O. | budući da je vodoopskrba prirodan monopol i da bi se prihodima od ciklusa upravljanja vodom trebali financirati troškovi i zaštita vodnih usluga i poboljšanje ciklusa upravljanja vodom te da bi ti prihodi uvijek trebali biti namijenjeni u tu svrhu, pod uvjetom da se sačuva javni interes; |
| --- | --- |

O.

budući da je vodoopskrba prirodan monopol i da bi se prihodima od ciklusa upravljanja vodom trebali financirati troškovi i zaštita vodnih usluga i poboljšanje ciklusa upravljanja vodom te da bi ti prihodi uvijek trebali biti namijenjeni u tu svrhu, pod uvjetom da se sačuva javni interes;

| P. | budući da nedostatak adekvatne vodoopskrbe i odvodnje ozbiljno utječe na zdravlje i društveni razvoj, osobito kod djece; budući da je zagađenje vodnih resursa glavni uzročnik dijareje i drugi po redu uzročnik smrtnosti djece u zemljama u razvoju i da uzrokuje druge opasne bolesti kao što su kolera, bilharcijaza i trahom; |
| --- | --- |

P.

budući da nedostatak adekvatne vodoopskrbe i odvodnje ozbiljno utječe na zdravlje i društveni razvoj, osobito kod djece; budući da je zagađenje vodnih resursa glavni uzročnik dijareje i drugi po redu uzročnik smrtnosti djece u zemljama u razvoju i da uzrokuje druge opasne bolesti kao što su kolera, bilharcijaza i trahom;

| Q. | budući da voda ima socijalnu, ekonomsku i ekološku funkciju i da će se ispravnim upravljanjem vodnim ciklusom za dobrobit svih očuvati njezina stalna i stabilna dostupnost u današnjem kontekstu klimatskih promjena; |
| --- | --- |

Q.

budući da voda ima socijalnu, ekonomsku i ekološku funkciju i da će se ispravnim upravljanjem vodnim ciklusom za dobrobit svih očuvati njezina stalna i stabilna dostupnost u današnjem kontekstu klimatskih promjena;

| R. | budući da je Europa osobito ugrožena zbog klimatskih promjena i budući da je vodni sektor među prvima koji će biti pogođeni; |
| --- | --- |

R.

budući da je Europa osobito ugrožena zbog klimatskih promjena i budući da je vodni sektor među prvima koji će biti pogođeni;

| S. | budući da je europska građanska inicijativa osmišljena kao mehanizam participativne demokracije s ciljem da se potakne rasprava na razini EU-a i izravna uključenost građana u donošenje odluka u EU-u te je izvrsna mogućnost za institucije EU-a da se ponovno angažiraju zajedno s građanima; |
| --- | --- |

S.

budući da je europska građanska inicijativa osmišljena kao mehanizam participativne demokracije s ciljem da se potakne rasprava na razini EU-a i izravna uključenost građana u donošenje odluka u EU-u te je izvrsna mogućnost za institucije EU-a da se ponovno angažiraju zajedno s građanima;

| T. | budući da ispitivanja Eurobarometra posljednjih godina sustavno pokazuju vrlo nisku razinu povjerenja građana u EU; |
| --- | --- |

T.

budući da ispitivanja Eurobarometra posljednjih godina sustavno pokazuju vrlo nisku razinu povjerenja građana u EU;

Europska građanska inicijativa kao instrument participativne demokracije

| 1. | stajališta je da je europska građanska inicijativa jedinstveni demokratski mehanizam koji ima veliki potencijal u premošćivanju jaza između europskih i nacionalnih društvenih pokreta i pokreta civilnog društva te u promicanju participativne demokracije na razini EU-a; međutim, smatra da je za daljnji razvoj tog demokratskog mehanizma nužna procjena stečenog iskustva i reforma građanske inicijative te da mjere Komisije, koje po potrebi mogu uključivati mogućnost uvođenja odgovarajućih elemenata u revizije zakonodavstva ili u nove zakonodavne prijedloge, moraju bolje odražavati zahtjeve europske građanske inicijative ako su oni u njezinoj nadležnosti, a osobito ako se odnose na probleme povezane s ljudskim pravima; |
| --- | --- |

1.

stajališta je da je europska građanska inicijativa jedinstveni demokratski mehanizam koji ima veliki potencijal u premošćivanju jaza između europskih i nacionalnih društvenih pokreta i pokreta civilnog društva te u promicanju participativne demokracije na razini EU-a; međutim, smatra da je za daljnji razvoj tog demokratskog mehanizma nužna procjena stečenog iskustva i reforma građanske inicijative te da mjere Komisije, koje po potrebi mogu uključivati mogućnost uvođenja odgovarajućih elemenata u revizije zakonodavstva ili u nove zakonodavne prijedloge, moraju bolje odražavati zahtjeve europske građanske inicijative ako su oni u njezinoj nadležnosti, a osobito ako se odnose na probleme povezane s ljudskim pravima;

| 2. | ističe da bi Komisija trebala zajamčiti maksimalnu transparentnost tijekom dvomjesečne faze analize i da bi uspješna europska građanska inicijativa trebala od Komisije dobiti odgovarajuću pravnu podršku i savjete i biti primjereno predstavljena te da bi promicatelje inicijative i one koji je podržavaju trebalo detaljno informirati i obavještavati o novostima tijekom cijelog postupka europske građanske inicijative; |
| --- | --- |

2.

ističe da bi Komisija trebala zajamčiti maksimalnu transparentnost tijekom dvomjesečne faze analize i da bi uspješna europska građanska inicijativa trebala od Komisije dobiti odgovarajuću pravnu podršku i savjete i biti primjereno predstavljena te da bi promicatelje inicijative i one koji je podržavaju trebalo detaljno informirati i obavještavati o novostima tijekom cijelog postupka europske građanske inicijative;

| 3. | ustraje u tomu da Komisija učinkovito provede Uredbu o građanskoj inicijativi i da ukloni sve administrativne prepreke s kojima se građani susreću kada predlažu ili podržavaju neku europsku građansku inicijativu te poziva Komisiju da razmotri uvođenje jedinstvenog sustava za prijavu europskih građanskih inicijativa za sve države članice; |
| --- | --- |

3.

ustraje u tomu da Komisija učinkovito provede Uredbu o građanskoj inicijativi i da ukloni sve administrativne prepreke s kojima se građani susreću kada predlažu ili podržavaju neku europsku građansku inicijativu te poziva Komisiju da razmotri uvođenje jedinstvenog sustava za prijavu europskih građanskih inicijativa za sve države članice;

| 4. | pozdravlja činjenicu da se podrška koju je gotovo 1,9 milijuna građana iz svih država članica EU-a dalo ovoj europskoj građanskoj inicijativi podudara s odlukom Komisije da isključi usluge vodoopskrbe i odvodnje iz Direktive o koncesijama; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja činjenicu da se podrška koju je gotovo 1,9 milijuna građana iz svih država članica EU-a dalo ovoj europskoj građanskoj inicijativi podudara s odlukom Komisije da isključi usluge vodoopskrbe i odvodnje iz Direktive o koncesijama;

| 5. | poziva Komisiju da zadrži i potvrdi isključivanje usluga vodoopskrbe i odvodnje iz Direktive o koncesijama u eventualnim budućim revizijama te Direktive; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da zadrži i potvrdi isključivanje usluga vodoopskrbe i odvodnje iz Direktive o koncesijama u eventualnim budućim revizijama te Direktive;

| 6. | žali zbog toga što u Komunikaciji nedostaju ambicije, što ne odgovara na konkretne zahtjeve postavljene u europskoj građanskoj inicijativi i zbog toga što je ograničena na ponavljanje postojećih obveza; naglašava da je odgovor Komisije na europsku građansku inicijativu Right2Water nedostatan s obzirom na to da se ne daje nikakav novi doprinos niti se uvode mjere koje bi mogle doprinijeti postizanju ciljeva; poziva Komisiju da u pogledu ove konkretne europske građanske inicijative pokrene opsežnu kampanju u kojoj bi javnost informirala o već poduzetim mjerama u području vodne politike i o tome kako bi te mjere mogle doprinijeti ostvarenju ciljeva europske građanske inicijative Right2Water; |
| --- | --- |

6.

žali zbog toga što u Komunikaciji nedostaju ambicije, što ne odgovara na konkretne zahtjeve postavljene u europskoj građanskoj inicijativi i zbog toga što je ograničena na ponavljanje postojećih obveza; naglašava da je odgovor Komisije na europsku građansku inicijativu Right2Water nedostatan s obzirom na to da se ne daje nikakav novi doprinos niti se uvode mjere koje bi mogle doprinijeti postizanju ciljeva; poziva Komisiju da u pogledu ove konkretne europske građanske inicijative pokrene opsežnu kampanju u kojoj bi javnost informirala o već poduzetim mjerama u području vodne politike i o tome kako bi te mjere mogle doprinijeti ostvarenju ciljeva europske građanske inicijative Right2Water;

| 7. | smatra da velik broj predstavki u vezi s kvalitetom vode i upravljanjem vodama dolazi iz država članica koje nisu dovoljno zastupljene u javnom savjetovanju na razini EU-a koje je pokrenuto u lipnju 2014. te ističe da su zbog toga moguće nedosljednosti između rezultata javnog savjetovanja i stanja opisanog u predstavkama; |
| --- | --- |

7.

smatra da velik broj predstavki u vezi s kvalitetom vode i upravljanjem vodama dolazi iz država članica koje nisu dovoljno zastupljene u javnom savjetovanju na razini EU-a koje je pokrenuto u lipnju 2014. te ističe da su zbog toga moguće nedosljednosti između rezultata javnog savjetovanja i stanja opisanog u predstavkama;

| 8. | nada se da će Komisija i potpredsjednik zadužen za održivost pokazati jasnu političku predanost kako bi zajamčili poduzimanje odgovarajućih mjera kao odgovor na pitanja u vezi s kojima je europska građanska inicijativa izrazila zabrinutost; |
| --- | --- |

8.

nada se da će Komisija i potpredsjednik zadužen za održivost pokazati jasnu političku predanost kako bi zajamčili poduzimanje odgovarajućih mjera kao odgovor na pitanja u vezi s kojima je europska građanska inicijativa izrazila zabrinutost;

| 9. | ponavlja da se njegov Odbor za predstavke zalaže kako bi svim podnositeljima predstavki omogućio da izraze svoje mišljenje o problemima u vezi s temeljnim pravima te podsjeća da su podnositelji predstavke europske građanske inicijative Right2Water izrazili suglasnost s proglašavanjem prava na vodu ljudskim pravom zajamčenim na razini EU-a; |
| --- | --- |

9.

ponavlja da se njegov Odbor za predstavke zalaže kako bi svim podnositeljima predstavki omogućio da izraze svoje mišljenje o problemima u vezi s temeljnim pravima te podsjeća da su podnositelji predstavke europske građanske inicijative Right2Water izrazili suglasnost s proglašavanjem prava na vodu ljudskim pravom zajamčenim na razini EU-a;

| 10. | poziva Komisiju da u skladu s osnovnim ciljem europske građanske inicijative Right2Water iznese zakonodavne prijedloge i, ako je to potrebno, pokrene reviziju Okvirne direktive o vodama kako bi se priznao univerzalni pristup i ljudsko pravo na vodu; nadalje, zalaže se za priznavanje univerzalnog pristupa sigurnoj vodi za piće u Povelji Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da u skladu s osnovnim ciljem europske građanske inicijative Right2Water iznese zakonodavne prijedloge i, ako je to potrebno, pokrene reviziju Okvirne direktive o vodama kako bi se priznao univerzalni pristup i ljudsko pravo na vodu; nadalje, zalaže se za priznavanje univerzalnog pristupa sigurnoj vodi za piće u Povelji Europske unije o temeljnim pravima;

| 11. | smatra da će, ako Komisija zanemari uspješne europske građanske inicijative koje imaju podršku široke javnosti u okviru demokratskog mehanizma uspostavljenog Ugovorom iz Lisabona, EU kao takav izgubiti na vjerodostojnosti u očima građana; |
| --- | --- |

11.

smatra da će, ako Komisija zanemari uspješne europske građanske inicijative koje imaju podršku široke javnosti u okviru demokratskog mehanizma uspostavljenog Ugovorom iz Lisabona, EU kao takav izgubiti na vjerodostojnosti u očima građana;

| 12. | poziva Komisiju da uvede mjere informiranja i edukacije na razini EU-a u svrhu promicanja kulture vode kao općeg dobra, mjere podizanja razine osviještenosti i promicanja savjesnijeg ponašanja pojedinaca (radi uštede vode), mjere u vezi sa svjesnom razradom politika u pogledu upravljanja prirodnim resursima te potporu javnom, participativnom i transparentnom upravljanju; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da uvede mjere informiranja i edukacije na razini EU-a u svrhu promicanja kulture vode kao općeg dobra, mjere podizanja razine osviještenosti i promicanja savjesnijeg ponašanja pojedinaca (radi uštede vode), mjere u vezi sa svjesnom razradom politika u pogledu upravljanja prirodnim resursima te potporu javnom, participativnom i transparentnom upravljanju;

| 13. | smatra da je nužno oblikovati vodnu politiku koja će poticati na racionalnu potrošnju, recikliranje i ponovnu uporabu vodnih resursa, što su bitne teme za integrirano upravljanje; smatra da će se time omogućiti smanjenje troškova, doprinijeti očuvanju prirodnih resursa i zajamčiti dobro upravljanje okolišem; |
| --- | --- |

13.

smatra da je nužno oblikovati vodnu politiku koja će poticati na racionalnu potrošnju, recikliranje i ponovnu uporabu vodnih resursa, što su bitne teme za integrirano upravljanje; smatra da će se time omogućiti smanjenje troškova, doprinijeti očuvanju prirodnih resursa i zajamčiti dobro upravljanje okolišem;

| 14. | poziva Komisiju da poduzima mjere radi odvraćanja od praksi prisvajanja vode i hidrauličkog frakturiranja te da se pobrine da budu podložne provedbi studija o utjecaju na okoliš; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da poduzima mjere radi odvraćanja od praksi prisvajanja vode i hidrauličkog frakturiranja te da se pobrine da budu podložne provedbi studija o utjecaju na okoliš;

Pravo na vodu i odvodnju

| 15. | podsjeća da UN potvrđuje da ljudsko pravo na vodu i odvodnju svakome daje pravo na vodu za osobnu potrošnju i potrošnju u domaćinstvu koja je dobre kvalitete, sigurna, fizički dostupna, financijski pristupačna, dostatna i prihvatljiva; ističe da bi u skladu s preporukom UN-a maksimalni iznos za račun za vodu, kada se radi o plaćanju, trebao iznositi 3 % prihoda kućanstva; |
| --- | --- |

15.

podsjeća da UN potvrđuje da ljudsko pravo na vodu i odvodnju svakome daje pravo na vodu za osobnu potrošnju i potrošnju u domaćinstvu koja je dobre kvalitete, sigurna, fizički dostupna, financijski pristupačna, dostatna i prihvatljiva; ističe da bi u skladu s preporukom UN-a maksimalni iznos za račun za vodu, kada se radi o plaćanju, trebao iznositi 3 % prihoda kućanstva;

| 16. | podržava posebnog izvjestitelja UN-a za ljudsko pravo na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete te naglašava važnost truda koji je on, kao i njegova prethodnica, uložio u cilju priznavanja tog prava; |
| --- | --- |

16.

podržava posebnog izvjestitelja UN-a za ljudsko pravo na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete te naglašava važnost truda koji je on, kao i njegova prethodnica, uložio u cilju priznavanja tog prava;

| 17. | izražava žaljenje zbog činjenice da, prema Svjetskom programu za procjenu vodnih resursa (WWAP), više od milijun ljudi u 28 država članica EU-a još uvijek nema pristup opskrbi sigurnom i čistom vodom za piće i da gotovo 2 % stanovništva nema pristup odvodnji te stoga poziva Komisiju na hitno djelovanje; |
| --- | --- |

17.

izražava žaljenje zbog činjenice da, prema Svjetskom programu za procjenu vodnih resursa (WWAP), više od milijun ljudi u 28 država članica EU-a još uvijek nema pristup opskrbi sigurnom i čistom vodom za piće i da gotovo 2 % stanovništva nema pristup odvodnji te stoga poziva Komisiju na hitno djelovanje;

| 18. | poziva Komisiju da prepozna važnost ljudskog prava na vodu i odvodnju te vode kao javnog dobra i temeljne vrijednosti za sve građane EU-a, a ne robe; izražava zabrinutost zbog toga što je od 2008. zbog financijske i gospodarske krize i politike štednje koja je rezultirala još većim siromaštvom u Europi i povećanjem broja kućanstava s niskim prihodima sve više ljudi suočeno s problemima zbog plaćanja računa za vodu te zbog toga što financijska pristupačnost postaje sve veći problem; protivi se isključenjima iz vodovodne mreže i prisilnom prekidu opskrbe vodom te poziva države članice da hitno okončaju takve situacije koje su rezultat socio-ekonomskih čimbenika u kućanstvima s niskim prihodima; pozdravlja činjenicu da se u nekim državama koriste „banke vode” ili minimalne vodne kvote kako bi se najosjetljivijim skupinama stanovništva pomoglo pri plaćanju računa i zajamčilo da voda bude neotuđiva sastavnica temeljnih prava; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da prepozna važnost ljudskog prava na vodu i odvodnju te vode kao javnog dobra i temeljne vrijednosti za sve građane EU-a, a ne robe; izražava zabrinutost zbog toga što je od 2008. zbog financijske i gospodarske krize i politike štednje koja je rezultirala još većim siromaštvom u Europi i povećanjem broja kućanstava s niskim prihodima sve više ljudi suočeno s problemima zbog plaćanja računa za vodu te zbog toga što financijska pristupačnost postaje sve veći problem; protivi se isključenjima iz vodovodne mreže i prisilnom prekidu opskrbe vodom te poziva države članice da hitno okončaju takve situacije koje su rezultat socio-ekonomskih čimbenika u kućanstvima s niskim prihodima; pozdravlja činjenicu da se u nekim državama koriste „banke vode” ili minimalne vodne kvote kako bi se najosjetljivijim skupinama stanovništva pomoglo pri plaćanju računa i zajamčilo da voda bude neotuđiva sastavnica temeljnih prava;

| 19. | poziva Komisiju da s obzirom na posljedice nedavne ekonomske krize surađuje s državama članicama te regionalnim i lokalnim tijelima na izradi studije o problemima siromaštva u pogledu pristupa vodi, uključujući i pitanja pristupa i financijske pristupačnosti; apelira na Komisiju da dodatno podupre i omogući suradnju među isporučiteljima vodnih usluga radi pružanja pomoći u manje razvijenim
  i
  ruralnim područjima i pružanja potpore pristupu vodi dobre kvalitete za sve građane u tim područjima; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da s obzirom na posljedice nedavne ekonomske krize surađuje s državama članicama te regionalnim i lokalnim tijelima na izradi studije o problemima siromaštva u pogledu pristupa vodi, uključujući i pitanja pristupa i financijske pristupačnosti; apelira na Komisiju da dodatno podupre i omogući suradnju među isporučiteljima vodnih usluga radi pružanja pomoći u manje razvijenim
  i
  ruralnim područjima i pružanja potpore pristupu vodi dobre kvalitete za sve građane u tim područjima;

| 20. | poziva Komisiju da utvrdi u kojim je područjima nestašica vode postojeći ili potencijalni problem te da tim državama članicama, regijama i područjima, a posebice ruralnim područjima i zapostavljenim urbanim područjima, pomogne adekvatno riješiti taj problem; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da utvrdi u kojim je područjima nestašica vode postojeći ili potencijalni problem te da tim državama članicama, regijama i područjima, a posebice ruralnim područjima i zapostavljenim urbanim područjima, pomogne adekvatno riješiti taj problem;

| 21. | ističe da je navodno neutralno stajalište Komisije u pogledu vlasništva nad vodom i upravljanja vodama u suprotnosti s programima privatizacije koje nekim državama članicama nameće Trojka; |
| --- | --- |

21.

ističe da je navodno neutralno stajalište Komisije u pogledu vlasništva nad vodom i upravljanja vodama u suprotnosti s programima privatizacije koje nekim državama članicama nameće Trojka;

| 22. | prepoznaje da, kao što je navedeno u Okvirnoj direktivi o vodama, voda nije roba, nego javno dobro koje je neophodno za ljudski život i dostojanstvo te podsjeća Komisiju da Ugovor obvezuje EU da bude neutralan u pogledu nacionalnih odluka o sustavu vlasništva nad vodnim poduzećima te da stoga ni na koji način ne bi smjela promicati privatizaciju vodnih poduzeća u kontekstu gospodarskih programa prilagodbe ili drugih postupaka EU-a u okviru koordinacije gospodarske politike; budući da je riječ o uslugama od općeg interesa koje su stoga uglavnom u javnom interesu, poziva Komisiju da trajno isključi vodu, odvodnju i zbrinjavanje otpadnih voda iz propisa o unutarnjem tržištu i iz svakog trgovinskog sporazuma te da ih pruži po pristupačnim cijenama te poziva i Komisiju i države članice da se pobrinu za njihovo učinkovito, djelotvorno i transparentno tehničko, financijsko i administrativno upravljanje; |
| --- | --- |

22.

prepoznaje da, kao što je navedeno u Okvirnoj direktivi o vodama, voda nije roba, nego javno dobro koje je neophodno za ljudski život i dostojanstvo te podsjeća Komisiju da Ugovor obvezuje EU da bude neutralan u pogledu nacionalnih odluka o sustavu vlasništva nad vodnim poduzećima te da stoga ni na koji način ne bi smjela promicati privatizaciju vodnih poduzeća u kontekstu gospodarskih programa prilagodbe ili drugih postupaka EU-a u okviru koordinacije gospodarske politike; budući da je riječ o uslugama od općeg interesa koje su stoga uglavnom u javnom interesu, poziva Komisiju da trajno isključi vodu, odvodnju i zbrinjavanje otpadnih voda iz propisa o unutarnjem tržištu i iz svakog trgovinskog sporazuma te da ih pruži po pristupačnim cijenama te poziva i Komisiju i države članice da se pobrinu za njihovo učinkovito, djelotvorno i transparentno tehničko, financijsko i administrativno upravljanje;

| 23. | poziva države članice i Komisiju da preispitaju upravljanje politikom voda i da ga ponovno uspostave na osnovi aktivnog sudjelovanja, tj. transparentnog postupka donošenja odluka i otvorenosti prema građanima; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice i Komisiju da preispitaju upravljanje politikom voda i da ga ponovno uspostave na osnovi aktivnog sudjelovanja, tj. transparentnog postupka donošenja odluka i otvorenosti prema građanima;

| 24. | smatra da se, u pogledu reguliranja i kontrole, javno vlasništvo nad vodom treba štititi poticanjem javnih, transparentnih i participativnih modela upravljanja prema kojima bi se u samo određenim slučajevima neki upravljački zadaci u okviru javnog vlasništva mogli ustupiti privatnim subjektima pod strogo reguliranim uvjetima pri čemu treba jamčiti pravo na resurs i odgovarajuću odvodnju; |
| --- | --- |

24.

smatra da se, u pogledu reguliranja i kontrole, javno vlasništvo nad vodom treba štititi poticanjem javnih, transparentnih i participativnih modela upravljanja prema kojima bi se u samo određenim slučajevima neki upravljački zadaci u okviru javnog vlasništva mogli ustupiti privatnim subjektima pod strogo reguliranim uvjetima pri čemu treba jamčiti pravo na resurs i odgovarajuću odvodnju;

| 25. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za potpunu opskrbu vodom po pristupačnoj cijeni, visoke kvalitete i s pravednim radnim uvjetima kao i za to da bude podložna demokratskoj kontroli; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za potpunu opskrbu vodom po pristupačnoj cijeni, visoke kvalitete i s pravednim radnim uvjetima kao i za to da bude podložna demokratskoj kontroli;

| 26. | poziva države članice da podupru promicanje obrazovanja i kampanja za podizanje razine osviještenosti za građane kako bi sačuvale i očuvale vodne resurse i zajamčile veću uključenost građana; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice da podupru promicanje obrazovanja i kampanja za podizanje razine osviještenosti za građane kako bi sačuvale i očuvale vodne resurse i zajamčile veću uključenost građana;

| 27. | poziva države članice da učine sve što je potrebno kako kod pristupa vodnim uslugama ne bi bilo diskriminacije i da zajamče pristup tim uslugama za sve, uključujući i marginalizirane skupine korisnika; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice da učine sve što je potrebno kako kod pristupa vodnim uslugama ne bi bilo diskriminacije i da zajamče pristup tim uslugama za sve, uključujući i marginalizirane skupine korisnika;

| 28. | poziva Komisiju, Europsku investicijsku banku i države članice da pruže potporu onim općinama u EU-u kojima nedostaje potreban kapital za pristup tehničkoj podršci, dostupnim financijskim sredstvima EU-a i dugoročnim zajmovima po povoljnoj kamatnoj stopi, osobito radi održavanja i obnove vodne infrastrukture kako bi se najosjetljivijim skupinama stanovništva, uključujući siromašne i stanovnike najudaljenijih i zabačenih regija, pružila visokokvalitetna voda te usluge vodoopskrbe i odvodnje; ističe važnost otvorenog, demokratskog i participativnog upravljanja kako bi se zajamčilo da se u pogledu upravljanja vodnim resursima primjenjuju najekonomičnija rješenja u korist cijelog društva; poziva Komisiju i države članice da osiguraju transparentnost financijskih sredstava proizišlih iz ciklusa upravljanja vodom; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju, Europsku investicijsku banku i države članice da pruže potporu onim općinama u EU-u kojima nedostaje potreban kapital za pristup tehničkoj podršci, dostupnim financijskim sredstvima EU-a i dugoročnim zajmovima po povoljnoj kamatnoj stopi, osobito radi održavanja i obnove vodne infrastrukture kako bi se najosjetljivijim skupinama stanovništva, uključujući siromašne i stanovnike najudaljenijih i zabačenih regija, pružila visokokvalitetna voda te usluge vodoopskrbe i odvodnje; ističe važnost otvorenog, demokratskog i participativnog upravljanja kako bi se zajamčilo da se u pogledu upravljanja vodnim resursima primjenjuju najekonomičnija rješenja u korist cijelog društva; poziva Komisiju i države članice da osiguraju transparentnost financijskih sredstava proizišlih iz ciklusa upravljanja vodom;

| 29. | prepoznaje da su usluge vodoopskrbe i odvodnje usluge od općeg interesa i da voda nije roba, nego opće dobro te da bi se stoga trebala pružati po pristupačnim cijenama pri čemu će se voditi računa o ljudskom pravu na osnovnu razinu kvalitete vode i predvidjeti primjena progresivnog sustava naplate troškova; poziva države članice da se pobrinu za pravedan, ravnopravan, transparentan i adekvatan sustav naplate troškova vodoopskrbe i odvodnje kako bi stanovništvo imalo zajamčen pristup visokokvalitetnim uslugama neovisno o primanjima; |
| --- | --- |

29.

prepoznaje da su usluge vodoopskrbe i odvodnje usluge od općeg interesa i da voda nije roba, nego opće dobro te da bi se stoga trebala pružati po pristupačnim cijenama pri čemu će se voditi računa o ljudskom pravu na osnovnu razinu kvalitete vode i predvidjeti primjena progresivnog sustava naplate troškova; poziva države članice da se pobrinu za pravedan, ravnopravan, transparentan i adekvatan sustav naplate troškova vodoopskrbe i odvodnje kako bi stanovništvo imalo zajamčen pristup visokokvalitetnim uslugama neovisno o primanjima;

| 30. | napominje da se voda mora smatrati ekološko-socijalnom imovinom, a ne samo proizvodnim elementom; |
| --- | --- |

30.

napominje da se voda mora smatrati ekološko-socijalnom imovinom, a ne samo proizvodnim elementom;

| 31. | podsjeća da je pristup vodi ključan za poljoprivredu kako bi se ostvarilo pravo na odgovarajuću prehranu; |
| --- | --- |

31.

podsjeća da je pristup vodi ključan za poljoprivredu kako bi se ostvarilo pravo na odgovarajuću prehranu;

| 32. | poziva Komisiju da odlučno podrži napore koje države članice ulažu u razvoj i nadogradnju infrastrukture kojom se omogućuje pristup sustavima navodnjavanja, odvodnje i opskrbe vodom za piće; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da odlučno podrži napore koje države članice ulažu u razvoj i nadogradnju infrastrukture kojom se omogućuje pristup sustavima navodnjavanja, odvodnje i opskrbe vodom za piće;

| 33. | smatra da Direktiva o vodi za ljudsku potrošnju uvelike doprinosi dostupnosti visokokvalitetne vode za piće diljem EU-a i poziva Komisiju i države članice da odlučno djeluju kako bi se ostvarile prednosti za zdravlje i okoliš koje proizlaze iz poticanja potrošnje vode iz vodovoda; |
| --- | --- |

33.

smatra da Direktiva o vodi za ljudsku potrošnju uvelike doprinosi dostupnosti visokokvalitetne vode za piće diljem EU-a i poziva Komisiju i države članice da odlučno djeluju kako bi se ostvarile prednosti za zdravlje i okoliš koje proizlaze iz poticanja potrošnje vode iz vodovoda;

| 34. | podsjeća države članice na njihovu odgovornost za provedbu prava EU-a; poziva ih na cjelovitu provedbu Direktive o vodi za ljudsku potrošnju i ostalog zakonodavstva s tim u vezi; podsjeća ih da odrede svoje prioritete u pogledu potrošnje i da potpuno iskoriste mogućnosti financijske potpore EU-a u vodnom sektoru u okviru novog financijskog programskog razdoblja (2014. – 2020.), posebno preko prioritetnog ulaganja ciljano usmjerenog na upravljanje vodama; |
| --- | --- |

34.

podsjeća države članice na njihovu odgovornost za provedbu prava EU-a; poziva ih na cjelovitu provedbu Direktive o vodi za ljudsku potrošnju i ostalog zakonodavstva s tim u vezi; podsjeća ih da odrede svoje prioritete u pogledu potrošnje i da potpuno iskoriste mogućnosti financijske potpore EU-a u vodnom sektoru u okviru novog financijskog programskog razdoblja (2014. – 2020.), posebno preko prioritetnog ulaganja ciljano usmjerenog na upravljanje vodama;

| 35. | podsjeća na zaključke tematskog izvješća o uključivanju ciljeva vodne politike EU-a u zajedničku poljoprivrednu politiku koje je izradio Europski revizorski sud i u kojima stoji da „instrumenti koji se trenutno koriste u ZPP-u za rješavanje pitanja u vezi s vodama dosad nisu uspjeli ostvariti dovoljan napredak u smjeru ambiciozno postavljenih ciljnih vrijednosti u pogledu voda”; smatra da je za poboljšanje kvalitete vode u Europi od presudne važnosti bolje uključivanje vodne politike u druge politike kao što je poljoprivredna politika; |
| --- | --- |

35.

podsjeća na zaključke tematskog izvješća o uključivanju ciljeva vodne politike EU-a u zajedničku poljoprivrednu politiku koje je izradio Europski revizorski sud i u kojima stoji da „instrumenti koji se trenutno koriste u ZPP-u za rješavanje pitanja u vezi s vodama dosad nisu uspjeli ostvariti dovoljan napredak u smjeru ambiciozno postavljenih ciljnih vrijednosti u pogledu voda”; smatra da je za poboljšanje kvalitete vode u Europi od presudne važnosti bolje uključivanje vodne politike u druge politike kao što je poljoprivredna politika;

| 36. | ističe važnost potpune i učinkovite provedbe Okvirne direktive o vodama, Direktive o zaštiti podzemnih voda, Direktive o vodi za ljudsku potrošnju i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda te smatra da je od ključne važnosti poboljšati koordinaciju njihove provedbe s provedbom direktiva o morskom okolišu, biološkoj raznolikosti i zaštiti od poplava; izražava bojazan da instrumenti sektorske politike Unije ne doprinose u dovoljnoj mjeri postizanju standarda kvalitete okoliša za prioritetne tvari i ostvarenju cilja postupnog isključivanja ispuštanja, emisija i rasipanja prioritetnih opasnih tvari u skladu s točkom (a) članka 4. stavka 1. i člankom 16. stavkom 6. Okvirne direktive o vodama; poziva Komisiju i države članice da vode računa o tome da upravljanje vodama mora biti ugrađeno kao zajednički čimbenik u zakonodavstvo na drugim područjima koja su bitna za nj kao što su energija, poljoprivreda, ribarstvo, turizam itd. kako bi se spriječilo zagađenje, na primjer, iz nezakonitih i nereguliranih odlagališta opasnog otpada ili istraživanja i iskorištavanja nafte; podsjeća da višestruka sukladnost u okviru zajedničke poljoprivredne politike zahtijeva propisane obveze pri upravljanju na temelju postojećeg zakonodavstva EU-a koje se odnosi na poljoprivrednike i pravila za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete, uključujući i ona koja se odnose na vodu; podsjeća da poljoprivrednici moraju poštovati ta pravila kako bi im se u cijelosti isplatila sredstva u okviru zajedničke poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

36.

ističe važnost potpune i učinkovite provedbe Okvirne direktive o vodama, Direktive o zaštiti podzemnih voda, Direktive o vodi za ljudsku potrošnju i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda te smatra da je od ključne važnosti poboljšati koordinaciju njihove provedbe s provedbom direktiva o morskom okolišu, biološkoj raznolikosti i zaštiti od poplava; izražava bojazan da instrumenti sektorske politike Unije ne doprinose u dovoljnoj mjeri postizanju standarda kvalitete okoliša za prioritetne tvari i ostvarenju cilja postupnog isključivanja ispuštanja, emisija i rasipanja prioritetnih opasnih tvari u skladu s točkom (a) članka 4. stavka 1. i člankom 16. stavkom 6. Okvirne direktive o vodama; poziva Komisiju i države članice da vode računa o tome da upravljanje vodama mora biti ugrađeno kao zajednički čimbenik u zakonodavstvo na drugim područjima koja su bitna za nj kao što su energija, poljoprivreda, ribarstvo, turizam itd. kako bi se spriječilo zagađenje, na primjer, iz nezakonitih i nereguliranih odlagališta opasnog otpada ili istraživanja i iskorištavanja nafte; podsjeća da višestruka sukladnost u okviru zajedničke poljoprivredne politike zahtijeva propisane obveze pri upravljanju na temelju postojećeg zakonodavstva EU-a koje se odnosi na poljoprivrednike i pravila za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete, uključujući i ona koja se odnose na vodu; podsjeća da poljoprivrednici moraju poštovati ta pravila kako bi im se u cijelosti isplatila sredstva u okviru zajedničke poljoprivredne politike;

| 37. | poziva države članice da:






  — | učine obveznim za isporučitelje vodnih usluga da na računima za vodu navedu fizikalno-kemijska svojstva vode |
| --- | --- | --- |

37.

poziva države članice da:

—

učine obveznim za isporučitelje vodnih usluga da na računima za vodu navedu fizikalno-kemijska svojstva vode

| — | izrade urbanističke planove u skladu s dostupnošću vodnih resursa |
| --- | --- |

—

izrade urbanističke planove u skladu s dostupnošću vodnih resursa

| — | povećaju kontrole i praćenje zagađivača i poduzmu hitne mjere usmjerene na uklanjanje i saniranje toksičnih tvari |
| --- | --- |

—

povećaju kontrole i praćenje zagađivača i poduzmu hitne mjere usmjerene na uklanjanje i saniranje toksičnih tvari

| — | poduzmu mjere za smanjenje znatnih količina vode koja se gubi zbog propuštanja cijevi u Europi i obnavljanje neodgovarajućih vodoopskrbnih mreža; |
| --- | --- |

—

poduzmu mjere za smanjenje znatnih količina vode koja se gubi zbog propuštanja cijevi u Europi i obnavljanje neodgovarajućih vodoopskrbnih mreža;

| 38. | smatra da je nužno uspostaviti poredak s prioritetima ili hijerarhiju za održivu potrošnju vode; poziva Komisiju da sastavi analizu i prijedloge, po potrebi; |
| --- | --- |

38.

smatra da je nužno uspostaviti poredak s prioritetima ili hijerarhiju za održivu potrošnju vode; poziva Komisiju da sastavi analizu i prijedloge, po potrebi;

| 39. | ističe da su se države članice svojom potporom deklaraciji UN-a založile za ljudsko pravo na vodu i da većina građana i isporučitelja usluga u EU-u podupire to pravo; |
| --- | --- |

39.

ističe da su se države članice svojom potporom deklaraciji UN-a založile za ljudsko pravo na vodu i da većina građana i isporučitelja usluga u EU-u podupire to pravo;

| 40. | naglašava da podršku europskoj građanskoj inicijativi Right2Water i njezinim ciljevima dodatno pokazuje velik broj građana u državama kao što su Njemačka, Austrija, Belgija, Slovačka, Slovenija, Grčka, Finska, Španjolska, Luksemburg, Italija i Irska koji javno progovaraju o problemu vode, njezinom vlasništvu i opskrbi; |
| --- | --- |

40.

naglašava da podršku europskoj građanskoj inicijativi Right2Water i njezinim ciljevima dodatno pokazuje velik broj građana u državama kao što su Njemačka, Austrija, Belgija, Slovačka, Slovenija, Grčka, Finska, Španjolska, Luksemburg, Italija i Irska koji javno progovaraju o problemu vode, njezinom vlasništvu i opskrbi;

| 41. | napominje da je od 1988. njegov Odbor za predstavke zaprimio velik broj predstavki građana EU-a u mnogim državama članicama u kojima se izražava njihova zabrinutost u pogledu kvalitete vode i vodoopskrbe te upravljanja otpadnim vodama; skreće pozornost na niz problema na koje se podnositelji predstavke žale – kao što su odlagališta otpada, neuspješnost tijela vlasti da učinkovito provode kontrolu kvalitete vode te nepravilne ili nezakonite poljoprivredne i industrijske prakse – koji su uzrok loše kvalitete vode te na taj način utječu na okoliš i na zdravlje ljudi i životinja; smatra da te predstavke predstavljaju stvaran interes građana u pogledu temeljite provedbe i daljnjeg razvoja održivog zakonodavstva EU-a o vodi; |
| --- | --- |

41.

napominje da je od 1988. njegov Odbor za predstavke zaprimio velik broj predstavki građana EU-a u mnogim državama članicama u kojima se izražava njihova zabrinutost u pogledu kvalitete vode i vodoopskrbe te upravljanja otpadnim vodama; skreće pozornost na niz problema na koje se podnositelji predstavke žale – kao što su odlagališta otpada, neuspješnost tijela vlasti da učinkovito provode kontrolu kvalitete vode te nepravilne ili nezakonite poljoprivredne i industrijske prakse – koji su uzrok loše kvalitete vode te na taj način utječu na okoliš i na zdravlje ljudi i životinja; smatra da te predstavke predstavljaju stvaran interes građana u pogledu temeljite provedbe i daljnjeg razvoja održivog zakonodavstva EU-a o vodi;

| 42. | apelira na Komisiju da ozbiljno shvati zabrinutost i upozorenja koje građani u takvim predstavkama izražavaju i da poduzme mjere kako bi ih riješila, posebno s obzirom na to da se problem smanjenja vodnih resursa do kojeg dolazi zbog prekomjerne potrošnje i klimatskih promjena treba hitno rješavati dok još uvijek ima dovoljno vremena da se spriječi zagađenje i loše upravljanje; izražava zabrinutost zbog broja postupaka zbog povrede u pogledu kvalitete vode i upravljanja vodama; |
| --- | --- |

42.

apelira na Komisiju da ozbiljno shvati zabrinutost i upozorenja koje građani u takvim predstavkama izražavaju i da poduzme mjere kako bi ih riješila, posebno s obzirom na to da se problem smanjenja vodnih resursa do kojeg dolazi zbog prekomjerne potrošnje i klimatskih promjena treba hitno rješavati dok još uvijek ima dovoljno vremena da se spriječi zagađenje i loše upravljanje; izražava zabrinutost zbog broja postupaka zbog povrede u pogledu kvalitete vode i upravljanja vodama;

| 43. | poziva države članice da hitno dovrše svoje planove upravljanja riječnim slivovima što je ključan element provedbe Okvirne direktive o vodama, te da ih ispravno provedu uz potpuno poštovanje najvažnijih ekoloških kriterija; skreće pozornost na činjenicu da su pojedine države članice sve češće izložene razornim poplavama koje imaju ozbiljan negativni utjecaj na lokalno stanovništvo; ističe da se planovima upravljanja riječnim slivovima iz Okvirne direktive o vodama i planovima upravljanja poplavnim rizicima iz Direktive o poplavama otvara velika mogućnost iskorištavanja sinergija između tih instrumenata čime se doprinosi osiguravanju dovoljnih količina čiste vode i smanjenju rizika od poplava; podsjeća, nadalje, da bi svaka država članica trebala imati središnju mrežnu stranicu na kojoj bi pružala informacije o provedbi Okvirne direktive o vodama i tako omogućila pregled informacija o kvalitete vode i upravljanju vodama; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice da hitno dovrše svoje planove upravljanja riječnim slivovima što je ključan element provedbe Okvirne direktive o vodama, te da ih ispravno provedu uz potpuno poštovanje najvažnijih ekoloških kriterija; skreće pozornost na činjenicu da su pojedine države članice sve češće izložene razornim poplavama koje imaju ozbiljan negativni utjecaj na lokalno stanovništvo; ističe da se planovima upravljanja riječnim slivovima iz Okvirne direktive o vodama i planovima upravljanja poplavnim rizicima iz Direktive o poplavama otvara velika mogućnost iskorištavanja sinergija između tih instrumenata čime se doprinosi osiguravanju dovoljnih količina čiste vode i smanjenju rizika od poplava; podsjeća, nadalje, da bi svaka država članica trebala imati središnju mrežnu stranicu na kojoj bi pružala informacije o provedbi Okvirne direktive o vodama i tako omogućila pregled informacija o kvalitete vode i upravljanju vodama;

Vodne usluge i unutarnje tržište

| 44. | napominje da je u državama diljem EU-a, kao što su Španjolska, Portugal, Grčka, Irska, Njemačka i Italija, mogući ili stvaran gubitak javnog vlasništva nad vodnim uslugama postao veliki problem za građane; podsjeća na to da se odabir metode upravljanja vodama temelji na načelu supsidijarnosti kao što je utvrđeno člankom 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Protokolu (br. 26) o uslugama općeg interesa, u kojem je naglašena posebna važnost javnih usluga za socijalnu i teritorijalnu koheziju u Uniji; podsjeća na to da poduzeća koja se bave vodoopskrbom i odvodnjom vrše usluge općeg interesa i glavna im je obveza zajamčiti da svi građani imaju visokokvalitetnu vodu po društveno prihvatljivim cijenama te svesti na minimum negativne ekološke učinke otpadnih voda; |
| --- | --- |

44.

napominje da je u državama diljem EU-a, kao što su Španjolska, Portugal, Grčka, Irska, Njemačka i Italija, mogući ili stvaran gubitak javnog vlasništva nad vodnim uslugama postao veliki problem za građane; podsjeća na to da se odabir metode upravljanja vodama temelji na načelu supsidijarnosti kao što je utvrđeno člankom 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Protokolu (br. 26) o uslugama općeg interesa, u kojem je naglašena posebna važnost javnih usluga za socijalnu i teritorijalnu koheziju u Uniji; podsjeća na to da poduzeća koja se bave vodoopskrbom i odvodnjom vrše usluge općeg interesa i glavna im je obveza zajamčiti da svi građani imaju visokokvalitetnu vodu po društveno prihvatljivim cijenama te svesti na minimum negativne ekološke učinke otpadnih voda;

| 45. | ističe da bi, u skladu s načelom supsidijarnosti, Komisija trebala ostati neutralna u pogledu odluka država članica povezanih s vlasništvom nad vodnim uslugama i ne bi trebala promicati privatizaciju vodnih usluga ni zakonodavstvom ni na bilo koji drugi način; |
| --- | --- |

45.

ističe da bi, u skladu s načelom supsidijarnosti, Komisija trebala ostati neutralna u pogledu odluka država članica povezanih s vlasništvom nad vodnim uslugama i ne bi trebala promicati privatizaciju vodnih usluga ni zakonodavstvom ni na bilo koji drugi način;

| 46. | podsjeća na to da bi se mogućnost vraćanja vodnih usluga općinama trebala bez ograničenja jamčiti i u budućnosti te da može biti pod lokalnom upravom ako tako odluči nadležno javno tijelo; podsjeća na to da je voda osnovno ljudsko pravo te da mora biti svima dostupna i pristupačna; naglašava da države članice imaju dužnost osigurati pristup vodi za sve bez obzira na to tko je isporučitelj usluge i pritom osigurati da isporučitelji usluga omogućuju sigurnu vodu za piće i poboljšanu odvodnju; |
| --- | --- |

46.

podsjeća na to da bi se mogućnost vraćanja vodnih usluga općinama trebala bez ograničenja jamčiti i u budućnosti te da može biti pod lokalnom upravom ako tako odluči nadležno javno tijelo; podsjeća na to da je voda osnovno ljudsko pravo te da mora biti svima dostupna i pristupačna; naglašava da države članice imaju dužnost osigurati pristup vodi za sve bez obzira na to tko je isporučitelj usluge i pritom osigurati da isporučitelji usluga omogućuju sigurnu vodu za piće i poboljšanu odvodnju;

| 47. | ističe da je zbog posebne naravi usluga vodoopskrbe i odvodnje, kao što su proizvodnja, distribucija i pročišćavanje, nužno da ih se isključi iz svih trgovinskih sporazuma o kojima EU trenutačno pregovara ili koje razmatra; potiče Komisiju da odobri pravno obvezujuće isključenje usluga vodoopskrbe, odvodnje i zbrinjavanja otpadnih voda iz tekućih pregovora o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP) i o Sporazumu o trgovini uslugama; ističe da bi svi budući sporazumi o trgovini i ulaganjima trebali sadržavati klauzulu o istinskom pristupu vodi za piće za osobe iz treće zemlje na koju se odnosi sporazum u skladu s dugotrajnom predanošću Unije održivom razvoju i ljudskim pravima, te da istinski pristup vodi za piće za osobe iz treće zemlje na koju se odnosi sporazum mora biti preduvjet za sve buduće sporazume o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

47.

ističe da je zbog posebne naravi usluga vodoopskrbe i odvodnje, kao što su proizvodnja, distribucija i pročišćavanje, nužno da ih se isključi iz svih trgovinskih sporazuma o kojima EU trenutačno pregovara ili koje razmatra; potiče Komisiju da odobri pravno obvezujuće isključenje usluga vodoopskrbe, odvodnje i zbrinjavanja otpadnih voda iz tekućih pregovora o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP) i o Sporazumu o trgovini uslugama; ističe da bi svi budući sporazumi o trgovini i ulaganjima trebali sadržavati klauzulu o istinskom pristupu vodi za piće za osobe iz treće zemlje na koju se odnosi sporazum u skladu s dugotrajnom predanošću Unije održivom razvoju i ljudskim pravima, te da istinski pristup vodi za piće za osobe iz treće zemlje na koju se odnosi sporazum mora biti preduvjet za sve buduće sporazume o slobodnoj trgovini;

| 48. | podsjeća na znatan broj predstavki kojima se izražava protivljenje uključivanju osnovnih javnih usluga kao što su vodoopskrba i odvodnja u pregovore o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP); poziva Komisiju da poveća odgovornost isporučitelja vodnih usluga; |
| --- | --- |

48.

podsjeća na znatan broj predstavki kojima se izražava protivljenje uključivanju osnovnih javnih usluga kao što su vodoopskrba i odvodnja u pregovore o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP); poziva Komisiju da poveća odgovornost isporučitelja vodnih usluga;

| 49. | poziva Komisiju da bude posrednik u promicanju suradnje među isporučiteljima vodnih usluga razmjenom najboljih praksi i inicijativa u području propisa i u drugim područjima, zajedničkim učenjem i zajedničkim iskustvima te podržavanjem dobrovoljnih postupaka usporedne analize; pozdravlja poziv sadržan u Komunikaciji Komisije za povećanu transparentnost u vodnom sektoru i priznaje napor koji je dosad uložen, ali pritom primjećuje da bi postupci usporedne analize trebali biti dobrovoljni s obzirom na velike razlike među vodnim uslugama te s obzirom na regionalne i lokalne specifičnosti diljem Europe; nadalje napominje da se svaki takav postupak koji sadrži samo financijske pokazatelje ne može smatrati mjerom transparentnosti i da treba obuhvatiti i druge kriterije koji su ključni za građane, kao što su kvaliteta vode, mjere za ublažavanje problema pristupačnosti, informacije o razmjeru stanovništva koje ima pristup odgovarajućoj opskrbi vode i razini javnog sudjelovanja u upravljanju vodom, na način koji je razumljiv i građanima i regulatornim tijelima; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da bude posrednik u promicanju suradnje među isporučiteljima vodnih usluga razmjenom najboljih praksi i inicijativa u području propisa i u drugim područjima, zajedničkim učenjem i zajedničkim iskustvima te podržavanjem dobrovoljnih postupaka usporedne analize; pozdravlja poziv sadržan u Komunikaciji Komisije za povećanu transparentnost u vodnom sektoru i priznaje napor koji je dosad uložen, ali pritom primjećuje da bi postupci usporedne analize trebali biti dobrovoljni s obzirom na velike razlike među vodnim uslugama te s obzirom na regionalne i lokalne specifičnosti diljem Europe; nadalje napominje da se svaki takav postupak koji sadrži samo financijske pokazatelje ne može smatrati mjerom transparentnosti i da treba obuhvatiti i druge kriterije koji su ključni za građane, kao što su kvaliteta vode, mjere za ublažavanje problema pristupačnosti, informacije o razmjeru stanovništva koje ima pristup odgovarajućoj opskrbi vode i razini javnog sudjelovanja u upravljanju vodom, na način koji je razumljiv i građanima i regulatornim tijelima;

| 50. | ističe važnost nadležnih nacionalnih regulatornih tijela u jamčenju pravednog i otvorenog tržišnog natjecanja među isporučiteljima usluga, omogućavanju brže provedbe inovativnih rješenja i tehničkog napretka, promicanju učinkovitosti i kvalitete vodnih usluga te jamčenju zaštite interesa potrošača; poziva Komisiju da podupre inicijative za regulatornu suradnju u EU-u radi ubrzanja postupka usporedne analize, ostvarivanja zajedničkog učenja i razmjene najboljih regulatornih praksi; |
| --- | --- |

50.

ističe važnost nadležnih nacionalnih regulatornih tijela u jamčenju pravednog i otvorenog tržišnog natjecanja među isporučiteljima usluga, omogućavanju brže provedbe inovativnih rješenja i tehničkog napretka, promicanju učinkovitosti i kvalitete vodnih usluga te jamčenju zaštite interesa potrošača; poziva Komisiju da podupre inicijative za regulatornu suradnju u EU-u radi ubrzanja postupka usporedne analize, ostvarivanja zajedničkog učenja i razmjene najboljih regulatornih praksi;

| 51. | smatra da bi trebalo procijeniti europske projekte i programe povezane s vodom i odvodnjom s gledišta ljudskih prava kako bi se razvile odgovarajuće politike, smjernice i prakse, poziva Komisiju da uspostavi sustav usporednih analiza (za kvalitetu vode, cjenovnu pristupačnost, održivost, pokrivenost itd.) kako bi se poboljšala kvaliteta usluga javne vodoopskrbe i odvodnje u cijelom EU-u te da se tako osnaže građani; |
| --- | --- |

51.

smatra da bi trebalo procijeniti europske projekte i programe povezane s vodom i odvodnjom s gledišta ljudskih prava kako bi se razvile odgovarajuće politike, smjernice i prakse, poziva Komisiju da uspostavi sustav usporednih analiza (za kvalitetu vode, cjenovnu pristupačnost, održivost, pokrivenost itd.) kako bi se poboljšala kvaliteta usluga javne vodoopskrbe i odvodnje u cijelom EU-u te da se tako osnaže građani;

| 52. | podsjeća na to da koncesije za usluge vodoopskrbe i odvodnje podliježu načelima iz Ugovora te se moraju stoga dodjeljivati u skladu s načelima transparentnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije; |
| --- | --- |

52.

podsjeća na to da koncesije za usluge vodoopskrbe i odvodnje podliježu načelima iz Ugovora te se moraju stoga dodjeljivati u skladu s načelima transparentnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije;

| 53. | ističe da proizvodnja, distribucija i pročišćavanje u sektoru usluga vodoopskrbe i odvodnje moraju biti isključene iz Direktive o koncesijama i u svim budućim revizijama te Direktive; |
| --- | --- |

53.

ističe da proizvodnja, distribucija i pročišćavanje u sektoru usluga vodoopskrbe i odvodnje moraju biti isključene iz Direktive o koncesijama i u svim budućim revizijama te Direktive;

| 54. | podsjeća na snažno protivljenje civilnog društva u pogledu Direktive 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu u vezi s mnogim pitanjima, uključujući ona o uslugama od općeg gospodarskog interesa kao što su usluge distribucije vode i vodoopskrbe te upravljanje otpadnim vodama; |
| --- | --- |

54.

podsjeća na snažno protivljenje civilnog društva u pogledu Direktive 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu u vezi s mnogim pitanjima, uključujući ona o uslugama od općeg gospodarskog interesa kao što su usluge distribucije vode i vodoopskrbe te upravljanje otpadnim vodama;

| 55. | ističe važnost javno-javnih te javno-privatnih partnerstava u razmjeni najboljih praksi na temelju neprofitne suradnje između isporučitelja vodnih usluga te pozdravlja činjenicu da je Komisija u Komunikaciji prvi put prepoznala važnost javno-javnih partnerstava; |
| --- | --- |

55.

ističe važnost javno-javnih te javno-privatnih partnerstava u razmjeni najboljih praksi na temelju neprofitne suradnje između isporučitelja vodnih usluga te pozdravlja činjenicu da je Komisija u Komunikaciji prvi put prepoznala važnost javno-javnih partnerstava;

| 56. | pozdravlja uspješne napore nekih općina da povećaju javno sudjelovanje u poboljšanju isporuke vodnih usluga i zaštitu vodnih resursa te podsjeća na to da lokalne institucije imaju važnu ulogu u postupku donošenja odluka u pogledu upravljanja vodama; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja uspješne napore nekih općina da povećaju javno sudjelovanje u poboljšanju isporuke vodnih usluga i zaštitu vodnih resursa te podsjeća na to da lokalne institucije imaju važnu ulogu u postupku donošenja odluka u pogledu upravljanja vodama;

| 57. | poziva Odbor regija da se više uključi u tu europsku građansku inicijativu kako bi potaknuo regionalna tijela na veću uključenost u taj problem; |
| --- | --- |

57.

poziva Odbor regija da se više uključi u tu europsku građansku inicijativu kako bi potaknuo regionalna tijela na veću uključenost u taj problem;

| 58. | podsjeća na obvezu jamčenja pristupa pravosuđu i informacijama o pitanjima u vezi s okolišem te sudjelovanja javnosti u postupku donošenja odluka u skladu s Aarhuškom konvencijom; poziva stoga Komisiju, države članice i njihova regionalna i lokalna tijela da poštuju načela i prava iz Aarhuške konvencije; podsjeća na to da je svijest građana o vlastitim pravima ključna za postizanje što je moguće većeg stupnja uključenosti u postupak donošenja odluka; potiče stoga Komisiju da proaktivno osmisli kampanju za informiranje građana EU-a o postignućima Aarhuške Konvencije u području transparentnosti i o učinkovitim sredstvima koja su im već na raspolaganju te da ispuni zahtjeve iz odredbi koje se odnose na institucije EU-a; poziva Komisiju da izradi kriterije transparentnosti, odgovornosti i sudjelovanja kako bi se na taj način poboljšala učinkovitost, održivost i isplativost vodnih usluga, |
| --- | --- |

58.

podsjeća na obvezu jamčenja pristupa pravosuđu i informacijama o pitanjima u vezi s okolišem te sudjelovanja javnosti u postupku donošenja odluka u skladu s Aarhuškom konvencijom; poziva stoga Komisiju, države članice i njihova regionalna i lokalna tijela da poštuju načela i prava iz Aarhuške konvencije; podsjeća na to da je svijest građana o vlastitim pravima ključna za postizanje što je moguće većeg stupnja uključenosti u postupak donošenja odluka; potiče stoga Komisiju da proaktivno osmisli kampanju za informiranje građana EU-a o postignućima Aarhuške Konvencije u području transparentnosti i o učinkovitim sredstvima koja su im već na raspolaganju te da ispuni zahtjeve iz odredbi koje se odnose na institucije EU-a; poziva Komisiju da izradi kriterije transparentnosti, odgovornosti i sudjelovanja kako bi se na taj način poboljšala učinkovitost, održivost i isplativost vodnih usluga,

| 59. | potiče države članice te regionalna i lokalna tijela da porade na postizanju istinskog socijalnog ugovora za vodu, s ciljem jamčenja dostupnosti, stabilnosti i sigurnog upravljanja resursima, posebno provedbom politika kao što su uspostava fondova za solidarnost u vezi s vodom i drugi mehanizmi za društveno djelovanje u cilju pružanja potpore osobama koje si ne mogu priuštiti pristup uslugama vodoopskrbe i odvodnje kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu sigurnosti opskrbe i kako se ne bi ugrozilo ljudsko pravo na vodu; potiče sve države članice da uvedu mehanizme za društveno djelovanje poput onih koji već postoje u nekim državama EU-a radi zaštite isporuke vode za piće građanima koji se nalaze u istinski teškim životnim uvjetima; |
| --- | --- |

59.

potiče države članice te regionalna i lokalna tijela da porade na postizanju istinskog socijalnog ugovora za vodu, s ciljem jamčenja dostupnosti, stabilnosti i sigurnog upravljanja resursima, posebno provedbom politika kao što su uspostava fondova za solidarnost u vezi s vodom i drugi mehanizmi za društveno djelovanje u cilju pružanja potpore osobama koje si ne mogu priuštiti pristup uslugama vodoopskrbe i odvodnje kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu sigurnosti opskrbe i kako se ne bi ugrozilo ljudsko pravo na vodu; potiče sve države članice da uvedu mehanizme za društveno djelovanje poput onih koji već postoje u nekim državama EU-a radi zaštite isporuke vode za piće građanima koji se nalaze u istinski teškim životnim uvjetima;

| 60. | poziva Komisiju da organizira razmjenu iskustava među državama članicama u vezi sa socijalnim aspektima vodne politike; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisiju da organizira razmjenu iskustava među državama članicama u vezi sa socijalnim aspektima vodne politike;

| 61. | osuđuje činjenicu da se odbijanje isporuke usluga vodoopskrbe i odvodnje zajednicama koje su u nepovoljnom položaju u nekim državama članicama upotrebljava kao prisilna mjera; ponavlja da u nekim državama članicama zatvaranje javnih bunara koje provode vlasti otežava pristup vodi za najugroženije skupine; |
| --- | --- |

61.

osuđuje činjenicu da se odbijanje isporuke usluga vodoopskrbe i odvodnje zajednicama koje su u nepovoljnom položaju u nekim državama članicama upotrebljava kao prisilna mjera; ponavlja da u nekim državama članicama zatvaranje javnih bunara koje provode vlasti otežava pristup vodi za najugroženije skupine;

| 62. | napominje da bi države članice posebnu pozornost trebale posvetiti potrebama ugroženih skupina u društvu i zajamčiti da osobe kojima je potrebna pomoć imaju pristup pristupačnoj kvalitetnoj vodi; |
| --- | --- |

62.

napominje da bi države članice posebnu pozornost trebale posvetiti potrebama ugroženih skupina u društvu i zajamčiti da osobe kojima je potrebna pomoć imaju pristup pristupačnoj kvalitetnoj vodi;

| 63. | poziva svaku državu članicu da imenuje pučkog pravobranitelja za područje vodnih usluga kako bi zajamčile da nezavisno tijelo može obraditi pitanja povezana s vodom, kao što su žalbe i prijedlozi o kvaliteti vodnih usluga i pristupu njima; |
| --- | --- |

63.

poziva svaku državu članicu da imenuje pučkog pravobranitelja za područje vodnih usluga kako bi zajamčile da nezavisno tijelo može obraditi pitanja povezana s vodom, kao što su žalbe i prijedlozi o kvaliteti vodnih usluga i pristupu njima;

| 64. | potiče vodna poduzeća da ponovno ulože ekonomske prihode proizašle iz ciklusa upravljanja vodama u održavanje i poboljšanje vodnih usluga te u zaštitu vodnih resursa; podsjeća na to da načelo povrata troškova vodnih usluga uključuje troškove za okoliš i troškove u pogledu resursa i da se pritom poštuju i načela pravednosti, transparentnosti i ljudsko pravo na vodu, ali i obveze država članica da svoje obveze povrata troškova provedu na najbolji mogući način sve dok to ne ugrožava svrhe i postizanje ciljeva Okvirne direktive o vodama; preporučuje ukidanje praksi u skladu s kojima se ekonomski resursi preusmjeravaju iz vodnog sektora i upotrebljavaju za financiranje drugih politika, među ostalim i kada računi za vodu sadrže naknade za koncesiju koje nisu namijenjene za vodnu infrastrukturu; podsjeća na zabrinjavajuće stanje u kojem se nalazi infrastruktura u nekim državama članicama gdje se voda troši zbog propuštanja iz neodgovarajućih i zastarjelih distribucijskih mreža te potiče države članice da povećaju ulaganje za poboljšanje infrastrukture i drugih vodnih usluga kao temelja za jamčenje ljudskog prava na vodu u budućnosti; |
| --- | --- |

64.

potiče vodna poduzeća da ponovno ulože ekonomske prihode proizašle iz ciklusa upravljanja vodama u održavanje i poboljšanje vodnih usluga te u zaštitu vodnih resursa; podsjeća na to da načelo povrata troškova vodnih usluga uključuje troškove za okoliš i troškove u pogledu resursa i da se pritom poštuju i načela pravednosti, transparentnosti i ljudsko pravo na vodu, ali i obveze država članica da svoje obveze povrata troškova provedu na najbolji mogući način sve dok to ne ugrožava svrhe i postizanje ciljeva Okvirne direktive o vodama; preporučuje ukidanje praksi u skladu s kojima se ekonomski resursi preusmjeravaju iz vodnog sektora i upotrebljavaju za financiranje drugih politika, među ostalim i kada računi za vodu sadrže naknade za koncesiju koje nisu namijenjene za vodnu infrastrukturu; podsjeća na zabrinjavajuće stanje u kojem se nalazi infrastruktura u nekim državama članicama gdje se voda troši zbog propuštanja iz neodgovarajućih i zastarjelih distribucijskih mreža te potiče države članice da povećaju ulaganje za poboljšanje infrastrukture i drugih vodnih usluga kao temelja za jamčenje ljudskog prava na vodu u budućnosti;

| 65. | poziva Komisiju da zajamči da nadležna tijela građanima na koje se to odnosi omogućuju uvid u sve informacije o kvaliteti vode i upravljanju vodama u lako dostupnom i razumljivom obliku te da su građani u potpunosti i pravovremeno obaviješteni o svim projektima upravljanja vodama i da se s njima savjetuje o tim projektima; osim toga napominje da je u sklopu javnog savjetovanja u organizaciji Komisije 80 % sudionika izjavilo da smatra nužnim povećanje transparentnosti praćenja kvalitete vode; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisiju da zajamči da nadležna tijela građanima na koje se to odnosi omogućuju uvid u sve informacije o kvaliteti vode i upravljanju vodama u lako dostupnom i razumljivom obliku te da su građani u potpunosti i pravovremeno obaviješteni o svim projektima upravljanja vodama i da se s njima savjetuje o tim projektima; osim toga napominje da je u sklopu javnog savjetovanja u organizaciji Komisije 80 % sudionika izjavilo da smatra nužnim povećanje transparentnosti praćenja kvalitete vode;

| 66. | poziva Komisiju da pažljivo nadzire iskorištavanje izravnih i neizravnih financijskih sredstava EU-a za projekte upravljanja vodama i da se pobrine za to da se tim sredstvima financiraju samo projekti kojima su sredstva namijenjena, imajući na umu da je dostupnost vode ključna za smanjivanje nejednakosti među građanima EU-a i jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u EU-u; poziva Revizorski sud da s tim u vezi provjeri jesu li kriteriji učinkovitosti i održivosti u potpunosti ispunjeni; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisiju da pažljivo nadzire iskorištavanje izravnih i neizravnih financijskih sredstava EU-a za projekte upravljanja vodama i da se pobrine za to da se tim sredstvima financiraju samo projekti kojima su sredstva namijenjena, imajući na umu da je dostupnost vode ključna za smanjivanje nejednakosti među građanima EU-a i jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u EU-u; poziva Revizorski sud da s tim u vezi provjeri jesu li kriteriji učinkovitosti i održivosti u potpunosti ispunjeni;

| 67. | poziva Komisiju da uzme u obzir trenutačni manjak investiranja u uravnoteženo upravljanje vodama, imajući na umu da je voda jedno od zajedničkih dobara građana EU-a; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju da uzme u obzir trenutačni manjak investiranja u uravnoteženo upravljanje vodama, imajući na umu da je voda jedno od zajedničkih dobara građana EU-a;

| 68. | stoga poziva na veću transparentnost među isporučiteljima vodnih usluga, posebno preko razvoja kodeksa privatnog i javnog upravljanja za vodna poduzeća u EU-u; smatra da bi se taj kodeks trebao temeljiti na načelu učinkovitosti te bi uvijek trebao biti podložan odredbama o okolišu, gospodarstvu, infrastrukturi i javnom sudjelovanju iz Okvirne direktive o vodama; također poziva na uspostavljanje položaja nacionalnog regulatora; |
| --- | --- |

68.

stoga poziva na veću transparentnost među isporučiteljima vodnih usluga, posebno preko razvoja kodeksa privatnog i javnog upravljanja za vodna poduzeća u EU-u; smatra da bi se taj kodeks trebao temeljiti na načelu učinkovitosti te bi uvijek trebao biti podložan odredbama o okolišu, gospodarstvu, infrastrukturi i javnom sudjelovanju iz Okvirne direktive o vodama; također poziva na uspostavljanje položaja nacionalnog regulatora;

| 69. | poziva Komisiju da poštuje načelo supsidijarnosti te ovlasti i nadležnosti u vezi s vodom, imajući u vidu i razne razine vlasti i lokalne udruge za vodu koje upravljaju vodnim uslugama (izvorima i njihovim održavanjem); |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da poštuje načelo supsidijarnosti te ovlasti i nadležnosti u vezi s vodom, imajući u vidu i razne razine vlasti i lokalne udruge za vodu koje upravljaju vodnim uslugama (izvorima i njihovim održavanjem);

| 70. | žali što Direktiva o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda još nije u potpunosti provedena u državama članicama; poziva na to da se financijska sredstva Unije prioritetno dodijele područjima u kojima se ne poštuje zakonodavstvo EU-a o okolišu, uključujući pročišćavanje otpadnih voda; napominje da je stopa usklađenosti dokazano viša u slučajevima kada je ostvaren povrat troškova i primijenjeno načelo „onečišćivač plaća” te poziva Komisiju da procijeni prikladnost postojećih instrumenata za pružanje visoke razine zaštite i poboljšanje kvalitete okoliša; |
| --- | --- |

70.

žali što Direktiva o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda još nije u potpunosti provedena u državama članicama; poziva na to da se financijska sredstva Unije prioritetno dodijele područjima u kojima se ne poštuje zakonodavstvo EU-a o okolišu, uključujući pročišćavanje otpadnih voda; napominje da je stopa usklađenosti dokazano viša u slučajevima kada je ostvaren povrat troškova i primijenjeno načelo „onečišćivač plaća” te poziva Komisiju da procijeni prikladnost postojećih instrumenata za pružanje visoke razine zaštite i poboljšanje kvalitete okoliša;

| 71. | ističe da, u pogledu vode, uslužni sektor ima golemi potencijal za otvaranje radnih mjesta ekološkom integracijom i za poticanje inovacija prijenosom tehnologija između sektora te istraživanjem, razvojem i inovacijama primijenjenima na čitav vodni ciklus; stoga poziva da se obrati posebna pozornost na jačanje održive upotrebe vode kao obnovljive energije; |
| --- | --- |

71.

ističe da, u pogledu vode, uslužni sektor ima golemi potencijal za otvaranje radnih mjesta ekološkom integracijom i za poticanje inovacija prijenosom tehnologija između sektora te istraživanjem, razvojem i inovacijama primijenjenima na čitav vodni ciklus; stoga poziva da se obrati posebna pozornost na jačanje održive upotrebe vode kao obnovljive energije;

| 72. | potiče Komisiju da izradi europski zakonodavni okvir za ponovno korištenje pročišćenom vodom kako bi se posebno zaštitile osjetljive aktivnosti i područja; nadalje, poziva Komisiju da promiče razmjenu iskustava među zdravstvenim agencijama raznih država članica; |
| --- | --- |

72.

potiče Komisiju da izradi europski zakonodavni okvir za ponovno korištenje pročišćenom vodom kako bi se posebno zaštitile osjetljive aktivnosti i područja; nadalje, poziva Komisiju da promiče razmjenu iskustava među zdravstvenim agencijama raznih država članica;

| 73. | potiče Komisiju da pri svakoj reviziji Okvirne direktive o vodama zajamči da kvantitativna procjena problema u pogledu pristupačnosti vode postane obvezan dio izvješćivanja država članica o provedbi Okvirne direktive o vodama; |
| --- | --- |

73.

potiče Komisiju da pri svakoj reviziji Okvirne direktive o vodama zajamči da kvantitativna procjena problema u pogledu pristupačnosti vode postane obvezan dio izvješćivanja država članica o provedbi Okvirne direktive o vodama;

| 74. | traži od Komisije da istraži mogućnost da Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) prati sva pitanja u pogledu pristupačnosti vode u 28 država članica i da izvještava o njima; |
| --- | --- |

74.

traži od Komisije da istraži mogućnost da Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) prati sva pitanja u pogledu pristupačnosti vode u 28 država članica i da izvještava o njima;

| 75. | ističe da i s ekološkog aspekta i u pogledu okoliša kvalitetno upravljanje vodama postaje prioritet u nadolazećim desetljećima s obzirom na to da se njime ispunjavaju energetski i poljoprivredni zahtjevi te da ono odgovara gospodarskim i društvenim imperativima; |
| --- | --- |

75.

ističe da i s ekološkog aspekta i u pogledu okoliša kvalitetno upravljanje vodama postaje prioritet u nadolazećim desetljećima s obzirom na to da se njime ispunjavaju energetski i poljoprivredni zahtjevi te da ono odgovara gospodarskim i društvenim imperativima;

Internalizacija troškova zagađenja

| 76. | podsjeća na to da preko računa za vodu troškove za pročišćavanje vode snose građani EU-a te ističe da je učinkovitije i financijski poželjnije donijeti politike koje djelotvorno kombiniraju i usklađuju ciljeve zaštite izvora vode i smanjenja troškova, kao što su pristupi „kontrole na izvoru”; podsjeća na to da je prema izvješću o stanju okoliša iz 2015. koje je sastavila Europska agencija za okoliš više od 40 % rijeka i obalnih voda izloženo raspršenom onečišćenju prouzročenom poljoprivredom dok je između 20 % i 25 % izloženo onečišćenju iz točkastih izvora kao što su industrijski pogoni, kanalizacijski sustavi i mreže za upravljanje otpadnim vodama; ističe važnost djelotvorne provedbe Okvirne direktive o vodama i Direktive o vodi za ljudsku potrošnju, bolje koordinacije u pogledu njihove provedbe, veće dosljednosti prilikom sastavljanja zakonodavstva i proaktivnijih mjera za očuvanje vodnih resursa i znatnog povećanja učinkovitosti potrošnje vode u svim sektorima (industrije, kućanstva, poljoprivreda, distribucijske mreže); podsjeća na to da je jamčenje održive zaštite prirodnih područja kao što su slatkovodni ekosustavi također ključno za razvoj i za osiguravanje zaliha vode za piće te se na taj način smanjuju troškovi za građane i isporučitelje usluga; |
| --- | --- |

76.

podsjeća na to da preko računa za vodu troškove za pročišćavanje vode snose građani EU-a te ističe da je učinkovitije i financijski poželjnije donijeti politike koje djelotvorno kombiniraju i usklađuju ciljeve zaštite izvora vode i smanjenja troškova, kao što su pristupi „kontrole na izvoru”; podsjeća na to da je prema izvješću o stanju okoliša iz 2015. koje je sastavila Europska agencija za okoliš više od 40 % rijeka i obalnih voda izloženo raspršenom onečišćenju prouzročenom poljoprivredom dok je između 20 % i 25 % izloženo onečišćenju iz točkastih izvora kao što su industrijski pogoni, kanalizacijski sustavi i mreže za upravljanje otpadnim vodama; ističe važnost djelotvorne provedbe Okvirne direktive o vodama i Direktive o vodi za ljudsku potrošnju, bolje koordinacije u pogledu njihove provedbe, veće dosljednosti prilikom sastavljanja zakonodavstva i proaktivnijih mjera za očuvanje vodnih resursa i znatnog povećanja učinkovitosti potrošnje vode u svim sektorima (industrije, kućanstva, poljoprivreda, distribucijske mreže); podsjeća na to da je jamčenje održive zaštite prirodnih područja kao što su slatkovodni ekosustavi također ključno za razvoj i za osiguravanje zaliha vode za piće te se na taj način smanjuju troškovi za građane i isporučitelje usluga;

Vanjska politika i razvojna politika EU-a u vodnom sektoru

| 77. | naglašava da bi razvojne politike EU-a u potpunosti trebale integrirati univerzalni pristup vodi i odvodnji promicanjem javno-javnih te javno-privatnih partnerstava koja se temelje na solidarnosti među isporučiteljima vodnih usluga i radnicima u različitim državama, i trebale bi se koristiti nizom instrumenata, za promicanje najboljih praksi razmjenom znanja te programima za razvoj i suradnju u tom sektoru; ponavlja da bi u razvojnim politikama država članica trebalo priznati dimenziju ljudskih prava u pogledu pristupa sigurnoj vodi za piće i odvodnji te da pristup temeljen na pravima zahtijeva potporu za zakonodavne okvire, financiranje i jačanje glasa civilnog društva radi ostvarivanja tih prava u praksi; |
| --- | --- |

77.

naglašava da bi razvojne politike EU-a u potpunosti trebale integrirati univerzalni pristup vodi i odvodnji promicanjem javno-javnih te javno-privatnih partnerstava koja se temelje na solidarnosti među isporučiteljima vodnih usluga i radnicima u različitim državama, i trebale bi se koristiti nizom instrumenata, za promicanje najboljih praksi razmjenom znanja te programima za razvoj i suradnju u tom sektoru; ponavlja da bi u razvojnim politikama država članica trebalo priznati dimenziju ljudskih prava u pogledu pristupa sigurnoj vodi za piće i odvodnji te da pristup temeljen na pravima zahtijeva potporu za zakonodavne okvire, financiranje i jačanje glasa civilnog društva radi ostvarivanja tih prava u praksi;

| 78. | ponovno potvrđuje da je pristup dovoljnoj količini vode za piće koja je dovoljne kvalitete osnovno ljudsko pravo te smatra da su nacionalne vlade dužne izvršiti tu obvezu; |
| --- | --- |

78.

ponovno potvrđuje da je pristup dovoljnoj količini vode za piće koja je dovoljne kvalitete osnovno ljudsko pravo te smatra da su nacionalne vlade dužne izvršiti tu obvezu;

| 79. | u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a i zahtjevima koji su u njemu sadržani ističe važnost redovite procjene kvalitete, čistoće i sigurnosti vode i vodnih resursa u EU-u, ali i izvan njegovih granica; |
| --- | --- |

79.

u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a i zahtjevima koji su u njemu sadržani ističe važnost redovite procjene kvalitete, čistoće i sigurnosti vode i vodnih resursa u EU-u, ali i izvan njegovih granica;

| 80. | ističe da bi se u dodjeli sredstava EU-a i u programiranju pomoći visoki prioritet trebao dati pomoći za isporuku sigurne vode za piće i usluga odvodnje; poziva Komisiju da zajamči dostatnu financijsku potporu aktivnostima razvoja kapaciteta u području voda, oslanjajući se na postojeće međunarodne platforme i inicijative i surađujući s njima; |
| --- | --- |

80.

ističe da bi se u dodjeli sredstava EU-a i u programiranju pomoći visoki prioritet trebao dati pomoći za isporuku sigurne vode za piće i usluga odvodnje; poziva Komisiju da zajamči dostatnu financijsku potporu aktivnostima razvoja kapaciteta u području voda, oslanjajući se na postojeće međunarodne platforme i inicijative i surađujući s njima;

| 81. | ustraje u tome da bi se sektoru vodoopskrbe, odvodnje i higijene u zemljama u razvoju trebala dati prednost i u službenoj razvojnoj pomoći i u nacionalnim proračunima; podsjeća da je upravljanje vodom zajednička odgovornost; zagovara otvorenost prema drugačijim načinima pomoći, ali uz strogu primjenu načela razvojne djelotvornosti, dosljednu razvojnu politiku i nepokolebljivu predanost iskorjenjivanju siromaštva i postizanju što većeg razvojnog učinka; u tom pogledu podupire uključivanje lokalnih zajednica prilikom realizacije projekata u zemljama u razvoju te načelo javnog dobra; |
| --- | --- |

81.

ustraje u tome da bi se sektoru vodoopskrbe, odvodnje i higijene u zemljama u razvoju trebala dati prednost i u službenoj razvojnoj pomoći i u nacionalnim proračunima; podsjeća da je upravljanje vodom zajednička odgovornost; zagovara otvorenost prema drugačijim načinima pomoći, ali uz strogu primjenu načela razvojne djelotvornosti, dosljednu razvojnu politiku i nepokolebljivu predanost iskorjenjivanju siromaštva i postizanju što većeg razvojnog učinka; u tom pogledu podupire uključivanje lokalnih zajednica prilikom realizacije projekata u zemljama u razvoju te načelo javnog dobra;

| 82. | ističe da, iako se napreduje prema ostvarenju milenijskog razvojnog cilja koji se odnosi na sigurnu vodu za piće, 748 milijuna ljudi u svijetu još nema pristup poboljšanoj opskrbi vode te se procjenjuje da najmanje 1,8 milijardi osoba pije vodu zagađenu fekalijama, dok su ciljevi u vezi s odvodnjom daleko od zacrtanih; |
| --- | --- |

82.

ističe da, iako se napreduje prema ostvarenju milenijskog razvojnog cilja koji se odnosi na sigurnu vodu za piće, 748 milijuna ljudi u svijetu još nema pristup poboljšanoj opskrbi vode te se procjenjuje da najmanje 1,8 milijardi osoba pije vodu zagađenu fekalijama, dok su ciljevi u vezi s odvodnjom daleko od zacrtanih;

| 83. | podsjeća na to da bez održivog upravljanja podzemnim vodama nema smanjenja siromaštva i zajedničkog blagostanja, s obzirom na to da bi podzemne vode mogle biti bolji izvor vode za piće milijunima siromašnih u gradovima i u selima; |
| --- | --- |

83.

podsjeća na to da bez održivog upravljanja podzemnim vodama nema smanjenja siromaštva i zajedničkog blagostanja, s obzirom na to da bi podzemne vode mogle biti bolji izvor vode za piće milijunima siromašnih u gradovima i u selima;

| 84. | poziva Komisiju da uz održivu poljoprivredu u Plan za promjenu uvrsti i vodu; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisiju da uz održivu poljoprivredu u Plan za promjenu uvrsti i vodu;

| 85. | smatra da bi voda trebala biti u središtu priprema dvaju međunarodnih događanja u 2015. to jest, sastanka na vrhu o programu za razdoblje nakon 2015. i konferencije COP21 o klimatskim promjenama; u tom kontekstu čvrsto podupire uključenje ambicioznih i dalekosežnih ciljeva za vodu i odvodnju, kao što je cilj održivog razvoja br. 6 koji se odnosi na jamčenje dostupnosti vode i sanitarnih uvjeta svima te na održivo upravljanje njima do 2030. godine koji treba usvojiti u rujnu 2015.; ponavlja da je okončanje siromaštva programom za razdoblje nakon 2015. moguće samo ako zajamčimo da svi, svugdje imaju pristup čistoj vodi, osnovnim sanitarnim i higijenskim uvjetima; ističe da ostvarenje svih ciljeva održivog razvoja zahtijeva mobilizaciju puno više sredstava za razvoj nego što je trenutačno predviđeno, i iz razvijenih zemalja i iz zemalja u razvoju; poziva na uspostavu svjetskog nadzornog mehanizma kojim bi se pratio napredak u ostvarenju univerzalnog pristupa sigurnoj vodi za piće, održivom iskorištavanju i razvoju vodnih resursa i jačanju pravičnog, participativnog i odgovornog upravljanja vodama u svim zemljama; poziva Komisiju da zajamči djelotvornu upotrebu pomoći te da se ona u okviru razvojnog programa za razdoblje nakon 2015. bolje usmjeri u sektor vodoopskrbe, odvodnje i higijene; |
| --- | --- |

85.

smatra da bi voda trebala biti u središtu priprema dvaju međunarodnih događanja u 2015. to jest, sastanka na vrhu o programu za razdoblje nakon 2015. i konferencije COP21 o klimatskim promjenama; u tom kontekstu čvrsto podupire uključenje ambicioznih i dalekosežnih ciljeva za vodu i odvodnju, kao što je cilj održivog razvoja br. 6 koji se odnosi na jamčenje dostupnosti vode i sanitarnih uvjeta svima te na održivo upravljanje njima do 2030. godine koji treba usvojiti u rujnu 2015.; ponavlja da je okončanje siromaštva programom za razdoblje nakon 2015. moguće samo ako zajamčimo da svi, svugdje imaju pristup čistoj vodi, osnovnim sanitarnim i higijenskim uvjetima; ističe da ostvarenje svih ciljeva održivog razvoja zahtijeva mobilizaciju puno više sredstava za razvoj nego što je trenutačno predviđeno, i iz razvijenih zemalja i iz zemalja u razvoju; poziva na uspostavu svjetskog nadzornog mehanizma kojim bi se pratio napredak u ostvarenju univerzalnog pristupa sigurnoj vodi za piće, održivom iskorištavanju i razvoju vodnih resursa i jačanju pravičnog, participativnog i odgovornog upravljanja vodama u svim zemljama; poziva Komisiju da zajamči djelotvornu upotrebu pomoći te da se ona u okviru razvojnog programa za razdoblje nakon 2015. bolje usmjeri u sektor vodoopskrbe, odvodnje i higijene;

| 86. | ističe povećani rizik od nestašice vode zbog klimatskih promjena; potiče Komisiju i države članice da među teme konferencije COP21 uvrste strateško upravljanje vodnim resursima i dugoročne planove prilagodbe radi uključivanja klimatski otpornog pristupa vodi u budući globalni sporazum o klimi; naglašava da je vodna infrastruktura koja je otporna na klimatske promjene ključna za razvoj i smanjenje siromaštva; ponavlja da bi, bez stalnih napora za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i boljeg upravljanja vodnim resursima, napredak prema ciljevima smanjenja siromaštva, milenijskim razvojnim ciljevima i održivom razvoju u svim svojim gospodarskim, socijalnim i ekološkim dimenzijama mogao biti ugrožen; |
| --- | --- |

86.

ističe povećani rizik od nestašice vode zbog klimatskih promjena; potiče Komisiju i države članice da među teme konferencije COP21 uvrste strateško upravljanje vodnim resursima i dugoročne planove prilagodbe radi uključivanja klimatski otpornog pristupa vodi u budući globalni sporazum o klimi; naglašava da je vodna infrastruktura koja je otporna na klimatske promjene ključna za razvoj i smanjenje siromaštva; ponavlja da bi, bez stalnih napora za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i boljeg upravljanja vodnim resursima, napredak prema ciljevima smanjenja siromaštva, milenijskim razvojnim ciljevima i održivom razvoju u svim svojim gospodarskim, socijalnim i ekološkim dimenzijama mogao biti ugrožen;

| 87. | sa zabrinutošću primjećuje da nedostatak pristupa vodi i odvodnji u zemljama u razvoju može imati nerazmjeran učinak na žene i djevojčice, posebno one u školskoj dobi kod kojih se stope izostanka iz škola i napuštanja školovanja povezuju s nedostatkom čistih, sigurnih i pristupačnih sanitarnih usluga; |
| --- | --- |

87.

sa zabrinutošću primjećuje da nedostatak pristupa vodi i odvodnji u zemljama u razvoju može imati nerazmjeran učinak na žene i djevojčice, posebno one u školskoj dobi kod kojih se stope izostanka iz škola i napuštanja školovanja povezuju s nedostatkom čistih, sigurnih i pristupačnih sanitarnih usluga;

| 88. | poziva da se dodjelom sredstava Unije i država članica odražavaju preporuke posebnog izvjestitelja UN-a za ljudsko pravo na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete, posebno u pogledu davanja prednosti malim infrastrukturama i dodjeli većih sredstava za upravljanje i održavanje, izgradnju kapaciteta i podizanje razine osviještenosti; |
| --- | --- |

88.

poziva da se dodjelom sredstava Unije i država članica odražavaju preporuke posebnog izvjestitelja UN-a za ljudsko pravo na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete, posebno u pogledu davanja prednosti malim infrastrukturama i dodjeli većih sredstava za upravljanje i održavanje, izgradnju kapaciteta i podizanje razine osviještenosti;

| 89. | sa zabrinutošću primjećuje da prema posebnom izvjestitelju UN-a za ljudsko pravo na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete, ljudi koji žive u siromašnim četvrtima uglavnom plaćaju više od onih koji žive u formalnim naseljima, a dobivaju neuređene usluge loše kvalitete; apelira na zemlje u razvoju da prilikom dodjele proračunskih sredstava prednost daju uslugama namijenjenim osobama koje su izolirane i u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

89.

sa zabrinutošću primjećuje da prema posebnom izvjestitelju UN-a za ljudsko pravo na sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete, ljudi koji žive u siromašnim četvrtima uglavnom plaćaju više od onih koji žive u formalnim naseljima, a dobivaju neuređene usluge loše kvalitete; apelira na zemlje u razvoju da prilikom dodjele proračunskih sredstava prednost daju uslugama namijenjenim osobama koje su izolirane i u nepovoljnom položaju;

| 90. | podsjeća na to da je Svjetska zdravstvena organizacija navela da je u početnom stanju, bez primjene najnovijih inovativnih tehnologija za pročišćavanje vode i postizanje uštede, optimalna dnevna količina vode po osobi od 100 do 200 litara, a kako bi se zajamčile osnovne potrebe i spriječili zdravstveni problemi dovoljno je između 50 i 100 litara; ističe da je, prema priznatim temeljnim ljudskim pravima, uspostava minimalnih kvota po osobi neophodna za zadovoljenje osnovnih potreba stanovništva za vodom; |
| --- | --- |

90.

podsjeća na to da je Svjetska zdravstvena organizacija navela da je u početnom stanju, bez primjene najnovijih inovativnih tehnologija za pročišćavanje vode i postizanje uštede, optimalna dnevna količina vode po osobi od 100 do 200 litara, a kako bi se zajamčile osnovne potrebe i spriječili zdravstveni problemi dovoljno je između 50 i 100 litara; ističe da je, prema priznatim temeljnim ljudskim pravima, uspostava minimalnih kvota po osobi neophodna za zadovoljenje osnovnih potreba stanovništva za vodom;

| 91. | ističe da bi pristup osnovnim vodoopskrbnim potrebama trebao biti neosporivo temeljno ljudsko pravo te da bi ga trebalo implicitno i eksplicitno podržati kroz međunarodno pravo, deklaracije i djelovanje država; |
| --- | --- |

91.

ističe da bi pristup osnovnim vodoopskrbnim potrebama trebao biti neosporivo temeljno ljudsko pravo te da bi ga trebalo implicitno i eksplicitno podržati kroz međunarodno pravo, deklaracije i djelovanje država;

| 92. | poziva vlade, međunarodne agencije za pomoć, nevladine organizacije i lokalne zajednice da djeluju kako bi zadovoljili osnovne vodoopskrbne potrebe svih osoba te kako bi zajamčili da je voda ljudsko pravo; |
| --- | --- |

92.

poziva vlade, međunarodne agencije za pomoć, nevladine organizacije i lokalne zajednice da djeluju kako bi zadovoljili osnovne vodoopskrbne potrebe svih osoba te kako bi zajamčili da je voda ljudsko pravo;

| 93. | poziva države članice da u skladu sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije izrade politiku određivanja cijena kojom se poštuju prava ljudi na najmanju potrebnu količinu vode za život i suzbija rasipanje vode, čime se omogućuje primjena progresivnog sustava naplate troškova koji je razmjeran količini potrošene vode; |
| --- | --- |

93.

poziva države članice da u skladu sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije izrade politiku određivanja cijena kojom se poštuju prava ljudi na najmanju potrebnu količinu vode za život i suzbija rasipanje vode, čime se omogućuje primjena progresivnog sustava naplate troškova koji je razmjeran količini potrošene vode;

| 94. | potiče na donošenje mjera za jamčenje racionalne potrošnje vode kako bi se spriječilo njezino rasipanje; |
| --- | --- |

94.

potiče na donošenje mjera za jamčenje racionalne potrošnje vode kako bi se spriječilo njezino rasipanje;

| 95. | pohvaljuje neke isporučitelje vodnih usluga koji odvajaju postotak svojeg godišnjeg prometa za partnerstva za vodu u zemljama u razvoju te potiče države članice i EU na stvaranje pravnog okvira potrebnog za uspostavljanje takvih partnerstava; |
| --- | --- |

95.

pohvaljuje neke isporučitelje vodnih usluga koji odvajaju postotak svojeg godišnjeg prometa za partnerstva za vodu u zemljama u razvoju te potiče države članice i EU na stvaranje pravnog okvira potrebnog za uspostavljanje takvih partnerstava;

| 96. | poziva na učinkovito nadziranje projekata koji se provode preko vanjske pomoći; naglašava da je potrebno nadzirati strategije financiranja i proračune kako bi se zajamčilo da se namijenjenim sredstvima rješavaju postojeće razlike i nejednakosti u pristupu vodi i poštuju načela ljudskih prava u pogledu nediskriminacije, pristupa informacijama i sudjelovanja; |
| --- | --- |

96.

poziva na učinkovito nadziranje projekata koji se provode preko vanjske pomoći; naglašava da je potrebno nadzirati strategije financiranja i proračune kako bi se zajamčilo da se namijenjenim sredstvima rješavaju postojeće razlike i nejednakosti u pristupu vodi i poštuju načela ljudskih prava u pogledu nediskriminacije, pristupa informacijama i sudjelovanja;

| 97. | poziva Komisiju da obnovu zastarjelih vodnih mreža postavi kao prioritet u Planu ulaganja za Europu stavljanjem tih projekata na popis projekata Unije; ističe učinak poluge koji bi ti projekti imali na otvaranje neizmjestivih radnih mjesta, čime bi se pomoglo poticanju zelenog gospodarstva u Europi; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisiju da obnovu zastarjelih vodnih mreža postavi kao prioritet u Planu ulaganja za Europu stavljanjem tih projekata na popis projekata Unije; ističe učinak poluge koji bi ti projekti imali na otvaranje neizmjestivih radnih mjesta, čime bi se pomoglo poticanju zelenog gospodarstva u Europi;

| 98. | poziva Komisiju da promiče razmjenu znanja kako bi države članice mogle provesti preglede stanja mreža čime bi se omogućilo da se započne postupak obnove radi zaustavljanja rasipanja vode; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisiju da promiče razmjenu znanja kako bi države članice mogle provesti preglede stanja mreža čime bi se omogućilo da se započne postupak obnove radi zaustavljanja rasipanja vode;

| 99. | poziva na veću transparentnost radi potpunijeg informiranja potrošača o vodi i doprinošenja ekonomičnijem upravljanju vodnim resursima; u tu svrhu potiče Komisiju da nastavi rad s državama članicama u cilju razmjene nacionalnih iskustava u pogledu uspostave informacijskih sustava o vodama; |
| --- | --- |

99.

poziva na veću transparentnost radi potpunijeg informiranja potrošača o vodi i doprinošenja ekonomičnijem upravljanju vodnim resursima; u tu svrhu potiče Komisiju da nastavi rad s državama članicama u cilju razmjene nacionalnih iskustava u pogledu uspostave informacijskih sustava o vodama;

| 100. | poziva Komisiju da prouči poželjnost širenja instrumenata financijske pomoći u sektoru međunarodne suradnje povezane s vodoopskrbom i odvodnjom na europsku razinu; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisiju da prouči poželjnost širenja instrumenata financijske pomoći u sektoru međunarodne suradnje povezane s vodoopskrbom i odvodnjom na europsku razinu;

| 101. | naglašava da učinkovito i pravično upravljanje vodnim resursima ovisi o sposobnosti lokalnih vlasti da isporuče usluge; stoga poziva EU na daljnju podršku boljem upravljanju vodom i jačanju vodne infrastrukture u zemljama u razvoju, odgovarajući pritom posebice na potrebe ugroženih ruralnih zajednica; |
| --- | --- |

101.

naglašava da učinkovito i pravično upravljanje vodnim resursima ovisi o sposobnosti lokalnih vlasti da isporuče usluge; stoga poziva EU na daljnju podršku boljem upravljanju vodom i jačanju vodne infrastrukture u zemljama u razvoju, odgovarajući pritom posebice na potrebe ugroženih ruralnih zajednica;

| 102. | podržava Svjetsku platformu vodne solidarnosti koju je pokrenuo Program Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) kako bi se u suradnji s lokalnim vlastima našla rješenja za izazove povezane s vodom; također pozdravlja inicijativu „1 % solidarnosti za vodu i sanitarne uvjete” i ostale inicijative građana i vlasti u nekim državama članicama koje su pokrenute radi pružanja potpore projektima u zemljama u razvoju sredstvima iz naknada za potrošnju; napominje da je nekoliko vodnih sustava primijenilo takve inicijative u praksi; ponovno poziva Komisiju da potakne rješenja temeljena na solidarnosti u ovom i drugim područjima, primjerice širenjem informacija te olakšavanjem uspostavljanja partnerstava i razmjene iskustava, što se može ostvariti preko potencijalnog partnerstva Komisije i država članica s tim da bi projekti koji bi se provodili temeljem te inicijative dobili dodatna sredstva EU-a; posebice ohrabruje promicanje javno-javnih partnerstava za vodoopskrbnu infrastrukturu u zemljama u razvoju, u skladu sa Savezom svjetskih partnerstava u vodoopskrbi kojim koordinira UN Habitat; |
| --- | --- |

102.

podržava Svjetsku platformu vodne solidarnosti koju je pokrenuo Program Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) kako bi se u suradnji s lokalnim vlastima našla rješenja za izazove povezane s vodom; također pozdravlja inicijativu „1 % solidarnosti za vodu i sanitarne uvjete” i ostale inicijative građana i vlasti u nekim državama članicama koje su pokrenute radi pružanja potpore projektima u zemljama u razvoju sredstvima iz naknada za potrošnju; napominje da je nekoliko vodnih sustava primijenilo takve inicijative u praksi; ponovno poziva Komisiju da potakne rješenja temeljena na solidarnosti u ovom i drugim područjima, primjerice širenjem informacija te olakšavanjem uspostavljanja partnerstava i razmjene iskustava, što se može ostvariti preko potencijalnog partnerstva Komisije i država članica s tim da bi projekti koji bi se provodili temeljem te inicijative dobili dodatna sredstva EU-a; posebice ohrabruje promicanje javno-javnih partnerstava za vodoopskrbnu infrastrukturu u zemljama u razvoju, u skladu sa Savezom svjetskih partnerstava u vodoopskrbi kojim koordinira UN Habitat;

| 103. | poziva Komisiju da ponovno pokrene „Instrument za vode” koji se pokazao učinkovitim u unaprjeđivanju pristupa vodnim uslugama u zemljama u razvoju promicanjem mjera za jačanje kapaciteta u lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

103.

poziva Komisiju da ponovno pokrene „Instrument za vode” koji se pokazao učinkovitim u unaprjeđivanju pristupa vodnim uslugama u zemljama u razvoju promicanjem mjera za jačanje kapaciteta u lokalnim zajednicama;

| 104. | pozdravlja činjenicu da diljem Europe postoji velika podrška UN-ovoj rezoluciji o priznavanju pristupa čistoj vodi i odvodnji kao ljudskom pravu; |
| --- | --- |

104.

pozdravlja činjenicu da diljem Europe postoji velika podrška UN-ovoj rezoluciji o priznavanju pristupa čistoj vodi i odvodnji kao ljudskom pravu;

o

o o

| 105. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

105.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 330, 5.12.1998., str. 32.

(2)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1.

(3)  SL L 65, 11.3.2011., str. 1.

(4)  SL L 94, 28.3.2014., str. 1.

(5)  SL C 12, 15.1.2015., str. 33.

(6)  A/RES/64/292.

(7)  A/RES/68/157.

(8)  SL C 9 E, 15.1.2010., str. 33.

(9)  SL C 349 E, 29.11.2013., str. 9.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0059.

---

Srijeda, 9. rujna 2015.

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/114

---

P8_TA(2015)0299

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Gvinejom Bisau: ribolovne mogućnosti i financijski doprinos (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

(2017/C 316/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (11667/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (11667/2012),

| — | uzimajući u obzir nacrt protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (11671/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (11671/2012),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0278/2014),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2012. o izvješću EU-a za 2011. o usklađenosti politika u interesu razvoja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2012. o izvješću EU-a za 2011. o usklađenosti politika u interesu razvoja (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće o ex post ocjeni Protokola o primjeni Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Gvineje Bisau (Okvirni sporazum FISH/2006/20, posebna konvencija br. 27, rujan 2010.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o ex post ocjeni Protokola o primjeni Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Gvineje Bisau (Okvirni sporazum FISH/2006/20, posebna konvencija br. 27, rujan 2010.),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 9. rujna 2015. (2) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 9. rujna 2015. (2) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0236/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0236/2015),

| A. | budući da je opći cilj Protokola jačanje suradnje između EU-a i Gvineje Bisau u području ribarstva na korist obiju stranaka uspostavljanjem partnerskog okvira za provođenje održive ribarstvene politike, iskorištavajući pri tome ribolovne resurse na odgovoran i održiv način, u isključivom gospodarskom pojasu Gvineje Bisau te za dobivanje odgovarajućeg dijela dostupnih ribolovnih viškova, u skladu s interesima flota EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je opći cilj Protokola jačanje suradnje između EU-a i Gvineje Bisau u području ribarstva na korist obiju stranaka uspostavljanjem partnerskog okvira za provođenje održive ribarstvene politike, iskorištavajući pri tome ribolovne resurse na odgovoran i održiv način, u isključivom gospodarskom pojasu Gvineje Bisau te za dobivanje odgovarajućeg dijela dostupnih ribolovnih viškova, u skladu s interesima flota EU-a;

| B. | budući da Europska unija treba učiniti sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala da sporazumi o održivom ribarstvu sklopljeni s trećim zemljama budu i u interesu EU-a i u interesu trećih zemalja o kojima je riječ, uključujući i njihovo lokalno stanovništvo i ribarstvenu industriju; |
| --- | --- |

B.

budući da Europska unija treba učiniti sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala da sporazumi o održivom ribarstvu sklopljeni s trećim zemljama budu i u interesu EU-a i u interesu trećih zemalja o kojima je riječ, uključujući i njihovo lokalno stanovništvo i ribarstvenu industriju;

| C. | budući da su od 1980., kada je sklopljen prvi sporazum u području ribarstva između EEZ-a i Gvineje Bisau, do 15. lipnja 2012. flote država članica EEZ-a/EU-a imale pristup ribolovnim mogućnostima u vodama te zemlje zahvaljujući uzastopnim protokolima provedbe sporazuma koji su bili na snazi; |
| --- | --- |

C.

budući da su od 1980., kada je sklopljen prvi sporazum u području ribarstva između EEZ-a i Gvineje Bisau, do 15. lipnja 2012. flote država članica EEZ-a/EU-a imale pristup ribolovnim mogućnostima u vodama te zemlje zahvaljujući uzastopnim protokolima provedbe sporazuma koji su bili na snazi;

| D. | budući da su ribolovne mogućnosti koje su flotama EU-a dopuštene trenutačnim Protokolom sljedeće: 3 700 BRT (bruto registarska tonaža) za koćarice hladnjače (škampi) i 3 500 BRT za koćarice hladnjače (ribe i glavonošci), 28 ribarskih plovila hladnjača za ulov tune s potegačama i plovila s površinskim parangalom te 12 plovila za lov tuna s ribarskim štapovima; budući da je Sporazum o ribarstvu između EU-a i Gvineje Bisau vrlo važan, s obzirom na to da je jedan od malobrojnih sporazuma o ribarstvu Europske unije koji joj omogućava pristup mješovitom ribolovu; |
| --- | --- |

D.

budući da su ribolovne mogućnosti koje su flotama EU-a dopuštene trenutačnim Protokolom sljedeće: 3 700 BRT (bruto registarska tonaža) za koćarice hladnjače (škampi) i 3 500 BRT za koćarice hladnjače (ribe i glavonošci), 28 ribarskih plovila hladnjača za ulov tune s potegačama i plovila s površinskim parangalom te 12 plovila za lov tuna s ribarskim štapovima; budući da je Sporazum o ribarstvu između EU-a i Gvineje Bisau vrlo važan, s obzirom na to da je jedan od malobrojnih sporazuma o ribarstvu Europske unije koji joj omogućava pristup mješovitom ribolovu;

| E. | budući da financijska sredstva koja su u okviru Sporazuma prenesena Republici Gvineji Bisau, osobito kao naknada za pristup resursima, predstavljaju važan dio državnog proračuna te zemlje; budući da su, međutim, prijenosi sredstava u okviru sektorske suradnje u prošlosti obustavljeni zbog određenih teškoća Republike Gvineje Bisau u korištenju pomoći; |
| --- | --- |

E.

budući da financijska sredstva koja su u okviru Sporazuma prenesena Republici Gvineji Bisau, osobito kao naknada za pristup resursima, predstavljaju važan dio državnog proračuna te zemlje; budući da su, međutim, prijenosi sredstava u okviru sektorske suradnje u prošlosti obustavljeni zbog određenih teškoća Republike Gvineje Bisau u korištenju pomoći;

| F. | budući da je Gvineja Bisau suočena s raznim nedostatcima u pogledu društveno-gospodarskog razvoja općenito, a osobito u sektoru ribarstva, u važnim područjima kao što su strukovno osposobljavanje, struktura sektora i prepoznavanje uloge žena u sektoru; |
| --- | --- |

F.

budući da je Gvineja Bisau suočena s raznim nedostatcima u pogledu društveno-gospodarskog razvoja općenito, a osobito u sektoru ribarstva, u važnim područjima kao što su strukovno osposobljavanje, struktura sektora i prepoznavanje uloge žena u sektoru;

| G. | budući da se do sada sektorska suradnja nije pokazala globalno zadovoljavajućom; budući da je, unatoč tome, zabilježen napredak u praćenju, kontroli i nadzoru ribarstva, u kapacitetu sanitarne inspekcije te u sudjelovanju Gvineje Bisau u regionalnim ribarstvenim tijelima; budući da ima još prostora za poboljšanje kada je riječ o osiguravanju da se Sporazumom više promiče transparentnost i odgovornost u sektorskoj suradnji i da se potiče održivi razvoj sektora ribarstva Gvineje Bisau i popratnih industrija i aktivnosti kako bi se osiguralo da veći udio dodane vrijednosti koja nastaje iskorištavanjem prirodnih resursa Gvineje Bisau ostane u toj državi; |
| --- | --- |

G.

budući da se do sada sektorska suradnja nije pokazala globalno zadovoljavajućom; budući da je, unatoč tome, zabilježen napredak u praćenju, kontroli i nadzoru ribarstva, u kapacitetu sanitarne inspekcije te u sudjelovanju Gvineje Bisau u regionalnim ribarstvenim tijelima; budući da ima još prostora za poboljšanje kada je riječ o osiguravanju da se Sporazumom više promiče transparentnost i odgovornost u sektorskoj suradnji i da se potiče održivi razvoj sektora ribarstva Gvineje Bisau i popratnih industrija i aktivnosti kako bi se osiguralo da veći udio dodane vrijednosti koja nastaje iskorištavanjem prirodnih resursa Gvineje Bisau ostane u toj državi;

| H. | budući da vlasnici plovila za gospodarski ribolov prekrcavaju ili istovaruju svoje ulove izvan Gvineje Bisau (primjerice, u Dakaru ili na Kanarskim otocima), čime se gospodarska korist od gospodarskog ribolova smanjuje i ograničava na otvaranje malog broja radnih mjesta (148 lokalnih članova posade u okviru prethodnog protokola); budući da je 2010. u Gvineji Bisau radila samo jedna tvornica za preradu ribe; |
| --- | --- |

H.

budući da vlasnici plovila za gospodarski ribolov prekrcavaju ili istovaruju svoje ulove izvan Gvineje Bisau (primjerice, u Dakaru ili na Kanarskim otocima), čime se gospodarska korist od gospodarskog ribolova smanjuje i ograničava na otvaranje malog broja radnih mjesta (148 lokalnih članova posade u okviru prethodnog protokola); budući da je 2010. u Gvineji Bisau radila samo jedna tvornica za preradu ribe;

| I. | budući da je, unatoč određenom napretku koji je u posljednje vrijeme postignut u tom području, trgovina proizvodima ribarstva s EU-om narušena zbog nemogućnosti Gvineje Bisau da ispuni sanitarne mjere koje EU zahtijeva; |
| --- | --- |

I.

budući da je, unatoč određenom napretku koji je u posljednje vrijeme postignut u tom području, trgovina proizvodima ribarstva s EU-om narušena zbog nemogućnosti Gvineje Bisau da ispuni sanitarne mjere koje EU zahtijeva;

| J. | budući da nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov u vodama Gvineje Bisau predstavlja stari problem; budući da su 2008. i 2009. nadležna državna tijela otkrila 58 plovila koja su kršila pravila, od kojih je 11 lovilo ribu bez dozvole, a 7 ih je lovilo u zabranjenim područjima; budući da, unatoč tome što je Gvineja Bisau ostvarila određeni napredak i jasno je da ima izvjesna sredstva za kontroliranje ribarstva, uključujući službe za motrenje i brze patrolne brodove, i dalje postoje nedostatci u nadzoru ribarstva i sustavu kontrole u teritorijalnim vodama Gvineje Bisau; |
| --- | --- |

J.

budući da nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov u vodama Gvineje Bisau predstavlja stari problem; budući da su 2008. i 2009. nadležna državna tijela otkrila 58 plovila koja su kršila pravila, od kojih je 11 lovilo ribu bez dozvole, a 7 ih je lovilo u zabranjenim područjima; budući da, unatoč tome što je Gvineja Bisau ostvarila određeni napredak i jasno je da ima izvjesna sredstva za kontroliranje ribarstva, uključujući službe za motrenje i brze patrolne brodove, i dalje postoje nedostatci u nadzoru ribarstva i sustavu kontrole u teritorijalnim vodama Gvineje Bisau;

| K. | budući da se rupe za koje se pokazalo da postoje u poznavanju učinka koji Sporazum ima na morski ekosustav i u osiguravanju da je pristup ograničen na višak zaliha koji lokalne flote ne mogu uloviti, a kojima je uzrok nedostatak aktualnih bioloških podataka (osobito nakon što su flote EU-a prestale djelovati u Gvineji Bisau 2012.), trebaju smatrati razlogom za zabrinutost i što prije riješiti; |
| --- | --- |

K.

budući da se rupe za koje se pokazalo da postoje u poznavanju učinka koji Sporazum ima na morski ekosustav i u osiguravanju da je pristup ograničen na višak zaliha koji lokalne flote ne mogu uloviti, a kojima je uzrok nedostatak aktualnih bioloških podataka (osobito nakon što su flote EU-a prestale djelovati u Gvineji Bisau 2012.), trebaju smatrati razlogom za zabrinutost i što prije riješiti;

| L. | budući da se Parlament treba odmah i u potpunosti izvijestiti tijekom svih faza postupaka koji se odnose na protokol i njegovo produljenje; |
| --- | --- |

L.

budući da se Parlament treba odmah i u potpunosti izvijestiti tijekom svih faza postupaka koji se odnose na protokol i njegovo produljenje;

| 1. | smatra da Sporazum vrlo važan i za Gvineju Bisau i za flote EU-a koje djeluju u vodama te zemlje; smatra, stoga, da su do sada postignuti rezultati u području sektorske suradnje nezadovoljavajući i poziva Komisiju da uvođenjem mehanizama za veću transparentnost, odgovornost i sudjelovanje korisnika, osobito manjih ribarskih zajednica, te, po potrebi, revidiranjem i proširivanjem dijela Sporazuma o sektorskoj potpori, kao i pronalaženjem boljih i raznovrsnih načina za intenzivnije korištenje te potpore poduzme sve potrebne mjere kako bi se promijenio trend koji je bio prisutan tijekom posljednjih desetljeća; |
| --- | --- |

1.

smatra da Sporazum vrlo važan i za Gvineju Bisau i za flote EU-a koje djeluju u vodama te zemlje; smatra, stoga, da su do sada postignuti rezultati u području sektorske suradnje nezadovoljavajući i poziva Komisiju da uvođenjem mehanizama za veću transparentnost, odgovornost i sudjelovanje korisnika, osobito manjih ribarskih zajednica, te, po potrebi, revidiranjem i proširivanjem dijela Sporazuma o sektorskoj potpori, kao i pronalaženjem boljih i raznovrsnih načina za intenzivnije korištenje te potpore poduzme sve potrebne mjere kako bi se promijenio trend koji je bio prisutan tijekom posljednjih desetljeća;

| 2. | stajališta je da se Sporazumom mora promicati istinski održiv razvoj sektora ribarstva Gvineje Bisau i popratnih industrija i aktivnosti, posebice malih ribarstava koja uvelike doprinose sigurnosti opskrbe hranom i izvorima zarade na lokalnoj razini, jer se time povećava dodana vrijednost koja ostaje u Gvineji Bisau, a koja nastaje zbog iskorištavanja prirodnih resursa te države; prepoznaje pozitivna zbivanja zabilježena posljednjih godina, ali smatra da su potrebni ustrajni i dugotrajni napori kako bi se postigli primjetni rezultati; smatra kako bi područja kojima je potrebna potpora, između ostaloga u pogledu tehničke pomoći, mogla uključivati i izgradnju institucijskih kapaciteta, obučavanje stručnjaka za ribolov, partnerstvo s malim ribarstvima i jači naglasak na politike u vezi s rodnim pitanjima kojima bi se priznala i iskoristila uloga žena (u distribuciji i stavljanju na tržište, pohrani, obradi prvog stupnja itd.); |
| --- | --- |

2.

stajališta je da se Sporazumom mora promicati istinski održiv razvoj sektora ribarstva Gvineje Bisau i popratnih industrija i aktivnosti, posebice malih ribarstava koja uvelike doprinose sigurnosti opskrbe hranom i izvorima zarade na lokalnoj razini, jer se time povećava dodana vrijednost koja ostaje u Gvineji Bisau, a koja nastaje zbog iskorištavanja prirodnih resursa te države; prepoznaje pozitivna zbivanja zabilježena posljednjih godina, ali smatra da su potrebni ustrajni i dugotrajni napori kako bi se postigli primjetni rezultati; smatra kako bi područja kojima je potrebna potpora, između ostaloga u pogledu tehničke pomoći, mogla uključivati i izgradnju institucijskih kapaciteta, obučavanje stručnjaka za ribolov, partnerstvo s malim ribarstvima i jači naglasak na politike u vezi s rodnim pitanjima kojima bi se priznala i iskoristila uloga žena (u distribuciji i stavljanju na tržište, pohrani, obradi prvog stupnja itd.);

| 3. | smatra da bi se trebale u potpunosti iskoristiti Protokolom predviđene mogućnosti zapošljavanja lokalnih pomoraca na plovilima EU-a; |
| --- | --- |

3.

smatra da bi se trebale u potpunosti iskoristiti Protokolom predviđene mogućnosti zapošljavanja lokalnih pomoraca na plovilima EU-a;

| 4. | smatra kako bi mjere za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova u isključivom gospodarskom pojasu Gvineje Bisau trebalo pojačati, između ostalog, poboljšanjem praćenja, kontrole i nadzora preko šire primjene satelitskih sustava za praćenje plovila, kontrole brodskih dnevnika, inspekcija i provedbom odluka regionalnih ribarstvenih organizacija; |
| --- | --- |

4.

smatra kako bi mjere za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova u isključivom gospodarskom pojasu Gvineje Bisau trebalo pojačati, između ostalog, poboljšanjem praćenja, kontrole i nadzora preko šire primjene satelitskih sustava za praćenje plovila, kontrole brodskih dnevnika, inspekcija i provedbom odluka regionalnih ribarstvenih organizacija;

| 5. | ističe potrebu da se uspostavi bolja veza između sektorske potpore koja se pruža u okviru Sporazuma o ribarstvu i dostupnih instrumenata u okviru razvojne suradnje, osobito Europskog razvojnog fonda; |
| --- | --- |

5.

ističe potrebu da se uspostavi bolja veza između sektorske potpore koja se pruža u okviru Sporazuma o ribarstvu i dostupnih instrumenata u okviru razvojne suradnje, osobito Europskog razvojnog fonda;

| 6. | poziva Komisiju da, unatoč dosadašnjim naporima, nastavi pomagati tijelima Gvineje Bisau u poboljšanju sustava nadziranja i kontrole ribolova u teritorijalnim vodama Gvineje Bisau kako bi se pojačale mjere borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da, unatoč dosadašnjim naporima, nastavi pomagati tijelima Gvineje Bisau u poboljšanju sustava nadziranja i kontrole ribolova u teritorijalnim vodama Gvineje Bisau kako bi se pojačale mjere borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova;

| 7. | ističe da Sporazum sadrži klauzulu o zabrani diskriminacije; zadovoljan je što je Gvineja Bisau u okviru pregovaranja objavila sporazume o ribarstvu koje je sklopila s trećim zemljama i što su oni dostupni na uvid; poziva Komisiju da pomno prati razvoj događaja u vezi s tim sporazumima i u vezi s ribolovnim aktivnostima u teritorijalnim vodama Gvineje Bisau; |
| --- | --- |

7.

ističe da Sporazum sadrži klauzulu o zabrani diskriminacije; zadovoljan je što je Gvineja Bisau u okviru pregovaranja objavila sporazume o ribarstvu koje je sklopila s trećim zemljama i što su oni dostupni na uvid; poziva Komisiju da pomno prati razvoj događaja u vezi s tim sporazumima i u vezi s ribolovnim aktivnostima u teritorijalnim vodama Gvineje Bisau;

| 8. | smatra kako bi bilo poželjno povećati količinu i poboljšati točnost podataka o svim ulovima (ciljanim i usputnim) te, općenito, unaprijediti status očuvanja ribolovnih resursa kako bi se mogao točnije procijeniti utjecaj Sporazuma na morski ekosustav i na ribarske zajednice; i vjeruje da bi Gvineji Bisau trebalo pomoći da razvije vlastita sredstva za dobivanje takvih podataka; poziva Komisiju da potakne redovitiji i transparentniji rad nadzornih tijela koja prate provedbu Sporazuma, a među njima i zajedničkog znanstvenog odbora; |
| --- | --- |

8.

smatra kako bi bilo poželjno povećati količinu i poboljšati točnost podataka o svim ulovima (ciljanim i usputnim) te, općenito, unaprijediti status očuvanja ribolovnih resursa kako bi se mogao točnije procijeniti utjecaj Sporazuma na morski ekosustav i na ribarske zajednice; i vjeruje da bi Gvineji Bisau trebalo pomoći da razvije vlastita sredstva za dobivanje takvih podataka; poziva Komisiju da potakne redovitiji i transparentniji rad nadzornih tijela koja prate provedbu Sporazuma, a među njima i zajedničkog znanstvenog odbora;

| 9. | poziva Komisiju da dostavi Parlamentu zapisnike i zaključke sa sjednica zajedničkog odbora predviđenih člankom 9. Sporazuma, višegodišnji sektorski program iz članka 3. novoga Protokola, rezultate godišnjih ocjena te zapisnike i zaključke sa sjednica predviđenih člankom 4. Protokola; poziva Komisiju da omogući predstavnicima Parlamenta da prisustvuju sjednicama zajedničkog odbora kao promatrači i da promiče sudjelovanje ribarskih zajednica Gvineje Bisau; i zahtijeva da Komisija tijekom posljednje godine primjene Protokola i prije početka pregovora o produljenju dostavi Parlamentu i Vijeću cjelovito izvješće o njegovoj provedbi, bez određivanja nepotrebnih ograničenja za pristup tom izvješću; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da dostavi Parlamentu zapisnike i zaključke sa sjednica zajedničkog odbora predviđenih člankom 9. Sporazuma, višegodišnji sektorski program iz članka 3. novoga Protokola, rezultate godišnjih ocjena te zapisnike i zaključke sa sjednica predviđenih člankom 4. Protokola; poziva Komisiju da omogući predstavnicima Parlamenta da prisustvuju sjednicama zajedničkog odbora kao promatrači i da promiče sudjelovanje ribarskih zajednica Gvineje Bisau; i zahtijeva da Komisija tijekom posljednje godine primjene Protokola i prije početka pregovora o produljenju dostavi Parlamentu i Vijeću cjelovito izvješće o njegovoj provedbi, bez određivanja nepotrebnih ograničenja za pristup tom izvješću;

| 10. | smatra kako bi Komisija u višegodišnji sektorski program predviđen člankom 3. Protokola trebala nastojati uvrstiti ciljeve koji potiču stvarni razvoj lokalnog ribarstva, s posebnim naglaskom na malo ribarstvo i na riboprerađivačku industriju, između ostalog, poticanjem iskrcavanja ribe u Gvineji Bisau i drugim gospodarskim aktivnostima i partnerstvima u sektoru ribarstava; |
| --- | --- |

10.

smatra kako bi Komisija u višegodišnji sektorski program predviđen člankom 3. Protokola trebala nastojati uvrstiti ciljeve koji potiču stvarni razvoj lokalnog ribarstva, s posebnim naglaskom na malo ribarstvo i na riboprerađivačku industriju, između ostalog, poticanjem iskrcavanja ribe u Gvineji Bisau i drugim gospodarskim aktivnostima i partnerstvima u sektoru ribarstava;

| 11. | smatra kako bi zajednički odbor koji je osnovan na temelju Sporazuma o partnerstvu trebao osigurati da su svi mehanizmi predviđeni ovim Protokolom nepobitno ispravni u pogledu problema korupcije; |
| --- | --- |

11.

smatra kako bi zajednički odbor koji je osnovan na temelju Sporazuma o partnerstvu trebao osigurati da su svi mehanizmi predviđeni ovim Protokolom nepobitno ispravni u pogledu problema korupcije;

| 12. | poziva Komisiju i Vijeće da, u skladu s granicama vlastitih ovlasti, odmah i u potpunosti izvješćuju Parlament tijekom svih faza postupaka u vezi s novim Protokolom i njegovim produljenjem, u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i Vijeće da, u skladu s granicama vlastitih ovlasti, odmah i u potpunosti izvješćuju Parlament tijekom svih faza postupaka u vezi s novim Protokolom i njegovim produljenjem, u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Gvineje Bisau. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Gvineje Bisau.

---

(1)  SL C 72 E, 11.3.2014., str. 21.

(2)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2015)0298.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/118

---

P8_TA(2015)0301

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Republikom Kabo Verde: ribolovne mogućnosti i financijski doprinos (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

(2017/C 316/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15848/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15848/2014),

| — | uzimajući u obzir nacrt protokola između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (15849/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt protokola između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (15849/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti podnesen u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti podnesen u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0003/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/948/EU od 15. prosinca 2014. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/948/EU od 15. prosinca 2014. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (1),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 9. rujna 2015. (2) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 9. rujna 2015. (2) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir evaluaciju i analizu prethodnog Protokola, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir evaluaciju i analizu prethodnog Protokola,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0200/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0200/2015),

| A. | budući da je opći cilj Protokola jačanje suradnje između Europske unije i Republike Kabo Verdea radi uspostavljanja partnerskog okvira za razvoj održive ribarstvene politike i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Republike Kabo Verdea, u interesu obiju strana; |
| --- | --- |

A.

budući da je opći cilj Protokola jačanje suradnje između Europske unije i Republike Kabo Verdea radi uspostavljanja partnerskog okvira za razvoj održive ribarstvene politike i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Republike Kabo Verdea, u interesu obiju strana;

| B. | budući da su u okviru Protokola strane odlučile uvesti mehanizam za pomno praćenje kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje resursa; budući da se taj mehanizam za praćenje posebice temelji na tromjesečnoj razmjeni podataka o ulovu morskih pasa; |
| --- | --- |

B.

budući da su u okviru Protokola strane odlučile uvesti mehanizam za pomno praćenje kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje resursa; budući da se taj mehanizam za praćenje posebice temelji na tromjesečnoj razmjeni podataka o ulovu morskih pasa;

| C. | budući da se obje strane obvezuju u potpunosti poštovati preporuke Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT); |
| --- | --- |

C.

budući da se obje strane obvezuju u potpunosti poštovati preporuke Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT);

| D. | budući da su i ICCAT i Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) morske pse definirali kao zdravi stok, što je potkrijepljeno i na znanstvenom sastanku obiju strana potpisnica ovog Protokola; |
| --- | --- |

D.

budući da su i ICCAT i Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) morske pse definirali kao zdravi stok, što je potkrijepljeno i na znanstvenom sastanku obiju strana potpisnica ovog Protokola;

| E. | budući da osobito novi mehanizam za praćenje, povezan s pragovima od 30 % i 40 % ulova morskih pasa koji pokreću poduzimanje dodatnih mjera, predstavlja korak u pravom smjeru; |
| --- | --- |

E.

budući da osobito novi mehanizam za praćenje, povezan s pragovima od 30 % i 40 % ulova morskih pasa koji pokreću poduzimanje dodatnih mjera, predstavlja korak u pravom smjeru;

| F. | budući da se kasni s provedbom sektorske podrške; budući da je razina uspješnosti zadovoljavajuća, iako je teško utvrditi učinak europske sektorske podrške u usporedbi s ostalim mjerama provedenima u sklopu programa potpore koje su pokrenuli drugi razvojni partneri; |
| --- | --- |

F.

budući da se kasni s provedbom sektorske podrške; budući da je razina uspješnosti zadovoljavajuća, iako je teško utvrditi učinak europske sektorske podrške u usporedbi s ostalim mjerama provedenima u sklopu programa potpore koje su pokrenuli drugi razvojni partneri;

| G. | budući da je potrebno uspostaviti logički intervencijski okvir radi boljeg vođenja i standardizacije procjena protokola; budući da bi to trebalo izvršiti posebno u pogledu sektorske podrške; |
| --- | --- |

G.

budući da je potrebno uspostaviti logički intervencijski okvir radi boljeg vođenja i standardizacije procjena protokola; budući da bi to trebalo izvršiti posebno u pogledu sektorske podrške;

| 1. | pozdravlja ovaj novi Protokol o ribarstvu između Europske unije i Republike Kabo Verdea, usvojen u skladu s mjerama o održivosti nove zajedničke ribarstvene politike, i iz ekološkog i iz društveno-gospodarskog aspekta; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja ovaj novi Protokol o ribarstvu između Europske unije i Republike Kabo Verdea, usvojen u skladu s mjerama o održivosti nove zajedničke ribarstvene politike, i iz ekološkog i iz društveno-gospodarskog aspekta;

| 2. | poziva Komisiju da parlamentu proslijedi zapisnike i zaključke sa sjednica Zajedničkog odbora predviđenog člankom 9. Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu te višegodišnji sektorski program iz članka 3. novog Protokola; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da parlamentu proslijedi zapisnike i zaključke sa sjednica Zajedničkog odbora predviđenog člankom 9. Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu te višegodišnji sektorski program iz članka 3. novog Protokola;

| 3. | poziva Komisiju da Parlamentu i Vijeću tijekom zadnje godine primjene Protokola, a prije započinjanja pregovora o njegovu produljenju, dostavi cjelovito izvješće o njegovoj provedbi; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da Parlamentu i Vijeću tijekom zadnje godine primjene Protokola, a prije započinjanja pregovora o njegovu produljenju, dostavi cjelovito izvješće o njegovoj provedbi;

| 4. | izražava zabrinutost činjenicom da je tijekom posljednjih godina važenja prethodnog Protokola zabilježen znatan porast ulova raznih vrsta morskih pasa; poziva Komisiju da izvijesti Parlament o mjerama koje će Zajednički odbor poduzeti kao odgovor na znanstvenu studiju koja bi se trebala provesti kako je navedeno u članku 4. stavku 6. Priloga Protokolu radi pružanja jamstva da će se taj ribolov odvijati na održiv i odgovoran način; naglašava da bi Parlament trebao biti obaviješten i o dobivenim podacima o stokovima morskih pasa; |
| --- | --- |

4.

izražava zabrinutost činjenicom da je tijekom posljednjih godina važenja prethodnog Protokola zabilježen znatan porast ulova raznih vrsta morskih pasa; poziva Komisiju da izvijesti Parlament o mjerama koje će Zajednički odbor poduzeti kao odgovor na znanstvenu studiju koja bi se trebala provesti kako je navedeno u članku 4. stavku 6. Priloga Protokolu radi pružanja jamstva da će se taj ribolov odvijati na održiv i odgovoran način; naglašava da bi Parlament trebao biti obaviješten i o dobivenim podacima o stokovima morskih pasa;

| 5. | poziva Komisiju i Vijeće da, u okviru svojih ovlasti te u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ažurno i u potpunosti informiraju Parlament u svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i njegovo produljenje; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju i Vijeće da, u okviru svojih ovlasti te u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ažurno i u potpunosti informiraju Parlament u svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i njegovo produljenje;

| 6. | traži od Komisije da ocijeni poštuju li plovila koja obavljaju ribolovne aktivnosti u okviru odredbi ovog Protokola relevantne odredbe o izvješćivanju; |
| --- | --- |

6.

traži od Komisije da ocijeni poštuju li plovila koja obavljaju ribolovne aktivnosti u okviru odredbi ovog Protokola relevantne odredbe o izvješćivanju;

| 7. | zahtijeva od Komisije da jednom godišnje izvještava Parlament o dodatnim međunarodnim sporazumima Republike Kabo Verdea kako bi Parlament mogao pratiti sve ribarske aktivnosti u regiji, uključujući i one koje možda nisu u skladu s europskom ribarstvenom politikom poput, primjerice, rezanja peraja morskim psima; |
| --- | --- |

7.

zahtijeva od Komisije da jednom godišnje izvještava Parlament o dodatnim međunarodnim sporazumima Republike Kabo Verdea kako bi Parlament mogao pratiti sve ribarske aktivnosti u regiji, uključujući i one koje možda nisu u skladu s europskom ribarstvenom politikom poput, primjerice, rezanja peraja morskim psima;

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kabo Verdea. |
| --- | --- |

8.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kabo Verdea.

---

(1)  SL L 369, 24.12.2014., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2015)0300.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/120

---

P8_TA(2015)0304

Protokol o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (Sporazum o olakšavanju trgovine) (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. koje sadrži prijedlog nezakonodavne rezolucije o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

(2017/C 316/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06040/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06040/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0077/2015),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. studenoga 2013. o stanju Razvojnog plana iz Dohe i pripremama za Devetu ministarsku konferenciju Svjetske trgovinske organizacije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. studenoga 2013. o stanju Razvojnog plana iz Dohe i pripremama za Devetu ministarsku konferenciju Svjetske trgovinske organizacije (1),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o regionalnoj integraciji i modernizaciji carina u cilju održivog razvoja u zemljama AKP-a, u suradnji s EU-om (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o regionalnoj integraciji i modernizaciji carina u cilju održivog razvoja u zemljama AKP-a, u suradnji s EU-om (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (3),

| — | uzimajući u obzir rezultate Devete ministarske konferencije održane u Indoneziji u prosincu 2013. te sporazum o olakšavanju trgovine koji je ondje postignut (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate Devete ministarske konferencije održane u Indoneziji u prosincu 2013. te sporazum o olakšavanju trgovine koji je ondje postignut (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 27. studenoga 2014. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 27. studenoga 2014. (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće OECD-a iz veljače 2014. naslovljeno „Sporazum WTO-a o olakšavanju trgovine – mogući učinak na troškove trgovine”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OECD-a iz veljače 2014. naslovljeno „Sporazum WTO-a o olakšavanju trgovine – mogući učinak na troškove trgovine”,

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 9. rujna 2015. (6) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 9. rujna 2015. (6) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0238/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0238/2015),

| A. | budući da su za olakšavanje trgovine u prvom redu odgovorne nacionalne vlasti, no nema sumnje da se u mnogim područjima multilateralnom suradnjom mogu povećati dobici i smanjiti troškovi; |
| --- | --- |

A.

budući da su za olakšavanje trgovine u prvom redu odgovorne nacionalne vlasti, no nema sumnje da se u mnogim područjima multilateralnom suradnjom mogu povećati dobici i smanjiti troškovi;

| B. | budući da dvije trećine članica WTO-a treba ratificirati Sporazum o olakšavanju trgovine kako bi stupio na snagu; budući da u tom pogledu poziva sve članice WTO-a da omoguće da sporazum stupi na snagu u najkraćem mogućem roku, posebice prije Desete ministarske konferencije WTO-a (MC10) u Nairobiju u prosincu 2015.; |
| --- | --- |

B.

budući da dvije trećine članica WTO-a treba ratificirati Sporazum o olakšavanju trgovine kako bi stupio na snagu; budući da u tom pogledu poziva sve članice WTO-a da omoguće da sporazum stupi na snagu u najkraćem mogućem roku, posebice prije Desete ministarske konferencije WTO-a (MC10) u Nairobiju u prosincu 2015.;

| C. | budući da neka od velikih gospodarstava u usponu, kao što su Kina, Brazil i Indija, neće zatražiti tehničku pomoć; budući da to treba pozdraviti jer pokazuje će se tako dostupna pomoć pružiti onima kojima je najpotrebnija; |
| --- | --- |

C.

budući da neka od velikih gospodarstava u usponu, kao što su Kina, Brazil i Indija, neće zatražiti tehničku pomoć; budući da to treba pozdraviti jer pokazuje će se tako dostupna pomoć pružiti onima kojima je najpotrebnija;

| D. | budući da EU aktivno radi na dosljednosti u okviru svojih raznih politika (na području trgovine, suradnje, humanitarne pomoći itd.); budući da te politike trebaju biti transverzalne i vrednovati se na temelju studija učinka; |
| --- | --- |

D.

budući da EU aktivno radi na dosljednosti u okviru svojih raznih politika (na području trgovine, suradnje, humanitarne pomoći itd.); budući da te politike trebaju biti transverzalne i vrednovati se na temelju studija učinka;

| E. | budući da je EU posvećen promicanju slobodne, poštene i otvorene trgovine koja je uravnotežena i donosi uzajamnu korist; budući da je WTO prirodan okvir za daljnju primjenu i ponovno potvrđivanje tih načela; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU posvećen promicanju slobodne, poštene i otvorene trgovine koja je uravnotežena i donosi uzajamnu korist; budući da je WTO prirodan okvir za daljnju primjenu i ponovno potvrđivanje tih načela;

| F. | budući da su EU i njegove države članice jedan od najvećih svjetskih donatora pomoći; budući da je financijska pomoć za provedbu Sporazuma o olakšavanju trgovine mjera u sklopu inicijative „Pomoć za trgovinu” te ne bi trebala utjecati na doprinos višegodišnjeg financijskog okvira za službenu razvojnu pomoć; |
| --- | --- |

F.

budući da su EU i njegove države članice jedan od najvećih svjetskih donatora pomoći; budući da je financijska pomoć za provedbu Sporazuma o olakšavanju trgovine mjera u sklopu inicijative „Pomoć za trgovinu” te ne bi trebala utjecati na doprinos višegodišnjeg financijskog okvira za službenu razvojnu pomoć;

| 1. | pozdravlja rezultate Devete ministarske konferencije WTO-a održane u prosincu 2013., na kojoj je 160 članica WTO-a zaključilo pregovore o Sporazumu o olakšavanju trgovine; smatra da je Sporazum o olakšavanju trgovine važna prekretnica jer je to prvi multilateralni sporazum od osnutka WTO-a 1995. te će poslužiti kao nacrt za modernizaciju carina među 161 članicom WTO-a; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja rezultate Devete ministarske konferencije WTO-a održane u prosincu 2013., na kojoj je 160 članica WTO-a zaključilo pregovore o Sporazumu o olakšavanju trgovine; smatra da je Sporazum o olakšavanju trgovine važna prekretnica jer je to prvi multilateralni sporazum od osnutka WTO-a 1995. te će poslužiti kao nacrt za modernizaciju carina među 161 članicom WTO-a;

| 2. | naglašava da se EU i dalje zalaže za to da sve članice WTO-a cjelovito i odgovorno primjenjuju odluke iz „paketa s Balija”, čime bi se omogućilo skretanje pozornosti na uspješno zaključenje pregovora u okviru Razvojnog plana iz Dohe; |
| --- | --- |

2.

naglašava da se EU i dalje zalaže za to da sve članice WTO-a cjelovito i odgovorno primjenjuju odluke iz „paketa s Balija”, čime bi se omogućilo skretanje pozornosti na uspješno zaključenje pregovora u okviru Razvojnog plana iz Dohe;

| 3. | prima na znanje koristi za zemlje u razvoju koje će donijeti provedba tog sporazuma s obzirom na doprinos stvaranju boljeg poslovnog okruženja za poduzeća, osobito za mala i srednja poduzeća; posebno ističe da će se sporazumom, ako se u potpunosti provede, smanjiti neizvjesnost u pogledu uvjeta za ulazak na tržište, a troškovi trgovine smanjiti od 12,5 % do 17,5 % (prema procjenama poput onih koje je proveo OECD), čime će se potrošačima omogućiti pristup većem i jeftinijem rasponu proizvoda, a poduzećima pristup novim tržištima te da poboljšaju svoju konkurentnost povećanjem učinkovitosti i smanjenjem nepotrebne birokracije i povezanih troškova; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje koristi za zemlje u razvoju koje će donijeti provedba tog sporazuma s obzirom na doprinos stvaranju boljeg poslovnog okruženja za poduzeća, osobito za mala i srednja poduzeća; posebno ističe da će se sporazumom, ako se u potpunosti provede, smanjiti neizvjesnost u pogledu uvjeta za ulazak na tržište, a troškovi trgovine smanjiti od 12,5 % do 17,5 % (prema procjenama poput onih koje je proveo OECD), čime će se potrošačima omogućiti pristup većem i jeftinijem rasponu proizvoda, a poduzećima pristup novim tržištima te da poboljšaju svoju konkurentnost povećanjem učinkovitosti i smanjenjem nepotrebne birokracije i povezanih troškova;

| 4. | a naglašava da će provedba sporazuma, posebno u zemljama u razvoju, dovesti do usklađivanja i pojednostavnjenja trgovinske razmjene; ističe da bi se sporazumom mogle stvoriti nove mogućnosti za širu uporabu inovativnih tehnologija i elektroničkih sustava, u koje se ubrajaju sustavi za elektroničko plaćanje, središnji državni portali za promicanje trgovine i šalteri „sve na jednom mjestu”; |
| --- | --- |

4.

a naglašava da će provedba sporazuma, posebno u zemljama u razvoju, dovesti do usklađivanja i pojednostavnjenja trgovinske razmjene; ističe da bi se sporazumom mogle stvoriti nove mogućnosti za širu uporabu inovativnih tehnologija i elektroničkih sustava, u koje se ubrajaju sustavi za elektroničko plaćanje, središnji državni portali za promicanje trgovine i šalteri „sve na jednom mjestu”;

| 5. | apelira na sve članice WTO-a da bez odgađanja pronađu rješenje za cjelovitu provedbu „paketa s Balija”, uključujući smanjenje subvencija koje narušavaju trgovinu, kako bi se Razvojni plan iz Dohe mogao zaključiti prije Desete ministarske konferencije WTO-a; |
| --- | --- |

5.

apelira na sve članice WTO-a da bez odgađanja pronađu rješenje za cjelovitu provedbu „paketa s Balija”, uključujući smanjenje subvencija koje narušavaju trgovinu, kako bi se Razvojni plan iz Dohe mogao zaključiti prije Desete ministarske konferencije WTO-a;

| 6. | ističe važnost tog sporazuma iz razvojne perspektive, s obzirom na to da se primjenjuje konkretno i razlikovno postupanje kojime se zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama omogućuje odlučivanje o tome kada će se razne odredbe primijeniti i za koje će odredbe biti potrebna tehnička pomoć; |
| --- | --- |

6.

ističe važnost tog sporazuma iz razvojne perspektive, s obzirom na to da se primjenjuje konkretno i razlikovno postupanje kojime se zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama omogućuje odlučivanje o tome kada će se razne odredbe primijeniti i za koje će odredbe biti potrebna tehnička pomoć;

| 7. | naglašava da će stupanj i trajanje provedbe sporazuma odrediti koristi koje će iz njega proizaći; smatra da će se cjelovitom i odgovornom provedbom koja odražava prioritete i probleme zemalja u razvoju i okviru Razvojnog plana iz Dohe ostvariti najveća korist za sve potpisnice; |
| --- | --- |

7.

naglašava da će stupanj i trajanje provedbe sporazuma odrediti koristi koje će iz njega proizaći; smatra da će se cjelovitom i odgovornom provedbom koja odražava prioritete i probleme zemalja u razvoju i okviru Razvojnog plana iz Dohe ostvariti najveća korist za sve potpisnice;

| 8. | naglašava da sporazum sadržava obvezujuće odredbe i neobvezujuće smjernice; potiče sve članove WTO-a da uznastoje oko primjene obje vrste odredbi radi što većeg smanjenja troškova trgovine; |
| --- | --- |

8.

naglašava da sporazum sadržava obvezujuće odredbe i neobvezujuće smjernice; potiče sve članove WTO-a da uznastoje oko primjene obje vrste odredbi radi što većeg smanjenja troškova trgovine;

| 9. | ističe da nekoliko uvjeta u okviru sporazuma, ponajviše onih koji se odnose na transparentnost te automatizirani unos carinskih davanja u evidenciju i njihovo plaćanje, može biti moćno sredstvo u rješavanju problema pogranične korupcije; poziva na bolju suradnju carinskih tijela te ističe da će veća transparentnost dovesti do veće razine sigurnosti i, osim što će se njome jamčiti djelotvorniji carinski nadzor, biti velik poticaj povećanju trgovine; |
| --- | --- |

9.

ističe da nekoliko uvjeta u okviru sporazuma, ponajviše onih koji se odnose na transparentnost te automatizirani unos carinskih davanja u evidenciju i njihovo plaćanje, može biti moćno sredstvo u rješavanju problema pogranične korupcije; poziva na bolju suradnju carinskih tijela te ističe da će veća transparentnost dovesti do veće razine sigurnosti i, osim što će se njome jamčiti djelotvorniji carinski nadzor, biti velik poticaj povećanju trgovine;

| 10. | u potpunosti podržava inicijativu EU-a kojom se dodjeljuje iznos od 400 milijuna EUR za potporu reformama za olakšavanja trgovine i projektima poput poboljšanja carinskih sustava u zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama; podsjeća da su ta financijska sredstva, koja većinom dolaze iz sredstava regionalnih okvirnih programa za regionalnu gospodarsku suradnju, dio mnogo šire inicijative EU-a „Pomoć za trgovinu” (3,5 milijarde EUR potpora EU-a 2013. godine) te traži da se Europski parlament i države članice o tome redovno izvještavaju; |
| --- | --- |

10.

u potpunosti podržava inicijativu EU-a kojom se dodjeljuje iznos od 400 milijuna EUR za potporu reformama za olakšavanja trgovine i projektima poput poboljšanja carinskih sustava u zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama; podsjeća da su ta financijska sredstva, koja većinom dolaze iz sredstava regionalnih okvirnih programa za regionalnu gospodarsku suradnju, dio mnogo šire inicijative EU-a „Pomoć za trgovinu” (3,5 milijarde EUR potpora EU-a 2013. godine) te traži da se Europski parlament i države članice o tome redovno izvještavaju;

| 11. | međutim, naglašava da bi ta financijska sredstva trebalo vrlo dobro koordinirati sa sredstvima koja dolaze od drugih međunarodnih donatora, poput UNCTAD-a, WTO-a i Svjetske banke; naglašava da bi trebalo izbjegavati udvostručavanje i prekomjernu birokraciju za države koje traže pomoć, što bi ih moglo odvratiti od traženja pomoći; |
| --- | --- |

11.

međutim, naglašava da bi ta financijska sredstva trebalo vrlo dobro koordinirati sa sredstvima koja dolaze od drugih međunarodnih donatora, poput UNCTAD-a, WTO-a i Svjetske banke; naglašava da bi trebalo izbjegavati udvostručavanje i prekomjernu birokraciju za države koje traže pomoć, što bi ih moglo odvratiti od traženja pomoći;

| 12. | poziva na blisku suradnju sa stručnim organizacijama poput Svjetske carinske organizacije, koja može pružiti dragocjeno praktično i stručno znanje na osnovi pojedinačnih slučajeva za poticanje razvoja i jačanje kapaciteta u tom području; ističe da bi najmanje razvijene zemlje posebno mogle u potpunosti iskoristiti trgovinske prednosti koje taj Sporazum nudi; |
| --- | --- |

12.

poziva na blisku suradnju sa stručnim organizacijama poput Svjetske carinske organizacije, koja može pružiti dragocjeno praktično i stručno znanje na osnovi pojedinačnih slučajeva za poticanje razvoja i jačanje kapaciteta u tom području; ističe da bi najmanje razvijene zemlje posebno mogle u potpunosti iskoristiti trgovinske prednosti koje taj Sporazum nudi;

| 13. | ističe ključnu ulogu delegacija EU-a širom svijeta koje mogu surađivati sa zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama na terenu te traži da te delegacije u najvećoj mogućoj mjeri sudjeluju u pružanju tehničke pomoći; |
| --- | --- |

13.

ističe ključnu ulogu delegacija EU-a širom svijeta koje mogu surađivati sa zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama na terenu te traži da te delegacije u najvećoj mogućoj mjeri sudjeluju u pružanju tehničke pomoći;

| 14. | poziva Komisiju da učini sve što joj je u moći kako bi poduprla zemlje u razvoju i najmanje razvijene zemlje u ispunjenju njihovih obveza, vodeći pritom računa o fleksibilnosti koja je potrebna za ispunjenje obveza iz sporazuma; ističe da bi financiranje izgradnje kapaciteta trebalo biti usmjereno na potrebe primatelja i utemeljeno na odgovarajućim procjenama potreba; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da učini sve što joj je u moći kako bi poduprla zemlje u razvoju i najmanje razvijene zemlje u ispunjenju njihovih obveza, vodeći pritom računa o fleksibilnosti koja je potrebna za ispunjenje obveza iz sporazuma; ističe da bi financiranje izgradnje kapaciteta trebalo biti usmjereno na potrebe primatelja i utemeljeno na odgovarajućim procjenama potreba;

| 15. | preporučuje da međunarodne organizacije i partneri zemalja u razvoju i najmanje razvijenih zemalja blisko surađuju u provedbi odredbi kategorije C kako bi je završili u najkraćem mogućem roku; |
| --- | --- |

15.

preporučuje da međunarodne organizacije i partneri zemalja u razvoju i najmanje razvijenih zemalja blisko surađuju u provedbi odredbi kategorije C kako bi je završili u najkraćem mogućem roku;

| 16. | uviđa da još uvijek postoje velike razlike između graničnih postupaka razvijenih zemalja i zemalja u razvoju te da slaba infrastruktura, neučinkovito upravljanje carinom, slučajevi korupcije i prevelika birokracija usporavaju trgovinu; potvrđuje da Sporazum o olakšavanju trgovine i proces liberalizacije trgovine imaju isti cilj smanjenja troškova trgovine radi poticanja gospodarskih aktivnosti; |
| --- | --- |

16.

uviđa da još uvijek postoje velike razlike između graničnih postupaka razvijenih zemalja i zemalja u razvoju te da slaba infrastruktura, neučinkovito upravljanje carinom, slučajevi korupcije i prevelika birokracija usporavaju trgovinu; potvrđuje da Sporazum o olakšavanju trgovine i proces liberalizacije trgovine imaju isti cilj smanjenja troškova trgovine radi poticanja gospodarskih aktivnosti;

| 17. | podsjeća da će olakšavanje trgovine biti najveća korist za mnoge zemlje u razvoju u okviru Razvojnog plana iz Dohe; pozdravlja opsežne odredbe o posebnom i različitom postupanju prema zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama; predlaže da novi pristup, kojim se preuzimanje obveza i njihov raspored usklađuje s mogućnostima zemalja, služi kao mjerilo za buduće sporazume; |
| --- | --- |

17.

podsjeća da će olakšavanje trgovine biti najveća korist za mnoge zemlje u razvoju u okviru Razvojnog plana iz Dohe; pozdravlja opsežne odredbe o posebnom i različitom postupanju prema zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama; predlaže da novi pristup, kojim se preuzimanje obveza i njihov raspored usklađuje s mogućnostima zemalja, služi kao mjerilo za buduće sporazume;

| 18. | priznaje da stručno znanje privatnog sektora može imati glavnu ulogu u promicanju mjera olakšavanja trgovine i u pružanju pomoći i potpore za provedbu Sporazuma u zemljama u razvoju; prima na znanje u tu svrhu planiranu inicijativu USAID-a za javno-privatno partnerstvo; poziva Komisiju da potakne uključivanje privatnog sektora i istraži mogućnosti za partnerstva s europskim industrijama u cilju podupiranja provedbe Sporazuma; |
| --- | --- |

18.

priznaje da stručno znanje privatnog sektora može imati glavnu ulogu u promicanju mjera olakšavanja trgovine i u pružanju pomoći i potpore za provedbu Sporazuma u zemljama u razvoju; prima na znanje u tu svrhu planiranu inicijativu USAID-a za javno-privatno partnerstvo; poziva Komisiju da potakne uključivanje privatnog sektora i istraži mogućnosti za partnerstva s europskim industrijama u cilju podupiranja provedbe Sporazuma;

| 19. | priznaje da provedba reformi olakšavanja trgovine ima šire razvojne koristi; u tom pogledu prima na znanje ključnu ulogu koju mogu imati carinske službe u olakšavanju brzog kretanja pošiljki pomoći u slučaju katastrofe; ističe da bi hitna humanitarna pomoć trebala imati koristi od pojednostavljenih postupaka carinjenja radi ubrzanja isporuke pomoći te bi, štoviše, trebala biti oslobođena od carina i poreza; |
| --- | --- |

19.

priznaje da provedba reformi olakšavanja trgovine ima šire razvojne koristi; u tom pogledu prima na znanje ključnu ulogu koju mogu imati carinske službe u olakšavanju brzog kretanja pošiljki pomoći u slučaju katastrofe; ističe da bi hitna humanitarna pomoć trebala imati koristi od pojednostavljenih postupaka carinjenja radi ubrzanja isporuke pomoći te bi, štoviše, trebala biti oslobođena od carina i poreza;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj trgovinskoj organizaciji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0511.

(2)  SL C 345, 2.10.2014., str. 28.

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 5. veljače 2015. (COM(2015)0044).

(4)  Ministarska deklaracija s Balija (WT/MIN(13)/DEC); Ministarska odluka s Balija o Sporazumu o olakšavanju trgovine (WT/MIN(13)/36 ili WT/L/911 od 11. prosinca 2013.). https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balipackage_e.htm

(5)  Protokol o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije WT/L/940 od 28. studenoga 2014.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0303.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/124 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/124

---

P8_TA(2015)0307

Urbana dimenzija politika EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o urbanoj dimenziji politika EU-a (2014/2213(INI))

(2017/C 316/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegovu glavu XVIII., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegovu glavu XVIII.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2011. o Europskoj urbanoj agendi i njezinu budućnost u kohezijskoj politici (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2011. o Europskoj urbanoj agendi i njezinu budućnost u kohezijskoj politici (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. veljače 2008. o praćenju Teritorijalnog programa i Povelje iz Leipziga: Ususret europskom akcijskom programu za prostorni razvoj i teritorijalnu koheziju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. veljače 2008. o praćenju Teritorijalnog programa i Povelje iz Leipziga: Ususret europskom akcijskom programu za prostorni razvoj i teritorijalnu koheziju (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. srpnja 2014. pod naslovom „Urbana dimenzija politika EU-a – ključne značajke plana EU-a za gradove” (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. srpnja 2014. pod naslovom „Urbana dimenzija politika EU-a – ključne značajke plana EU-a za gradove” (COM(2014)0490),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. lipnja 2014. pod naslovom „Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): Trenutačno stanje i izgledi za budućnost” (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. lipnja 2014. pod naslovom „Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): Trenutačno stanje i izgledi za budućnost” (COM(2014)0368),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod naslovom „Europa 2020. – strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod naslovom „Europa 2020. – strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. srpnja 2012. pod naslovom „Pametni gradovi i zajednice – Europsko partnerstvo za inovacije”, (C(2012)4701), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. srpnja 2012. pod naslovom „Pametni gradovi i zajednice – Europsko partnerstvo za inovacije”, (C(2012)4701),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 1998. pod naslovom „Održivi urbani razvoj u Europskoj uniji: akcijski okvir” (COM(1998)0605), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 1998. pod naslovom „Održivi urbani razvoj u Europskoj uniji: akcijski okvir” (COM(1998)0605),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. svibnja 1997. pod naslovom „Ususret urbanoj agendi u Europskoj uniji” (COM(1997)0197), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. svibnja 1997. pod naslovom „Ususret urbanoj agendi u Europskoj uniji” (COM(1997)0197),

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije naslovljeno „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija: ulaganje u radna mjesta i rast – promicanje razvoja i dobroga upravljanja u regijama i gradovima EU-a”, srpanj 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije naslovljeno „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija: ulaganje u radna mjesta i rast – promicanje razvoja i dobroga upravljanja u regijama i gradovima EU-a”, srpanj 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Gradovi sutrašnjice: ulaganje u Europu”, Bruxelles, 17. i 18. veljače 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Gradovi sutrašnjice: ulaganje u Europu”, Bruxelles, 17. i 18. veljače 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Digitalna budućnost – putovanje u vizije i političke izazove te gradove, sela i zajednice 20150.”, 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Digitalna budućnost – putovanje u vizije i političke izazove te gradove, sela i zajednice 20150.”, 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Gradovi sutrašnjice: Izazovi, vizije, daljnji napredak”, Bruxelles, listopad 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Gradovi sutrašnjice: Izazovi, vizije, daljnji napredak”, Bruxelles, listopad 2011.,

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju o Urbanoj agendi EU-a donesenu na neformalnom sastanku ministara EU-a nadležnih za teritorijalnu koheziju i urbana pitanja 10. lipnja 2015. u Rigi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju o Urbanoj agendi EU-a donesenu na neformalnom sastanku ministara EU-a nadležnih za teritorijalnu koheziju i urbana pitanja 10. lipnja 2015. u Rigi,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća usvojene 19. studenog 2014. u Bruxellesu o šestom izvješću pod naslovom „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija: ulaganje u radna mjesta i rast”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća usvojene 19. studenog 2014. u Bruxellesu o šestom izvješću pod naslovom „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija: ulaganje u radna mjesta i rast”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva usvojene na neformalnom sastanku ministara zaduženih za kohezijsku politiku 24. i 25. travnja 2014. u Ateni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva usvojene na neformalnom sastanku ministara zaduženih za kohezijsku politiku 24. i 25. travnja 2014. u Ateni,

| — | uzimajući u obzir zaključke poljskog predsjedništva o teritorijalnoj dimenziji politika EU-a i budućoj kohezijskoj politici usvojene na neformalnom sastanku ministara zaduženih za kohezijsku politiku, teritorijalni i urbani razvoj EU-a 24. i 25. studenog 2011. u Poznanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke poljskog predsjedništva o teritorijalnoj dimenziji politika EU-a i budućoj kohezijskoj politici usvojene na neformalnom sastanku ministara zaduženih za kohezijsku politiku, teritorijalni i urbani razvoj EU-a 24. i 25. studenog 2011. u Poznanu,

| — | uzimajući u obzir Teritorijalni plan strategije EU 2020. o kojem je postignut dogovor na neformalnom sastanku ministara zaduženih za prostorno planiranje i teritorijalni razvoj 19. svibnja 2011. u Gödöllőu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Teritorijalni plan strategije EU 2020. o kojem je postignut dogovor na neformalnom sastanku ministara zaduženih za prostorno planiranje i teritorijalni razvoj 19. svibnja 2011. u Gödöllőu,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Toleda donesenu na neformalnom sastanku Vijeća ministara o urbanom razvoju 22. lipnja 2010. u Toledu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Toleda donesenu na neformalnom sastanku Vijeća ministara o urbanom razvoju 22. lipnja 2010. u Toledu,

| — | uzimajući u obzir Povelju iz Leipziga o održivim europskim gradovima donesenu na neformalnom sastanku Vijeća ministara o urbanom razvoju 24. i 25. svibnja 2007. u Leipzigu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju iz Leipziga o održivim europskim gradovima donesenu na neformalnom sastanku Vijeća ministara o urbanom razvoju 24. i 25. svibnja 2007. u Leipzigu,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 25. lipnja 2014. naslovljeno „Prema cjelovitom programu EU-a za gradove”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 25. lipnja 2014. naslovljeno „Prema cjelovitom programu EU-a za gradove”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. travnja 2015. o Komunikaciji Komisije pod naslovom „Urbana dimenzija politika EU-a – ključne značajke plana EU-a za gradove” (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. travnja 2015. o Komunikaciji Komisije pod naslovom „Urbana dimenzija politika EU-a – ključne značajke plana EU-a za gradove” (COM(2014)0490),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0218/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0218/2015),

| A. | budući da je 2014. polovica svjetskog stanovništva (6) i 72 % europskog stanovništva živjela u urbanim područjima (7) te će do 2050. gotovo 80 % stanovništva Zemlje živjeti u urbanim područjima (8); |
| --- | --- |

A.

budući da je 2014. polovica svjetskog stanovništva (6) i 72 % europskog stanovništva živjela u urbanim područjima (7) te će do 2050. gotovo 80 % stanovništva Zemlje živjeti u urbanim područjima (8);

| B. | budući da funkcionalna urbana područja u EU-u čine jedinstvenu policentričnu strukturu izgrađenu oko velikih, srednjih i malih gradova te okolnih područja, čime se nadilaze tradicionalne administrativne granice kako bi se obuhvatila različita područja povezana svojim gospodarskim, socijalnim, ekološkim i demografskim izazovima; |
| --- | --- |

B.

budući da funkcionalna urbana područja u EU-u čine jedinstvenu policentričnu strukturu izgrađenu oko velikih, srednjih i malih gradova te okolnih područja, čime se nadilaze tradicionalne administrativne granice kako bi se obuhvatila različita područja povezana svojim gospodarskim, socijalnim, ekološkim i demografskim izazovima;

| C. | budući da veliki i mali gradovi te funkcionalna urbana područja, kao što su velegradska područja, imaju važnu ulogu u participativnoj demokraciji, ali i predstavljaju ključne gospodarske stupove i pokretače zapošljavanja u EU-u s obzirom na to da inovacije i nove gospodarske aktivnosti često potječu iz gradova; budući da oni stoga predstavljaju važnu prednost EU-a u njegovim odnosima s ostalim dijelovima svijeta, ali su to također ključna područja u kojima je potrebno savladati prepreke rastu i zapošljavanju te riješiti probleme socijalne isključenosti (na primjer, problem loše obučenih mladih osoba na tržištu rada), nedovoljne pristupačnosti i uništavanja okoliša; |
| --- | --- |

C.

budući da veliki i mali gradovi te funkcionalna urbana područja, kao što su velegradska područja, imaju važnu ulogu u participativnoj demokraciji, ali i predstavljaju ključne gospodarske stupove i pokretače zapošljavanja u EU-u s obzirom na to da inovacije i nove gospodarske aktivnosti često potječu iz gradova; budući da oni stoga predstavljaju važnu prednost EU-a u njegovim odnosima s ostalim dijelovima svijeta, ali su to također ključna područja u kojima je potrebno savladati prepreke rastu i zapošljavanju te riješiti probleme socijalne isključenosti (na primjer, problem loše obučenih mladih osoba na tržištu rada), nedovoljne pristupačnosti i uništavanja okoliša;

| D. | budući da su veliki i mali gradovi, funkcionalna urbana područja i regije odgovorni za najveći udio u potrošnji energije i emisijama stakleničkih plinova u EU-u; budući da oni također imaju ključnu ulogu u postizanju veće energetske učinkovitosti i samoodrživosti te u razvoju novih inicijativa (kao što su novi oblici gospodarskih aktivnosti) za poticanje mobilnosti u gradovima i konkurentnih prijevoznih sustava koji su prihvatljivi za okoliš, čime se promiču rast, zapošljavanje, socijalna i geografska kohezija, zdravlje i sigurnost; |
| --- | --- |

D.

budući da su veliki i mali gradovi, funkcionalna urbana područja i regije odgovorni za najveći udio u potrošnji energije i emisijama stakleničkih plinova u EU-u; budući da oni također imaju ključnu ulogu u postizanju veće energetske učinkovitosti i samoodrživosti te u razvoju novih inicijativa (kao što su novi oblici gospodarskih aktivnosti) za poticanje mobilnosti u gradovima i konkurentnih prijevoznih sustava koji su prihvatljivi za okoliš, čime se promiču rast, zapošljavanje, socijalna i geografska kohezija, zdravlje i sigurnost;

| E. | budući da se neki gradovi suočavaju sa starenjem i padom broja stanovnika te problemima zbog velikog opsega opskrbe i javnih usluga, a neki pak bilježe rast broja stanovnika, što povećava pritisak na postojeće kapacitete i javne usluge (npr. obrazovanje) u tim gradovima i pogoršava druge probleme kao što su nezaposlenost (mladih), socijalna isključenost, zagušenje prometa, širenje gradskih naselja i onečišćenje okoliša, zbog čega se znatno povećava vrijeme provedeno u prometu i smanjuje kvaliteta života mnogih Europljana; |
| --- | --- |

E.

budući da se neki gradovi suočavaju sa starenjem i padom broja stanovnika te problemima zbog velikog opsega opskrbe i javnih usluga, a neki pak bilježe rast broja stanovnika, što povećava pritisak na postojeće kapacitete i javne usluge (npr. obrazovanje) u tim gradovima i pogoršava druge probleme kao što su nezaposlenost (mladih), socijalna isključenost, zagušenje prometa, širenje gradskih naselja i onečišćenje okoliša, zbog čega se znatno povećava vrijeme provedeno u prometu i smanjuje kvaliteta života mnogih Europljana;

| F. | budući da se neki od glavnih izazova s kojima se gradovi suočavaju u pogledu gospodarskog i socijalnog razvoja, klimatskih promjena, prijevoza i demografskih promjena mogu riješiti samo suradnjom gradova i njihovih okolnih područja; budući da se povećanjem opsega međusobno povezanih područja posljednjih godina, do kojeg je došlo osobito zbog razvoja u području prijevoza i komunikacija, pojavila potreba za razvijanjem instrumenata za promicanje mogućnosti povezivanja; |
| --- | --- |

F.

budući da se neki od glavnih izazova s kojima se gradovi suočavaju u pogledu gospodarskog i socijalnog razvoja, klimatskih promjena, prijevoza i demografskih promjena mogu riješiti samo suradnjom gradova i njihovih okolnih područja; budući da se povećanjem opsega međusobno povezanih područja posljednjih godina, do kojeg je došlo osobito zbog razvoja u području prijevoza i komunikacija, pojavila potreba za razvijanjem instrumenata za promicanje mogućnosti povezivanja;

| G. | budući da se europskim političkim inicijativama izravno ili neizravno utječe na održivi razvoj gradova i urbanu politiku; |
| --- | --- |

G.

budući da se europskim političkim inicijativama izravno ili neizravno utječe na održivi razvoj gradova i urbanu politiku;

| H. | budući da se oko 70 % europskih politika i europskog zakonodavstva provodi na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

H.

budući da se oko 70 % europskih politika i europskog zakonodavstva provodi na lokalnoj i regionalnoj razini;

| I. | budući da je na razini EU-a potrebno osigurati bolju usklađenost različitih političkih inicijativa i programa subvencije potpunim iskorištavanjem Zajedničkog strateškog okvira (glava 2. poglavlje 1. članak 10. Uredbe (EU) br. 1303/2013 – Uredba o zajedničkim odredbama) te boljim političkim usklađivanjem među dionicima i razinama vlasti, s obzirom na to da sektorski pristup politike EU-a može dovesti do izrade politika i zakonodavstva koji ne pogoduju nužno funkcionalnim urbanim područjima; |
| --- | --- |

I.

budući da je na razini EU-a potrebno osigurati bolju usklađenost različitih političkih inicijativa i programa subvencije potpunim iskorištavanjem Zajedničkog strateškog okvira (glava 2. poglavlje 1. članak 10. Uredbe (EU) br. 1303/2013 – Uredba o zajedničkim odredbama) te boljim političkim usklađivanjem među dionicima i razinama vlasti, s obzirom na to da sektorski pristup politike EU-a može dovesti do izrade politika i zakonodavstva koji ne pogoduju nužno funkcionalnim urbanim područjima;

| J. | budući da je Komisija 1997. objavila Komunikaciju o urbanoj agendi za EU (9), ali se o ulozi europskih gradova u oblikovanju politika EU-a još raspravlja; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija 1997. objavila Komunikaciju o urbanoj agendi za EU (9), ali se o ulozi europskih gradova u oblikovanju politika EU-a još raspravlja;

| K. | budući da je Parlament u prošlosti podržao prijedlog Komisije o predstavljanju „Urbane agende” kao okvira za buduću urbanu politiku na europskoj razini; |
| --- | --- |

K.

budući da je Parlament u prošlosti podržao prijedlog Komisije o predstavljanju „Urbane agende” kao okvira za buduću urbanu politiku na europskoj razini;

| L. | budući da su supsidijarnost, u skladu s definicijom iz UFEU-a, te upravljanje na više razina, koje se temelji na usklađenom djelovanju EU-a, država članica te regionalnih i lokalnih tijela, i načelo partnerstva ključni elementi za ispravnu provedbu svih politika EU-a i budući da bi se u tom smislu trebalo pojačati uključivanje resursa i sposobnosti lokalnih i regionalnih tijela; |
| --- | --- |

L.

budući da su supsidijarnost, u skladu s definicijom iz UFEU-a, te upravljanje na više razina, koje se temelji na usklađenom djelovanju EU-a, država članica te regionalnih i lokalnih tijela, i načelo partnerstva ključni elementi za ispravnu provedbu svih politika EU-a i budući da bi se u tom smislu trebalo pojačati uključivanje resursa i sposobnosti lokalnih i regionalnih tijela;

| M. | budući da se uredbom o Europskom fondu za regionalni razvoj (EFRR) (Uredba (EU) br. 1301/2013) osnažila urbana dimenzija europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) usmjeravanjem najmanje 5 % financijske podrške EFRR-a na zajedničke aktivnosti za održiv urbani razvoj, delegiranjem zadaća upravljanja urbanim tijelima, posebno dajući im više odgovornosti u zadaćama povezanima barem s odabirom poslova stvaranjem instrumenata kao što su integrirana teritorijalna ulaganja i lokalni razvoj koji vode zajednice, dodjeljivanjem posebnog proračuna za „inovativne akcije” kako bi se provjerila nova rješenja u odnosu na održiv urbani razvoj te uspostavljanjem mreža za urbani razvoj; |
| --- | --- |

M.

budući da se uredbom o Europskom fondu za regionalni razvoj (EFRR) (Uredba (EU) br. 1301/2013) osnažila urbana dimenzija europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) usmjeravanjem najmanje 5 % financijske podrške EFRR-a na zajedničke aktivnosti za održiv urbani razvoj, delegiranjem zadaća upravljanja urbanim tijelima, posebno dajući im više odgovornosti u zadaćama povezanima barem s odabirom poslova stvaranjem instrumenata kao što su integrirana teritorijalna ulaganja i lokalni razvoj koji vode zajednice, dodjeljivanjem posebnog proračuna za „inovativne akcije” kako bi se provjerila nova rješenja u odnosu na održiv urbani razvoj te uspostavljanjem mreža za urbani razvoj;

| N. | budući da su u skladu s načelom partnerstva utvrđenim u Uredbi o zajedničkim odredbama (Uredba (EU) br. 1303/2013) i europskim kodeksom ponašanja države članice obvezne osigurati rano uključivanje urbanih tijela u postupak oblikovanja politika EU-a; |
| --- | --- |

N.

budući da su u skladu s načelom partnerstva utvrđenim u Uredbi o zajedničkim odredbama (Uredba (EU) br. 1303/2013) i europskim kodeksom ponašanja države članice obvezne osigurati rano uključivanje urbanih tijela u postupak oblikovanja politika EU-a;

Urbana dimenzija politika EU-a

| 1. | mišljenja je da bi politikama EU-a trebalo podržati male i velike gradove i funkcionalna urbana područja te im omogućiti da u potpunosti dosegnu svoj potencijal u ulozi pokretača gospodarskog rasta, zapošljavanja, socijalne uključenosti i održivog razvoja; vjeruje stoga da ti mali i veliki gradovi te funkcionalna urbana područja moraju biti uže povezani s cjelokupnim ciklusom oblikovanja europskih politika; |
| --- | --- |

1.

mišljenja je da bi politikama EU-a trebalo podržati male i velike gradove i funkcionalna urbana područja te im omogućiti da u potpunosti dosegnu svoj potencijal u ulozi pokretača gospodarskog rasta, zapošljavanja, socijalne uključenosti i održivog razvoja; vjeruje stoga da ti mali i veliki gradovi te funkcionalna urbana područja moraju biti uže povezani s cjelokupnim ciklusom oblikovanja europskih politika;

| 2. | traži od Komisije i, po potrebi, država članica da predlože načine za uvođenje mehanizama ranog upozoravanja prilagođavanjem dostupnih alata i u skladu s člankom 6. Protokola o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, dajući podnacionalnoj vlasti mogućnost praćenja uzimaju li se u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, dopuštajući uključivanje podnacionalnih vlasti u postupke politike u ranoj fazi te dopuštajući dobro utemeljene strategije teritorijalnog razvoja i učinkovitiju provedbu budućeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije i, po potrebi, država članica da predlože načine za uvođenje mehanizama ranog upozoravanja prilagođavanjem dostupnih alata i u skladu s člankom 6. Protokola o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, dajući podnacionalnoj vlasti mogućnost praćenja uzimaju li se u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, dopuštajući uključivanje podnacionalnih vlasti u postupke politike u ranoj fazi te dopuštajući dobro utemeljene strategije teritorijalnog razvoja i učinkovitiju provedbu budućeg zakonodavstva;

Ususret integriranoj Europskoj urbanoj agendi

| 3. | pozdravlja inicijativu Komisije da radi na ostvarenju Europske urbane agende; podržava uspostavljanje Europske urbane agende kao skladnog okvira za politike EU-a s urbanom dimenzijom čiji je cilj bolje povezivanje lokalnih urbanih rješenja i problema EU-a, bolja prilagodba sektorskih politika i razina upravljanja, bolje usmjeravanje financijskih sredstava EU-a na odgovarajuće lokalne urbane izazove i bolja procjena teritorijalnog utjecaja sektorskih politika; smatra da bi se Europskom urbanom agendom posebno trebala promicati rješenja u pogledu upravljanja koja su najbolje prilagođena uspješnom rješavanju problema i postizanju ciljeva održivoga gospodarskog i socijalno uključivog razvoja malih i velikih gradova te funkcionalnih urbanih područja u Europi; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja inicijativu Komisije da radi na ostvarenju Europske urbane agende; podržava uspostavljanje Europske urbane agende kao skladnog okvira za politike EU-a s urbanom dimenzijom čiji je cilj bolje povezivanje lokalnih urbanih rješenja i problema EU-a, bolja prilagodba sektorskih politika i razina upravljanja, bolje usmjeravanje financijskih sredstava EU-a na odgovarajuće lokalne urbane izazove i bolja procjena teritorijalnog utjecaja sektorskih politika; smatra da bi se Europskom urbanom agendom posebno trebala promicati rješenja u pogledu upravljanja koja su najbolje prilagođena uspješnom rješavanju problema i postizanju ciljeva održivoga gospodarskog i socijalno uključivog razvoja malih i velikih gradova te funkcionalnih urbanih područja u Europi;

| 4. | priznaje da, iako EU nema izričite ovlasti u području urbanog razvoja, širok spektar inicijativa EU-a izravno ili neizravno utječe na male i velike gradove te funkcionalna urbana područja; stoga je mišljenja da su dobro razvijene i utemeljene nacionalne i regionalne urbane politike preduvjet za Europsku urbanu agendu; smatra da bi ta Agenda trebala predstavljati strategiju usmjerenu na male i velike gradove te funkcionalna urbana područja u Europskoj uniji, koja bi se dugoročno razvila u urbanu politiku na razini EU-a; u tom kontekstu naglašava da bi se razvoj urbanih područja trebao temeljiti na uravnoteženoj teritorijalnoj organizaciji s policentričnom urbanom strukturom u skladu s Teritorijalnim programom EU-a 2020.; |
| --- | --- |

4.

priznaje da, iako EU nema izričite ovlasti u području urbanog razvoja, širok spektar inicijativa EU-a izravno ili neizravno utječe na male i velike gradove te funkcionalna urbana područja; stoga je mišljenja da su dobro razvijene i utemeljene nacionalne i regionalne urbane politike preduvjet za Europsku urbanu agendu; smatra da bi ta Agenda trebala predstavljati strategiju usmjerenu na male i velike gradove te funkcionalna urbana područja u Europskoj uniji, koja bi se dugoročno razvila u urbanu politiku na razini EU-a; u tom kontekstu naglašava da bi se razvoj urbanih područja trebao temeljiti na uravnoteženoj teritorijalnoj organizaciji s policentričnom urbanom strukturom u skladu s Teritorijalnim programom EU-a 2020.;

| 5. | uvjeren je da bi Europska urbana agenda trebala predstavljati zajedničke napore Komisije, država članica, lokalnih vlasti i drugih dionika u cilju racionalizacije, usklađivanja i provedbe politika EU-a s urbanom dimenzijom s pomoću praktičnog, uključivog i usklađenog, ali ipak fleksibilnog pristupa „u gradovima i s gradovima”, bilo malim bilo velikim, i funkcionalnim urbanim područjima, uzimajući u obzir lokalne teritorijalne posebnosti te poštujući institucionalni ustroj svake države članice; |
| --- | --- |

5.

uvjeren je da bi Europska urbana agenda trebala predstavljati zajedničke napore Komisije, država članica, lokalnih vlasti i drugih dionika u cilju racionalizacije, usklađivanja i provedbe politika EU-a s urbanom dimenzijom s pomoću praktičnog, uključivog i usklađenog, ali ipak fleksibilnog pristupa „u gradovima i s gradovima”, bilo malim bilo velikim, i funkcionalnim urbanim područjima, uzimajući u obzir lokalne teritorijalne posebnosti te poštujući institucionalni ustroj svake države članice;

| 6. | vjeruje da bi Europska urbana agenda trebala biti u potpunosti usklađena s općom strategijom i ciljevima EU-a, a prije svega sa strategijom Europa 2020. i ciljevima teritorijalne kohezije; ističe da su administrativne granice sve manje relevantne prilikom rješavanja razvojnih izazova na regionalnoj i lokalnoj razini; vjeruje stoga da bi Europska urbana agenda trebala biti uključiva te bi se njome trebala jasno uzeti u obzir različitost teritorijalnih jedinica u EU-u, prekogranične poveznice te poveznice između ruralnih i gradskih područja, uključujući usluge koje funkcionalna urbana područja pružaju okolnim ruralnim područjima; |
| --- | --- |

6.

vjeruje da bi Europska urbana agenda trebala biti u potpunosti usklađena s općom strategijom i ciljevima EU-a, a prije svega sa strategijom Europa 2020. i ciljevima teritorijalne kohezije; ističe da su administrativne granice sve manje relevantne prilikom rješavanja razvojnih izazova na regionalnoj i lokalnoj razini; vjeruje stoga da bi Europska urbana agenda trebala biti uključiva te bi se njome trebala jasno uzeti u obzir različitost teritorijalnih jedinica u EU-u, prekogranične poveznice te poveznice između ruralnih i gradskih područja, uključujući usluge koje funkcionalna urbana područja pružaju okolnim ruralnim područjima;

| 7. | poziva Komisiju da objavi komunikaciju u kojoj se detaljno razrađuju elementi buduće Europske urbane agende na temelju „urbane pravne stečevine” te opširnog savjetovanja s raznim dionicima, uključujući gospodarske i socijalne partnere te organizacije civilnog društva; traži od Komisije da Europsku urbanu agendu uvrsti u svoj godišnji program rada; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da objavi komunikaciju u kojoj se detaljno razrađuju elementi buduće Europske urbane agende na temelju „urbane pravne stečevine” te opširnog savjetovanja s raznim dionicima, uključujući gospodarske i socijalne partnere te organizacije civilnog društva; traži od Komisije da Europsku urbanu agendu uvrsti u svoj godišnji program rada;

Uključivanje pristupa integriranog teritorijalnog razvoja u oblikovanje politika i zakonodavstvo EU-a

| 8. | poziva Komisiju da prilikom izrade koncepta novih političkih inicijativa usmjerenih na urbana područja primijeni integrirani teritorijalni pristup kojim se u većoj mjeri naglašava lokalitet kako bi se zajamčila dosljednost te malim i velikim gradovima i funkcionalnim urbanim područjima omogućilo ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. koji obuhvaćaju pametan, održiv i uključiv rast, između ostalog, provođenjem integriranog pristupa EU-a u cilju pružanja potpore pametnim i održivim projektima u europskim gradovima, potpomažući tako promicanje socijalnog i gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da prilikom izrade koncepta novih političkih inicijativa usmjerenih na urbana područja primijeni integrirani teritorijalni pristup kojim se u većoj mjeri naglašava lokalitet kako bi se zajamčila dosljednost te malim i velikim gradovima i funkcionalnim urbanim područjima omogućilo ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. koji obuhvaćaju pametan, održiv i uključiv rast, između ostalog, provođenjem integriranog pristupa EU-a u cilju pružanja potpore pametnim i održivim projektima u europskim gradovima, potpomažući tako promicanje socijalnog i gospodarskog razvoja;

| 9. | traži od Komisije da kao opće pravilo uvede procjenu teritorijalnog utjecaja na urbanu dimenziju kako bi osigurala praktičnu izvedivost na regionalnoj i lokalnoj razini svih mjerodavnih političkih inicijativa EU-a, da bude otvorena za doprinose decentraliziranih razina vlasti pri izradi procjene utjecaja i novih politika („pristup odozdo prema gore”) te da osigura da se sve relevantne sektorske politike EU-a na primjeren način posvete rješavanju izazova s kojima se suočavaju mali i veliki gradovi te veća funkcionalna urbana područja; poziva Komisiju da se u tim procjenama teritorijalnog utjecaja usredotoči na sljedeće elemente: ujednačeni teritorijalni razvoj, teritorijalnu integraciju, aspekte upravljanja, donošenja propisa i lokalne provedbe te usklađenost s drugim ciljevima politike; |
| --- | --- |

9.

traži od Komisije da kao opće pravilo uvede procjenu teritorijalnog utjecaja na urbanu dimenziju kako bi osigurala praktičnu izvedivost na regionalnoj i lokalnoj razini svih mjerodavnih političkih inicijativa EU-a, da bude otvorena za doprinose decentraliziranih razina vlasti pri izradi procjene utjecaja i novih politika („pristup odozdo prema gore”) te da osigura da se sve relevantne sektorske politike EU-a na primjeren način posvete rješavanju izazova s kojima se suočavaju mali i veliki gradovi te veća funkcionalna urbana područja; poziva Komisiju da se u tim procjenama teritorijalnog utjecaja usredotoči na sljedeće elemente: ujednačeni teritorijalni razvoj, teritorijalnu integraciju, aspekte upravljanja, donošenja propisa i lokalne provedbe te usklađenost s drugim ciljevima politike;

| 10. | potiče Komisiju da svrsta i analizira sve raspoložive podatke i zajedničke konceptualne okvire („urbana pravna stečevina”) kako bi spriječila udvostručivanja i nedosljednosti te kako bi se pružila jasna definicija integriranog i održivog urbanog razvoja te na taj način identificirali zajednički dosljedni i transparentni ciljevi EU-a u tom području; |
| --- | --- |

10.

potiče Komisiju da svrsta i analizira sve raspoložive podatke i zajedničke konceptualne okvire („urbana pravna stečevina”) kako bi spriječila udvostručivanja i nedosljednosti te kako bi se pružila jasna definicija integriranog i održivog urbanog razvoja te na taj način identificirali zajednički dosljedni i transparentni ciljevi EU-a u tom području;

| 11. | uvjeren je da je za procjenu gradskih područja s pomoću pokazatelja preciznijih od onih koji se temelje samo na BDP-u potrebno imati na raspolaganju dovoljno podataka; stoga smatra da bi Eurostat trebao dostavljati i prikupljati detaljnije lokalne podatke i da bi se trebao nastaviti rad na analizi razvoja gradova i sličnim istraživanjima; također poziva Komisiju da radi na instrumentima kojima bi se mogao pratiti napredak i učinak cjelovitog programa za gradove na razini EU-a; |
| --- | --- |

11.

uvjeren je da je za procjenu gradskih područja s pomoću pokazatelja preciznijih od onih koji se temelje samo na BDP-u potrebno imati na raspolaganju dovoljno podataka; stoga smatra da bi Eurostat trebao dostavljati i prikupljati detaljnije lokalne podatke i da bi se trebao nastaviti rad na analizi razvoja gradova i sličnim istraživanjima; također poziva Komisiju da radi na instrumentima kojima bi se mogao pratiti napredak i učinak cjelovitog programa za gradove na razini EU-a;

| 12. | potiče Komisiju da smanji birokraciju u vezi s provedbom važećeg zakonodavstva EU-a na lokalnoj razini te da zajamči da će se u svim budućim propisima temeljito analizirati posljedice njegove provedbe na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

potiče Komisiju da smanji birokraciju u vezi s provedbom važećeg zakonodavstva EU-a na lokalnoj razini te da zajamči da će se u svim budućim propisima temeljito analizirati posljedice njegove provedbe na lokalnoj razini;

Urbana dimenzija političkih instrumenata i financiranja EU-a

| 13. | podsjeća da se kohezijskom politikom EU-a i njezinim financijskim instrumentima može lakše pružiti potpora složenim integriranim teritorijalnim strategijama za funkcionalna urbana područja s pomoću zajedničkog strateškog planiranja i zajedničkih pravila; potiče države članice da u potpunosti iskoriste raspoložive nove instrumente kao što su integrirana teritorijalna ulaganja i lokalni razvoj koji vode zajednice, kao i nove fleksibilne operativne programe kako bi se na uspješan način dala podrška provedbi integriranih urbanih razvojnih planova; potiče države članice i Komisiju da osmisle dosljedan niz prikladnih pokazatelja radi bolje procjene urbane dimenzije provedenih operacija i inicijativa koje se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da se kohezijskom politikom EU-a i njezinim financijskim instrumentima može lakše pružiti potpora složenim integriranim teritorijalnim strategijama za funkcionalna urbana područja s pomoću zajedničkog strateškog planiranja i zajedničkih pravila; potiče države članice da u potpunosti iskoriste raspoložive nove instrumente kao što su integrirana teritorijalna ulaganja i lokalni razvoj koji vode zajednice, kao i nove fleksibilne operativne programe kako bi se na uspješan način dala podrška provedbi integriranih urbanih razvojnih planova; potiče države članice i Komisiju da osmisle dosljedan niz prikladnih pokazatelja radi bolje procjene urbane dimenzije provedenih operacija i inicijativa koje se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| 14. | naglašava da je potrebno maksimalno iskoristiti potencijal makroregionalnih strategija za uspješnu provedbu integriranog urbanog pristupa; poziva Komisiju da na prikladan način uključi i integrira aspekte Europske urbane agende te istakne urbanu dimenziju unutar makro-regionalnih strategija EU-a koje predstavljaju model planiranja i upravljanja na više razina; |
| --- | --- |

14.

naglašava da je potrebno maksimalno iskoristiti potencijal makroregionalnih strategija za uspješnu provedbu integriranog urbanog pristupa; poziva Komisiju da na prikladan način uključi i integrira aspekte Europske urbane agende te istakne urbanu dimenziju unutar makro-regionalnih strategija EU-a koje predstavljaju model planiranja i upravljanja na više razina;

| 15. | žali što je stvarno sudjelovanje gradskih i urbanih predstavnika u oblikovanju politike slabo premda nova kohezijska politika sadrži pravno obvezujuće aspekte koji se odnose na urbana područja, posebno u vezi s uključenošću gradova u fazi izrade programa, te vjeruje da se to može popraviti ranim uključivanjem u postupke u vezi s politikama, primjerice, savjetovanjem, ocjenjivanjem te razmjenom najboljih praksi i iskustava; poziva Komisiju i države članice da tijekom provedbe programa i projekata koji se podupiru sredstvima EU-a osiguraju primjenu načela partnerstva (vodeći također računa o Europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo (članak 5. stavak 3. Uredbe o zajedničkim odredbama (Uredba (EU) br. 1303/2013)) stavljajući pritom poseban naglasak na uključenost velikih i malih gradova te funkcionalnih urbanih područja u pripremu programa i upravljanje njima, između ostalog na prekograničnoj razini; |
| --- | --- |

15.

žali što je stvarno sudjelovanje gradskih i urbanih predstavnika u oblikovanju politike slabo premda nova kohezijska politika sadrži pravno obvezujuće aspekte koji se odnose na urbana područja, posebno u vezi s uključenošću gradova u fazi izrade programa, te vjeruje da se to može popraviti ranim uključivanjem u postupke u vezi s politikama, primjerice, savjetovanjem, ocjenjivanjem te razmjenom najboljih praksi i iskustava; poziva Komisiju i države članice da tijekom provedbe programa i projekata koji se podupiru sredstvima EU-a osiguraju primjenu načela partnerstva (vodeći također računa o Europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo (članak 5. stavak 3. Uredbe o zajedničkim odredbama (Uredba (EU) br. 1303/2013)) stavljajući pritom poseban naglasak na uključenost velikih i malih gradova te funkcionalnih urbanih područja u pripremu programa i upravljanje njima, između ostalog na prekograničnoj razini;

| 16. | poziva na veću uključenost malih i velikih gradova u programe strukturnih i investicijskih fondova; smatra da se stečena znanja mogu pretočiti u važne preporuke za oblikovanje kohezijske politike nakon 2020.; u tom kontekstu, poziva Komisiju da ispita provedbu Europske urbane agende u odabranim tematskim područjima koja odražavaju izazove urbanih područja („urbani pilot-projekti”), posebno osiguravanjem međusektorskog usklađivanja raznih politika EU-a, uklanjanjem postojećih preklapanja i primjenom modela upravljanja na više razina te provođenjem procjene teritorijalnog utjecaja; traži od Komisije da redovito izvješćuje Parlament o napretku i rezultatima u tom pogledu; |
| --- | --- |

16.

poziva na veću uključenost malih i velikih gradova u programe strukturnih i investicijskih fondova; smatra da se stečena znanja mogu pretočiti u važne preporuke za oblikovanje kohezijske politike nakon 2020.; u tom kontekstu, poziva Komisiju da ispita provedbu Europske urbane agende u odabranim tematskim područjima koja odražavaju izazove urbanih područja („urbani pilot-projekti”), posebno osiguravanjem međusektorskog usklađivanja raznih politika EU-a, uklanjanjem postojećih preklapanja i primjenom modela upravljanja na više razina te provođenjem procjene teritorijalnog utjecaja; traži od Komisije da redovito izvješćuje Parlament o napretku i rezultatima u tom pogledu;

| 17. | poziva na bolje usklađivanje i integraciju politika ulaganja EU-a kojima bi se mogao osigurati održiv, integriran i socijalno uključiv urbani razvoj; potiče Komisiju i države članice da u potpunosti iskoriste regulatorni okvir kako bi se stvorile sinergije između Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), programa koje subvencionira EU (npr. LIFE, Obzor 2020, Inteligentna energija – Europa itd.) i fondova kohezijske politike, kao i javnih (tj. nacionalnih) ulaganja, privatnog kapitala i financijskih instrumenata radi postizanja najvećeg učinka financijske poluge uloženih fondova; naglašava potrebu da se osigura komplementarnost svih politika ulaganja i poboljšanje sinergije te da se izbjegne dvostruko financiranje i preklapanja; |
| --- | --- |

17.

poziva na bolje usklađivanje i integraciju politika ulaganja EU-a kojima bi se mogao osigurati održiv, integriran i socijalno uključiv urbani razvoj; potiče Komisiju i države članice da u potpunosti iskoriste regulatorni okvir kako bi se stvorile sinergije između Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), programa koje subvencionira EU (npr. LIFE, Obzor 2020, Inteligentna energija – Europa itd.) i fondova kohezijske politike, kao i javnih (tj. nacionalnih) ulaganja, privatnog kapitala i financijskih instrumenata radi postizanja najvećeg učinka financijske poluge uloženih fondova; naglašava potrebu da se osigura komplementarnost svih politika ulaganja i poboljšanje sinergije te da se izbjegne dvostruko financiranje i preklapanja;

Novi model upravljanja na više razina

| 18. | podsjeća na to da današnji ključni gospodarski, socijalni i ekološki izazovi prelaze tradicionalne administrativne granice i da su zbog sve većeg nesrazmjera između administrativnih i teritorijalnih struktura (gradska i prigradska suradnja, suradnja između gradskih i ruralnih područja itd.) potrebni novi oblici fleksibilnog upravljanja kako bi se nastavio integrirani teritorijalni razvoj funkcionalnih područja; |
| --- | --- |

18.

podsjeća na to da današnji ključni gospodarski, socijalni i ekološki izazovi prelaze tradicionalne administrativne granice i da su zbog sve većeg nesrazmjera između administrativnih i teritorijalnih struktura (gradska i prigradska suradnja, suradnja između gradskih i ruralnih područja itd.) potrebni novi oblici fleksibilnog upravljanja kako bi se nastavio integrirani teritorijalni razvoj funkcionalnih područja;

| 19. | vjeruje da bi se Europska urbana agenda trebala temeljiti na novoj metodi upravljanja na više razina kojom se potiče veće uključivanje lokalne razine u sve faze ciklusa politike, čime bi se politike približile stvarnosti te bi se povećala njihova usklađenost s neprekidnim promjenama u funkcionalnim urbanim područjima, kao i njihova sposobnost prilagodbe tim promjenama; s tim u vezi zauzima stajalište da bi Odbor regija, kao tijelo koje predstavlja regionalna i lokalna tijela, trebao sudjelovati u tom postupku; |
| --- | --- |

19.

vjeruje da bi se Europska urbana agenda trebala temeljiti na novoj metodi upravljanja na više razina kojom se potiče veće uključivanje lokalne razine u sve faze ciklusa politike, čime bi se politike približile stvarnosti te bi se povećala njihova usklađenost s neprekidnim promjenama u funkcionalnim urbanim područjima, kao i njihova sposobnost prilagodbe tim promjenama; s tim u vezi zauzima stajalište da bi Odbor regija, kao tijelo koje predstavlja regionalna i lokalna tijela, trebao sudjelovati u tom postupku;

| 20. | potiče Komisiju da predloži elemente novog modela upravljanja na više razina utemeljenog na partnerstvima i istinskoj suradnji koji nadilazi jednostavno savjetovanje dionika, modela kojim bi se spojile formalne vladajuće strukture s neformalnim fleksibilnim strukturama upravljanja koje odgovaraju novoj realnosti digitaliziranih umreženih društava i koji je prilagođen dimenziji postojećih izazova, modela kojim se unapređuje suradnja na više razina, u vertikalnom i horizontalnom pravcu, uključujući vladine i nevladine aktere na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, približavajući tako vladu građanima i poboljšavajući demokratski legitimitet europskog projekta; preporučuje da taj jedinstveni model izrađen po mjeri postane metodom rada buduće Europske urbane agende nakon što ga prihvate svi partneri i nakon savjetovanja sa svim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

20.

potiče Komisiju da predloži elemente novog modela upravljanja na više razina utemeljenog na partnerstvima i istinskoj suradnji koji nadilazi jednostavno savjetovanje dionika, modela kojim bi se spojile formalne vladajuće strukture s neformalnim fleksibilnim strukturama upravljanja koje odgovaraju novoj realnosti digitaliziranih umreženih društava i koji je prilagođen dimenziji postojećih izazova, modela kojim se unapređuje suradnja na više razina, u vertikalnom i horizontalnom pravcu, uključujući vladine i nevladine aktere na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, približavajući tako vladu građanima i poboljšavajući demokratski legitimitet europskog projekta; preporučuje da taj jedinstveni model izrađen po mjeri postane metodom rada buduće Europske urbane agende nakon što ga prihvate svi partneri i nakon savjetovanja sa svim relevantnim dionicima;

Upravljanje znanjem i dijeljenje podataka

| 21. | mišljenja je da urbane platforme i mreže (kao što je URBACT, Urbana razvojna mreža) te drugi programi razmjene znanja među gradovima (kao što su Civitas, Sporazum gradonačelnika, inicijativa Mayors Adapt, inicijativa Pametni gradovi i zajednice, referentni okvir za održivost gradova, ManagEnergy) pružaju odličnu mogućnost za sudjelovanje lokalnih, regionalnih i prekograničnih aktera u urbanom razvoju te dijeljenje znanja među akterima; poziva Komisiju da ojača te platforme i zajamči njihovu bolju usklađenost kako bi se lokalnim akterima omogućilo bolje razumijevanje tih platformi te učinkovitije uključivanje u njihovo djelovanje; |
| --- | --- |

21.

mišljenja je da urbane platforme i mreže (kao što je URBACT, Urbana razvojna mreža) te drugi programi razmjene znanja među gradovima (kao što su Civitas, Sporazum gradonačelnika, inicijativa Mayors Adapt, inicijativa Pametni gradovi i zajednice, referentni okvir za održivost gradova, ManagEnergy) pružaju odličnu mogućnost za sudjelovanje lokalnih, regionalnih i prekograničnih aktera u urbanom razvoju te dijeljenje znanja među akterima; poziva Komisiju da ojača te platforme i zajamči njihovu bolju usklađenost kako bi se lokalnim akterima omogućilo bolje razumijevanje tih platformi te učinkovitije uključivanje u njihovo djelovanje;

| 22. | poziva Komisiju i države članice da što bolje iskoriste aktivnosti u vezi s dijeljenjem znanja i jačanjem kapaciteta koje se nude u projektima koje financira EU te u drugim radnjama umrežavanja među gradovima; potiče Komisiju da osmisli mehanizme za bolje dijeljenje rezultata projekata u svim svojim službama te da zajamči da se rezultati unose u oblikovanje politika na nacionalnoj razini i razini EU-a; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju i države članice da što bolje iskoriste aktivnosti u vezi s dijeljenjem znanja i jačanjem kapaciteta koje se nude u projektima koje financira EU te u drugim radnjama umrežavanja među gradovima; potiče Komisiju da osmisli mehanizme za bolje dijeljenje rezultata projekata u svim svojim službama te da zajamči da se rezultati unose u oblikovanje politika na nacionalnoj razini i razini EU-a;

| 23. | vjeruje da je potrebno ažurirati i unaprijediti bazu podataka o analizi razvoja gradova kako bi se formulirale bolje prilagođene politike; potiče Eurostat i Komisiju da pruže i pripreme detaljnije podatke prikupljene ondje gdje se politike provode, a to je u mnogim slučajevima na lokalnoj razini; ističe da je i prikupljanje podataka o tokovima kojima se mjere odnosi između gradova i njihovih okolnih područja te u funkcionalnim urbanim područjima sve važnije za bolje razumijevanje tih složenih funkcionalnih područja te stoga poziva Komisiju da prikupi i analizira te podatke pretvarajući ih u dokaze za oblikovanje politika; |
| --- | --- |

23.

vjeruje da je potrebno ažurirati i unaprijediti bazu podataka o analizi razvoja gradova kako bi se formulirale bolje prilagođene politike; potiče Eurostat i Komisiju da pruže i pripreme detaljnije podatke prikupljene ondje gdje se politike provode, a to je u mnogim slučajevima na lokalnoj razini; ističe da je i prikupljanje podataka o tokovima kojima se mjere odnosi između gradova i njihovih okolnih područja te u funkcionalnim urbanim područjima sve važnije za bolje razumijevanje tih složenih funkcionalnih područja te stoga poziva Komisiju da prikupi i analizira te podatke pretvarajući ih u dokaze za oblikovanje politika;

Provedba buduće Europske urbane agende

| 24. | vjeruje da bi Europska urbana agenda u cilju učinkovitosti trebala biti zajednički i redovno ažurirani konceptualni okvir s tematskom usmjerenošću na ograničen broj izazova u širem kontekstu pametnog, održivog i uključivog rasta kao cilja strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

24.

vjeruje da bi Europska urbana agenda u cilju učinkovitosti trebala biti zajednički i redovno ažurirani konceptualni okvir s tematskom usmjerenošću na ograničen broj izazova u širem kontekstu pametnog, održivog i uključivog rasta kao cilja strategije Europa 2020.;

| 25. | čvrsto vjeruje da bi ti izazovi trebali odgovarati sljedećim kriterijima: 1) da su u skladu sa zajedničkim konceptualnim okvirom; 2) da su to ključni urbani izazovi sa znatnim utjecajem na male i velike gradove te funkcionalna urbana područja u državama članicama i među njima; 3) da ih države članice ne mogu riješiti unilateralno; 4) da se pristupom na razini EU-a dobiva jasna dodana vrijednost; traži od Komisije da počne s radom na popisivanju takvih izazova, ali i da prepozna preostale zastoje, neusklađenost politika ili nedostatke u kapacitetu i znanju, u uskoj suradnji sa svim mjerodavnim dionicima, osobito onima na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

25.

čvrsto vjeruje da bi ti izazovi trebali odgovarati sljedećim kriterijima: 1) da su u skladu sa zajedničkim konceptualnim okvirom; 2) da su to ključni urbani izazovi sa znatnim utjecajem na male i velike gradove te funkcionalna urbana područja u državama članicama i među njima; 3) da ih države članice ne mogu riješiti unilateralno; 4) da se pristupom na razini EU-a dobiva jasna dodana vrijednost; traži od Komisije da počne s radom na popisivanju takvih izazova, ali i da prepozna preostale zastoje, neusklađenost politika ili nedostatke u kapacitetu i znanju, u uskoj suradnji sa svim mjerodavnim dionicima, osobito onima na lokalnoj razini;

| 26. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da se na svim razinama vlasti zajamči veći stupanj međusektorske usklađenosti politika s urbanom dimenzijom kako bi se omogućilo bolje uključivanje integriranog urbanog razvoja; poziva Glavnu upravu za regionalnu i urbanu politiku (DG REGIO), koja je odgovorna za urbanu politiku EU-a, da pokrene taj postupak u uskoj suradnji s međusektorskom skupinom Komisije za „urbani razvoj” te da zajamči da se u svim relevantnim novim inicijativama u obzir uzme urbana dimenzija; poziva predsjednika Europske komisije da imenuje političko vodstvo u Kolegiju povjerenika koje će strateški usmjeravati urbanu agendu europskih politika i Parlamentu podnositi godišnje izvješće o toj agendi; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da se na svim razinama vlasti zajamči veći stupanj međusektorske usklađenosti politika s urbanom dimenzijom kako bi se omogućilo bolje uključivanje integriranog urbanog razvoja; poziva Glavnu upravu za regionalnu i urbanu politiku (DG REGIO), koja je odgovorna za urbanu politiku EU-a, da pokrene taj postupak u uskoj suradnji s međusektorskom skupinom Komisije za „urbani razvoj” te da zajamči da se u svim relevantnim novim inicijativama u obzir uzme urbana dimenzija; poziva predsjednika Europske komisije da imenuje političko vodstvo u Kolegiju povjerenika koje će strateški usmjeravati urbanu agendu europskih politika i Parlamentu podnositi godišnje izvješće o toj agendi;

| 27. | traži od Komisije da unutar već postojećih službi ili tijela u sklopu Komisije imenuje posebnog koordinatora EU-a za urbana pitanja koji bi nadzirao i ocjenjivao praktičnu provedbu takvog usklađivanja u horizontalnom (uključujući sve mjerodavne političke sektore) i vertikalnom (uključujući sve razine vlasti) smjeru; mišljenja je da bi posebni koordinator EU-a za urbana pitanja uz pomoć međusektorske skupine Komisije za „urbani razvoj” trebao u Komisiji uspostaviti jedinstvenu kontaktnu točku za urbane politike te osigurati primjereno prikupljanje, vođenje i širenje podataka o urbanim politikama u službama Komisije i među njima te s raznim dionicima, na način kojim bi se uspostavio mehanizam podizanja razine svijesti radi ranog upozoravanja i ranog uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti u političke postupke s utjecajem na funkcionalna urbana područja; |
| --- | --- |

27.

traži od Komisije da unutar već postojećih službi ili tijela u sklopu Komisije imenuje posebnog koordinatora EU-a za urbana pitanja koji bi nadzirao i ocjenjivao praktičnu provedbu takvog usklađivanja u horizontalnom (uključujući sve mjerodavne političke sektore) i vertikalnom (uključujući sve razine vlasti) smjeru; mišljenja je da bi posebni koordinator EU-a za urbana pitanja uz pomoć međusektorske skupine Komisije za „urbani razvoj” trebao u Komisiji uspostaviti jedinstvenu kontaktnu točku za urbane politike te osigurati primjereno prikupljanje, vođenje i širenje podataka o urbanim politikama u službama Komisije i među njima te s raznim dionicima, na način kojim bi se uspostavio mehanizam podizanja razine svijesti radi ranog upozoravanja i ranog uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti u političke postupke s utjecajem na funkcionalna urbana područja;

| 28. | potiče Komisiju da, upotrebljavajući postojeće strukture i npr. kao dio „urbanog pilot-projekta”, u državama članicama uspostavi jedinstvene informacijske točke o urbanoj dimenziji politika EU-a (urbana usluga „sve na jednom mjestu”) u cilju pružanja sveobuhvatnih informacija, posebno o različitim inicijativama EU-a te smjernicama i financijskim mogućnostima u pogledu urbanog razvoja; |
| --- | --- |

28.

potiče Komisiju da, upotrebljavajući postojeće strukture i npr. kao dio „urbanog pilot-projekta”, u državama članicama uspostavi jedinstvene informacijske točke o urbanoj dimenziji politika EU-a (urbana usluga „sve na jednom mjestu”) u cilju pružanja sveobuhvatnih informacija, posebno o različitim inicijativama EU-a te smjernicama i financijskim mogućnostima u pogledu urbanog razvoja;

| 29. | poziva Komisiju da održava redovan sastanak na vrhu o urbanim pitanjima oslanjajući se na forum „Gradovi sutrašnjice” na kojem bi se okupili dionici sa svih razina vlasti i iz različitih sektora; vjeruje da bi se takvim sastancima gradovima pružila prava prilika da se uključe u konstruktivan dijalog s osobama koje donose politike u mjerodavnim političkim područjima te bi se njima pomoglo ocijeniti utjecaj politika EU-a na male i velike gradove i funkcionalna urbana područja, odnosno pronaći odgovor na pitanje kako ih najbolje uključiti u buduće inicijative; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da održava redovan sastanak na vrhu o urbanim pitanjima oslanjajući se na forum „Gradovi sutrašnjice” na kojem bi se okupili dionici sa svih razina vlasti i iz različitih sektora; vjeruje da bi se takvim sastancima gradovima pružila prava prilika da se uključe u konstruktivan dijalog s osobama koje donose politike u mjerodavnim političkim područjima te bi se njima pomoglo ocijeniti utjecaj politika EU-a na male i velike gradove i funkcionalna urbana područja, odnosno pronaći odgovor na pitanje kako ih najbolje uključiti u buduće inicijative;

| 30. | poziva države članice da u potpunosti povežu gradove i funkcionalna urbana područja s razvojem političkih strategija i izradom programa (kao što su nacionalni programi reformi, sporazumi o partnerstvu i operativni programi) te da ih na obvezujući način uključe u njih; poziva države članice da održavanjem redovitih neformalnih sastanaka Vijeća ministara zaduženih za urbani razvoj ojačaju svoju razmjenu iskustava povezanih s nacionalnim programima urbanog razvoja, što će gradovima omogućiti da ostvare ciljeve strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice da u potpunosti povežu gradove i funkcionalna urbana područja s razvojem političkih strategija i izradom programa (kao što su nacionalni programi reformi, sporazumi o partnerstvu i operativni programi) te da ih na obvezujući način uključe u njih; poziva države članice da održavanjem redovitih neformalnih sastanaka Vijeća ministara zaduženih za urbani razvoj ojačaju svoju razmjenu iskustava povezanih s nacionalnim programima urbanog razvoja, što će gradovima omogućiti da ostvare ciljeve strategije Europa 2020.;

Vanjska dimenzija Europske urbane agende

| 31. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti uzmu u obzir trenutačne pripremne radove za plan Habitat III te da zajamče potpunu kompatibilnost i usklađenost buduće Europske urbane agende s ciljevima te globalne urbane agende; zahtijeva od Komisije da redovito obavještava Parlament o vanjskoj dimenziji Europske urbane agende te vjeruje da bi Urbana agenda mogla predstavljati doprinos EU-a međunarodnoj raspravi o „novoj urbanoj agendi” Ujedinjenih naroda i konferenciji Habitat III o stanovanju i održivom gradskom razvoju 2016.; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju i države članice da u potpunosti uzmu u obzir trenutačne pripremne radove za plan Habitat III te da zajamče potpunu kompatibilnost i usklađenost buduće Europske urbane agende s ciljevima te globalne urbane agende; zahtijeva od Komisije da redovito obavještava Parlament o vanjskoj dimenziji Europske urbane agende te vjeruje da bi Urbana agenda mogla predstavljati doprinos EU-a međunarodnoj raspravi o „novoj urbanoj agendi” Ujedinjenih naroda i konferenciji Habitat III o stanovanju i održivom gradskom razvoju 2016.;

| 32. | vjeruje da bi se EU i države članice trebali jasno, koherentno i otvoreno uključiti u Međunarodnu organizaciju za normizaciju (ISO), uz doprinos lokalnih i regionalnih vlasti i savjetovanje s njima te poštujući rad na jedinstvenim smjernicama UN-a za urbano i teritorijalno planiranje; ističe da se novi standardi ISO-a trebaju smatrati instrumentom potpore, a ne normativnim instrumentom; |
| --- | --- |

32.

vjeruje da bi se EU i države članice trebali jasno, koherentno i otvoreno uključiti u Međunarodnu organizaciju za normizaciju (ISO), uz doprinos lokalnih i regionalnih vlasti i savjetovanje s njima te poštujući rad na jedinstvenim smjernicama UN-a za urbano i teritorijalno planiranje; ističe da se novi standardi ISO-a trebaju smatrati instrumentom potpore, a ne normativnim instrumentom;

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

33.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(4)  SL C 390 E, 18.12.2012., str. 10.

(5)  SL C 184 E, 6.8.2009., str. 95.

(6)  Parag Khanna, Beyond City Limits, Foreign Policy, 6. kolovoza 2010.

(7)  Eurostat – statistika o gradovima, 2014.

(8)  Vertikalna farma, www.verticalfarm.com.

(9)  Komunikacija Komisije od 6. svibnja 1997. pod naslovom „Ususret urbanoj agendi u Europskoj uniji” (COM(1997)0197).

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/132 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/132

---

P8_TA(2015)0308

Ulaganje u radna mjesta i rast: promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o ulaganju u radna mjesta i rast: promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Uniji (2014/2245(INI))

(2017/C 316/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganje u radna mjesta i rast: promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a” od 23. srpnja 2014. (dalje u tekstu: „Šesto izvješće o koheziji”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji naslovljeno „Ulaganje u radna mjesta i rast: promicanje razvoja i dobrog upravljanja u regijama i gradovima EU-a” od 23. srpnja 2014. (dalje u tekstu: „Šesto izvješće o koheziji”),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 4., članak 162., članke 174. do 178. i članak 349., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 4., članak 162., članke 174. do 178. i članak 349.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”) (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju ulaganja za rast i radna mjesta te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju ulaganja za rast i radna mjesta te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju europske teritorijalne suradnje (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju europske teritorijalne suradnje (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1300/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1300/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (8),

| — | uzimajući u obzir „Teritorijalni program Europske unije 2020.: ususret uključivoj, pametnoj i održivoj Europi raznolikih regija”, usvojen na neformalnom sastanku ministara nadležnih za prostorno planiranje i teritorijalni razvoj od 19. svibnja 2011. u Gödöllőu, Mađarska, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Teritorijalni program Europske unije 2020.: ususret uključivoj, pametnoj i održivoj Europi raznolikih regija”, usvojen na neformalnom sastanku ministara nadležnih za prostorno planiranje i teritorijalni razvoj od 19. svibnja 2011. u Gödöllőu, Mađarska,

| — | uzimajući u obzir osmo izvješće Komisije od 26. lipnja 2013. o napretku na području gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije naslovljeno „Regionalna i urbana dimenzija krize”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osmo izvješće Komisije od 26. lipnja 2013. o napretku na području gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije naslovljeno „Regionalna i urbana dimenzija krize”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o pametnoj specijalizaciji: umrežavanje centara izvrsnosti za učinkovitu kohezijsku politiku (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o pametnoj specijalizaciji: umrežavanje centara izvrsnosti za učinkovitu kohezijsku politiku (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o sedmom i osmom izvješću Europske komisije o napretku na području kohezijske politike EU-a i strateškom izvješću iz 2013. o provedbi programa za razdoblje 2007. – 2013. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o sedmom i osmom izvješću Europske komisije o napretku na području kohezijske politike EU-a i strateškom izvješću iz 2013. o provedbi programa za razdoblje 2007. – 2013. (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o optimizaciji razvoja potencijala najudaljenijih regija stvaranjem sinergije između strukturnih fondova i drugih programa Europske unije (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o optimizaciji razvoja potencijala najudaljenijih regija stvaranjem sinergije između strukturnih fondova i drugih programa Europske unije (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o kašnjenju početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o kašnjenju početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. (13),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. listopada 2011. naslovljenu „Okvir za sljedeću generaciju inovativnih financijskih instrumenata – platforme EU-a za vlasnički kapital i dugove” (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. listopada 2011. naslovljenu „Okvir za sljedeću generaciju inovativnih financijskih instrumenata – platforme EU-a za vlasnički kapital i dugove” (COM(2011)0662),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda naslovljeno „Financijski instrumenti za malo i srednje poduzetništvo sufinancirani sredstvima Europskog fonda za regionalni razvoj” (Tematsko izvješće br. 2/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda naslovljeno „Financijski instrumenti za malo i srednje poduzetništvo sufinancirani sredstvima Europskog fonda za regionalni razvoj” (Tematsko izvješće br. 2/2012),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: ulaganje u radna mjesta i rast, koje je usvojilo Vijeće za opće poslove (koheziju) 19. studenoga 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: ulaganje u radna mjesta i rast, koje je usvojilo Vijeće za opće poslove (koheziju) 19. studenoga 2014.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. prosinca 2014. o Šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. prosinca 2014. o Šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji (14),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija – Šesto izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: ulaganje u radna mjesta i rast (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija – Šesto izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: ulaganje u radna mjesta i rast (15),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. ožujka 2015. o pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u za 2015. (COM(2015)0116), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. ožujka 2015. o pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u za 2015. (COM(2015)0116),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. siječnja 2015. naslovljenu „Nacrt izmjene proračuna br. 2 za opći proračun 2015.” (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. siječnja 2015. naslovljenu „Nacrt izmjene proračuna br. 2 za opći proračun 2015.” (COM(2015)0016),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće za 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće za 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za prava žena i ravnopravnost spolova (A8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za prava žena i ravnopravnost spolova (A8-0173/2015),

| A. | budući da je neosporna odlučujuća uloga kohezijske politike EU-a u smanjenju regionalnih razlika, promicanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije među regijama država članica i podupiranju stvaranja radnih mjesta; budući da kohezijska politika predstavlja glavnu politiku ulaganja u realno gospodarstvo na razini EU-a i provjereno je sredstvo za rast i zapošljavanje u EU-u s proračunom većim od 350 milijardi EUR do 2020.; budući da se kohezijska politika tijekom krize pokazuje kao ključan instrument za održavanje razine ulaganja u različitim državama članicama; budući da je u nekim državama članicama kohezijska politika glavni izvor javnih ulaganja; budući da je konkretna i vidljiva priroda rezultata kohezijske politike potvrđena mnogim različitim metodama ocjenjivanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je neosporna odlučujuća uloga kohezijske politike EU-a u smanjenju regionalnih razlika, promicanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije među regijama država članica i podupiranju stvaranja radnih mjesta; budući da kohezijska politika predstavlja glavnu politiku ulaganja u realno gospodarstvo na razini EU-a i provjereno je sredstvo za rast i zapošljavanje u EU-u s proračunom većim od 350 milijardi EUR do 2020.; budući da se kohezijska politika tijekom krize pokazuje kao ključan instrument za održavanje razine ulaganja u različitim državama članicama; budući da je u nekim državama članicama kohezijska politika glavni izvor javnih ulaganja; budući da je konkretna i vidljiva priroda rezultata kohezijske politike potvrđena mnogim različitim metodama ocjenjivanja;

| B. | budući da najnoviji podaci za 2013. svjedoče o dugotrajnoj nezaposlenosti u Uniji, koja bilježi povijesno visoku razinu od 5,1 % radne snage; budući da dugotrajna nezaposlenost ima snažne posljedice za pojedince tijekom njihova života i može postati strukturna, osobito u rubnim regijama; |
| --- | --- |

B.

budući da najnoviji podaci za 2013. svjedoče o dugotrajnoj nezaposlenosti u Uniji, koja bilježi povijesno visoku razinu od 5,1 % radne snage; budući da dugotrajna nezaposlenost ima snažne posljedice za pojedince tijekom njihova života i može postati strukturna, osobito u rubnim regijama;

| C. | budući da je nedavno zabilježen realan pad javnih ulaganja u Uniji od 15 % i budući da se u mnogim regijama, posebno onima s demografskim izazovima, nije uspjelo na odgovarajući način doprinijeti ostvarenju ciljeva iz strategije Europa 2020., posebno glavnog cilja postizanja 75-postotne zaposlenosti do 2020., cilja smanjenja broja siromašnih ljudi za 20 milijuna te cilja suzbijanja ranog napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je nedavno zabilježen realan pad javnih ulaganja u Uniji od 15 % i budući da se u mnogim regijama, posebno onima s demografskim izazovima, nije uspjelo na odgovarajući način doprinijeti ostvarenju ciljeva iz strategije Europa 2020., posebno glavnog cilja postizanja 75-postotne zaposlenosti do 2020., cilja smanjenja broja siromašnih ljudi za 20 milijuna te cilja suzbijanja ranog napuštanja školovanja;

| D. | budući da je opravdano da su se ciljevi kohezijske politike s vremenom razvili kao odgovor na nove izazove i prijetnje s kojima se EU suočava i da je sama politika postala povezanija sa sveobuhvatnim programom politike EU-a; budući da ipak treba ojačati izvornu ulogu kohezijske politike: jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u svim regijama EU-a, a posebice u slabije razvijenim regijama i u regijama u najnepovoljnijem položaju; budući da kohezijsku politiku ne bi trebalo smatrati pukim instrumentom za ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020. i ostalih strategija razvoja EU-a, nego i investicijskom politikom u tim područjima; |
| --- | --- |

D.

budući da je opravdano da su se ciljevi kohezijske politike s vremenom razvili kao odgovor na nove izazove i prijetnje s kojima se EU suočava i da je sama politika postala povezanija sa sveobuhvatnim programom politike EU-a; budući da ipak treba ojačati izvornu ulogu kohezijske politike: jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u svim regijama EU-a, a posebice u slabije razvijenim regijama i u regijama u najnepovoljnijem položaju; budući da kohezijsku politiku ne bi trebalo smatrati pukim instrumentom za ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020. i ostalih strategija razvoja EU-a, nego i investicijskom politikom u tim područjima;

| E. | budući da je prema Šestom izvješću o koheziji gospodarska kriza imala negativan učinak na dugoročne trendove smanjenja regionalnih razlika te su na početku novoga programskog razdoblja razne vrste razlika među regijama i dalje velike usprkos određenim pozitivnim tendencijama; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema Šestom izvješću o koheziji gospodarska kriza imala negativan učinak na dugoročne trendove smanjenja regionalnih razlika te su na početku novoga programskog razdoblja razne vrste razlika među regijama i dalje velike usprkos određenim pozitivnim tendencijama;

| F. | budući da su kroz tematsku koncentraciju sredstva kohezijske politike usmjerena prema ograničenom broju strateških ciljeva s potencijalom unapređenja rasta, otvaranja novih radnih mjesta, socijalnog uključivanja, ekološkim potencijalom te potencijalom u vezi s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

F.

budući da su kroz tematsku koncentraciju sredstva kohezijske politike usmjerena prema ograničenom broju strateških ciljeva s potencijalom unapređenja rasta, otvaranja novih radnih mjesta, socijalnog uključivanja, ekološkim potencijalom te potencijalom u vezi s klimatskim promjenama;

| G. | budući da se visoke stope rasta i regionalna gospodarska konvergencija ne mogu postići bez dobrog upravljanja, s obzirom na potrebu za djelotvornijim uključivanjem svih partnera na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u skladu s načelom višerazinske vlasti i uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

G.

budući da se visoke stope rasta i regionalna gospodarska konvergencija ne mogu postići bez dobrog upravljanja, s obzirom na potrebu za djelotvornijim uključivanjem svih partnera na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u skladu s načelom višerazinske vlasti i uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva;

| H. | budući da su sporazumi o partnerstvu i operativni programi strateška sredstva za usmjeravanje ulaganja u države članice i regije, predviđena člancima 14., 16. i 29. Uredbe o zajedničkim odredbama s vremenskim rasporedom za njihovo podnošenje i usvajanje prema kojem je sporazume o partnerstvu trebalo usvojiti najkasnije do kraja kolovoza 2014., a operativne programe do kraja siječnja 2015.; |
| --- | --- |

H.

budući da su sporazumi o partnerstvu i operativni programi strateška sredstva za usmjeravanje ulaganja u države članice i regije, predviđena člancima 14., 16. i 29. Uredbe o zajedničkim odredbama s vremenskim rasporedom za njihovo podnošenje i usvajanje prema kojem je sporazume o partnerstvu trebalo usvojiti najkasnije do kraja kolovoza 2014., a operativne programe do kraja siječnja 2015.;

| I. | budući da je neformalno Vijeće koje se 2011. sastalo u Gödöllőu, Mađarska, od predsjedništava Vijeća za 2015. i 2016. zatražilo da ocijene i razmotre treba li revidirati Teritorijalni program EU-a 2020., uzimajući u obzir njegovu provedbu u praksi, i da zatim na kraju provedu takvu reviziju; |
| --- | --- |

I.

budući da je neformalno Vijeće koje se 2011. sastalo u Gödöllőu, Mađarska, od predsjedništava Vijeća za 2015. i 2016. zatražilo da ocijene i razmotre treba li revidirati Teritorijalni program EU-a 2020., uzimajući u obzir njegovu provedbu u praksi, i da zatim na kraju provedu takvu reviziju;

| J. | budući da države članice prema članku 175. UFEU-a vode svoje gospodarske politike i koordiniraju ih tako da postižu ciljeve cjelokupnoga skladnog razvoja i jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te budući da novi Plan ulaganja za Europu također pridonosi tim ciljevima; |
| --- | --- |

J.

budući da države članice prema članku 175. UFEU-a vode svoje gospodarske politike i koordiniraju ih tako da postižu ciljeve cjelokupnoga skladnog razvoja i jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te budući da novi Plan ulaganja za Europu također pridonosi tim ciljevima;

Postignuća i izazovi kohezijske politike u kontekstu gospodarske i financijske krize (programsko razdoblje 2007. – 2013.)

| 1. | naglašava da je kohezijska politika glavni instrument Europske unije čiji su ciljevi smanjenje gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika diljem europskih regija, unapređivanje njihove konkurentnosti, borba protiv klimatskih promjena i energetska neovisnost, uz istodobno pridonošenje postizanju ciljeva strategije Europa 2020.; naglašava da su ulaganja u okviru kohezijske politike u znatnoj mjeri ublažila negativne učinke gospodarske i financijske krize i omogućila stabilnost u regijama osiguravajući tok financiranja nakon što su se nacionalna i regionalna javna i privatna ulaganja znatno smanjila, iako je sufinanciranje tih ulaganja bilo teško nekim državama članicama i regijama; naglašava da je financiranje u okviru kohezijske politike bilo jednako 21 % javnih ulaganja u cijelom EU-u, i 57 % javnih ulaganja u svim zemljama obuhvaćenima kohezijskom politikom; |
| --- | --- |

1.

naglašava da je kohezijska politika glavni instrument Europske unije čiji su ciljevi smanjenje gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika diljem europskih regija, unapređivanje njihove konkurentnosti, borba protiv klimatskih promjena i energetska neovisnost, uz istodobno pridonošenje postizanju ciljeva strategije Europa 2020.; naglašava da su ulaganja u okviru kohezijske politike u znatnoj mjeri ublažila negativne učinke gospodarske i financijske krize i omogućila stabilnost u regijama osiguravajući tok financiranja nakon što su se nacionalna i regionalna javna i privatna ulaganja znatno smanjila, iako je sufinanciranje tih ulaganja bilo teško nekim državama članicama i regijama; naglašava da je financiranje u okviru kohezijske politike bilo jednako 21 % javnih ulaganja u cijelom EU-u, i 57 % javnih ulaganja u svim zemljama obuhvaćenima kohezijskom politikom;

| 2. | ističe da je kohezijska politika dokazala svoju mogućnost brzog reagiranja s pomoću fleksibilnih mjera u cilju rješavanja investicijskog jaza u državama članicama i regijama, poput smanjenja nacionalnog sufinanciranja i osiguranja dodatnih plaćanja unaprijed, kao i preusmjeravanja 13 % ukupnih sredstava financiranja (45 milijardi EUR) prema podupiranju gospodarske djelatnosti i zapošljavanja s izravnim učincima; stoga smatra da je ključno izvršiti značajan dubinski srednjoročni pregled ciljeva i razina financiranja u skladu sa svim događajima koji utječu na socijalno i gospodarsko stanje država članica ili nekih od njihovih regija; |
| --- | --- |

2.

ističe da je kohezijska politika dokazala svoju mogućnost brzog reagiranja s pomoću fleksibilnih mjera u cilju rješavanja investicijskog jaza u državama članicama i regijama, poput smanjenja nacionalnog sufinanciranja i osiguranja dodatnih plaćanja unaprijed, kao i preusmjeravanja 13 % ukupnih sredstava financiranja (45 milijardi EUR) prema podupiranju gospodarske djelatnosti i zapošljavanja s izravnim učincima; stoga smatra da je ključno izvršiti značajan dubinski srednjoročni pregled ciljeva i razina financiranja u skladu sa svim događajima koji utječu na socijalno i gospodarsko stanje država članica ili nekih od njihovih regija;

| 3. | ističe da Ugovor o Europskoj uniji sadrži cilj o promicanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te solidarnosti među državama članicama (članak 3. UEU-a); |
| --- | --- |

3.

ističe da Ugovor o Europskoj uniji sadrži cilj o promicanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te solidarnosti među državama članicama (članak 3. UEU-a);

| 4. | pozdravlja najnoviju reformu kohezijske politike čiji je cilj rješavanje tih izazova i koja se temelji na koherentnom strateškom okviru za razdoblje 2014. – 2020. s jasnim ciljevima i poticajima za sve operativne programe; poziva sve sudionike, posebice glavna tijela koja su dio toga, da zajamče djelotvornost i učinkovitost provedbe novog zakonodavnog okvira za kohezijsku politiku čvrstim usmjeravanjem na postizanje bolje uspješnosti i rezultata; poziva sve uključene strane na uspostavu mehanizama višerazinskog upravljanja i koordinacije koji pravilno funkcioniraju kako bi se zajamčila dosljednost među programima, pružila potpora strategiji Europa 2020. i preporukama za pojedine države; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja najnoviju reformu kohezijske politike čiji je cilj rješavanje tih izazova i koja se temelji na koherentnom strateškom okviru za razdoblje 2014. – 2020. s jasnim ciljevima i poticajima za sve operativne programe; poziva sve sudionike, posebice glavna tijela koja su dio toga, da zajamče djelotvornost i učinkovitost provedbe novog zakonodavnog okvira za kohezijsku politiku čvrstim usmjeravanjem na postizanje bolje uspješnosti i rezultata; poziva sve uključene strane na uspostavu mehanizama višerazinskog upravljanja i koordinacije koji pravilno funkcioniraju kako bi se zajamčila dosljednost među programima, pružila potpora strategiji Europa 2020. i preporukama za pojedine države;

| 5. | naglašava da je stabilno fiskalno i gospodarsko okruženje, kao i učinkovito regulatorno, administrativno i institucionalno okruženje, ključno za djelotvornost kohezijske politike, no ono ne smije ugrožavati postizanje njezinih ciljeva; u tom smislu podsjeća na to da bi obustava plaćanja iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama mogla dovesti u pitanje sposobnost nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela da na djelotvoran način planiraju i provode europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 2014. – 2020.; naglašava da politika mora biti pomno usklađena sa sektorskim politikama kako bi se ostvarili ciljevi kohezijske politike i strategije Europa 2020., a moraju se postići sinergije s ostalim programima ulaganja na razini EU-a; međutim, podsjeća na to da u skladu s člankom 175. UFEU-a sve gospodarske politike nastoje ostvariti ciljeve gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

5.

naglašava da je stabilno fiskalno i gospodarsko okruženje, kao i učinkovito regulatorno, administrativno i institucionalno okruženje, ključno za djelotvornost kohezijske politike, no ono ne smije ugrožavati postizanje njezinih ciljeva; u tom smislu podsjeća na to da bi obustava plaćanja iz članka 23. Uredbe o zajedničkim odredbama mogla dovesti u pitanje sposobnost nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela da na djelotvoran način planiraju i provode europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 2014. – 2020.; naglašava da politika mora biti pomno usklađena sa sektorskim politikama kako bi se ostvarili ciljevi kohezijske politike i strategije Europa 2020., a moraju se postići sinergije s ostalim programima ulaganja na razini EU-a; međutim, podsjeća na to da u skladu s člankom 175. UFEU-a sve gospodarske politike nastoje ostvariti ciljeve gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije;

| 6. | naglašava da je jačanje administrativnog kapaciteta za programiranje, provedbu i ocjenjivanje u državama članicama ključno za pravodobnu i uspješnu provedbu kohezijske politike; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je jačanje administrativnog kapaciteta za programiranje, provedbu i ocjenjivanje u državama članicama ključno za pravodobnu i uspješnu provedbu kohezijske politike;

| 7. | ističe da, iako je kohezijska politika ublažila utjecaj krize, regionalne razlike i dalje su visoke te da cilj kohezijske politike smanjenja gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika pružanjem posebne potpore slabije razvijenim regijama još nije svugdje postignut; |
| --- | --- |

7.

ističe da, iako je kohezijska politika ublažila utjecaj krize, regionalne razlike i dalje su visoke te da cilj kohezijske politike smanjenja gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika pružanjem posebne potpore slabije razvijenim regijama još nije svugdje postignut;

| 8. | ističe da su, unatoč krizi i činjenici da je na lokalne financije stavljen velik pritisak, lokalne i regionalne vlasti i dalje morale odgovarati na zahtjeve građana za pristupačnije javne usluge veće kvalitete; |
| --- | --- |

8.

ističe da su, unatoč krizi i činjenici da je na lokalne financije stavljen velik pritisak, lokalne i regionalne vlasti i dalje morale odgovarati na zahtjeve građana za pristupačnije javne usluge veće kvalitete;

| 9. | naglašava važnost reindustrijalizacije EU-a kako bi se zajamčilo da do 2020. industrijska proizvodnja čini najmanje 20 % BDP-a država članica; stoga podsjeća na važnost proaktivnog podržavanja i jačanja načela konkurentnosti, održivosti i regulatorne pouzdanosti u cilju promicanja otvaranja radnih mjesta i rasta u Europi; |
| --- | --- |

9.

naglašava važnost reindustrijalizacije EU-a kako bi se zajamčilo da do 2020. industrijska proizvodnja čini najmanje 20 % BDP-a država članica; stoga podsjeća na važnost proaktivnog podržavanja i jačanja načela konkurentnosti, održivosti i regulatorne pouzdanosti u cilju promicanja otvaranja radnih mjesta i rasta u Europi;

Problemi povezani s provedbom i plaćanjem

| 10. | izražava svoju ozbiljnu zabrinutost zbog osjetnog strukturnog kašnjenja u pokretanju programskih razdoblja kohezijske politike, do čega je došlo zbog kašnjenja u usvajanju operativnih programa, uključujući kroz postupak prijenosa sredstava; napominje da bi takvo kašnjenje moglo staviti veći pritisak na plaćanja, posebice u 2017. i 2018. godini, te stoga povećati zabrinutost zbog nepoželjnih zaostataka u plaćanjima koji su dosegnuli otprilike 25 milijardi EUR za programsko razdoblje 2007. – 2013.; napominje da, iako je u širem kontekstu stanje u području obuhvaćenom kohezijskom politikom bolje nego u ruralnom razvoju i ribarstvu, ta zabrinutost i dalje postoji jer se u nekoliko država članica znatan broj programa tek treba usvojiti; naglašava da ta kašnjenja mogu umanjiti vjerodostojnost proračuna EU-a i kohezijske politike, njezinu djelotvornost i održivost, dovodeći u pitanje sposobnost nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela da dovrše provedbu za razdoblje 2007. – 2013. te da na djelotvoran način planiraju i provode europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 2014. – 2020.; pozdravlja nedavne napore država članica i Komisije u tom pogledu, međutim, poziva Komisiju da učini sve da zajamči usvajanje svih preostalih operativnih programa bez daljnje odgode budući da Parlament još nije usvojio reviziju višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) koja je potrebna kako bi se iskoristila nedodijeljena sredstva za 2014., kao ni prateći nacrt izmjene proračuna; |
| --- | --- |

10.

izražava svoju ozbiljnu zabrinutost zbog osjetnog strukturnog kašnjenja u pokretanju programskih razdoblja kohezijske politike, do čega je došlo zbog kašnjenja u usvajanju operativnih programa, uključujući kroz postupak prijenosa sredstava; napominje da bi takvo kašnjenje moglo staviti veći pritisak na plaćanja, posebice u 2017. i 2018. godini, te stoga povećati zabrinutost zbog nepoželjnih zaostataka u plaćanjima koji su dosegnuli otprilike 25 milijardi EUR za programsko razdoblje 2007. – 2013.; napominje da, iako je u širem kontekstu stanje u području obuhvaćenom kohezijskom politikom bolje nego u ruralnom razvoju i ribarstvu, ta zabrinutost i dalje postoji jer se u nekoliko država članica znatan broj programa tek treba usvojiti; naglašava da ta kašnjenja mogu umanjiti vjerodostojnost proračuna EU-a i kohezijske politike, njezinu djelotvornost i održivost, dovodeći u pitanje sposobnost nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela da dovrše provedbu za razdoblje 2007. – 2013. te da na djelotvoran način planiraju i provode europske strukturne i investicijske fondove za razdoblje 2014. – 2020.; pozdravlja nedavne napore država članica i Komisije u tom pogledu, međutim, poziva Komisiju da učini sve da zajamči usvajanje svih preostalih operativnih programa bez daljnje odgode budući da Parlament još nije usvojio reviziju višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) koja je potrebna kako bi se iskoristila nedodijeljena sredstva za 2014., kao ni prateći nacrt izmjene proračuna;

| 11. | podsjeća na to da se pitanje stalnih zaostataka u plaćanjima tiče kohezijske politike više nego bilo kojeg drugog područja politike EU-a s 24,8 milijardi EUR neplaćenih računa na kraju 2014. za programe Europskog socijalnog fonda (ESF), Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda za razdoblje 2007. – 2013., što je povećanje od 5,6 % u usporedbi s 2013.; potiče Komisiju na to da se koristi svim raspoloživim sredstvima kako bi pokrila te nepodmirene račune; ističe da ta situacija ponajprije pogađa najmanje i najosjetljivije korisnike sredstava kohezijske politike kao što su mala i srednja poduzeća, nevladine organizacije i udruge, i to zbog njihove ograničene sposobnosti pretfinanciranja izdataka; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na to da se pitanje stalnih zaostataka u plaćanjima tiče kohezijske politike više nego bilo kojeg drugog područja politike EU-a s 24,8 milijardi EUR neplaćenih računa na kraju 2014. za programe Europskog socijalnog fonda (ESF), Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda za razdoblje 2007. – 2013., što je povećanje od 5,6 % u usporedbi s 2013.; potiče Komisiju na to da se koristi svim raspoloživim sredstvima kako bi pokrila te nepodmirene račune; ističe da ta situacija ponajprije pogađa najmanje i najosjetljivije korisnike sredstava kohezijske politike kao što su mala i srednja poduzeća, nevladine organizacije i udruge, i to zbog njihove ograničene sposobnosti pretfinanciranja izdataka;

| 12. | pozdravlja činjenicu da su Vijeće, Komisija i Parlament postigli sporazum o smanjenju razine neplaćenih računa na kraju godine, posebno u području kohezijske politike, na strukturnu razinu tijekom aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira, kao što je utvrđeno u zajedničkoj izjavi priloženoj sporazumu o proračunu za 2015., i prima na znanje „Elemente Komisije za plan plaćanja radi vraćanja proračuna EU-a na održiv put”, koje je Parlament primio 23. ožujka 2015.; podsjeća Komisiju na njezinu obvezu što bržeg predstavljanja plana plaćanja, a u svakom slučaju, prije predstavljanja nacrta proračuna za 2016.; nadalje, podsjeća sve institucije na njihovu obvezu da prihvate taj plan i počnu s njegovom provedbom od 2015. do revizije sadašnjeg VFO-a sredinom razdoblja; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da su Vijeće, Komisija i Parlament postigli sporazum o smanjenju razine neplaćenih računa na kraju godine, posebno u području kohezijske politike, na strukturnu razinu tijekom aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira, kao što je utvrđeno u zajedničkoj izjavi priloženoj sporazumu o proračunu za 2015., i prima na znanje „Elemente Komisije za plan plaćanja radi vraćanja proračuna EU-a na održiv put”, koje je Parlament primio 23. ožujka 2015.; podsjeća Komisiju na njezinu obvezu što bržeg predstavljanja plana plaćanja, a u svakom slučaju, prije predstavljanja nacrta proračuna za 2016.; nadalje, podsjeća sve institucije na njihovu obvezu da prihvate taj plan i počnu s njegovom provedbom od 2015. do revizije sadašnjeg VFO-a sredinom razdoblja;

| 13. | ističe činjenicu da se predloženom revizijom gornjih granica VFO-a (16) kojom se 11,2 milijarde EUR u odobrenim sredstvima prenosi za ukupan naslov 1.b u skladu s člankom 19. stavkom 2. Uredbe o VFO-u i prijenosom (17)8,5 milijardi EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u skladu s člankom 13. stavkom 2. točkom (a) Financijske uredbe iz 2014. u 2015. izbjegava ukidanje tih odobrenih sredstava u naslovu 1.b, no da se ni u jednom slučaju nije ozbiljno započelo s rješavanjem temeljnog problema kašnjenja u programiranju te da se nije promijenila činjenica da kronično zakašnjela provedba i sustavno zakašnjela plaćanja mogu izazvati znatne probleme konačnim korisnicima; |
| --- | --- |

13.

ističe činjenicu da se predloženom revizijom gornjih granica VFO-a (16) kojom se 11,2 milijarde EUR u odobrenim sredstvima prenosi za ukupan naslov 1.b u skladu s člankom 19. stavkom 2. Uredbe o VFO-u i prijenosom (17)8,5 milijardi EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u skladu s člankom 13. stavkom 2. točkom (a) Financijske uredbe iz 2014. u 2015. izbjegava ukidanje tih odobrenih sredstava u naslovu 1.b, no da se ni u jednom slučaju nije ozbiljno započelo s rješavanjem temeljnog problema kašnjenja u programiranju te da se nije promijenila činjenica da kronično zakašnjela provedba i sustavno zakašnjela plaćanja mogu izazvati znatne probleme konačnim korisnicima;

| 14. | naglašava da su prethodno navedeni zaostaci pod naslovom 1.b proračuna EU-a zapravo najvažniji izravan čimbenik koji ugrožava provedbu kohezijske politike u odnosu na prethodno programsko razdoblje i, potencijalno, na sadašnje programsko razdoblje 2014. – 2020.; ponavlja da sudionici kohezijske politike na terenu uvelike osjećaju utjecaj navedenih zaostataka, ponekad u ekstremnoj mjeri; stoga poziva Komisiju da razradi plan kojim se predviđa poseban vremenski raspored za konkretne, postupne mjere politike, poduprte izdvojenim proračunskim sredstvima, kako bi se zaostaci smanjili, a zatim uklonili; nada se da će Vijeće konačno shvatiti ozbiljnost i neodrživost situacije te da će biti spremno aktivno doprinijeti pronalasku stabilnog rješenja problema; uvjeren je da bi prvi cilj tih mjera trebalo biti osjetno smanjenje zaostataka u 2015.; |
| --- | --- |

14.

naglašava da su prethodno navedeni zaostaci pod naslovom 1.b proračuna EU-a zapravo najvažniji izravan čimbenik koji ugrožava provedbu kohezijske politike u odnosu na prethodno programsko razdoblje i, potencijalno, na sadašnje programsko razdoblje 2014. – 2020.; ponavlja da sudionici kohezijske politike na terenu uvelike osjećaju utjecaj navedenih zaostataka, ponekad u ekstremnoj mjeri; stoga poziva Komisiju da razradi plan kojim se predviđa poseban vremenski raspored za konkretne, postupne mjere politike, poduprte izdvojenim proračunskim sredstvima, kako bi se zaostaci smanjili, a zatim uklonili; nada se da će Vijeće konačno shvatiti ozbiljnost i neodrživost situacije te da će biti spremno aktivno doprinijeti pronalasku stabilnog rješenja problema; uvjeren je da bi prvi cilj tih mjera trebalo biti osjetno smanjenje zaostataka u 2015.;

| 15. | naglašava da je od presudne važnosti početi provedbu operativnih programa čim budu usvojeni kako bi se povećali rezultati ulaganja, potaknulo stvaranje radnih mjesta, omogućio rast produktivnosti i pridonijelo klimatskim i energetskim ciljevima Unije, te da Komisija i države članice trebaju uložiti maksimalne napore da ubrzaju njihovo usvajanje, ne dovodeći u pitanje njihovu kvalitetu; zahtijeva da Komisija, zadržavajući fokus na nastavku borbe protiv prijevara, izvrši analizu svih mogućih načina pojednostavnjenja svojih internih postupaka kako bi ubrzala postupke koji se temelje na dva programa predviđena za usvajanje operativnih programa radi izbjegavanja dodatnih kašnjenja početka provedbe; |
| --- | --- |

15.

naglašava da je od presudne važnosti početi provedbu operativnih programa čim budu usvojeni kako bi se povećali rezultati ulaganja, potaknulo stvaranje radnih mjesta, omogućio rast produktivnosti i pridonijelo klimatskim i energetskim ciljevima Unije, te da Komisija i države članice trebaju uložiti maksimalne napore da ubrzaju njihovo usvajanje, ne dovodeći u pitanje njihovu kvalitetu; zahtijeva da Komisija, zadržavajući fokus na nastavku borbe protiv prijevara, izvrši analizu svih mogućih načina pojednostavnjenja svojih internih postupaka kako bi ubrzala postupke koji se temelje na dva programa predviđena za usvajanje operativnih programa radi izbjegavanja dodatnih kašnjenja početka provedbe;

| 16. | s obzirom na navedeno, poziva Komisiju da: Parlamentu predstavi mjere koje namjerava poduzeti kako bi se, što je prije moguće, olakšala provedba operativnih programa, posebice radi izbjegavanja opoziva sredstava 2017. godine, kao i vremenski raspored koji je za to predviđen; da objasni utjecaj kašnjenja u plaćanjima na početak provedbe novih operativnih programa; te da predloži rješenja kako bi se što je više moguće ograničila šteta; nadalje traži da Komisija, u kontekstu izvještavanja o ishodu pregovora kako je utvrđeno člankom 16. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama, izvrši analizu mogućeg utjecaja zakašnjelog početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. na rast i radna mjesta te da na temelju dobivenih saznanja donese preporuke; |
| --- | --- |

16.

s obzirom na navedeno, poziva Komisiju da: Parlamentu predstavi mjere koje namjerava poduzeti kako bi se, što je prije moguće, olakšala provedba operativnih programa, posebice radi izbjegavanja opoziva sredstava 2017. godine, kao i vremenski raspored koji je za to predviđen; da objasni utjecaj kašnjenja u plaćanjima na početak provedbe novih operativnih programa; te da predloži rješenja kako bi se što je više moguće ograničila šteta; nadalje traži da Komisija, u kontekstu izvještavanja o ishodu pregovora kako je utvrđeno člankom 16. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama, izvrši analizu mogućeg utjecaja zakašnjelog početka provedbe kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. na rast i radna mjesta te da na temelju dobivenih saznanja donese preporuke;

| 17. | smatra da se višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. – 2020., koji proizlazi iz predložene Komisijine izmjene Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru kojom se u 2015. prenose sredstva koja nisu dodijeljena 2014. godine, znatno povećava opasnost od opoziva 2018. godine u pogledu programa koji nisu usvojeni 2014. te stoga ne potiče na potpuno iskorištavanje sredstava EU-a ili djelotvorne potpore za ulaganja EU-a u rast i radna mjesta; poziva Komisiju da prilikom izrade strateškog izvješća za 2017., predviđenog člankom 53. Uredbe o zajedničkim odredbama, dovoljno unaprijed predloži odgovarajuće zakonodavne i druge mjere radi izbjegavanja opasnosti od opoziva; |
| --- | --- |

17.

smatra da se višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. – 2020., koji proizlazi iz predložene Komisijine izmjene Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru kojom se u 2015. prenose sredstva koja nisu dodijeljena 2014. godine, znatno povećava opasnost od opoziva 2018. godine u pogledu programa koji nisu usvojeni 2014. te stoga ne potiče na potpuno iskorištavanje sredstava EU-a ili djelotvorne potpore za ulaganja EU-a u rast i radna mjesta; poziva Komisiju da prilikom izrade strateškog izvješća za 2017., predviđenog člankom 53. Uredbe o zajedničkim odredbama, dovoljno unaprijed predloži odgovarajuće zakonodavne i druge mjere radi izbjegavanja opasnosti od opoziva;

| 18. | zabrinut je zbog slabe apsorpcije sredstava u programskom razdoblju 2007. – 2013. u određenim državama članicama te upozorava da se treba suočiti s temeljnim razlozima kako bi se izbjeglo ponavljanje istih problema u sljedećem razdoblju; naglašava da je administrativni kapacitet ključan za djelotvornu i učinkovitu provedbu kohezijske politike; naglašava da nestabilnost u javnoj službi, zajedno sa slabom koordinacijom politike, može ugroziti uspješnu provedbu ESIF-a i biti prijetnja cjelokupnom djelotvornom upravljanju politikom; |
| --- | --- |

18.

zabrinut je zbog slabe apsorpcije sredstava u programskom razdoblju 2007. – 2013. u određenim državama članicama te upozorava da se treba suočiti s temeljnim razlozima kako bi se izbjeglo ponavljanje istih problema u sljedećem razdoblju; naglašava da je administrativni kapacitet ključan za djelotvornu i učinkovitu provedbu kohezijske politike; naglašava da nestabilnost u javnoj službi, zajedno sa slabom koordinacijom politike, može ugroziti uspješnu provedbu ESIF-a i biti prijetnja cjelokupnom djelotvornom upravljanju politikom;

| 19. | predlaže mogućnost da se za pripremu sljedećega programskog razdoblja regulatorne odredbe u vezi s programiranjem uvedu odvojeno i prije proračunskih prijedloga, čime bi se odvojile rasprave o sadržaju i novcu, a ostavilo dovoljno vremena za temeljite pripreme programa; podsjeća da, iako su regulatorne odredbe vrlo opsežne, to ne daje državama članicama i regijama potpunu sigurnost te to može biti uzrok različitih tumačenja; napominje da još uvijek ima prostora za pojednostavljenje regulatornih odredbi; |
| --- | --- |

19.

predlaže mogućnost da se za pripremu sljedećega programskog razdoblja regulatorne odredbe u vezi s programiranjem uvedu odvojeno i prije proračunskih prijedloga, čime bi se odvojile rasprave o sadržaju i novcu, a ostavilo dovoljno vremena za temeljite pripreme programa; podsjeća da, iako su regulatorne odredbe vrlo opsežne, to ne daje državama članicama i regijama potpunu sigurnost te to može biti uzrok različitih tumačenja; napominje da još uvijek ima prostora za pojednostavljenje regulatornih odredbi;

| 20. | poziva Komisiju da pažljivo razmotri primjenu financijskih ispravaka ili obustave plaćanja uzimajući u obzir moguće posljedice za rast i radna mjesta; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da pažljivo razmotri primjenu financijskih ispravaka ili obustave plaćanja uzimajući u obzir moguće posljedice za rast i radna mjesta;

Kohezijska politika kao temelj pametnih, održivih i uključivih ulaganja za razdoblje 2014. – 2020.

| 21. | ponavlja da je izvorna funkcija kohezijske politike promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i smanjenje regionalnih razlika pružanjem posebne potpore slabije razvijenim regijama; naglašava da politika po svojoj prirodi i izvornom ustroju, kako je predviđeno Ugovorom, sama po sebi pridonosi ciljevima Unije, posebno ciljevima pametnog, održivog i uključivog rasta strategije Europa 2020., kao i temeljnom cilju Ugovora za jačanje teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

21.

ponavlja da je izvorna funkcija kohezijske politike promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i smanjenje regionalnih razlika pružanjem posebne potpore slabije razvijenim regijama; naglašava da politika po svojoj prirodi i izvornom ustroju, kako je predviđeno Ugovorom, sama po sebi pridonosi ciljevima Unije, posebno ciljevima pametnog, održivog i uključivog rasta strategije Europa 2020., kao i temeljnom cilju Ugovora za jačanje teritorijalne kohezije;

| 22. | pozdravlja novi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) i njegov mogući učinak financijske poluge; naglašava da glavni cilj EFSU-a treba biti jamčenje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te stoga treba biti od koristi za sve regije EU-a; naglašava potrebu da se zajamči dodana vrijednost sredstava EFSU-a, a time i komplementarnost i sinergija između tog fonda i Europskih strukturnih i investicijskih fondova, čuvajući te fondove financijski neovisnima jedne o drugima te jednako tako savjetuje predmetnim stranama da uzmu u obzir iskustva stečena u provedbi Europskog plana za gospodarski oporavak 2008., posebno u vezi s pametnim ulaganjima; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja novi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) i njegov mogući učinak financijske poluge; naglašava da glavni cilj EFSU-a treba biti jamčenje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te stoga treba biti od koristi za sve regije EU-a; naglašava potrebu da se zajamči dodana vrijednost sredstava EFSU-a, a time i komplementarnost i sinergija između tog fonda i Europskih strukturnih i investicijskih fondova, čuvajući te fondove financijski neovisnima jedne o drugima te jednako tako savjetuje predmetnim stranama da uzmu u obzir iskustva stečena u provedbi Europskog plana za gospodarski oporavak 2008., posebno u vezi s pametnim ulaganjima;

| 23. | poziva Komisiju i države članice da zajamče pojačanu koordinaciju i ujednačenost svih politika ulaganja i razvojnih politika na razini EU-a, posebno kohezijske politike, kao i koordinaciju i ujednačenost među europskim strukturnim i investicijskim fondovima, drugim fondovima EU-a te nacionalnih i regionalnih instrumenata za financiranje kako bi se zajamčila komplementarnost i pojačana sinergija, izbjeglo preklapanje i udvostručavanje potpore, te da zajamče visoku europsku dodanu vrijednost sredstava EU-a; poziva Komisiju da u sljedećim izvješćima o koheziji izvješćuje o sinergijama; predlaže da se provedba ovog novog plana ulaganja na razini EU-a temelji na iskustvima stečenima u pogledu triju zajedničkih inicijativa JEREMIE, JESSICA i JASMINE, zahvaljujući kojima je omogućeno povećanje strukturnih fondova s 1,2 milijarde EUR u razdoblju 2000. – 2006. na 8,4 milijarde EUR u razdoblju 2007. – 2012.; poziva na široku i detaljnu analizu u savjetovanju s Europskom investicijskom bankom (EIB) i Europskim investicijskim fondom (EIF); |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju i države članice da zajamče pojačanu koordinaciju i ujednačenost svih politika ulaganja i razvojnih politika na razini EU-a, posebno kohezijske politike, kao i koordinaciju i ujednačenost među europskim strukturnim i investicijskim fondovima, drugim fondovima EU-a te nacionalnih i regionalnih instrumenata za financiranje kako bi se zajamčila komplementarnost i pojačana sinergija, izbjeglo preklapanje i udvostručavanje potpore, te da zajamče visoku europsku dodanu vrijednost sredstava EU-a; poziva Komisiju da u sljedećim izvješćima o koheziji izvješćuje o sinergijama; predlaže da se provedba ovog novog plana ulaganja na razini EU-a temelji na iskustvima stečenima u pogledu triju zajedničkih inicijativa JEREMIE, JESSICA i JASMINE, zahvaljujući kojima je omogućeno povećanje strukturnih fondova s 1,2 milijarde EUR u razdoblju 2000. – 2006. na 8,4 milijarde EUR u razdoblju 2007. – 2012.; poziva na široku i detaljnu analizu u savjetovanju s Europskom investicijskom bankom (EIB) i Europskim investicijskim fondom (EIF);

| 24. | naglašava da se zakonodavstvom o kohezijskoj politici predviđa proširena uporaba financijskih instrumenata kako bi se udvostručio njihov doprinos na otprilike 25 – 30 milijardi EUR u razdoblju 2014. – 2020., proširenjem njihova tematskog područja primjene i jamčenjem veće fleksibilnosti državama članicama i regijama; naglašava ulogu financijskih instrumenata u mobiliziranju dodatnih javnih ili privatnih sufinanciranja radi suočavanja s tržišnim nedostacima u skladu sa strategijom Europa 2020. i prioritetima kohezijske politike; posebno podržava inicijativu malih i srednjih poduzeća za podjelu rizika i poziva Komisiju da uloži sve napore kako bi financijski instrumenti bili jednostavni za uporabu i privlačni državama članicama i regijama, jamčeći time samostalno udvostručavanje njihovih doprinosa financijskim instrumentima i dobru uspostavu vlasništva dionika tog cilja; naglašava potrebu za jamčenjem transparentnosti, odgovornosti i nadzora za financijske instrumente koji obuhvaćaju novac EU-a; |
| --- | --- |

24.

naglašava da se zakonodavstvom o kohezijskoj politici predviđa proširena uporaba financijskih instrumenata kako bi se udvostručio njihov doprinos na otprilike 25 – 30 milijardi EUR u razdoblju 2014. – 2020., proširenjem njihova tematskog područja primjene i jamčenjem veće fleksibilnosti državama članicama i regijama; naglašava ulogu financijskih instrumenata u mobiliziranju dodatnih javnih ili privatnih sufinanciranja radi suočavanja s tržišnim nedostacima u skladu sa strategijom Europa 2020. i prioritetima kohezijske politike; posebno podržava inicijativu malih i srednjih poduzeća za podjelu rizika i poziva Komisiju da uloži sve napore kako bi financijski instrumenti bili jednostavni za uporabu i privlačni državama članicama i regijama, jamčeći time samostalno udvostručavanje njihovih doprinosa financijskim instrumentima i dobru uspostavu vlasništva dionika tog cilja; naglašava potrebu za jamčenjem transparentnosti, odgovornosti i nadzora za financijske instrumente koji obuhvaćaju novac EU-a;

| 25. | međutim, upozorava da EFSU ne bi trebao narušiti stratešku dosljednost i dugoročnu perspektivu programiranja kohezijske politike; naglašava da bi preusmjeravanje strukturnih fondova bilo kontraproduktivno te se stoga ne može prihvatiti jer bi ugrozilo njihovu djelotvornost i razvoj regija; ističe da se financijske alokacije državama članicama dogovorene pod naslovom 1.b višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. ne mogu izmijeniti za potrebe EFSU-a; naglašava da zamjena bespovratnih sredstava zajmovima, vlasničkim kapitalom ili jamstvima, iako ima određene prednosti, mora biti izvršena s oprezom, uzimajući u obzir regionalne razlike i raznolikost praksi i iskustava između regija u vezi s uporabom financijskih instrumenata; ističe da regije kojima su ulaganja najpotrebnija često imaju manje administrativne i apsorpcijske kapacitete; |
| --- | --- |

25.

međutim, upozorava da EFSU ne bi trebao narušiti stratešku dosljednost i dugoročnu perspektivu programiranja kohezijske politike; naglašava da bi preusmjeravanje strukturnih fondova bilo kontraproduktivno te se stoga ne može prihvatiti jer bi ugrozilo njihovu djelotvornost i razvoj regija; ističe da se financijske alokacije državama članicama dogovorene pod naslovom 1.b višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. ne mogu izmijeniti za potrebe EFSU-a; naglašava da zamjena bespovratnih sredstava zajmovima, vlasničkim kapitalom ili jamstvima, iako ima određene prednosti, mora biti izvršena s oprezom, uzimajući u obzir regionalne razlike i raznolikost praksi i iskustava između regija u vezi s uporabom financijskih instrumenata; ističe da regije kojima su ulaganja najpotrebnija često imaju manje administrativne i apsorpcijske kapacitete;

| 26. | upozorava da fleksibilnost koja je dozvoljena pri odabiru projekata u sklopu EFSU-a predstavlja opasnost od usmjeravanja ulaganja u razvijenije države članice, što može ugroziti gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju; traži od Komisije da blisko prati odnos između EFSU-a i ESIF-a; |
| --- | --- |

26.

upozorava da fleksibilnost koja je dozvoljena pri odabiru projekata u sklopu EFSU-a predstavlja opasnost od usmjeravanja ulaganja u razvijenije države članice, što može ugroziti gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju; traži od Komisije da blisko prati odnos između EFSU-a i ESIF-a;

Djelotvornost, učinkovitost i uspješnost kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020.

| 27. | ističe važnost svih mjera kojima je cilj povećati djelotvornost, jednostavnost, učinkovitost i usmjerenost na rezultate i provedbu kohezijske politike čime bi se trebao zajamčiti prelazak s kriterija povlačenja sredstava prema kvalitetnom trošenju i visokoj dodanoj vrijednosti sufinanciranih operacija; u tom smislu predlaže iznošenje tehničkih prilagodbi predmetnih uredbi ESIF-a; |
| --- | --- |

27.

ističe važnost svih mjera kojima je cilj povećati djelotvornost, jednostavnost, učinkovitost i usmjerenost na rezultate i provedbu kohezijske politike čime bi se trebao zajamčiti prelazak s kriterija povlačenja sredstava prema kvalitetnom trošenju i visokoj dodanoj vrijednosti sufinanciranih operacija; u tom smislu predlaže iznošenje tehničkih prilagodbi predmetnih uredbi ESIF-a;

| 28. | pozdravlja tematsku koncentraciju koja podržava ulaganja u pametni, održivi i uključivi rast te kojoj je cilj stvoriti rast i zapošljavanje, boriti se protiv klimatskih promjena i energetske ovisnosti te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost, kao i veću usredotočenost na rezultate i mjerljivost programa za razdoblje 2014. – 2020., što bi trebalo pridonijeti daljnjem povećanju učinkovitosti i djelotvornosti kohezijske politike; istodobno i dalje zahtijeva veću fleksibilnost za regije, ovisno o lokalnim i regionalnim specifičnostima, posebno u kontekstu ozbiljne krize radi smanjenja razlika u razvoju različitih regija u Uniji; poziva na istinski integriran i teritorijalan pristup ciljnim programima i projektima za rješavanje pitanje potreba na terenu; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja tematsku koncentraciju koja podržava ulaganja u pametni, održivi i uključivi rast te kojoj je cilj stvoriti rast i zapošljavanje, boriti se protiv klimatskih promjena i energetske ovisnosti te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost, kao i veću usredotočenost na rezultate i mjerljivost programa za razdoblje 2014. – 2020., što bi trebalo pridonijeti daljnjem povećanju učinkovitosti i djelotvornosti kohezijske politike; istodobno i dalje zahtijeva veću fleksibilnost za regije, ovisno o lokalnim i regionalnim specifičnostima, posebno u kontekstu ozbiljne krize radi smanjenja razlika u razvoju različitih regija u Uniji; poziva na istinski integriran i teritorijalan pristup ciljnim programima i projektima za rješavanje pitanje potreba na terenu;

| 29. | poziva države članice i Komisiju da zajamče dosljednost između nacionalnih programa reformi i operativnih programa u cilju prikladnog suočavanja s preporukama za pojedine države i omogućavanja usklađenosti s postupcima gospodarskog upravljanja čime bi se ograničila opasnost od ranog reprogramiranja; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice i Komisiju da zajamče dosljednost između nacionalnih programa reformi i operativnih programa u cilju prikladnog suočavanja s preporukama za pojedine države i omogućavanja usklađenosti s postupcima gospodarskog upravljanja čime bi se ograničila opasnost od ranog reprogramiranja;

| 30. | podsjeća, u tom kontekstu, na početno protivljenje Parlamenta i ističe njegovu odgovornost da bude potpuno uključen, da vrši nadzor te da nadgleda; zahtijeva da Komisija i Vijeće dostave potpune, transparentne i pravodobne informacije o kriterijima za reprogramiranje ili obustavu obveza ili plaćanja ESIF-a u skladu s člankom 23. stavkom 15. Uredbe o zajedničkim odredbama, kao i informacije o cjelovitom postupku koji bi mogao aktivirati takvo reprogramiranje ili obustavu; ističe da se odluka o obustavi obveza ili plaćanja treba donositi samo u krajnjoj nuždi kada su iscrpljene sve ostale mogućnosti i nakon procjene mogućih posljedica za rast i radna mjesta jer bi obustava obveza ili plaćanja mogla imati ozbiljne posljedice za nacionalna, regionalna i lokalna tijela, kao i za ostvarenje ciljeva kohezijske politike u cjelini; smatra da bi makroekonomska uvjetovanost trebala služiti isključivo za to da kohezijska politika bude održivija i učinkovitija te odbacuje ideju da bi regije, općine ili građane trebalo kazniti zbog makroekonomskih odluka nacionalnih vlada; usmjerava pozornost na moguće znatno administrativno preopterećenje do kojeg bi došlo zbog reprogramiranja fondova; podsjeća da je za prijedlog za reprogramiranje koji se podnosi u skladu s člankom 23. stavkom 4. te Uredbe potrebno prethodno savjetovanje s odgovarajućim odborom za praćenje sukladno članku 49. stavku 3. te iste Uredbe; |
| --- | --- |

30.

podsjeća, u tom kontekstu, na početno protivljenje Parlamenta i ističe njegovu odgovornost da bude potpuno uključen, da vrši nadzor te da nadgleda; zahtijeva da Komisija i Vijeće dostave potpune, transparentne i pravodobne informacije o kriterijima za reprogramiranje ili obustavu obveza ili plaćanja ESIF-a u skladu s člankom 23. stavkom 15. Uredbe o zajedničkim odredbama, kao i informacije o cjelovitom postupku koji bi mogao aktivirati takvo reprogramiranje ili obustavu; ističe da se odluka o obustavi obveza ili plaćanja treba donositi samo u krajnjoj nuždi kada su iscrpljene sve ostale mogućnosti i nakon procjene mogućih posljedica za rast i radna mjesta jer bi obustava obveza ili plaćanja mogla imati ozbiljne posljedice za nacionalna, regionalna i lokalna tijela, kao i za ostvarenje ciljeva kohezijske politike u cjelini; smatra da bi makroekonomska uvjetovanost trebala služiti isključivo za to da kohezijska politika bude održivija i učinkovitija te odbacuje ideju da bi regije, općine ili građane trebalo kazniti zbog makroekonomskih odluka nacionalnih vlada; usmjerava pozornost na moguće znatno administrativno preopterećenje do kojeg bi došlo zbog reprogramiranja fondova; podsjeća da je za prijedlog za reprogramiranje koji se podnosi u skladu s člankom 23. stavkom 4. te Uredbe potrebno prethodno savjetovanje s odgovarajućim odborom za praćenje sukladno članku 49. stavku 3. te iste Uredbe;

| 31. | ističe da do znatnog broja nepravilnosti dolazi zbog složenih zahtjeva i propisa; naglašava da bi se broj nepravilnosti pri provedbi kohezijskih programa mogao smanjiti pojednostavnjenjem upravljanja i postupaka, ranim prenošenjem novousvojenih odgovarajućih direktiva te jačanjem administrativnih kapaciteta, posebice u manje razvijenim regijama; naglašava da je potrebno smanjiti administrativno opterećenje korisnika koje proizlazi iz provjera potrebnih za jamčenje pravilnog korištenja odobrenim sredstvima Europskih strukturnih i investicijskih fondova, da je potrebno uložiti napore u optimizaciju i poboljšavanje fleksibilnosti sustava upravljanja i kontrole, usmjeriti više pozornosti na procjenu rizika te pravilno raspodijeliti odgovornost među svim tijelima, istodobno ne ugrožavajući uspostavljene pojačane postupke kontrole, radi djelotvornijeg sprečavanja nepravilnosti i, kao posljedicu toga, izbjegavanja financijskih ispravaka te prekida i obustava plaćanja; izražava zabrinutost zbog niskih stopa isplate financijskih instrumenata korisnicima, posebno u pogledu cilja koji se odnosi na povećanje uporabe tih instrumenata; u tom pogledu traži da države članice, upravljačka tijela i odgovarajući dionici koji rade s tim financijskim instrumentima potpuno iskoriste tehničku pomoć koja se pruža preko Financijskih instrumenata – Platforme za tehničko savjetovanje (FI-TAP) i servisa fi-compass; |
| --- | --- |

31.

ističe da do znatnog broja nepravilnosti dolazi zbog složenih zahtjeva i propisa; naglašava da bi se broj nepravilnosti pri provedbi kohezijskih programa mogao smanjiti pojednostavnjenjem upravljanja i postupaka, ranim prenošenjem novousvojenih odgovarajućih direktiva te jačanjem administrativnih kapaciteta, posebice u manje razvijenim regijama; naglašava da je potrebno smanjiti administrativno opterećenje korisnika koje proizlazi iz provjera potrebnih za jamčenje pravilnog korištenja odobrenim sredstvima Europskih strukturnih i investicijskih fondova, da je potrebno uložiti napore u optimizaciju i poboljšavanje fleksibilnosti sustava upravljanja i kontrole, usmjeriti više pozornosti na procjenu rizika te pravilno raspodijeliti odgovornost među svim tijelima, istodobno ne ugrožavajući uspostavljene pojačane postupke kontrole, radi djelotvornijeg sprečavanja nepravilnosti i, kao posljedicu toga, izbjegavanja financijskih ispravaka te prekida i obustava plaćanja; izražava zabrinutost zbog niskih stopa isplate financijskih instrumenata korisnicima, posebno u pogledu cilja koji se odnosi na povećanje uporabe tih instrumenata; u tom pogledu traži da države članice, upravljačka tijela i odgovarajući dionici koji rade s tim financijskim instrumentima potpuno iskoriste tehničku pomoć koja se pruža preko Financijskih instrumenata – Platforme za tehničko savjetovanje (FI-TAP) i servisa fi-compass;

Zaposlenost, mala i srednja poduzeća, mladi i obrazovanje

| 32. | naglašava da bi ESIF mogao dati velik doprinos preokretanju negativnih socijalnih posljedica krize i da u tom cilju treba olakšati i pojednostaviti integrirani pristup koji se nudi programiranjem iz više fondova, uz učinkovitiju koordinaciju fondova i veću fleksibilnost među njima, posebno omogućavajući bolje iskorištavanje sinergija između ESF-a i EFRR-a; naglašava da ulaganja koja financira ESF ne mogu ostvariti optimalne rezultate ako nisu uspostavljene relevantna infrastruktura i odgovarajuće institucije; skreće pozornost na činjenicu da ESIF može na djelotvoran način podržati socijalno uključivanje i stoga ga treba mobilizirati kako bi pomogao u integraciji ugroženih i ranjivih skupina poput Roma i osoba s invaliditetom te pružao potporu prijelazu s usluga javnih ustanova za djecu i odrasle na one koje se pružaju u zajednici; |
| --- | --- |

32.

naglašava da bi ESIF mogao dati velik doprinos preokretanju negativnih socijalnih posljedica krize i da u tom cilju treba olakšati i pojednostaviti integrirani pristup koji se nudi programiranjem iz više fondova, uz učinkovitiju koordinaciju fondova i veću fleksibilnost među njima, posebno omogućavajući bolje iskorištavanje sinergija između ESF-a i EFRR-a; naglašava da ulaganja koja financira ESF ne mogu ostvariti optimalne rezultate ako nisu uspostavljene relevantna infrastruktura i odgovarajuće institucije; skreće pozornost na činjenicu da ESIF može na djelotvoran način podržati socijalno uključivanje i stoga ga treba mobilizirati kako bi pomogao u integraciji ugroženih i ranjivih skupina poput Roma i osoba s invaliditetom te pružao potporu prijelazu s usluga javnih ustanova za djecu i odrasle na one koje se pružaju u zajednici;

| 33. | poziva Komisiju da posveti posebnu pozornost stanju manjinskih skupina diljem Unije jer su one podložne svim oblicima socijalne isključenosti te im stoga više prijeti strukturna nezaposlenost; smatra da se u svakom planiranju politike u cilju ostvarivanja socijalne kohezije u Uniji mora uzeti u obzir integracija manjina; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da posveti posebnu pozornost stanju manjinskih skupina diljem Unije jer su one podložne svim oblicima socijalne isključenosti te im stoga više prijeti strukturna nezaposlenost; smatra da se u svakom planiranju politike u cilju ostvarivanja socijalne kohezije u Uniji mora uzeti u obzir integracija manjina;

| 34. | naglašava ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća u stvaranju radnih mjesta i upućuje na njihov potencijal za promicanje pametnog rasta i digitalnih gospodarstava te gospodarstava s niskim razinama ugljika; poziva na pozitivno regulatorno okruženje pogodno za osnivanje takvih poduzeća i upravljanje takvim poduzećima, posebice onih koja pokreću mlade osobe i onih koja se nalaze u ruralnim područjima; naglašava važnost smanjenja birokratskog opterećenja nametnutog malim i srednjim poduzećima i olakšavanja njihova pristupa financiranju, kao i potrebu podržavanja programa i osposobljavanja kojima se promiče razvoj poduzetničkih vještina; |
| --- | --- |

34.

naglašava ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća u stvaranju radnih mjesta i upućuje na njihov potencijal za promicanje pametnog rasta i digitalnih gospodarstava te gospodarstava s niskim razinama ugljika; poziva na pozitivno regulatorno okruženje pogodno za osnivanje takvih poduzeća i upravljanje takvim poduzećima, posebice onih koja pokreću mlade osobe i onih koja se nalaze u ruralnim područjima; naglašava važnost smanjenja birokratskog opterećenja nametnutog malim i srednjim poduzećima i olakšavanja njihova pristupa financiranju, kao i potrebu podržavanja programa i osposobljavanja kojima se promiče razvoj poduzetničkih vještina;

| 35. | naglašava da mala i srednja poduzeća čine 99 % svih poduzeća u EU-u i 80 % radnih mjesta u Uniji; |
| --- | --- |

35.

naglašava da mala i srednja poduzeća čine 99 % svih poduzeća u EU-u i 80 % radnih mjesta u Uniji;

| 36. | izražava zabrinutost zbog preniske granice koju je postavila Komisija (5 milijuna EUR) za potporu EFFR-a kulturnoj infrastrukturi malog kapaciteta i infrastrukturi održivog turizma, koja se, osim toga, definira kao ukupni troškovi umjesto kao prihvatljivi troškovi, te naglašava snažan pozitivni učinak koji takvi projekti mogu imati na regionalni razvoj u smislu socijalno-gospodarskog učinka, socijalne uključivosti i privlačnosti; |
| --- | --- |

36.

izražava zabrinutost zbog preniske granice koju je postavila Komisija (5 milijuna EUR) za potporu EFFR-a kulturnoj infrastrukturi malog kapaciteta i infrastrukturi održivog turizma, koja se, osim toga, definira kao ukupni troškovi umjesto kao prihvatljivi troškovi, te naglašava snažan pozitivni učinak koji takvi projekti mogu imati na regionalni razvoj u smislu socijalno-gospodarskog učinka, socijalne uključivosti i privlačnosti;

| 37. | slaže se s analizom Komisije da bi se gospodarski i socijalni prioriteti, posebno usmjerenost na gospodarski rast s jedne strane te socijalna uključenost, obrazovanje i održiv razvoj s druge, u nekim državama članicama mogli na bolji način uravnotežiti i poduprijeti smislenim dijalogom s partnerima i dionicima; naglašava da je jasna strategija za poboljšanje institucionalnog okvira država članica u pogledu administrativnih kapaciteta i kvalitete pravosuđa ključan čimbenik uspjeha u ostvarivanju tih prioriteta; |
| --- | --- |

37.

slaže se s analizom Komisije da bi se gospodarski i socijalni prioriteti, posebno usmjerenost na gospodarski rast s jedne strane te socijalna uključenost, obrazovanje i održiv razvoj s druge, u nekim državama članicama mogli na bolji način uravnotežiti i poduprijeti smislenim dijalogom s partnerima i dionicima; naglašava da je jasna strategija za poboljšanje institucionalnog okvira država članica u pogledu administrativnih kapaciteta i kvalitete pravosuđa ključan čimbenik uspjeha u ostvarivanju tih prioriteta;

| 38. | naglašava važnost Europskog socijalnog fonda zajedno s Jamstvom za mlade i Inicijativom za zapošljavanje mladih, koji trebaju podržati što više održivih projekata koji otvaraju radna mjesta, primjerice u obliku poslovnih inicijativa; |
| --- | --- |

38.

naglašava važnost Europskog socijalnog fonda zajedno s Jamstvom za mlade i Inicijativom za zapošljavanje mladih, koji trebaju podržati što više održivih projekata koji otvaraju radna mjesta, primjerice u obliku poslovnih inicijativa;

| 39. | upozorava da zabrinjavajuće stope nezaposlenosti mladih prijete gubitkom čitave generacije, posebice u slabije razvijenim regijama i regijama koje su jače pogođene krizom i nezaposlenošću; ustraje u tome da zalaganje za integraciju mladih osoba na tržište rada mora ostati glavni prioritet za čije je ostvarenje ključno aktivno sudjelovanje EU-a te se toj integraciji može u znatnoj mjeri pridonijeti integriranom uporabom ESF-a, EFRR-a i Kohezijskog fonda; smatra da u tom kontekstu treba primijeniti pristup koji je više usmjeren na rezultate kako bi se jamčila djelotvornija uporaba dostupnih resursa, što bi potaknulo zapošljavanje i konkurentnost te stvorilo više prihoda u korist cijelog gospodarstva EU-a; u tom kontekstu naglašava ključnu ulogu Jamstva za mlade u pomaganju mladim osobama ispod 25 godina da pronađu kvalitetno radno mjesto ili steknu obrazovanje, vještine i iskustvo potrebno za pronalazak zaposlenja; ističe da je potrebno čim prije pružiti sva sredstva koja su nužna za provedbu Jamstva za mlade i drugih mjera u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; smatra da je potrebno koristiti jasne i lako razumljive pokazatelje učinka kojima se omogućuje pravilno ocjenjivanje doprinosa fondova EU-a rastu i zapošljavanju; |
| --- | --- |

39.

upozorava da zabrinjavajuće stope nezaposlenosti mladih prijete gubitkom čitave generacije, posebice u slabije razvijenim regijama i regijama koje su jače pogođene krizom i nezaposlenošću; ustraje u tome da zalaganje za integraciju mladih osoba na tržište rada mora ostati glavni prioritet za čije je ostvarenje ključno aktivno sudjelovanje EU-a te se toj integraciji može u znatnoj mjeri pridonijeti integriranom uporabom ESF-a, EFRR-a i Kohezijskog fonda; smatra da u tom kontekstu treba primijeniti pristup koji je više usmjeren na rezultate kako bi se jamčila djelotvornija uporaba dostupnih resursa, što bi potaknulo zapošljavanje i konkurentnost te stvorilo više prihoda u korist cijelog gospodarstva EU-a; u tom kontekstu naglašava ključnu ulogu Jamstva za mlade u pomaganju mladim osobama ispod 25 godina da pronađu kvalitetno radno mjesto ili steknu obrazovanje, vještine i iskustvo potrebno za pronalazak zaposlenja; ističe da je potrebno čim prije pružiti sva sredstva koja su nužna za provedbu Jamstva za mlade i drugih mjera u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; smatra da je potrebno koristiti jasne i lako razumljive pokazatelje učinka kojima se omogućuje pravilno ocjenjivanje doprinosa fondova EU-a rastu i zapošljavanju;

| 40. | smatra da je potrebno i dalje ulagati napore u pronalaženje načina kojima se može poboljšati uspješnost po pitanju zaposlenosti mladih s obzirom na to da, bez obzira na donošenje Uredbe o ESF-u i Inicijative za zapošljavanje mladih, rezultati nisu bili dobri; ističe da je EU politički predan pružanju neposredne potpore integraciji mladih osoba na tržište rada; |
| --- | --- |

40.

smatra da je potrebno i dalje ulagati napore u pronalaženje načina kojima se može poboljšati uspješnost po pitanju zaposlenosti mladih s obzirom na to da, bez obzira na donošenje Uredbe o ESF-u i Inicijative za zapošljavanje mladih, rezultati nisu bili dobri; ističe da je EU politički predan pružanju neposredne potpore integraciji mladih osoba na tržište rada;

| 41. | naglašava da je zbog promjena proizvodnih modela i starenja stanovništva znatno porasla uloga Europskog socijalnog fonda, kao i važnost ulaganja u prilagodbu vještina radnika; čvrsto vjeruje da bi u tom pogledu ESF trebao nadopunjavati nacionalne pristupe u državama članicama; poziva države članice i Komisiju da se pobrinu za što učinkovitiju i djelotvorniju upotrebu raspoloživih sredstava u cilju jamčenja zapošljivosti radnika, socijalne uključenosti i jednakosti spolova; istodobno naglašava da bi programe osposobljavanja financirane u okviru ESF-a također trebalo prilagoditi potrebama poduzetnika i osoblja na menadžerskoj razini kako bi se zajamčio održiv razvoj poduzeća, osobito malih i srednjih, koja otvaraju većinu radnih mjesta u Uniji; |
| --- | --- |

41.

naglašava da je zbog promjena proizvodnih modela i starenja stanovništva znatno porasla uloga Europskog socijalnog fonda, kao i važnost ulaganja u prilagodbu vještina radnika; čvrsto vjeruje da bi u tom pogledu ESF trebao nadopunjavati nacionalne pristupe u državama članicama; poziva države članice i Komisiju da se pobrinu za što učinkovitiju i djelotvorniju upotrebu raspoloživih sredstava u cilju jamčenja zapošljivosti radnika, socijalne uključenosti i jednakosti spolova; istodobno naglašava da bi programe osposobljavanja financirane u okviru ESF-a također trebalo prilagoditi potrebama poduzetnika i osoblja na menadžerskoj razini kako bi se zajamčio održiv razvoj poduzeća, osobito malih i srednjih, koja otvaraju većinu radnih mjesta u Uniji;

| 42. | poziva države članice i Komisiju da nastave s radom, posebno na poboljšanju i proširenju platforme EURES kao učinkovitog alata za poticanje mobilnosti radnika u Europi, posebice prekogranične mobilnosti, unapređivanjem znanja radnika o tržištu rada Unije, informiranjem radnika o mogućnostima zaposlenja i pružanjem pomoći radnicima oko formalnosti; potiče države članice da razviju i podupru mreže EURES-a, između ostalog priznavanjem činjenice da su prekogranični radnici prvi koji će biti pogođeni problemima prilagodbe i poteškoćama u vezi s jamčenjem priznavanja stručnih kvalifikacija; napominje da te mreže potiču i podupiru prekograničnu mobilnost okupljanjem javnih službi za zapošljavanje, socijalnih partnera, lokalnih i regionalnih vlasti kao i drugih privatnih dionika; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice i Komisiju da nastave s radom, posebno na poboljšanju i proširenju platforme EURES kao učinkovitog alata za poticanje mobilnosti radnika u Europi, posebice prekogranične mobilnosti, unapređivanjem znanja radnika o tržištu rada Unije, informiranjem radnika o mogućnostima zaposlenja i pružanjem pomoći radnicima oko formalnosti; potiče države članice da razviju i podupru mreže EURES-a, između ostalog priznavanjem činjenice da su prekogranični radnici prvi koji će biti pogođeni problemima prilagodbe i poteškoćama u vezi s jamčenjem priznavanja stručnih kvalifikacija; napominje da te mreže potiču i podupiru prekograničnu mobilnost okupljanjem javnih službi za zapošljavanje, socijalnih partnera, lokalnih i regionalnih vlasti kao i drugih privatnih dionika;

| 43. | naglašava da je potrebno usmjeravati otvaranje kvalitetnih radnih mjesta s pomoću novih tehnologija; smatra da bi Komisija trebala povezati smanjivanje nezaposlenosti s alatima Digitalnog programa i Obzora 2020.; |
| --- | --- |

43.

naglašava da je potrebno usmjeravati otvaranje kvalitetnih radnih mjesta s pomoću novih tehnologija; smatra da bi Komisija trebala povezati smanjivanje nezaposlenosti s alatima Digitalnog programa i Obzora 2020.;

| 44. | ističe da je broj osoba koje rano napuštaju školovanje u Uniji i dalje vrlo visok i da to utječe na stopu nezaposlenosti mladih; naglašava da je potrebno početi rješavati taj problem moderniziranjem sustava obrazovanja i obrazovnih programa s pomoću potpore iz ESF-a; |
| --- | --- |

44.

ističe da je broj osoba koje rano napuštaju školovanje u Uniji i dalje vrlo visok i da to utječe na stopu nezaposlenosti mladih; naglašava da je potrebno početi rješavati taj problem moderniziranjem sustava obrazovanja i obrazovnih programa s pomoću potpore iz ESF-a;

| 45. | ističe da će biti nemoguće rješavati visoku razinu nezaposlenosti mladih s diplomom u EU-u bez učinkovite suradnje među obrazovnim ustanovama i dionicima na tržištu rada; osobito ističe da se podučavanjem znanja i vještina potrebnih na tržištu povećava stopa zaposlenosti mladih i smanjuju socijalne razlike; |
| --- | --- |

45.

ističe da će biti nemoguće rješavati visoku razinu nezaposlenosti mladih s diplomom u EU-u bez učinkovite suradnje među obrazovnim ustanovama i dionicima na tržištu rada; osobito ističe da se podučavanjem znanja i vještina potrebnih na tržištu povećava stopa zaposlenosti mladih i smanjuju socijalne razlike;

| 46. | ističe važnost rodne dimenzije u stvaranju radnih mjesta; poziva Komisiju da za rješavanje problema nezaposlenosti žena dodijeli dostatna financijska sredstva; smatra da bi tehnološki napredak ženama mogao biti koristan jer omogućuje fleksibilnije radno vrijeme i poziva Komisiju da ulaže u to područje; |
| --- | --- |

46.

ističe važnost rodne dimenzije u stvaranju radnih mjesta; poziva Komisiju da za rješavanje problema nezaposlenosti žena dodijeli dostatna financijska sredstva; smatra da bi tehnološki napredak ženama mogao biti koristan jer omogućuje fleksibilnije radno vrijeme i poziva Komisiju da ulaže u to područje;

| 47. | ponovno potvrđuje potrebu za uspostavljanjem ustanova za skrb o maloj djeci kako bi se povećala prisutnost žena na tržištu rada te stoga poziva Komisiju da podrži inovativne projekte u tom pogledu; ističe da se ulaganjem u javnu infrastrukturu, kao što su ustanove za skrb o djeci, povećavaju mogućnosti žena za aktivno sudjelovanje u gospodarstvu i na tržištu rada; |
| --- | --- |

47.

ponovno potvrđuje potrebu za uspostavljanjem ustanova za skrb o maloj djeci kako bi se povećala prisutnost žena na tržištu rada te stoga poziva Komisiju da podrži inovativne projekte u tom pogledu; ističe da se ulaganjem u javnu infrastrukturu, kao što su ustanove za skrb o djeci, povećavaju mogućnosti žena za aktivno sudjelovanje u gospodarstvu i na tržištu rada;

| 48. | poziva institucije EU-a i države članice da radi postizanja ciljeva povezanih sa zapošljavanjem i socijalnom uključenošću uzmu u obzir potrebe žena koje se vraćaju s rodiljnog dopusta, da motiviraju poslodavce na zapošljavanje žena nakon rodiljnog dopusta, olakšaju fleksibilne oblike rada i promiču dodatno obrazovanje (cjeloživotno učenje), čime se ženama omogućuje da neometano nastave svoje profesionalne karijere; |
| --- | --- |

48.

poziva institucije EU-a i države članice da radi postizanja ciljeva povezanih sa zapošljavanjem i socijalnom uključenošću uzmu u obzir potrebe žena koje se vraćaju s rodiljnog dopusta, da motiviraju poslodavce na zapošljavanje žena nakon rodiljnog dopusta, olakšaju fleksibilne oblike rada i promiču dodatno obrazovanje (cjeloživotno učenje), čime se ženama omogućuje da neometano nastave svoje profesionalne karijere;

Upravljanje politikom

| 49. | naglašava da kohezijsku politiku treba provoditi u duhu upravljanja na više razina koje pravilno funkcionira, zajedno s djelotvornim načinom pružanja odgovora na zahtjeve javnosti i poduzeća te s transparentnom i inovativnom javnom nabavom, ključnima za poboljšanje utjecaja politike; naglašava, u tom pogledu, da bez obzira na važnost odluka donesenih na razini EU-a i država članica, lokalna i regionalna tijela često imaju primarnu administrativnu odgovornost za javna ulaganja i da je kohezijska politika presudno sredstvo kojim se tim tijelima omogućuje ključna uloga u EU-u; ovime ponavlja potrebu za proširenom provedbom načela partnerstva kako je navedeno u Uredbi o zajedničkim odredbama i Kodeksu ponašanja za partnerstvo; |
| --- | --- |

49.

naglašava da kohezijsku politiku treba provoditi u duhu upravljanja na više razina koje pravilno funkcionira, zajedno s djelotvornim načinom pružanja odgovora na zahtjeve javnosti i poduzeća te s transparentnom i inovativnom javnom nabavom, ključnima za poboljšanje utjecaja politike; naglašava, u tom pogledu, da bez obzira na važnost odluka donesenih na razini EU-a i država članica, lokalna i regionalna tijela često imaju primarnu administrativnu odgovornost za javna ulaganja i da je kohezijska politika presudno sredstvo kojim se tim tijelima omogućuje ključna uloga u EU-u; ovime ponavlja potrebu za proširenom provedbom načela partnerstva kako je navedeno u Uredbi o zajedničkim odredbama i Kodeksu ponašanja za partnerstvo;

| 50. | preporučuje korištenje resursima i znanjima kohezijske politike kako bi se znatno ojačali administrativni kapaciteti javnih tijela, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini, uključujući pojačanu uporabu novih tehnologija te uvođenje jednostavnijih postupaka radi poboljšanja njihove sposobnosti da nude kvalitetne usluge javnosti; poziva Komisiju da definira oblike administrativne pomoći u ključnim područjima kao što su postavljanje ciljeva inicijativa, ocjenjivanje njihovih rezultata odgovarajućim pokazateljima i određivanje daljnjih koraka kako bi se pridonijelo stvaranju administrativne kulture na razini EU-a utemeljene na praćenju i ocjenjivanju; smatra da je važno lokalnim i regionalnim tijelima zajamčiti potporu za inovativne financijske instrumente koji su od presudne važnosti za povećanje resursa i ulaganja, kao i za javnu nabavu koju je potrebno sve više koristiti kao sredstvo javne uprave za poticanje inovacija i kreativnosti; |
| --- | --- |

50.

preporučuje korištenje resursima i znanjima kohezijske politike kako bi se znatno ojačali administrativni kapaciteti javnih tijela, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini, uključujući pojačanu uporabu novih tehnologija te uvođenje jednostavnijih postupaka radi poboljšanja njihove sposobnosti da nude kvalitetne usluge javnosti; poziva Komisiju da definira oblike administrativne pomoći u ključnim područjima kao što su postavljanje ciljeva inicijativa, ocjenjivanje njihovih rezultata odgovarajućim pokazateljima i određivanje daljnjih koraka kako bi se pridonijelo stvaranju administrativne kulture na razini EU-a utemeljene na praćenju i ocjenjivanju; smatra da je važno lokalnim i regionalnim tijelima zajamčiti potporu za inovativne financijske instrumente koji su od presudne važnosti za povećanje resursa i ulaganja, kao i za javnu nabavu koju je potrebno sve više koristiti kao sredstvo javne uprave za poticanje inovacija i kreativnosti;

| 51. | žali jer Šesto izvješće o koheziji ne sadrži dubinsku procjenu postignuća instrumenta tehničke pomoći JASPERS, koji je državama članicama u razdoblju 2007. – 2013. pružao stručno tehničko znanje potrebno za pripremu visokokvalitetnih velikih projekata za sufinanciranje fondovima EU-a; pozdravlja uspostavu platforme za umrežavanje JASPERS koja je pokrenuta 2013. za aktivnosti izgradnje kapaciteta te odjela naziva Centar za umrežavanje i stručnost koji je pokrenut 2014. za pružanje specijalizirane stručnosti pri pripremi projekata za programsko razdoblje 2014. – 2020.; pozdravlja uspostavu Centra za stručnost u cilju izgradnje upravnih kapaciteta povezanih s ESIF-om koji bi trebao pridonijeti poboljšanju kapaciteta svih tijela u državama članicama uključenima u upravljanje ESIF-om i u njegovu provedbu; |
| --- | --- |

51.

žali jer Šesto izvješće o koheziji ne sadrži dubinsku procjenu postignuća instrumenta tehničke pomoći JASPERS, koji je državama članicama u razdoblju 2007. – 2013. pružao stručno tehničko znanje potrebno za pripremu visokokvalitetnih velikih projekata za sufinanciranje fondovima EU-a; pozdravlja uspostavu platforme za umrežavanje JASPERS koja je pokrenuta 2013. za aktivnosti izgradnje kapaciteta te odjela naziva Centar za umrežavanje i stručnost koji je pokrenut 2014. za pružanje specijalizirane stručnosti pri pripremi projekata za programsko razdoblje 2014. – 2020.; pozdravlja uspostavu Centra za stručnost u cilju izgradnje upravnih kapaciteta povezanih s ESIF-om koji bi trebao pridonijeti poboljšanju kapaciteta svih tijela u državama članicama uključenima u upravljanje ESIF-om i u njegovu provedbu;

| 52. | pozdravlja činjenicu da Komisija posvećuje dodatnu pozornost ulozi upravljanja i slaže se da su dobro upravljanje i visokokvalitetne javne usluge, uključujući nepostojanje korupcije, ključni za stabilno okruženje za ulaganja; poziva na postavljanje visokih ciljeva kako bi troškovi kohezijske politike postali manje podložni prijevarama te na strogu primjenu mjera za borbu protiv prijevara; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja činjenicu da Komisija posvećuje dodatnu pozornost ulozi upravljanja i slaže se da su dobro upravljanje i visokokvalitetne javne usluge, uključujući nepostojanje korupcije, ključni za stabilno okruženje za ulaganja; poziva na postavljanje visokih ciljeva kako bi troškovi kohezijske politike postali manje podložni prijevarama te na strogu primjenu mjera za borbu protiv prijevara;

| 53. | uvjeren je da će Kodeks ponašanja za partnerstvo oblikom i sadržajem povećati sudjelovanje u regijama u svim fazama te da se mora u cijelosti provesti jer je on od temeljne važnosti za jačanje i učvršćivanje učinaka kohezijske politike; čestita državama članicama i regijama koje su uspjele uključiti svoje partnere u pripremu sporazuma o partnerstvu i operativnih programa u skladu s Kodeksom ponašanja za partnerstvo; međutim, ozbiljno je zabrinut zbog brojnih slučajeva slabe primjene načela partnerstva te poziva Komisiju da ne odobri programe u kojima uključenost partnera nije bila dovoljna; naglašava važnost širenja primjera dobre prakse u organiziranju partnerstva kako je navedeno u Kodeksu ponašanja za partnerstvo; nadalje traži od Europske komisije da Parlamentu redovito predstavlja izvješće s procjenom trenutačnog stanja provedbe načela partnerstva; |
| --- | --- |

53.

uvjeren je da će Kodeks ponašanja za partnerstvo oblikom i sadržajem povećati sudjelovanje u regijama u svim fazama te da se mora u cijelosti provesti jer je on od temeljne važnosti za jačanje i učvršćivanje učinaka kohezijske politike; čestita državama članicama i regijama koje su uspjele uključiti svoje partnere u pripremu sporazuma o partnerstvu i operativnih programa u skladu s Kodeksom ponašanja za partnerstvo; međutim, ozbiljno je zabrinut zbog brojnih slučajeva slabe primjene načela partnerstva te poziva Komisiju da ne odobri programe u kojima uključenost partnera nije bila dovoljna; naglašava važnost širenja primjera dobre prakse u organiziranju partnerstva kako je navedeno u Kodeksu ponašanja za partnerstvo; nadalje traži od Europske komisije da Parlamentu redovito predstavlja izvješće s procjenom trenutačnog stanja provedbe načela partnerstva;

Teritorijalna dimenzija

| 54. | sa zabrinutošću primjećuje relativni nedostatak upućivanja na teritorijalni pristup u Šestom izvješću o koheziji, a posebno na prekograničnu suradnju, unatoč činjenici da je to izvješće ključan alat za jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; ističe da bi uključivanje svih prekograničnih i makroregionalnih aspekata imalo učinak obogaćivanja u odnosu na infrastrukturu, tržišta rada i mobilnost, okoliš, uključujući zajednički krizni plan, uporabu i zbrinjavanje voda, gospodarenje otpadom, zdravstvenu skrb, istraživanja i razvoj, turizam, javne usluge i upravu, s obzirom na to da sva ta područja obuhvaćaju izuzetne prekogranične elemente i potencijal; mišljenja je da će se tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. uspješnost europskih pograničnih i prekograničnih regija u smislu suočavanja s krizom znatno poboljšati uz pametniji, uključiviji i održiviji rast; |
| --- | --- |

54.

sa zabrinutošću primjećuje relativni nedostatak upućivanja na teritorijalni pristup u Šestom izvješću o koheziji, a posebno na prekograničnu suradnju, unatoč činjenici da je to izvješće ključan alat za jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; ističe da bi uključivanje svih prekograničnih i makroregionalnih aspekata imalo učinak obogaćivanja u odnosu na infrastrukturu, tržišta rada i mobilnost, okoliš, uključujući zajednički krizni plan, uporabu i zbrinjavanje voda, gospodarenje otpadom, zdravstvenu skrb, istraživanja i razvoj, turizam, javne usluge i upravu, s obzirom na to da sva ta područja obuhvaćaju izuzetne prekogranične elemente i potencijal; mišljenja je da će se tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. uspješnost europskih pograničnih i prekograničnih regija u smislu suočavanja s krizom znatno poboljšati uz pametniji, uključiviji i održiviji rast;

| 55. | naglašava da je integrirani i teritorijalni pristup važan, posebice u odnosu na pitanja povezana s okolišem i energijom; |
| --- | --- |

55.

naglašava da je integrirani i teritorijalni pristup važan, posebice u odnosu na pitanja povezana s okolišem i energijom;

| 56. | pozdravlja uvođenje novih sredstava za koordinaciju dionika, integraciju politika EU-a i usmjeravanje ulaganja u stvarne potrebe na terenu, poput integriranih teritorijalnih ulaganja i instrumenata lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice, nastojeći postići uravnotežen teritorijalni razvoj; ističe važnost usvajanja instrumenata za ocjenjivanje teritorijalnog utjecaja politika, čiji je glavni cilj razmotriti teritorijalni utjecaj politika EU-a na lokalna i regionalna tijela i skrenuti veću pozornost na taj utjecaj u zakonodavnom postupku, primjećujući istodobno postojeće izazove pri provedbi integriranih teritorijalnih pristupa s obzirom na preostale regulatorne razlike u fondovima EU-a i stupanj osnaživanja regionalnih i lokalnih zajednica koji se uvelike razlikuje u različitim državama članicama i upravljačkim tijelima; poziva na sveobuhvatnu integriranu strategiju ulaganja EU-a i jačanje Teritorijalnog programa EU-a 2020. usvojenog pod mađarskim predsjedništvom 2011., čije će ocjenjivanje provesti predsjedništva tijekom 2015. te koji kao svoj jedan dio obuhvaća plan EU-a za gradove; mišljenja je da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti jačanju uloge malih i srednjih gradskih područja; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja uvođenje novih sredstava za koordinaciju dionika, integraciju politika EU-a i usmjeravanje ulaganja u stvarne potrebe na terenu, poput integriranih teritorijalnih ulaganja i instrumenata lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice, nastojeći postići uravnotežen teritorijalni razvoj; ističe važnost usvajanja instrumenata za ocjenjivanje teritorijalnog utjecaja politika, čiji je glavni cilj razmotriti teritorijalni utjecaj politika EU-a na lokalna i regionalna tijela i skrenuti veću pozornost na taj utjecaj u zakonodavnom postupku, primjećujući istodobno postojeće izazove pri provedbi integriranih teritorijalnih pristupa s obzirom na preostale regulatorne razlike u fondovima EU-a i stupanj osnaživanja regionalnih i lokalnih zajednica koji se uvelike razlikuje u različitim državama članicama i upravljačkim tijelima; poziva na sveobuhvatnu integriranu strategiju ulaganja EU-a i jačanje Teritorijalnog programa EU-a 2020. usvojenog pod mađarskim predsjedništvom 2011., čije će ocjenjivanje provesti predsjedništva tijekom 2015. te koji kao svoj jedan dio obuhvaća plan EU-a za gradove; mišljenja je da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti jačanju uloge malih i srednjih gradskih područja;

| 57. | sa zabrinutošću primjećuje da nema upućivanja na to na koji su način načela i prioriteti Teritorijalnog programa EU-a 2020. uzeti u obzir u okviru provedbe programa kohezijske politike za razdoblje 2007. – 2013.; poziva na poduzimanje odgovarajućih mehanizama ocjenjivanja tijekom razdoblja 2014. – 2020. radi procjene teritorijalne dimenzije kohezijske politike; |
| --- | --- |

57.

sa zabrinutošću primjećuje da nema upućivanja na to na koji su način načela i prioriteti Teritorijalnog programa EU-a 2020. uzeti u obzir u okviru provedbe programa kohezijske politike za razdoblje 2007. – 2013.; poziva na poduzimanje odgovarajućih mehanizama ocjenjivanja tijekom razdoblja 2014. – 2020. radi procjene teritorijalne dimenzije kohezijske politike;

| 58. | međutim, slaže se s činjenicom da su pitanja koja se odnose na gradska područja istaknuta u izvješću s obzirom na važnost gradova u globaliziranom gospodarstvu i njihov mogući utjecaj u smislu održivosti; napominje obvezu europskih regija i gradova koja se odnosi na prelazak na ekološki prihvatljiviji rast kako je utvrđeno Sporazumom gradonačelnika; isto tako predlaže propisno rješavanje pitanja glavnih razlika u razvoju ruralnih i gradskih područja, kao i problema u širim gradskim područjima, koja pokazuju otpornost iako su i dalje osjetljiva; |
| --- | --- |

58.

međutim, slaže se s činjenicom da su pitanja koja se odnose na gradska područja istaknuta u izvješću s obzirom na važnost gradova u globaliziranom gospodarstvu i njihov mogući utjecaj u smislu održivosti; napominje obvezu europskih regija i gradova koja se odnosi na prelazak na ekološki prihvatljiviji rast kako je utvrđeno Sporazumom gradonačelnika; isto tako predlaže propisno rješavanje pitanja glavnih razlika u razvoju ruralnih i gradskih područja, kao i problema u širim gradskim područjima, koja pokazuju otpornost iako su i dalje osjetljiva;

| 59. | žali zbog toga što Šesto izvješće o koheziji ne upućuje na policentrični teritorijalni razvoj kao na ključ za postizanje teritorijalne kohezije i teritorijalne konkurentnosti u skladu s Teritorijalnim programom EU-a 2020. i izvješćem ESPON-a iz 2013. „Stvaranje otvorene i policentrične Europe”; naglašava ulogu malih i srednje velikih gradova i važnost poboljšanja funkcionalnih veza gradskih središta s njihovim okolnim područjima za postizanje uravnoteženoga teritorijalnog razvoja; |
| --- | --- |

59.

žali zbog toga što Šesto izvješće o koheziji ne upućuje na policentrični teritorijalni razvoj kao na ključ za postizanje teritorijalne kohezije i teritorijalne konkurentnosti u skladu s Teritorijalnim programom EU-a 2020. i izvješćem ESPON-a iz 2013. „Stvaranje otvorene i policentrične Europe”; naglašava ulogu malih i srednje velikih gradova i važnost poboljšanja funkcionalnih veza gradskih središta s njihovim okolnim područjima za postizanje uravnoteženoga teritorijalnog razvoja;

| 60. | poziva na veće poštovanje članka 174. UFEU-a o teritorijalnoj koheziji, posebno u ruralnim područjima, uz posebno obraćanje pozornosti na važan odnos između kohezijske politike i ruralnog razvoja, posebice u vezi s područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su najudaljenije regije, najsjevernije regije s vrlo niskom gustoćom naseljenosti te otoci, prekogranične i planinske regije; preporučuje da se isto tako razmotre ostali demografski izazovi koji imaju velik utjecaj na regije, kao što su depopulacija, starenje stanovništva i visoki stupanj raspršenosti stanovništva; poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na geografski i demografski najugroženija područja prilikom provedbe kohezijske politike; |
| --- | --- |

60.

poziva na veće poštovanje članka 174. UFEU-a o teritorijalnoj koheziji, posebno u ruralnim područjima, uz posebno obraćanje pozornosti na važan odnos između kohezijske politike i ruralnog razvoja, posebice u vezi s područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su najudaljenije regije, najsjevernije regije s vrlo niskom gustoćom naseljenosti te otoci, prekogranične i planinske regije; preporučuje da se isto tako razmotre ostali demografski izazovi koji imaju velik utjecaj na regije, kao što su depopulacija, starenje stanovništva i visoki stupanj raspršenosti stanovništva; poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na geografski i demografski najugroženija područja prilikom provedbe kohezijske politike;

| 61. | mišljenja je da se u okviru Šestog izvješća o koheziji ne posvećuje dovoljno pozornosti europskoj teritorijalnoj suradnji s obzirom na to da je ona bila punopravni cilj kohezijske politike od programskog razdoblja 2007. – 2013.; podsjeća na potencijal Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) ne samo kao instrument za prekogranično upravljanje nego i kao način pridonošenja sveobuhvatno integriranom teritorijalnom razvoju; |
| --- | --- |

61.

mišljenja je da se u okviru Šestog izvješća o koheziji ne posvećuje dovoljno pozornosti europskoj teritorijalnoj suradnji s obzirom na to da je ona bila punopravni cilj kohezijske politike od programskog razdoblja 2007. – 2013.; podsjeća na potencijal Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) ne samo kao instrument za prekogranično upravljanje nego i kao način pridonošenja sveobuhvatno integriranom teritorijalnom razvoju;

| 62. | poziva na veću usklađenost kohezijske politike, instrumenta pretpristupne pomoći i politike susjedstva EU-a, kao i na bolje ocjenjivanje i širenje rezultata projekata; |
| --- | --- |

62.

poziva na veću usklađenost kohezijske politike, instrumenta pretpristupne pomoći i politike susjedstva EU-a, kao i na bolje ocjenjivanje i širenje rezultata projekata;

Dugoročna perspektiva kohezijske politike

| 63. | podsjeća, u pogledu svega navedenog, na potrebu za novom dinamikom rasprave o kohezijskoj politici EU-a; navodi da će izborna godina za Europski parlament 2019. biti odlučujuća jer će se tada novoizabrani Parlament i nova Komisija morati baviti završetkom provedbe strategije Europa 2020. i nadolazećim novim VFO-om i osigurati budućnost kohezijske politike nakon 2020. uz odgovarajući proračun te pripremiti novo zakonodavstvo u odnosu na kohezijsku politiku; napominje da se u okviru rasprave o kohezijskoj politici moraju uzeti u obzir ozbiljna vremenska ograničenja i kašnjenja do kojih je došlo na početku aktualnog programskog razdoblja; |
| --- | --- |

63.

podsjeća, u pogledu svega navedenog, na potrebu za novom dinamikom rasprave o kohezijskoj politici EU-a; navodi da će izborna godina za Europski parlament 2019. biti odlučujuća jer će se tada novoizabrani Parlament i nova Komisija morati baviti završetkom provedbe strategije Europa 2020. i nadolazećim novim VFO-om i osigurati budućnost kohezijske politike nakon 2020. uz odgovarajući proračun te pripremiti novo zakonodavstvo u odnosu na kohezijsku politiku; napominje da se u okviru rasprave o kohezijskoj politici moraju uzeti u obzir ozbiljna vremenska ograničenja i kašnjenja do kojih je došlo na početku aktualnog programskog razdoblja;

| 64. | naglašava ključnu važnost administrativnih kapaciteta; poziva tvorce politika na svim razinama upravljanja da potiču ciljanu tehničku pomoć za opću provedbu kohezijskih politika i posebice za proširenu uporabu financijskih instrumenata u kombinaciji s ESIF-om; |
| --- | --- |

64.

naglašava ključnu važnost administrativnih kapaciteta; poziva tvorce politika na svim razinama upravljanja da potiču ciljanu tehničku pomoć za opću provedbu kohezijskih politika i posebice za proširenu uporabu financijskih instrumenata u kombinaciji s ESIF-om;

| 65. | smatra da mjere kohezijske politike imaju ključnu ulogu u smanjenju unutarnjih nejednakosti u konkurentnosti i strukturnih neravnoteža u regijama kojima su te politike najpotrebnije; poziva Komisiju da razmotri pretfinanciranje kako bi se državama članicama olakšala maksimalna uporaba sredstava u razdoblju 2014. – 2020. imajući stalno na umu pridržavanje načela proračunske odgovornosti; |
| --- | --- |

65.

smatra da mjere kohezijske politike imaju ključnu ulogu u smanjenju unutarnjih nejednakosti u konkurentnosti i strukturnih neravnoteža u regijama kojima su te politike najpotrebnije; poziva Komisiju da razmotri pretfinanciranje kako bi se državama članicama olakšala maksimalna uporaba sredstava u razdoblju 2014. – 2020. imajući stalno na umu pridržavanje načela proračunske odgovornosti;

| 66. | poziva države članice da u nacionalnim parlamentima redovito provode političke rasprave na visokoj razini o djelotvornosti, učinkovitosti i pravodobnoj provedbi ESIF-a i o doprinosu kohezijske politike ispunjavanju makroekonomskih ciljeva; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice da u nacionalnim parlamentima redovito provode političke rasprave na visokoj razini o djelotvornosti, učinkovitosti i pravodobnoj provedbi ESIF-a i o doprinosu kohezijske politike ispunjavanju makroekonomskih ciljeva;

| 67. | poziva na redovite sastanke Vijeća s ministrima zaduženima za kohezijsku politiku radi praćenja i pružanja odgovora na stalne izazove s kojima se suočava gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija EU-a; |
| --- | --- |

67.

poziva na redovite sastanke Vijeća s ministrima zaduženima za kohezijsku politiku radi praćenja i pružanja odgovora na stalne izazove s kojima se suočava gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija EU-a;

o

o o

| 68. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

68.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 303.

(6)  SL L 347, 20.12.2013., str. 281.

(7)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(8)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0002.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0015.

(11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0132.

(12)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0133.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0068.

(14)  SL C 19, 21.1.2015., str. 9.

(15)  SL C 242, 23.7.2015., str. 43.

(16)  Prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.(COM(2015)0015, 20.1.2015.).

(17)  Odluka Komisije o neautomatskom prijenosu iz 2014. u 2015. i ponovnoj raspoloživosti odobrenih sredstava za plaćanje u 2015. (C(2015)0827, 11.2.2015.).

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/145

---

P8_TA(2015)0309

Procjena Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012.

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o Izvješću o provedbi, rezultatima i općoj procjeni Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. (2014/2255(INI))

(2017/C 316/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 940/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2011. o Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 940/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2011. o Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2),

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebno njezin članak 25. koji se odnosi na prava starijih osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebno njezin članak 25. koji se odnosi na prava starijih osoba,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Komisije o sastanku na vrhu o aktivnom i zdravom starenju održanom 9. – 10. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Komisije o sastanku na vrhu o aktivnom i zdravom starenju održanom 9. – 10. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir pripremni dokument Komisije od 23. veljače 2015. naslovljen „Rast srebrnog gospodarstva u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pripremni dokument Komisije od 23. veljače 2015. naslovljen „Rast srebrnog gospodarstva u Europi”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 15. rujna 2014. o provedbi, rezultatima i općoj procjeni Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. (COM(2014)0562), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 15. rujna 2014. o provedbi, rezultatima i općoj procjeni Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. (COM(2014)0562),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješće iz 2015. o starenju stanovništva: gospodarska i proračunska predviđanja za 28 država članica EU-a (2013. – 2060.)” (europsko gospodarstvo 3|2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješće iz 2015. o starenju stanovništva: gospodarska i proračunska predviđanja za 28 država članica EU-a (2013. – 2060.)” (europsko gospodarstvo 3|2015.),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. siječnja 2014. naslovljeno „Zajedničko izvješće o primjeni Direktive Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (Direktiva o rasnoj jednakosti) i Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljaju zanimanja (Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju)” (COM(2014)0002), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. siječnja 2014. naslovljeno „Zajedničko izvješće o primjeni Direktive Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (Direktiva o rasnoj jednakosti) i Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljaju zanimanja (Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju)” (COM(2014)0002),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083),

| — | uzimajući u obzir Komisijin plan politike za provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje u 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin plan politike za provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje u 2014.,

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 16. veljače 2012. naslovljenu „Program za primjerene, sigurne i održive mirovine” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 16. veljače 2012. naslovljenu „Program za primjerene, sigurne i održive mirovine” (COM(2012)0055),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. veljače 2012. naslovljenu „Ostvarivanje strateškog provedbenog plana Europskog inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. veljače 2012. naslovljenu „Ostvarivanje strateškog provedbenog plana Europskog inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje” (COM(2012)0083),

| — | uzimajući u obzir izjavu Vijeća od 7. prosinca 2012. o „Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012.: smjernice za budućnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Vijeća od 7. prosinca 2012. o „Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012.: smjernice za budućnost”,

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće Odbora za socijalnu zaštitu i Komisije od 10. listopada 2014. naslovljeno „Odgovarajuća socijalna zaštita za potrebe dugoročne skrbi u društvu koje stari”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće Odbora za socijalnu zaštitu i Komisije od 10. listopada 2014. naslovljeno „Odgovarajuća socijalna zaštita za potrebe dugoročne skrbi u društvu koje stari”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) od 31. listopada 2014. na temu „Pristup zdravstvenoj skrbi u vrijeme krize”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) od 31. listopada 2014. na temu „Pristup zdravstvenoj skrbi u vrijeme krize”,

| — | uzimajući u obzir trenutačne napore koje radna skupina UN-a o starenju ulaže u Konvenciju o zaštiti prava starijih osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir trenutačne napore koje radna skupina UN-a o starenju ulaže u Konvenciju o zaštiti prava starijih osoba,

| — | uzimajući u obzir izvješće o zaključcima zaklade Eurofound iz 2014. naslovljeno „Prednost pri zapošljavanju osoba iznad 50 godina starosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o zaključcima zaklade Eurofound iz 2014. naslovljeno „Prednost pri zapošljavanju osoba iznad 50 godina starosti”,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Focus zaklade Eurofounda naslovljen „Održivi rad: ususret boljem i duljem radnom vijeku” (prosinac 2014.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Focus zaklade Eurofounda naslovljen „Održivi rad: ususret boljem i duljem radnom vijeku” (prosinac 2014.),

| — | uzimajući u obzir detaljnu analizu Europske parlamentarne službe za istraživanja iz ožujka 2015. naslovljenu „Europska godina aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir detaljnu analizu Europske parlamentarne službe za istraživanja iz ožujka 2015. naslovljenu „Europska godina aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012.”,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Ecorysa od 15. travnja 2014. naslovljeno „Procjena Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Ecorysa od 15. travnja 2014. naslovljeno „Procjena Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti”,

| — | uzimajući u obzir plan udruženja dionika inicijative Europska godina 2012. od 10. prosinca 2012. naslovljen „Ususret Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. i razdoblje koje slijedi (EY2012)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan udruženja dionika inicijative Europska godina 2012. od 10. prosinca 2012. naslovljen „Ususret Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. i razdoblje koje slijedi (EY2012)”,

| — | uzimajući u obzir posebno istraživanje Eurobarometra 378 iz siječnja 2012. naslovljeno „Aktivno starenje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno istraživanje Eurobarometra 378 iz siječnja 2012. naslovljeno „Aktivno starenje”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup ranjivih skupina skrbi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup ranjivih skupina skrbi (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 21. svibnja 2013. o programu za primjerene, sigurne i održive mirovine (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 21. svibnja 2013. o programu za primjerene, sigurne i održive mirovine (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. studenog 2010. o demografskim izazovima i međugeneracijskoj solidarnosti (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. studenog 2010. o demografskim izazovima i međugeneracijskoj solidarnosti (5),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0241/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0241/2015),

| A. | budući da je cilj Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. bio jačanje svijesti o vrijednosti aktivnog starenja, poticanje razmjene informacija, promicanje politika aktivnog starenja i stvaranje okvira za poduzimanje konkretnih mjera na razini Unije i država članica te svih dionika iz javnog i privatnog sektora; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj Europske godine aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012. bio jačanje svijesti o vrijednosti aktivnog starenja, poticanje razmjene informacija, promicanje politika aktivnog starenja i stvaranje okvira za poduzimanje konkretnih mjera na razini Unije i država članica te svih dionika iz javnog i privatnog sektora;

| B. | budući da se očekuje da će do 2050. prosječna dob u EU-u biti iznad 50; |
| --- | --- |

B.

budući da se očekuje da će do 2050. prosječna dob u EU-u biti iznad 50;

| C. | budući da je EU suočen s nezapamćenim demografskim, društvenim i strukturnim promjenama kojima se treba pristupiti bez odgode; budući da je opće starenje stanovništva popraćeno povećanjem potreba za socijalnom skrbi, zdravstvenih potreba i potreba za njegom za starije osobe i njihove obitelji, a dugoročna kvaliteta i održivost javnih usluga u EU-u uvelike će ovisiti o mjerama koje će se poduzeti u sljedećih nekoliko godina; |
| --- | --- |

C.

budući da je EU suočen s nezapamćenim demografskim, društvenim i strukturnim promjenama kojima se treba pristupiti bez odgode; budući da je opće starenje stanovništva popraćeno povećanjem potreba za socijalnom skrbi, zdravstvenih potreba i potreba za njegom za starije osobe i njihove obitelji, a dugoročna kvaliteta i održivost javnih usluga u EU-u uvelike će ovisiti o mjerama koje će se poduzeti u sljedećih nekoliko godina;

| D. | budući da produljenje prosječnog očekivanog životnog vijeka treba smatrati boljitkom za civilizaciju i čimbenikom društvenog napretka; |
| --- | --- |

D.

budući da produljenje prosječnog očekivanog životnog vijeka treba smatrati boljitkom za civilizaciju i čimbenikom društvenog napretka;

| E. | budući da je 2006. osnovana Mreža regija za savladavanje demografskih promjena koja obuhvaća 40 europskih regija i budući da je cilj te mreže podići svijest o važnosti izazova poput starenja i smanjenja broja stanovnika za EU i njegovu gospodarsku i socijalnu koheziju; |
| --- | --- |

E.

budući da je 2006. osnovana Mreža regija za savladavanje demografskih promjena koja obuhvaća 40 europskih regija i budući da je cilj te mreže podići svijest o važnosti izazova poput starenja i smanjenja broja stanovnika za EU i njegovu gospodarsku i socijalnu koheziju;

| F. | budući da je prosječan broj djece po ženi u EU-u ispod granice za smjenu generacija i da je gospodarska kriza čimbenik u smanjenju stope nataliteta te da bi se očekivani životni vijek do 2050. mogao produljiti za pet godina; |
| --- | --- |

F.

budući da je prosječan broj djece po ženi u EU-u ispod granice za smjenu generacija i da je gospodarska kriza čimbenik u smanjenju stope nataliteta te da bi se očekivani životni vijek do 2050. mogao produljiti za pet godina;

| G. | budući da je aktivno starenje jedan od velikih izazova 21. stoljeća; |
| --- | --- |

G.

budući da je aktivno starenje jedan od velikih izazova 21. stoljeća;

| H. | budući da uz pojavu starenja sve više raste i broj europskih regija u kojima dolazi do demografskog pada zbog smanjenja stopa nataliteta, pada broja stanovnika, visokih stopa starenja, ovisnosti i pada broja zaposlenog stanovništva; budući da se sve te pojave pojačavaju u ruralnim područjima dotičnih regija jer je uobičajeno da ljudi napuštaju ta područja i odlaze u velike ili srednje velike gradove; |
| --- | --- |

H.

budući da uz pojavu starenja sve više raste i broj europskih regija u kojima dolazi do demografskog pada zbog smanjenja stopa nataliteta, pada broja stanovnika, visokih stopa starenja, ovisnosti i pada broja zaposlenog stanovništva; budući da se sve te pojave pojačavaju u ruralnim područjima dotičnih regija jer je uobičajeno da ljudi napuštaju ta područja i odlaze u velike ili srednje velike gradove;

| I. | budući da su aktivno starenje i međugeneracijska solidarnost ključni za ostvarivanje općih i pojedinačnih ciljeva strategije Europa 2020. i za stvaranje konkurentne, uspješne i uključive Europe; |
| --- | --- |

I.

budući da su aktivno starenje i međugeneracijska solidarnost ključni za ostvarivanje općih i pojedinačnih ciljeva strategije Europa 2020. i za stvaranje konkurentne, uspješne i uključive Europe;

| J. | budući da je uspjeh politike aktivnog starenja snažno povezan s učinkovitošću niza politika nediskriminacije, socijalne zaštite, socijalne uključenosti i javnog zdravlja koje se oblikuju tijekom cijelog života građana i radnika EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je uspjeh politike aktivnog starenja snažno povezan s učinkovitošću niza politika nediskriminacije, socijalne zaštite, socijalne uključenosti i javnog zdravlja koje se oblikuju tijekom cijelog života građana i radnika EU-a;

| K. | budući da se prema Svjetskog zdravstvenoj organizaciji (WHO) riječ „aktivno” odnosi na kontinuirano sudjelovanje u društvenim, gospodarskim, kulturnim, duhovnim i građanskim pitanjima, a ne samo na fizičku aktivnost ili radnu sposobnost te budući da zbog toga osobe koje odu u mirovinu zbog starosti i osobe umirovljene zbog invalidnosti ili bolesti mogu aktivno doprinositi svojim obiteljima, kolegama, zajednicama i narodu; |
| --- | --- |

K.

budući da se prema Svjetskog zdravstvenoj organizaciji (WHO) riječ „aktivno” odnosi na kontinuirano sudjelovanje u društvenim, gospodarskim, kulturnim, duhovnim i građanskim pitanjima, a ne samo na fizičku aktivnost ili radnu sposobnost te budući da zbog toga osobe koje odu u mirovinu zbog starosti i osobe umirovljene zbog invalidnosti ili bolesti mogu aktivno doprinositi svojim obiteljima, kolegama, zajednicama i narodu;

| L. | budući da je potreban cjelovit pristup koji uzima u obzir razne elemente koji doprinose održivosti rada tijekom životnog vijeka za svakog pojedinca i društvo u cjelini; |
| --- | --- |

L.

budući da je potreban cjelovit pristup koji uzima u obzir razne elemente koji doprinose održivosti rada tijekom životnog vijeka za svakog pojedinca i društvo u cjelini;

| M. | budući da različite skupine radnika imaju različite uvjete rada, što dovodi do nejednakosti u zaštiti zdravlja na radu; |
| --- | --- |

M.

budući da različite skupine radnika imaju različite uvjete rada, što dovodi do nejednakosti u zaštiti zdravlja na radu;

| N. | budući da među državama članicama i regionalnim i lokalnim tijelima postoji znatna i vidljiva neujednačenost u pogledu politika aktivnog starenja i politika socijalne zaštite u starijoj dobi, pomoćne infrastrukture i proračunskih sredstava; |
| --- | --- |

N.

budući da među državama članicama i regionalnim i lokalnim tijelima postoji znatna i vidljiva neujednačenost u pogledu politika aktivnog starenja i politika socijalne zaštite u starijoj dobi, pomoćne infrastrukture i proračunskih sredstava;

| O. | budući da aktivno i zdravo starenje stvara nove socijalne potrebe i zahtijeva ulaganje u raznolike javne usluge, i u one postojeće i u nove usluge koje će se tek osigurati te naravno u području zdravlja i skrbi za starije i budući da ono oslobađa nov potencijal u okviru uživanja i produljenja slobodnog vremena i vremena odmora; |
| --- | --- |

O.

budući da aktivno i zdravo starenje stvara nove socijalne potrebe i zahtijeva ulaganje u raznolike javne usluge, i u one postojeće i u nove usluge koje će se tek osigurati te naravno u području zdravlja i skrbi za starije i budući da ono oslobađa nov potencijal u okviru uživanja i produljenja slobodnog vremena i vremena odmora;

| P. | budući da je financijska i gospodarska kriza utjecala na povećanje razine siromaštva među starijim osobama i budući da siromaštvo ili rizik od siromaštva i socijalne isključenosti ne predstavljaju samo opasnost za zdravlje nego i otežavaju bilo kakvu mogućnost aktivnog starenja; |
| --- | --- |

P.

budući da je financijska i gospodarska kriza utjecala na povećanje razine siromaštva među starijim osobama i budući da siromaštvo ili rizik od siromaštva i socijalne isključenosti ne predstavljaju samo opasnost za zdravlje nego i otežavaju bilo kakvu mogućnost aktivnog starenja;

| Q. | budući da u EU-u djeluje oko 125 000 strukturnih mirovinskih fondova koji raspolažu imovinom u vrijednosti od 2,5 bilijuna EUR u ime oko 75 milijuna Europljana, koji čine 20 % radno sposobnog stanovništva EU-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da u EU-u djeluje oko 125 000 strukturnih mirovinskih fondova koji raspolažu imovinom u vrijednosti od 2,5 bilijuna EUR u ime oko 75 milijuna Europljana, koji čine 20 % radno sposobnog stanovništva EU-a;

| R. | budući da je međugeneracijska solidarnost jedno od osnovnih načela ljudskog društva; budući da produljenjem prosječnog očekivanog životnog vijeka međugeneracijski odnosi postaju sve važniji; budući da su gospodarstvu i društvu, ako žele postići svoje ciljeve, potrebni životno iskustvo, predanost i ideje svih generacija; |
| --- | --- |

R.

budući da je međugeneracijska solidarnost jedno od osnovnih načela ljudskog društva; budući da produljenjem prosječnog očekivanog životnog vijeka međugeneracijski odnosi postaju sve važniji; budući da su gospodarstvu i društvu, ako žele postići svoje ciljeve, potrebni životno iskustvo, predanost i ideje svih generacija;

| S. | budući da aktivno sudjelovanje u programima cjeloživotnog učenja i sportskim programima uvelike doprinosi stvaranju istinske kulture aktivnog starenja i stanovništvu ne omogućuje samo da svoje vještine tijekom života prilagodi zahtjevima tržišta rada koji se mijenjaju nego i da ostane zdravo, aktivno i da sudjeluje u društvu u širem smislu; |
| --- | --- |

S.

budući da aktivno sudjelovanje u programima cjeloživotnog učenja i sportskim programima uvelike doprinosi stvaranju istinske kulture aktivnog starenja i stanovništvu ne omogućuje samo da svoje vještine tijekom života prilagodi zahtjevima tržišta rada koji se mijenjaju nego i da ostane zdravo, aktivno i da sudjeluje u društvu u širem smislu;

| T. | budući da starije žene čine 20 % stanovništva EU-a i da će, prema trenutačnim demografskim trendovima, taj postotak i dalje rasti; budući da su u većini zemalja EU-a starije žene izložene većem riziku od siromaštva nego stariji muškarci – žene u prosjeku 21 %, muškarci 16 %; budući da u EU-u razlika u mirovinama muškaraca i žena iznosi 39 %; |
| --- | --- |

T.

budući da starije žene čine 20 % stanovništva EU-a i da će, prema trenutačnim demografskim trendovima, taj postotak i dalje rasti; budući da su u većini zemalja EU-a starije žene izložene većem riziku od siromaštva nego stariji muškarci – žene u prosjeku 21 %, muškarci 16 %; budući da u EU-u razlika u mirovinama muškaraca i žena iznosi 39 %;

| U. | budući da dostupne tehnologije mogu omogućiti i olakšati pristup tržištu rada, samostalan život i sudjelovanje u svim aspektima društva; budući da je danas, međutim, preko 69 % osoba koje nemaju osnovne digitalne vještine starije od 55 godina; budući da zbog nedostupnosti, brzog razvoja informacijske i telekomunikacijske tehnologije i slabe digitalne pismenosti mnoge starije osobe i osobe s invaliditetom izložene riziku od nepotpunog iskorištavanja budućeg jedinstvenog digitalnog tržišta; |
| --- | --- |

U.

budući da dostupne tehnologije mogu omogućiti i olakšati pristup tržištu rada, samostalan život i sudjelovanje u svim aspektima društva; budući da je danas, međutim, preko 69 % osoba koje nemaju osnovne digitalne vještine starije od 55 godina; budući da zbog nedostupnosti, brzog razvoja informacijske i telekomunikacijske tehnologije i slabe digitalne pismenosti mnoge starije osobe i osobe s invaliditetom izložene riziku od nepotpunog iskorištavanja budućeg jedinstvenog digitalnog tržišta;

| 1. | uviđa da je Europska godina 2012. donijela važan politički zamah koji je pridonio pokretanju rasprave o izazovima aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti u Europi; |
| --- | --- |

1.

uviđa da je Europska godina 2012. donijela važan politički zamah koji je pridonio pokretanju rasprave o izazovima aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti u Europi;

| 2. | međugeneracijsku pravdu definira kao ravnomjernu raspodjelu povlastica i tereta među generacijama; smatra da se učinkovita suradnja među generacijama temelji na solidarnosti i da mora biti obilježena uzajamnim poštovanjem, odgovornošću i spremnošću da brinemo jedni za druge; |
| --- | --- |

2.

međugeneracijsku pravdu definira kao ravnomjernu raspodjelu povlastica i tereta među generacijama; smatra da se učinkovita suradnja među generacijama temelji na solidarnosti i da mora biti obilježena uzajamnim poštovanjem, odgovornošću i spremnošću da brinemo jedni za druge;

| 3. | napominje da su konkretni ciljevi Europske godine 2012. djelomično postignuti, a najbolji rezultati ostvareni su u području inicijativa i događaja s ciljem podizanja svijesti; |
| --- | --- |

3.

napominje da su konkretni ciljevi Europske godine 2012. djelomično postignuti, a najbolji rezultati ostvareni su u području inicijativa i događaja s ciljem podizanja svijesti;

| 4. | napominje i pozdravlja činjenicu da je zahvaljujući događanjima i inicijativama Europske godine 2012. postalo jasno da stariji ljudi nisu teret gospodarstvu i društvu, nego su im, zbog svog iskustva, postignuća i znanja, vrijedan doprinos; |
| --- | --- |

4.

napominje i pozdravlja činjenicu da je zahvaljujući događanjima i inicijativama Europske godine 2012. postalo jasno da stariji ljudi nisu teret gospodarstvu i društvu, nego su im, zbog svog iskustva, postignuća i znanja, vrijedan doprinos;

| 5. | ističe da je Europskom godinom 2012. uspješno ostvaren cilj da se važni dionici angažiraju oko pitanja aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti; no žali zbog činjenice da su ciljevi uspostave novih mreža za razmjenu resursa, projekata i ideja među javnim sektorom, privatnim sektorom i civilnim društvom postignuti tek u rijetkim slučajevima; žali zbog činjenice da je uključenost socijalnih partnera bila neujednačena te da privatna poduzeća nisu bila uključena u većoj mjeri; ističe potrebu za povećanom izgradnjom kapaciteta u cilju promicanja aktivnog sudjelovanja starijih osoba u društvu; |
| --- | --- |

5.

ističe da je Europskom godinom 2012. uspješno ostvaren cilj da se važni dionici angažiraju oko pitanja aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti; no žali zbog činjenice da su ciljevi uspostave novih mreža za razmjenu resursa, projekata i ideja među javnim sektorom, privatnim sektorom i civilnim društvom postignuti tek u rijetkim slučajevima; žali zbog činjenice da je uključenost socijalnih partnera bila neujednačena te da privatna poduzeća nisu bila uključena u većoj mjeri; ističe potrebu za povećanom izgradnjom kapaciteta u cilju promicanja aktivnog sudjelovanja starijih osoba u društvu;

| 6. | pozdravlja činjenicu da se Europskom godinom 2012. doprinijelo poboljšanju programa nacionalnih politika o aktivnom starenju, da se potakla razmjena dobre prakse među državama članicama, povećao broj inicijativa za promicanje aktivnog starenja i da se unaprijedilo znanje i vještine dionika; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu da se Europskom godinom 2012. doprinijelo poboljšanju programa nacionalnih politika o aktivnom starenju, da se potakla razmjena dobre prakse među državama članicama, povećao broj inicijativa za promicanje aktivnog starenja i da se unaprijedilo znanje i vještine dionika;

| 7. | ističe da su potrebne pouzdane statistike o stanju starijih osoba i demografskim promjenama kako bi se razvile bolje usmjerene i učinkovitije strategije aktivnog starenja; poziva Komisiju da osigura sveobuhvatno i kvalitetno prikupljanje podataka o društvenom statusu starijih osoba, njihovu zdravlju, pravima i životnom standardu; |
| --- | --- |

7.

ističe da su potrebne pouzdane statistike o stanju starijih osoba i demografskim promjenama kako bi se razvile bolje usmjerene i učinkovitije strategije aktivnog starenja; poziva Komisiju da osigura sveobuhvatno i kvalitetno prikupljanje podataka o društvenom statusu starijih osoba, njihovu zdravlju, pravima i životnom standardu;

| 8. | smatra da je nužno nastaviti s radom na inicijativama započetim u okviru Europske godine 2012. i pretvoriti ih u čvrstu političku obvezu nakon koje će uslijediti konkretno djelovanje kako bi se zajamčila socijalna uključenost, aktivno sudjelovanje i dobrobit svih generacija, istovremeno poštujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; podsjeća da se zakonodavstvo EU-a o politikama starenja mora djelotvorno provoditi kako bi se suzbila i spriječila diskriminacija mlađih i starijih osoba u svim područjima života; |
| --- | --- |

8.

smatra da je nužno nastaviti s radom na inicijativama započetim u okviru Europske godine 2012. i pretvoriti ih u čvrstu političku obvezu nakon koje će uslijediti konkretno djelovanje kako bi se zajamčila socijalna uključenost, aktivno sudjelovanje i dobrobit svih generacija, istovremeno poštujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; podsjeća da se zakonodavstvo EU-a o politikama starenja mora djelotvorno provoditi kako bi se suzbila i spriječila diskriminacija mlađih i starijih osoba u svim područjima života;

| 9. | ističe potrebu za većom suradnjom među trima elementima zaduženim za koordinaciju, a to su razina na kojoj se donose odluke (uključujući razinu EU-a te regionalnu i lokalnu razinu), civilno društvo i privatni sektor uključujući industrije koje osiguravaju inovativnu robu i usluge kojima podupiru samostalan život; |
| --- | --- |

9.

ističe potrebu za većom suradnjom među trima elementima zaduženim za koordinaciju, a to su razina na kojoj se donose odluke (uključujući razinu EU-a te regionalnu i lokalnu razinu), civilno društvo i privatni sektor uključujući industrije koje osiguravaju inovativnu robu i usluge kojima podupiru samostalan život;

| 10. | poziva Komisiju da provede studiju o demografskom padu koji zahvaća sve veći broj regija u raznim zemljama EU-a te da sastavi komunikaciju o tom problemu i mjerama koje bi se mogle poduzeti na europskoj razini, razini država članica i zahvaćenih regija kako bi se odgovorilo na izazov demografskog pada; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da provede studiju o demografskom padu koji zahvaća sve veći broj regija u raznim zemljama EU-a te da sastavi komunikaciju o tom problemu i mjerama koje bi se mogle poduzeti na europskoj razini, razini država članica i zahvaćenih regija kako bi se odgovorilo na izazov demografskog pada;

| 11. | naglašava da su regije s ozbiljnim prirodnim i demografskim poteškoćama kao što su rijetko naseljene regije, otoci i planinska područja osobito teško pogođene problemima povezanim sa starenjem te da imaju manje sredstava i infrastrukture s pomoću kojih bi promicale aktivno starenje; poziva na razmatranje pitanja jesu li poticajni planovi korisni kod rješavanja problema starenja koji se općenito pogoršava usporednim procesom depopulacije koji zahvaća mnoge dotične regije i koji može biti prijetnja njihovu opstanku; |
| --- | --- |

11.

naglašava da su regije s ozbiljnim prirodnim i demografskim poteškoćama kao što su rijetko naseljene regije, otoci i planinska područja osobito teško pogođene problemima povezanim sa starenjem te da imaju manje sredstava i infrastrukture s pomoću kojih bi promicale aktivno starenje; poziva na razmatranje pitanja jesu li poticajni planovi korisni kod rješavanja problema starenja koji se općenito pogoršava usporednim procesom depopulacije koji zahvaća mnoge dotične regije i koji može biti prijetnja njihovu opstanku;

| 12. | žali zbog činjenice što je, s obzirom na to da je Europska godina 2012. relativno kasno odobrena, došlo do kašnjenja u zapošljavanju ugovornih suradnika i kašnjenja u provedbi pa neka događanja kao što je „Dan starijih osoba na djelu” nisu ostvarila svoj puni potencijal; ističe manji proračun dodijeljen za Europsku godinu 2012. u usporedbi s drugim europskim godinama te oskudnija sredstva za provedbu ciljeva Europske godine 2012. koja iz toga proizlaze; |
| --- | --- |

12.

žali zbog činjenice što je, s obzirom na to da je Europska godina 2012. relativno kasno odobrena, došlo do kašnjenja u zapošljavanju ugovornih suradnika i kašnjenja u provedbi pa neka događanja kao što je „Dan starijih osoba na djelu” nisu ostvarila svoj puni potencijal; ističe manji proračun dodijeljen za Europsku godinu 2012. u usporedbi s drugim europskim godinama te oskudnija sredstva za provedbu ciljeva Europske godine 2012. koja iz toga proizlaze;

| 13. | podsjeća da je aktivno starenje, među ostalim, proces kojim se povećavaju mogućnosti za zdrav život i sudjelovanje u društvu kako bi se ljudima omogućilo očuvanje dobrog životnog standarda i kvalitete života kako idu k starijoj dobi; smatra da bi se politikom aktivnog starenja trebao osnažiti potencijal za fizičku, društvenu i mentalnu dobrobit tijekom njihova života kako bi se omogućila bolja socijalna uključenost i aktivnije sudjelovanje u društvu; ističe činjenicu da aktivno starenje također podrazumijeva bolji pristup zdravlju, dugoročnoj njezi i socijalnim uslugama koje su tijekom krize u nekim slučajevima bile pod pritiskom te cjeloživotno učenje, sudjelovanje u društvu i kulturnim aktivnostima, jačanje postojeće socijalne infrastrukture kao što su domovi i centri za dnevnu skrb, iskorjenjivanje dobne diskriminacije i stereotipa, mjere borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti te veću svijest o važnosti aktivnog i zdravog starenja; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da je aktivno starenje, među ostalim, proces kojim se povećavaju mogućnosti za zdrav život i sudjelovanje u društvu kako bi se ljudima omogućilo očuvanje dobrog životnog standarda i kvalitete života kako idu k starijoj dobi; smatra da bi se politikom aktivnog starenja trebao osnažiti potencijal za fizičku, društvenu i mentalnu dobrobit tijekom njihova života kako bi se omogućila bolja socijalna uključenost i aktivnije sudjelovanje u društvu; ističe činjenicu da aktivno starenje također podrazumijeva bolji pristup zdravlju, dugoročnoj njezi i socijalnim uslugama koje su tijekom krize u nekim slučajevima bile pod pritiskom te cjeloživotno učenje, sudjelovanje u društvu i kulturnim aktivnostima, jačanje postojeće socijalne infrastrukture kao što su domovi i centri za dnevnu skrb, iskorjenjivanje dobne diskriminacije i stereotipa, mjere borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti te veću svijest o važnosti aktivnog i zdravog starenja;

| 14. | svim državama članicama preporuča da kroz svoje sustave socijalne skrbi promiču i jačaju kvalitetnu javnu infrastrukturu za starije (domove, centre za dnevnu skrb i kućnu njegu) gdje su starije osobe aktivni, a ne pasivni sudionici inicijativa; |
| --- | --- |

14.

svim državama članicama preporuča da kroz svoje sustave socijalne skrbi promiču i jačaju kvalitetnu javnu infrastrukturu za starije (domove, centre za dnevnu skrb i kućnu njegu) gdje su starije osobe aktivni, a ne pasivni sudionici inicijativa;

| 15. | smatra da treba razviti europsku strategiju o demenciji koja će uključivati mjere pomoći obiteljima oboljelih, informativne kampanje, podizanje svijesti i razmjenu dobre prakse među državama članicama; |
| --- | --- |

15.

smatra da treba razviti europsku strategiju o demenciji koja će uključivati mjere pomoći obiteljima oboljelih, informativne kampanje, podizanje svijesti i razmjenu dobre prakse među državama članicama;

| 16. | poziva Komisiju da prouči zabrinjavajući problem nezaposlenosti među osobama starijim od 50 godina i rastuću razinu dugoročne nezaposlenosti te da zajedno s državama članicama, tijelima regionalne i lokalne vlasti i socijalnim partnerima ispita okolnosti i osobne situacije starijih nezaposlenih osoba i razvije učinkovita sredstva pomoću kojih će radnike koji pripadaju toj ranjivoj skupini zadržati na tržištu rada pružajući im mogućnost cjeloživotnog učenja, unaprjeđenja vještina, osposobljavanja na radnom mjestu, pristupačnih i povoljnih programa učenja te promičući osposobljavanje za sve generacije i prijenos znanja na radnom mjestu za sve; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da prouči zabrinjavajući problem nezaposlenosti među osobama starijim od 50 godina i rastuću razinu dugoročne nezaposlenosti te da zajedno s državama članicama, tijelima regionalne i lokalne vlasti i socijalnim partnerima ispita okolnosti i osobne situacije starijih nezaposlenih osoba i razvije učinkovita sredstva pomoću kojih će radnike koji pripadaju toj ranjivoj skupini zadržati na tržištu rada pružajući im mogućnost cjeloživotnog učenja, unaprjeđenja vještina, osposobljavanja na radnom mjestu, pristupačnih i povoljnih programa učenja te promičući osposobljavanje za sve generacije i prijenos znanja na radnom mjestu za sve;

| 17. | naglašava da se u tom smislu prije svega u obzir trebaju uzeti programi poput „generacijskog mentorstva” u okviru kojeg se potiče razmjena među starijim stručnjacima i mlađim generacijama na radnom mjestu i tijekom osposobljavanja; ističe da u procesu rada treba poduprijeti skupine radnika različite dobi, a da se izvrsne projekte treba nagraditi; smatra da bi države članice mogle osigurati poticaje za poduzeća kako bi ona zaposlila više starijih radnika te da se prema starijim radnicima načelno ne treba odnositi lošije nego prema mlađima u pogledu strukovnog i trajnog osposobljavanja; osobito ističe važnost prilagođavanja radnih mjesta potrebama starijih radnika i pružanja više mogućnosti starijim radnicima za rad na nepuno radno vrijeme u skladu s njihovim sklonostima te osiguranja duljeg radnog vijeka za one koji žele raditi dulje i za to su sposobni; smatra da bi trebalo uspostaviti posebne mirovinske planove za starije dugoročno nezaposlene osobe kako bi se uspostavila ravnoteža među potrebama tih ljudi za socijalnom stabilnošću i potrebama sustava socijalne skrbi; |
| --- | --- |

17.

naglašava da se u tom smislu prije svega u obzir trebaju uzeti programi poput „generacijskog mentorstva” u okviru kojeg se potiče razmjena među starijim stručnjacima i mlađim generacijama na radnom mjestu i tijekom osposobljavanja; ističe da u procesu rada treba poduprijeti skupine radnika različite dobi, a da se izvrsne projekte treba nagraditi; smatra da bi države članice mogle osigurati poticaje za poduzeća kako bi ona zaposlila više starijih radnika te da se prema starijim radnicima načelno ne treba odnositi lošije nego prema mlađima u pogledu strukovnog i trajnog osposobljavanja; osobito ističe važnost prilagođavanja radnih mjesta potrebama starijih radnika i pružanja više mogućnosti starijim radnicima za rad na nepuno radno vrijeme u skladu s njihovim sklonostima te osiguranja duljeg radnog vijeka za one koji žele raditi dulje i za to su sposobni; smatra da bi trebalo uspostaviti posebne mirovinske planove za starije dugoročno nezaposlene osobe kako bi se uspostavila ravnoteža među potrebama tih ljudi za socijalnom stabilnošću i potrebama sustava socijalne skrbi;

| 18. | žali što su stariji radnici još uvijek često izloženi dobnoj diskriminaciji i stereotipima i što nailaze na prepreke; stoga države članice poziva na pravilno provođenje Direktive 2000/78/EZ o jednakom postupanju pri zapošljavanju i obavljaju zanimanja bez odgode; napominje da je prijedlog direktive o jednakom postupanju (6) od 2008. blokiran u Vijeću i poziva države članice da što prije pronađu rješenje; |
| --- | --- |

18.

žali što su stariji radnici još uvijek često izloženi dobnoj diskriminaciji i stereotipima i što nailaze na prepreke; stoga države članice poziva na pravilno provođenje Direktive 2000/78/EZ o jednakom postupanju pri zapošljavanju i obavljaju zanimanja bez odgode; napominje da je prijedlog direktive o jednakom postupanju (6) od 2008. blokiran u Vijeću i poziva države članice da što prije pronađu rješenje;

| 19. | no snažno odbacuje stav da su politike aktivnog starenja isključivo instrument kojim se održava mogućnost zapošljavanja starijih radnika i potiče države članice da obave sve potrebne procjene i poduzmu potrebne mjere kako bi se preusmjerile na pristup utemeljen na životnom ciklusu te da prema potrebi provedu reforme mirovinskog sustava i istovremeno nastoje učvrstiti pravila o umirovljenju, uzimajući u obzir stvarne stope nezaposlenosti stanovništva starijeg od 50 godina prije nego što promijene obveznu dob za odlazak u mirovinu; vjeruje da se povezivanjem dobi za odlazak u mirovinu isključivo s očekivanim životnim vijekom ne uzima u obzir važnost trendova na tržištu rada te ono stoga ne treba biti jedini instrument za rješavanje pitanja društva koje stari; smatra da bi umjesto toga države članice u okviru svojeg zakonodavstva u području zaštite radnih mjesta i sustava određivanja plaća trebale podržati zapošljavanje starijih radnika, osobito prije zakonske dobi za umirovljenje, s obzirom na to da bi nezaposlenost mogla imati negativne posljedice na njihova mirovinska primanja te smatra da bi države članice trebale osigurati održive sustave socijalne zaštite; |
| --- | --- |

19.

no snažno odbacuje stav da su politike aktivnog starenja isključivo instrument kojim se održava mogućnost zapošljavanja starijih radnika i potiče države članice da obave sve potrebne procjene i poduzmu potrebne mjere kako bi se preusmjerile na pristup utemeljen na životnom ciklusu te da prema potrebi provedu reforme mirovinskog sustava i istovremeno nastoje učvrstiti pravila o umirovljenju, uzimajući u obzir stvarne stope nezaposlenosti stanovništva starijeg od 50 godina prije nego što promijene obveznu dob za odlazak u mirovinu; vjeruje da se povezivanjem dobi za odlazak u mirovinu isključivo s očekivanim životnim vijekom ne uzima u obzir važnost trendova na tržištu rada te ono stoga ne treba biti jedini instrument za rješavanje pitanja društva koje stari; smatra da bi umjesto toga države članice u okviru svojeg zakonodavstva u području zaštite radnih mjesta i sustava određivanja plaća trebale podržati zapošljavanje starijih radnika, osobito prije zakonske dobi za umirovljenje, s obzirom na to da bi nezaposlenost mogla imati negativne posljedice na njihova mirovinska primanja te smatra da bi države članice trebale osigurati održive sustave socijalne zaštite;

| 20. | poziva države članice da osiguraju održivost javnih mirovinskih sustava i zajamče pojedinačna i odgovarajuća mirovinska primanja i prava za sve kako bi se ljudima omogućio dostojanstven život u starijoj dobi, uključujući one koji su uzeli stanku za vrijeme radnog odnosa, a to su uglavnom žene; naglašava važnost odgovarajućeg nadzora i neovisnih revizija strukovnih mirovinskih fondova kako bi se osigurale sigurne i održive mirovine; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice da osiguraju održivost javnih mirovinskih sustava i zajamče pojedinačna i odgovarajuća mirovinska primanja i prava za sve kako bi se ljudima omogućio dostojanstven život u starijoj dobi, uključujući one koji su uzeli stanku za vrijeme radnog odnosa, a to su uglavnom žene; naglašava važnost odgovarajućeg nadzora i neovisnih revizija strukovnih mirovinskih fondova kako bi se osigurale sigurne i održive mirovine;

| 21. | ističe da se starijim ljudima mora pružiti mogućnost da igraju ključnu ulogu u pomaganju njihovim obiteljima te usmjerava pozornost na vrijedan volonterski rad koji stariji ljudi obavljaju; |
| --- | --- |

21.

ističe da se starijim ljudima mora pružiti mogućnost da igraju ključnu ulogu u pomaganju njihovim obiteljima te usmjerava pozornost na vrijedan volonterski rad koji stariji ljudi obavljaju;

| 22. | ističe važnost dostupnih tehnologija za europska društva koja stare i poziva Komisiju da razvije uključivu strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta osiguravajući dostupnost i povezujući je s promicanjem „srebrnog gospodarstva” u Europi; |
| --- | --- |

22.

ističe važnost dostupnih tehnologija za europska društva koja stare i poziva Komisiju da razvije uključivu strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta osiguravajući dostupnost i povezujući je s promicanjem „srebrnog gospodarstva” u Europi;

| 23. | pozdravlja činjenicu da je aktivno i zdravo starenje jedan od prioriteta ulaganja Europskog socijalnog fonda u programskom razdoblju 2014. – 2020., kao što je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1304/2013; poziva države članice da se učinkovito koriste dodijeljenim sredstvima; podsjeća da je financiranje projekata kojima se promiče aktivno starenje također dostupno u okviru programa kao što su europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF), Obzor 2020., Europski program za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i zdravstveni program; poziva na bolju usklađenost programa i raznih instrumenata dostupnih u okviru EU-a za promicanje aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti te u skladu s prioritetima programa Obzor 2020. poziva na stvaranje europskog prioriteta istraživanja pod nazivom „Primijenjene zdravstvene znanosti i znanosti aktivnog starenja”; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja činjenicu da je aktivno i zdravo starenje jedan od prioriteta ulaganja Europskog socijalnog fonda u programskom razdoblju 2014. – 2020., kao što je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1304/2013; poziva države članice da se učinkovito koriste dodijeljenim sredstvima; podsjeća da je financiranje projekata kojima se promiče aktivno starenje također dostupno u okviru programa kao što su europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF), Obzor 2020., Europski program za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i zdravstveni program; poziva na bolju usklađenost programa i raznih instrumenata dostupnih u okviru EU-a za promicanje aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti te u skladu s prioritetima programa Obzor 2020. poziva na stvaranje europskog prioriteta istraživanja pod nazivom „Primijenjene zdravstvene znanosti i znanosti aktivnog starenja”;

| 24. | poziva države članice da iskoriste sredstva u okviru Europskog socijalnog fonda (ESF), ESIF-a i EaSI-ja kako bi osigurale financijsku pomoć za programe samopomoći koje provode organizacije za starije osobe koje međusobno dijele energiju, znanje, iskustva i mudrost i pomažu potrebitima te na taj način doprinose aktivnom i zdravim starenju i duljem samostalnom životu; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice da iskoriste sredstva u okviru Europskog socijalnog fonda (ESF), ESIF-a i EaSI-ja kako bi osigurale financijsku pomoć za programe samopomoći koje provode organizacije za starije osobe koje međusobno dijele energiju, znanje, iskustva i mudrost i pomažu potrebitima te na taj način doprinose aktivnom i zdravim starenju i duljem samostalnom životu;

| 25. | podsjeća na Komisijinu reviziju proračuna za 2010. u kojoj je kao jedno od temeljnih načela utvrđena „dodana vrijednost EU-a”; inzistira na tome da se svi rashodi temelje na tom načelu i da se sredstvima EU-a, osobito u okviru ESF-a, ne trebaju subvencionirati nacionalni pristupi nego osigurati dodatna podrška programima aktivnog starenja u državama članicama; |
| --- | --- |

25.

podsjeća na Komisijinu reviziju proračuna za 2010. u kojoj je kao jedno od temeljnih načela utvrđena „dodana vrijednost EU-a”; inzistira na tome da se svi rashodi temelje na tom načelu i da se sredstvima EU-a, osobito u okviru ESF-a, ne trebaju subvencionirati nacionalni pristupi nego osigurati dodatna podrška programima aktivnog starenja u državama članicama;

| 26. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju usmjeravanje fondova za aktivno starenje i učinkovitost povlačenja sredstava; također poziva Komisiju da prouči izvedivost i dodanu vrijednost novog europskog financijskog instrumenta kojim bi se riješio problem ponovnog uključivanja otpuštenih radnika srednje životne dobi u tržište rada; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju i države članice da poboljšaju usmjeravanje fondova za aktivno starenje i učinkovitost povlačenja sredstava; također poziva Komisiju da prouči izvedivost i dodanu vrijednost novog europskog financijskog instrumenta kojim bi se riješio problem ponovnog uključivanja otpuštenih radnika srednje životne dobi u tržište rada;

| 27. | poziva Komisiju i države članice da prikupe potpune i pouzdane podatke kako bi se omogućila procjena učinkovitosti korištenja sredstava ESF-a za starije radnike; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju i države članice da prikupe potpune i pouzdane podatke kako bi se omogućila procjena učinkovitosti korištenja sredstava ESF-a za starije radnike;

| 28. | poziva Komisiju da procijeni izvedivost i dodanu vrijednost novog europskog financijskog instrumenta kako bi se osigurao minimalan dohodak za sve građane EU-a ispod granice siromaštva; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da procijeni izvedivost i dodanu vrijednost novog europskog financijskog instrumenta kako bi se osigurao minimalan dohodak za sve građane EU-a ispod granice siromaštva;

| 29. | preporuča državama članicama da sastave i provedu javne politike i programe koji će poboljšati fizičko zdravlje, ali i promicati psihičko zdravlje i društvene veze; |
| --- | --- |

29.

preporuča državama članicama da sastave i provedu javne politike i programe koji će poboljšati fizičko zdravlje, ali i promicati psihičko zdravlje i društvene veze;

| 30. | smatra da je nužno podržati što dulji samostalan i aktivan život starijih osoba razvijajući i održavajući javnu podršku koja je usmjerena na ljude i koja se temelji na potražnji te pomoć i usluge skrbi tako što će se poboljšati povezanost tih usluga, kao što je utvrđeno člankom 25. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; stoga poziva države članice da osiguraju povoljnu, pristupačnu i nediskriminatornu zdravstvenu skrb i da u svojim politikama zdravstvene skrbi daju prednost prevenciji; stoga poziva Komisiju da provede Paket mjera za socijalno ulaganje, da zdravo starenje i odgovarajuću i kvalitetnu dugoročnu njegu za starije ostavi visoko na političkom dnevnom redu te da istraži dostupnost zdravstvene skrbi za starije, prikupi podatke o razdobljima čekanja u zdravstvenim sustavima EU-a i predloži smjernice za maksimalno razdoblje čekanja; smatra da je nužno promicati osobnu i individualnu odgovornost za vlastito zdravlje uz primjetan rast razine informiranosti o zdravstvenoj skrbi i nacionalne motivacijske kampanje, kao i poticati suradnju u području zdravstvene pismenosti kako bi se starijim osobama omogućilo da brinu o svom zdravlju; podsjeća da bismo više pažnje trebali posvetiti inovativnim tehnološkim rješenjima i alatima; na kraju uviđa važnost učinkovitog širenja informacija o lokalnim službama i pravima u vezi s postizanjem tih ciljeva; |
| --- | --- |

30.

smatra da je nužno podržati što dulji samostalan i aktivan život starijih osoba razvijajući i održavajući javnu podršku koja je usmjerena na ljude i koja se temelji na potražnji te pomoć i usluge skrbi tako što će se poboljšati povezanost tih usluga, kao što je utvrđeno člankom 25. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; stoga poziva države članice da osiguraju povoljnu, pristupačnu i nediskriminatornu zdravstvenu skrb i da u svojim politikama zdravstvene skrbi daju prednost prevenciji; stoga poziva Komisiju da provede Paket mjera za socijalno ulaganje, da zdravo starenje i odgovarajuću i kvalitetnu dugoročnu njegu za starije ostavi visoko na političkom dnevnom redu te da istraži dostupnost zdravstvene skrbi za starije, prikupi podatke o razdobljima čekanja u zdravstvenim sustavima EU-a i predloži smjernice za maksimalno razdoblje čekanja; smatra da je nužno promicati osobnu i individualnu odgovornost za vlastito zdravlje uz primjetan rast razine informiranosti o zdravstvenoj skrbi i nacionalne motivacijske kampanje, kao i poticati suradnju u području zdravstvene pismenosti kako bi se starijim osobama omogućilo da brinu o svom zdravlju; podsjeća da bismo više pažnje trebali posvetiti inovativnim tehnološkim rješenjima i alatima; na kraju uviđa važnost učinkovitog širenja informacija o lokalnim službama i pravima u vezi s postizanjem tih ciljeva;

| 31. | poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere u vezi sa zaključcima zajedničkog izvješća naslovljenog „Primjerena socijalna zaštita za potrebe dugoročne skrbi u društvu koje stari” te da bez odgode izloži konkretne prijedloge; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere u vezi sa zaključcima zajedničkog izvješća naslovljenog „Primjerena socijalna zaštita za potrebe dugoročne skrbi u društvu koje stari” te da bez odgode izloži konkretne prijedloge;

| 32. | vjeruje da se prednost treba dati integraciji starijih osoba u njihove obitelji; predlaže Komisiji da istraži potencijal obiteljskih poduzeća i odgovarajućih aktivnosti u području skrbi za starije; |
| --- | --- |

32.

vjeruje da se prednost treba dati integraciji starijih osoba u njihove obitelji; predlaže Komisiji da istraži potencijal obiteljskih poduzeća i odgovarajućih aktivnosti u području skrbi za starije;

| 33. | ističe da je za starije osobe učinkovitiji javni prijevoz jedan od glavnih prioriteta za stvaranje okružja prilagođenog starijima (7) jer potiče samostalan život i pristup osnovnim uslugama; poziva Komisiju i države članice da poboljšaju dostupnost i interoperabilnost prometnih sustava; |
| --- | --- |

33.

ističe da je za starije osobe učinkovitiji javni prijevoz jedan od glavnih prioriteta za stvaranje okružja prilagođenog starijima (7) jer potiče samostalan život i pristup osnovnim uslugama; poziva Komisiju i države članice da poboljšaju dostupnost i interoperabilnost prometnih sustava;

| 34. | pozdravlja pripremni dokument Komisije naslovljen „Rast srebrnog gospodarstva u Europi” i ponavlja da je potrebno dalje razvijati „srebrno gospodarstvo” kojim se odgovara na želje i potrebe stanovništva koje stari na temelju gospodarskih mogućnosti koje proizlaze iz javne i pojedinačne potrošnje u vezi sa starenjem stanovništva i iz određenih proizvoda, usluga, inovativnih rješenja te potreba, što vodi do otvaranja novih radnih mjesta i rasta uzimajući u obzir potrebe najranjivijih socio-ekonomskih skupina; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja pripremni dokument Komisije naslovljen „Rast srebrnog gospodarstva u Europi” i ponavlja da je potrebno dalje razvijati „srebrno gospodarstvo” kojim se odgovara na želje i potrebe stanovništva koje stari na temelju gospodarskih mogućnosti koje proizlaze iz javne i pojedinačne potrošnje u vezi sa starenjem stanovništva i iz određenih proizvoda, usluga, inovativnih rješenja te potreba, što vodi do otvaranja novih radnih mjesta i rasta uzimajući u obzir potrebe najranjivijih socio-ekonomskih skupina;

| 35. | napominje da jednostrano pomlađivanje radne snage ne dovodi do većeg broja inovacija, nego predstavlja rasipanje iskustva, znanja i vještina; |
| --- | --- |

35.

napominje da jednostrano pomlađivanje radne snage ne dovodi do većeg broja inovacija, nego predstavlja rasipanje iskustva, znanja i vještina;

| 36. | smatra da starije osobe trebaju biti punopravni dio društva i da njihovo sudjelovanje u svakodnevnom životu, uključujući javni život, treba podržati; nadalje smatra da treba podržati aktivan dijalog i razmjenu iskustva među mladima i starijim osobama; u tom smislu ističe važnost međugeneracijskih projekata; nadalje podržava pravo starijih osoba na dostojanstven i samostalan život, kao što je propisano člankom 25. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; također vjeruje da bi aktivno političko sudjelovanje mlađih i starijih generacija trebalo biti osigurano na razini EU-a kada god su u pitanju interesi dotičnih generacija; |
| --- | --- |

36.

smatra da starije osobe trebaju biti punopravni dio društva i da njihovo sudjelovanje u svakodnevnom životu, uključujući javni život, treba podržati; nadalje smatra da treba podržati aktivan dijalog i razmjenu iskustva među mladima i starijim osobama; u tom smislu ističe važnost međugeneracijskih projekata; nadalje podržava pravo starijih osoba na dostojanstven i samostalan život, kao što je propisano člankom 25. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; također vjeruje da bi aktivno političko sudjelovanje mlađih i starijih generacija trebalo biti osigurano na razini EU-a kada god su u pitanju interesi dotičnih generacija;

| 37. | usmjerava pozornost na vrijednu društvenu ulogu koju imaju starije osobe koje drugima prenose vrijednosti i iskustvo i pružaju smjernice o tome kako pristupiti životu u zajednici; |
| --- | --- |

37.

usmjerava pozornost na vrijednu društvenu ulogu koju imaju starije osobe koje drugima prenose vrijednosti i iskustvo i pružaju smjernice o tome kako pristupiti životu u zajednici;

| 38. | poziva Komisiju, Vijeće i države članice da u okviru otvorene radne skupine UN-a o starenju zauzmu pozitivan stav kako bi kako bi se starijim osobama osiguralo potpuno uživanje njihovih ljudskih prava; poziva Komisiju da usko surađuje s neovisnim UN-ovim stručnjakom za prava starijih osoba i predstavničkim organizacijama starijih osoba u EU-u; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju, Vijeće i države članice da u okviru otvorene radne skupine UN-a o starenju zauzmu pozitivan stav kako bi kako bi se starijim osobama osiguralo potpuno uživanje njihovih ljudskih prava; poziva Komisiju da usko surađuje s neovisnim UN-ovim stručnjakom za prava starijih osoba i predstavničkim organizacijama starijih osoba u EU-u;

| 39. | žali što struktura zaposlenosti postaje sve više neujednačena i nesigurna, što je rezultat privremenog zapošljavanja, sve češće primjene kratkoročnih ugovora, marginalne zaposlenosti i nezaposlenosti; |
| --- | --- |

39.

žali što struktura zaposlenosti postaje sve više neujednačena i nesigurna, što je rezultat privremenog zapošljavanja, sve češće primjene kratkoročnih ugovora, marginalne zaposlenosti i nezaposlenosti;

| 40. | pozdravlja nadolazeći sporazum EU-a o demografskim promjenama koji je jedno od glavnih postignuća Europske godine 2012. i Europskog inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje; traži od Komisije da utvrdi područja u okviru proračuna EU-a u kojima se mogu ostvariti uštede i učinkovitost kako bi se osigurala sredstva za sporazum, koji predstavlja otvorenu, veliku i neovisnu mrežu koja spaja lokalne i regionalne dionike posvećene suočavanju s europskim demografskim promjenama tako što u bliskoj suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (WHO) promiču okružje prilagođeno starijim osobama; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja nadolazeći sporazum EU-a o demografskim promjenama koji je jedno od glavnih postignuća Europske godine 2012. i Europskog inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje; traži od Komisije da utvrdi područja u okviru proračuna EU-a u kojima se mogu ostvariti uštede i učinkovitost kako bi se osigurala sredstva za sporazum, koji predstavlja otvorenu, veliku i neovisnu mrežu koja spaja lokalne i regionalne dionike posvećene suočavanju s europskim demografskim promjenama tako što u bliskoj suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (WHO) promiču okružje prilagođeno starijim osobama;

| 41. | poziva Komisiju da usvoji strategiju EU-a za demografske promjene kojom bi se koordinirale aktivnosti EU-a u raznim područjima u cilju osiguranja sinergije i povećanja pozitivnog utjecaja na europske građane, gospodarstvo i otvaranje radnih mjesta te kako bi se zaštitila ljudska prava starijih osoba u okviru svih politika EU-a; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da usvoji strategiju EU-a za demografske promjene kojom bi se koordinirale aktivnosti EU-a u raznim područjima u cilju osiguranja sinergije i povećanja pozitivnog utjecaja na europske građane, gospodarstvo i otvaranje radnih mjesta te kako bi se zaštitila ljudska prava starijih osoba u okviru svih politika EU-a;

| 42. | vjeruje da se demografski izazovi na europskoj razini ne rješavaju na primjeren način; stoga poziva nadolazeća predsjedništva Vijeća da taj predmet ponovno uvrste u program EU-a i izrade snažne političke odgovore; |
| --- | --- |

42.

vjeruje da se demografski izazovi na europskoj razini ne rješavaju na primjeren način; stoga poziva nadolazeća predsjedništva Vijeća da taj predmet ponovno uvrste u program EU-a i izrade snažne političke odgovore;

| 43. | ističe da demografske promjene ne trebaju biti opravdanje za oduzimanje socijalnih prava i usluga; |
| --- | --- |

43.

ističe da demografske promjene ne trebaju biti opravdanje za oduzimanje socijalnih prava i usluga;

| 44. | pozdravlja Opća načela o aktivnom starenju i međugeneracijskoj solidarnosti koja su rezultat suradnje Odbora za socijalnu zaštitu i Odbora za zapošljavanje; posebno pozdravlja ulogu Odbora za socijalnu zaštitu u omogućavanju izravne razmjene iskustava među državama članicama, uključujući onih u području dugoročne skrbi i mirovina; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja Opća načela o aktivnom starenju i međugeneracijskoj solidarnosti koja su rezultat suradnje Odbora za socijalnu zaštitu i Odbora za zapošljavanje; posebno pozdravlja ulogu Odbora za socijalnu zaštitu u omogućavanju izravne razmjene iskustava među državama članicama, uključujući onih u području dugoročne skrbi i mirovina;

| 45. | pozdravlja izradu indeksa aktivnog starenja kojim se želi iskoristiti dostupan potencijal starijih osoba u području aktivnijeg sudjelovanja u radnom i društvenom životu te što se tiče samostalnog života, uz aktualan popratni projekt koji Komisija provodi u suradnji s Gospodarskom komisijom UN-a za Europu; potiče države članice da na temelju indeksa aktivnog starenja odrede ciljeve koje će postići sveobuhvatnim strategijama u vezi s aktivnim starenjem te da prate napredak u ostvarenju tih ciljeva; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja izradu indeksa aktivnog starenja kojim se želi iskoristiti dostupan potencijal starijih osoba u području aktivnijeg sudjelovanja u radnom i društvenom životu te što se tiče samostalnog života, uz aktualan popratni projekt koji Komisija provodi u suradnji s Gospodarskom komisijom UN-a za Europu; potiče države članice da na temelju indeksa aktivnog starenja odrede ciljeve koje će postići sveobuhvatnim strategijama u vezi s aktivnim starenjem te da prate napredak u ostvarenju tih ciljeva;

| 46. | ističe da je promicanje okružja prilagođenog starijim osobama ključan instrument za podršku starijim radnicima i starijim osobama koje traže posao te za promicanje uključivih društava koja svima pružaju jednake mogućnosti; s tim u vezi pozdravlja projekt kojim zajednički upravljaju Komisija i Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i kojim se Globalni vodič WHO-a kroz gradove prilagođene starijima želi prilagoditi europskom kontekstu; |
| --- | --- |

46.

ističe da je promicanje okružja prilagođenog starijim osobama ključan instrument za podršku starijim radnicima i starijim osobama koje traže posao te za promicanje uključivih društava koja svima pružaju jednake mogućnosti; s tim u vezi pozdravlja projekt kojim zajednički upravljaju Komisija i Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i kojim se Globalni vodič WHO-a kroz gradove prilagođene starijima želi prilagoditi europskom kontekstu;

| 47. | vjeruje da bi konvencija UN-a kojom se štite prava starijih osoba poboljšala život starijih osoba jer bi im zajamčila jednak pristup političkim, gospodarskim i kulturnim pravima te pravu na zdravstvenu skrb i bila bi važna platforma za promjenu stava o starenju na globalnoj razini; |
| --- | --- |

47.

vjeruje da bi konvencija UN-a kojom se štite prava starijih osoba poboljšala život starijih osoba jer bi im zajamčila jednak pristup političkim, gospodarskim i kulturnim pravima te pravu na zdravstvenu skrb i bila bi važna platforma za promjenu stava o starenju na globalnoj razini;

| 48. | poziva Komisiju da usvoji akcijski plan o zlostavljanju starijih osoba uzimajući u obzir europski okvir za kvalitetu za dugoročnu njegu koji je razvilo partnerstvo WeDo i koji se bavi problemom prava starijih osoba kojima je potrebna skrb i pomoć; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju da usvoji akcijski plan o zlostavljanju starijih osoba uzimajući u obzir europski okvir za kvalitetu za dugoročnu njegu koji je razvilo partnerstvo WeDo i koji se bavi problemom prava starijih osoba kojima je potrebna skrb i pomoć;

| 49. | žali što Komisija u okviru provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i strategije o invaliditetu još nije u obzir uzela dobnu nejednakost; stoga poziva Komisiju na podizanje svijesti i rješavanje pitanja prava starijih osoba s invaliditetom i dobne diskriminacije na koju nailaze te zahtijeva da se pri primjeni UNCRPD-a ne izostavljaju starije osobe; |
| --- | --- |

49.

žali što Komisija u okviru provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i strategije o invaliditetu još nije u obzir uzela dobnu nejednakost; stoga poziva Komisiju na podizanje svijesti i rješavanje pitanja prava starijih osoba s invaliditetom i dobne diskriminacije na koju nailaze te zahtijeva da se pri primjeni UNCRPD-a ne izostavljaju starije osobe;

| 50. | poziva Komisiju da donese dugo očekivani europski zakon o dostupnosti kako bi prijevoz, smještaj, proizvodi i usluge koje se temelje na IKT-u, uključujući one koje se nude u okviru „srebrnog gospodarstva”, postali dostupni starijim osobama; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da donese dugo očekivani europski zakon o dostupnosti kako bi prijevoz, smještaj, proizvodi i usluge koje se temelje na IKT-u, uključujući one koje se nude u okviru „srebrnog gospodarstva”, postali dostupni starijim osobama;

| 51. | poziva Komisiju da izda preporuke za pojedine zemlje u vezi s prikladnošću, održivošću i pravednošću gospodarskih reformi u području zapošljavanja, mirovina, socijalne uključivosti i dugoročne skrbi unutar okvira Europskog semestra; poziva Komisiju da bolje procijeni društveni utjecaj gospodarskih reformi, posebice u smislu starenja stanovništva; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da izda preporuke za pojedine zemlje u vezi s prikladnošću, održivošću i pravednošću gospodarskih reformi u području zapošljavanja, mirovina, socijalne uključivosti i dugoročne skrbi unutar okvira Europskog semestra; poziva Komisiju da bolje procijeni društveni utjecaj gospodarskih reformi, posebice u smislu starenja stanovništva;

| 52. | ističe važnost volontiranja koje ne treba uzimati zdravo za gotovo i čiju dodanu društvenu vrijednost treba uzeti u obzir u većoj mjeri te kojim se promiče međukulturno učenje i međugeneracijska solidarnost, potiče aktivno starenje i cjeloživotno građansko sudjelovanje i starijim se osobama omogućuje da doprinesu društvu i tako poboljšaju kvalitetu života, dobrobit i opće zdravstveno stanje; potiče razvoj fleksibilnijih i uključivijih pristupa sudjelovanju u volonterskim programima; s tim u vezi žali zbog ukidanja programa Grundtvig kojim su se podupirali stariji volonteri; podsjeća na važnost europskih i transnacionalnih mreža udruga i javnih i privatnih tijela koja potiču integraciju starijih osoba koju osobito treba poduprijeti te potiče Komisiju da prizna vrijednost uspješnih programa EU-a koji su spojili građansko sudjelovanje i razmjene skupina na razini EU-a u kojima su sudjelovale starije osobe; |
| --- | --- |

52.

ističe važnost volontiranja koje ne treba uzimati zdravo za gotovo i čiju dodanu društvenu vrijednost treba uzeti u obzir u većoj mjeri te kojim se promiče međukulturno učenje i međugeneracijska solidarnost, potiče aktivno starenje i cjeloživotno građansko sudjelovanje i starijim se osobama omogućuje da doprinesu društvu i tako poboljšaju kvalitetu života, dobrobit i opće zdravstveno stanje; potiče razvoj fleksibilnijih i uključivijih pristupa sudjelovanju u volonterskim programima; s tim u vezi žali zbog ukidanja programa Grundtvig kojim su se podupirali stariji volonteri; podsjeća na važnost europskih i transnacionalnih mreža udruga i javnih i privatnih tijela koja potiču integraciju starijih osoba koju osobito treba poduprijeti te potiče Komisiju da prizna vrijednost uspješnih programa EU-a koji su spojili građansko sudjelovanje i razmjene skupina na razini EU-a u kojima su sudjelovale starije osobe;

| 53. | naglašava da cilj politike pravednosti među generacijama mora biti stvaranje nužnih instrumenata za otvoren i iskren međugeneracijski dijalog na obostranu korist; poziva Komisiju i države članice da intenzivno rade na tim instrumentima kako bi se potakla solidarnost; |
| --- | --- |

53.

naglašava da cilj politike pravednosti među generacijama mora biti stvaranje nužnih instrumenata za otvoren i iskren međugeneracijski dijalog na obostranu korist; poziva Komisiju i države članice da intenzivno rade na tim instrumentima kako bi se potakla solidarnost;

| 54. | ističe važnost socijalnih poduzeća koja pomažu u pružanju usluga starijima i brinu o njihovu zdravlju i sudjelovanju u društvu; |
| --- | --- |

54.

ističe važnost socijalnih poduzeća koja pomažu u pružanju usluga starijima i brinu o njihovu zdravlju i sudjelovanju u društvu;

| 55. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama. |
| --- | --- |

55.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama.

---

(1)  SL L 246, 23.9.2011., str. 5.

(2)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0328.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0204.

(5)  SL C 74 E, 13.3.2012., str. 19.

(6)  Prijedlog Direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu opredijeljenost (COM(2008)0426).

(7)  Europska komisija (2012.). Posebno istraživanje Eurobarometra 378 o aktivnom starenju.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/155 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/155

---

P8_TA(2015)0310

Provedba Bijele knjige o prometu iz 2011.

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (2015/2005(INI))

(2017/C 316/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – put prema konkurentnom prometnom sustavu unutar kojeg se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – put prema konkurentnom prometnom sustavu unutar kojeg se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje pod naslovom „Bijela knjiga o prometu: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti” koje je održao njegov Odbor za promet i turizam 17. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje pod naslovom „Bijela knjiga o prometu: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti” koje je održao njegov Odbor za promet i turizam 17. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir nacrt mišljenja Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. travnja 2015. pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor — napredak i izazovi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt mišljenja Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. travnja 2015. pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor — napredak i izazovi”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o Planu za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o Planu za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2010. o održivoj budućnosti za promet (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2010. o održivoj budućnosti za promet (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. srpnja 2007. naslovljenu „Neka se Europa kreće – održiva mobilnost za naš kontinent” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. srpnja 2007. naslovljenu „Neka se Europa kreće – održiva mobilnost za naš kontinent” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2003. o Bijeloj knjizi Komisije naslovljenoj „Europska prometna politika za 2010.: vrijeme za odluku” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2003. o Bijeloj knjizi Komisije naslovljenoj „Europska prometna politika za 2010.: vrijeme za odluku” (4),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije naslovljenu „Europska prometna politika za 2010.: vrijeme za odluku” (COM(2001)0370), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije naslovljenu „Europska prometna politika za 2010.: vrijeme za odluku” (COM(2001)0370),

| — | uzimajući u obzir nadolazeću konferenciju o klimatskim promjenama u prosincu 2015. u Parizu (COP21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nadolazeću konferenciju o klimatskim promjenama u prosincu 2015. u Parizu (COP21),

| — | uzimajući u obzir paket mjera za energetsku uniju i svoju Komunikaciju pod naslovom „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket mjera za energetsku uniju i svoju Komunikaciju pod naslovom „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” (COM(2015)0080),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europske komisije od 23. i 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europske komisije od 23. i 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030.;

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Zajedno prema konkurentnoj gradskoj mobilnosti s učinkovitim iskorištavanjem resursa” (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Zajedno prema konkurentnoj gradskoj mobilnosti s učinkovitim iskorištavanjem resursa” (COM(2013)0913),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o sigurnosti u prometu na cestama u Europi od 2011. do 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o sigurnosti u prometu na cestama u Europi od 2011. do 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0246/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0246/2015),

| A. | budući da je Bijelom knjigom o prometu postavljen ambiciozan plan za transformaciju europskog prometnog sustava i stvaranje istinskog jedinstvenog europskog prometnog prostora; |
| --- | --- |

A.

budući da je Bijelom knjigom o prometu postavljen ambiciozan plan za transformaciju europskog prometnog sustava i stvaranje istinskog jedinstvenog europskog prometnog prostora;

| B. | budući da je sektor prometa pokretačka snaga gospodarstva EU-a, da je u njemu zaposleno oko 10 milijuna ljudi i da čini oko 5 % BDP-a te bi trebao ostati na čelu u području stvaranja daljnjeg gospodarskog rasta i radnih mjesta te promicanja konkurentnosti, održivog razvoja i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

B.

budući da je sektor prometa pokretačka snaga gospodarstva EU-a, da je u njemu zaposleno oko 10 milijuna ljudi i da čini oko 5 % BDP-a te bi trebao ostati na čelu u području stvaranja daljnjeg gospodarskog rasta i radnih mjesta te promicanja konkurentnosti, održivog razvoja i teritorijalne kohezije;

| C. | budući da je promet sektor u kojemu Europa u svijetu prednjači, i u proizvodnim i u prometnim operacijama, i da je od ključne važnosti da se europski promet nastavi razvijati i obnavljati te da se u njega nastavi ulagati na održiv način kako bi se nastavilo njegovo tehnološko vodstvo na globalnoj razini, kako bi se i dalje izvozom nametali njegovi standardi diljem svijeta te kako bi zadržao konkurentnu poziciju u pogledu svih načina prijevoza u okviru globalnog gospodarstva kojeg više nego ikad karakterizira pojava novih utjecajnih dionika te novih poslovnih modela; |
| --- | --- |

C.

budući da je promet sektor u kojemu Europa u svijetu prednjači, i u proizvodnim i u prometnim operacijama, i da je od ključne važnosti da se europski promet nastavi razvijati i obnavljati te da se u njega nastavi ulagati na održiv način kako bi se nastavilo njegovo tehnološko vodstvo na globalnoj razini, kako bi se i dalje izvozom nametali njegovi standardi diljem svijeta te kako bi zadržao konkurentnu poziciju u pogledu svih načina prijevoza u okviru globalnog gospodarstva kojeg više nego ikad karakterizira pojava novih utjecajnih dionika te novih poslovnih modela;

| D. | budući da digitalizacija, urbanizacija, globalizacija i demografske promjene mijenjaju pretpostavke našeg društva, i da nam je potreban pomak postojećih paradigmi prometne politike koje mogu izići na kraj s izazovima budućnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da digitalizacija, urbanizacija, globalizacija i demografske promjene mijenjaju pretpostavke našeg društva, i da nam je potreban pomak postojećih paradigmi prometne politike koje mogu izići na kraj s izazovima budućnosti;

| E. | budući da je promet temelj za slobodno kretanje ljudi, roba i usluga na kojima se temelji jedinstveno tržište te da je slobodno kretanje istovremeno i snažan pokretač integracije Unije te ključni čimbenik u provedbi europske industrije i trgovine; |
| --- | --- |

E.

budući da je promet temelj za slobodno kretanje ljudi, roba i usluga na kojima se temelji jedinstveno tržište te da je slobodno kretanje istovremeno i snažan pokretač integracije Unije te ključni čimbenik u provedbi europske industrije i trgovine;

| F. | budući da je promet i dalje gotovo u potpunosti ovisan o fosilnim gorivima te je jedini sektor u kojem su emisije stakleničkih plinova porasle u posljednjih 25 godina pri čemu je rast emisija, da nije bilo gospodarske krize, čak mogao biti i veći; |
| --- | --- |

F.

budući da je promet i dalje gotovo u potpunosti ovisan o fosilnim gorivima te je jedini sektor u kojem su emisije stakleničkih plinova porasle u posljednjih 25 godina pri čemu je rast emisija, da nije bilo gospodarske krize, čak mogao biti i veći;

| G. | budući da postoji hitna potreba za poboljšanjem energetske učinkovitosti i održivosti prometnog sustava te smanjenjem ovisnosti o nafti i fosilnim izvorima energije na troškovno učinkovit način pri čemu se ne bi žrtvovala konkurentnost i ograničavala mobilnost, u skladu s ciljevima iz Bijele knjige; |
| --- | --- |

G.

budući da postoji hitna potreba za poboljšanjem energetske učinkovitosti i održivosti prometnog sustava te smanjenjem ovisnosti o nafti i fosilnim izvorima energije na troškovno učinkovit način pri čemu se ne bi žrtvovala konkurentnost i ograničavala mobilnost, u skladu s ciljevima iz Bijele knjige;

| H. | budući da napredna održiva biogoriva, posebno ona proizvedena obradom otpada i ostataka u skladu s hijerarhijom gospodarenja otpadom (6) predstavljaju neiskorišten potencijal za smanjenje ovisnosti europskog prometnog sustava o nafti i za ograničavanje emisija stakleničkih plinova koje su posljedica prometnog sektora; |
| --- | --- |

H.

budući da napredna održiva biogoriva, posebno ona proizvedena obradom otpada i ostataka u skladu s hijerarhijom gospodarenja otpadom (6) predstavljaju neiskorišten potencijal za smanjenje ovisnosti europskog prometnog sustava o nafti i za ograničavanje emisija stakleničkih plinova koje su posljedica prometnog sektora;

| I. | budući da je od ključne važnosti zajamčiti uspješan razvoj transeuropske prometne mreže (TEN-T) u okviru zadanih rokova, na učinkovit način povezati prometne mreže svih regija EU-a geografskim povezivanjem perifernih regija s centrom EU-a te ukloniti nejednakosti među razinama razvijenosti infrastrukture i razinama njezina održavanja, posebno između istočnih i zapadnih regija EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je od ključne važnosti zajamčiti uspješan razvoj transeuropske prometne mreže (TEN-T) u okviru zadanih rokova, na učinkovit način povezati prometne mreže svih regija EU-a geografskim povezivanjem perifernih regija s centrom EU-a te ukloniti nejednakosti među razinama razvijenosti infrastrukture i razinama njezina održavanja, posebno između istočnih i zapadnih regija EU-a;

| J. | budući da ulaganja u prometnu infrastrukturu pozitivno utječu na gospodarski rast, otvaranje novih radnih mjesta i trgovinu te da je stoga nužno ukloniti prepreke privatnim ulaganjima u prometnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

J.

budući da ulaganja u prometnu infrastrukturu pozitivno utječu na gospodarski rast, otvaranje novih radnih mjesta i trgovinu te da je stoga nužno ukloniti prepreke privatnim ulaganjima u prometnu infrastrukturu;

| K. | budući da prometne infrastrukture općenito zahtijevaju dugoročno ulaganje te da je razina ulaganja u zadnje vrijeme pala zbog nedostatka povjerenja između zakonodavaca, nositelja projekata i financijskoga sektora; |
| --- | --- |

K.

budući da prometne infrastrukture općenito zahtijevaju dugoročno ulaganje te da je razina ulaganja u zadnje vrijeme pala zbog nedostatka povjerenja između zakonodavaca, nositelja projekata i financijskoga sektora;

| L. | budući da se dugi niz godina diljem EU-a zaista nedovoljno ulagalo u infrastrukture javnog prijevoza i budući da je poboljšanje kapaciteta za pješake, starije i putnike sa smanjenom mobilnošću dio ciljeva Europske unije za koje su potrebna dodatna sredstva; |
| --- | --- |

L.

budući da se dugi niz godina diljem EU-a zaista nedovoljno ulagalo u infrastrukture javnog prijevoza i budući da je poboljšanje kapaciteta za pješake, starije i putnike sa smanjenom mobilnošću dio ciljeva Europske unije za koje su potrebna dodatna sredstva;

| M. | budući da bi jedan od glavnih ciljeva Bijele knjige trebao biti da ljudi i njihova prava kao putnika postanu središnjim ciljem prometne politike; |
| --- | --- |

M.

budući da bi jedan od glavnih ciljeva Bijele knjige trebao biti da ljudi i njihova prava kao putnika postanu središnjim ciljem prometne politike;

| N. | budući da bi inovacije i inteligentni prometni sustavi trebali igrati glavnu ulogu u razvoju modernog, učinkovitog, održivog i interoperabilnog europskog prometnog sustava dostupnog za sve; |
| --- | --- |

N.

budući da bi inovacije i inteligentni prometni sustavi trebali igrati glavnu ulogu u razvoju modernog, učinkovitog, održivog i interoperabilnog europskog prometnog sustava dostupnog za sve;

| O. | budući da multimodalne mreže i integracija različitih vrsta prometa i usluga mogu biti od koristi u poboljšanju veza i učinkovitosti putničkog i teretnog prometa, čime bi pomogle u smanjenju ugljičnih i drugih štetnih emisija; |
| --- | --- |

O.

budući da multimodalne mreže i integracija različitih vrsta prometa i usluga mogu biti od koristi u poboljšanju veza i učinkovitosti putničkog i teretnog prometa, čime bi pomogle u smanjenju ugljičnih i drugih štetnih emisija;

| P. | budući da stvaranje istinskog jedinstvenog europskog prometnog prostora neće biti moguće bez učinkovite provedbe zakonodavstva EU-a u državama članicama i, po potrebi, pojednostavljenja postojećeg regulatornog okvira u cilju jamčenja pravne jasnoće i poboljšane provedbe; |
| --- | --- |

P.

budući da stvaranje istinskog jedinstvenog europskog prometnog prostora neće biti moguće bez učinkovite provedbe zakonodavstva EU-a u državama članicama i, po potrebi, pojednostavljenja postojećeg regulatornog okvira u cilju jamčenja pravne jasnoće i poboljšane provedbe;

| Q. | budući da je potrebno ukloniti sve preostale prepreke, tehničke nekompatibilnosti i mukotrpne administrativne postupke koji stoje na putu ostvarivanju potpuno integriranog prometnog sustava i usprotiviti se svim novim mjerama koje uvode države članice koje stvaraju prepreke slobodnom kretanju robe i usluga; |
| --- | --- |

Q.

budući da je potrebno ukloniti sve preostale prepreke, tehničke nekompatibilnosti i mukotrpne administrativne postupke koji stoje na putu ostvarivanju potpuno integriranog prometnog sustava i usprotiviti se svim novim mjerama koje uvode države članice koje stvaraju prepreke slobodnom kretanju robe i usluga;

| R. | budući da daljnje otvaranje tržišta mora ići u korak s kvalitetnim radnim mjestima i odgovarajućim uvjetima rada, visokim standardom usluga i poštenim tržišnim natjecanjem u svim državama članicama; |
| --- | --- |

R.

budući da daljnje otvaranje tržišta mora ići u korak s kvalitetnim radnim mjestima i odgovarajućim uvjetima rada, visokim standardom usluga i poštenim tržišnim natjecanjem u svim državama članicama;

| S. | budući da je posljednje izvješće Europske komisije o „Sigurnosti na cestama u Europskoj uniji” (7) pokazalo da se broj smrtnih slučajeva na cestama u Europi u 2014. smanjio za 1 %, što je znatno manje u odnosu na pad od 8 % koji je zabilježen u 2012. i ponovo u 2013. |
| --- | --- |

S.

budući da je posljednje izvješće Europske komisije o „Sigurnosti na cestama u Europskoj uniji” (7) pokazalo da se broj smrtnih slučajeva na cestama u Europi u 2014. smanjio za 1 %, što je znatno manje u odnosu na pad od 8 % koji je zabilježen u 2012. i ponovo u 2013.

Provedba Bijele knjige i njezina revizija u sredini razdoblja

| 1. | pozdravlja namjeru Komisije da provede reviziju Bijele knjige u sredini razdoblja radi ocjenjivanja postignutog napretka i predlaganja daljnjih radnji u cilju postizanja njezinih ciljeva; s obzirom da je prerano u potpunosti ocijeniti utjecaj nekoliko političkih mjera poduzetih nakon usvajanja Bijele knjige, smatra da je potrebna provedba revizije kako bi se stekao pregled trenutačnog stanja provedbe 40 inicijativa i 131 točki djelovanja navedenih u njezinu Prilogu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja namjeru Komisije da provede reviziju Bijele knjige u sredini razdoblja radi ocjenjivanja postignutog napretka i predlaganja daljnjih radnji u cilju postizanja njezinih ciljeva; s obzirom da je prerano u potpunosti ocijeniti utjecaj nekoliko političkih mjera poduzetih nakon usvajanja Bijele knjige, smatra da je potrebna provedba revizije kako bi se stekao pregled trenutačnog stanja provedbe 40 inicijativa i 131 točki djelovanja navedenih u njezinu Prilogu;

| 2. | ponavlja svoju podršku ciljevima navedenima u Bijeloj knjizi i nizu od „10 ciljeva konkurentnog i učinkovitog prometnog sustava: mjerila za postizanje cilja smanjenja emisije stakleničkih plinova od 60 %”; naglašava da bi se s pomoću revizije u sredini razdoblja trebalo održati barem razinu ambicioznosti ciljeva utvrđenih 2011. te predložiti konkretne i realistične mjere i inicijative utemeljene na dokazima za povećanje, ubrzavanje i usmjeravanje napora u cilju njihova ostvarivanja; poziva Komisiju da procijeni u kolikoj je mjeri popis aktivnosti iznesen u Bijeloj knjizi dovoljan za postizanje sveobuhvatnih ciljeva te da predloži dodatne zakonodavne mjere; |
| --- | --- |

2.

ponavlja svoju podršku ciljevima navedenima u Bijeloj knjizi i nizu od „10 ciljeva konkurentnog i učinkovitog prometnog sustava: mjerila za postizanje cilja smanjenja emisije stakleničkih plinova od 60 %”; naglašava da bi se s pomoću revizije u sredini razdoblja trebalo održati barem razinu ambicioznosti ciljeva utvrđenih 2011. te predložiti konkretne i realistične mjere i inicijative utemeljene na dokazima za povećanje, ubrzavanje i usmjeravanje napora u cilju njihova ostvarivanja; poziva Komisiju da procijeni u kolikoj je mjeri popis aktivnosti iznesen u Bijeloj knjizi dovoljan za postizanje sveobuhvatnih ciljeva te da predloži dodatne zakonodavne mjere;

| 3. | poziva Komisiju da ažurira ciljeve o smanjenju emisija u Bijeloj knjizi u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 5. veljače 2014. o okviru za klimatske i energetske politike (8) do 2030. te zaključcima Europskog vijeća od 23. i 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. te da predloži mjere za daljnje smanjenje emisija iz prometa kako bi se državama članicama pomoglo da ostvare sveobuhvatan „obvezujući cilj EU-a o smanjenju domaćih emisija stakleničkih plinova od barem 40 % do 2030. u usporedbi s 1990.” („uz smanjenja u sektorima ETS-a i sektorima koji nisu u okviru ETS-a od 43 % i 30 % do 2030. u usporedbi s 2005.”); |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da ažurira ciljeve o smanjenju emisija u Bijeloj knjizi u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 5. veljače 2014. o okviru za klimatske i energetske politike (8) do 2030. te zaključcima Europskog vijeća od 23. i 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. te da predloži mjere za daljnje smanjenje emisija iz prometa kako bi se državama članicama pomoglo da ostvare sveobuhvatan „obvezujući cilj EU-a o smanjenju domaćih emisija stakleničkih plinova od barem 40 % do 2030. u usporedbi s 1990.” („uz smanjenja u sektorima ETS-a i sektorima koji nisu u okviru ETS-a od 43 % i 30 % do 2030. u usporedbi s 2005.”);

| 4. | ističe da bi cilj o smanjenju emisija stakleničkih plinova iz prometa do 2030. trebalo postaviti na razinu kojem će biti omogućeno postizanje dugoročnog cilja iz Bijele knjige o smanjenju emisija stakleničkih plinova iz prometa od barem 60 % do 2050.; u tom kontekstu poziva Komisiju da predloži sveobuhvatnu strategiju za dekarbonizaciju prometa; |
| --- | --- |

4.

ističe da bi cilj o smanjenju emisija stakleničkih plinova iz prometa do 2030. trebalo postaviti na razinu kojem će biti omogućeno postizanje dugoročnog cilja iz Bijele knjige o smanjenju emisija stakleničkih plinova iz prometa od barem 60 % do 2050.; u tom kontekstu poziva Komisiju da predloži sveobuhvatnu strategiju za dekarbonizaciju prometa;

Opća pravila: promjena načina prijevoza i komodalnost

| 5. | naglašava da se europska održiva politika mobilnosti mora temeljiti na širokom rasponu političkih mjera za troškovno učinkovit prelazak na vrste prometa koje su najmanje štetne za okoliš te energetski najučinkovitije; ističe da balansiranje između vrsti prometa nije samo sebi svrha nego je potrebno kako bi se razdvojio pojam mobilnosti od nepovoljnih učinaka sadašnjih prometnih sustava kao što su prometne gužve, onečišćenje zraka, buka, nesreće i klimatske promjene; priznaje da politika promjene načina prijevoza do sada nije dala zadovoljavajuće rezultate; stoga ističe da se svi načini prijevoza moraju optimizirati i postati prihvatljiviji za okoliš te sigurni i energetski učinkoviti kako bi se postigla viša razina mobilnosti i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

5.

naglašava da se europska održiva politika mobilnosti mora temeljiti na širokom rasponu političkih mjera za troškovno učinkovit prelazak na vrste prometa koje su najmanje štetne za okoliš te energetski najučinkovitije; ističe da balansiranje između vrsti prometa nije samo sebi svrha nego je potrebno kako bi se razdvojio pojam mobilnosti od nepovoljnih učinaka sadašnjih prometnih sustava kao što su prometne gužve, onečišćenje zraka, buka, nesreće i klimatske promjene; priznaje da politika promjene načina prijevoza do sada nije dala zadovoljavajuće rezultate; stoga ističe da se svi načini prijevoza moraju optimizirati i postati prihvatljiviji za okoliš te sigurni i energetski učinkoviti kako bi se postigla viša razina mobilnosti i zaštite okoliša;

| 6. | smatra da razvoj putničkog i teretnog prometa u velikoj mjeri ovisi o učinkovitom korištenju različitim vrstama prometa te da bi europska prometna politika stoga trebala biti utemeljena na djelotvornoj komodalnosti, kojom bi se, gdje je to moguće, trebala davati prednost vrstama prometa koje su energetski najučinkovitije i održive; vjeruje da će to dovesti do optimalne preraspodjele ravnoteže među različitim vrstama prometa te da će se tako omogućiti interoperabilnost unutar vrsti prometa i među njima, promicati održiviji promet i logistički lanci te unaprijediti besprijekoran protok prometa na svim čvorištima neovisno o vrsti prometa; |
| --- | --- |

6.

smatra da razvoj putničkog i teretnog prometa u velikoj mjeri ovisi o učinkovitom korištenju različitim vrstama prometa te da bi europska prometna politika stoga trebala biti utemeljena na djelotvornoj komodalnosti, kojom bi se, gdje je to moguće, trebala davati prednost vrstama prometa koje su energetski najučinkovitije i održive; vjeruje da će to dovesti do optimalne preraspodjele ravnoteže među različitim vrstama prometa te da će se tako omogućiti interoperabilnost unutar vrsti prometa i među njima, promicati održiviji promet i logistički lanci te unaprijediti besprijekoran protok prometa na svim čvorištima neovisno o vrsti prometa;

Moderna infrastruktura i pametno financiranje

| 7. | poziva Komisiju da podnese prijedlog za omogućavanje internalizacije vanjskih troškova svih vrsti teretnog i putničkog prometa primjenom zajedničke, usklađene i transparentne metodologije EU-a i uzimajući u obzir posebnost svake vrste prometa, uključujući dosljednu analizu vanjskih čimbenika koji su već internalizirani kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje; poziva na konkretne mjere kojima će se jamčiti šira primjena načela „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća”, uključujući smjernice i najbolje prakse, te ravnopravni uvjeti među vrstama prometa, kojima bi se po potrebi ukinule porezne subvencije štetne za okoliš, te istodobno održati konkurentnost svih regija EU-a; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da podnese prijedlog za omogućavanje internalizacije vanjskih troškova svih vrsti teretnog i putničkog prometa primjenom zajedničke, usklađene i transparentne metodologije EU-a i uzimajući u obzir posebnost svake vrste prometa, uključujući dosljednu analizu vanjskih čimbenika koji su već internalizirani kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje; poziva na konkretne mjere kojima će se jamčiti šira primjena načela „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća”, uključujući smjernice i najbolje prakse, te ravnopravni uvjeti među vrstama prometa, kojima bi se po potrebi ukinule porezne subvencije štetne za okoliš, te istodobno održati konkurentnost svih regija EU-a;

| 8. | poziva Komisiju da predloži opći okvir za nacionalne naplate cestarina putničkim vozilima i lakim gospodarskim vozilima kojim se ne bi smjelo diskriminirati vozače iz trećih zemalja te kojim bi se prednost dala naplaćivanju na temelju udaljenosti; poziva države članice da izdvoje prihode od naplate pristojbi za korištenje infrastrukturom u svrhu izgradnje i održavanja sigurne prometne infrastrukture te ublažavanja ekoloških problema povezanih s prometom; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da predloži opći okvir za nacionalne naplate cestarina putničkim vozilima i lakim gospodarskim vozilima kojim se ne bi smjelo diskriminirati vozače iz trećih zemalja te kojim bi se prednost dala naplaćivanju na temelju udaljenosti; poziva države članice da izdvoje prihode od naplate pristojbi za korištenje infrastrukturom u svrhu izgradnje i održavanja sigurne prometne infrastrukture te ublažavanja ekoloških problema povezanih s prometom;

| 9. | naglašava da dovršenje transeuropske prometne mreže ostaje jedan od glavnih preduvjeta održivijeg, učinkovitijeg i nesmetanijeg multimodalnog prometnog sustava te uravnoteženije raspodjele tereta i putnika među vrstama prometa; naglašava da izbor projekata koji su prihvatljivi za financiranje sredstvima EU-a mora biti usredotočen na devet ključnih mrežnih koridora, dovršenje veza koje nedostaju, posebno prekograničnih dijelova, uklanjanje uskih grla, nadogradnju postojeće infrastrukture, inovativna prometna rješenja, interoperabilnost te razvoj multimodalnih terminala i urbanih čvorova; njime se također treba staviti naglasak na europsku dodanu vrijednost, razvoj infrastrukture za povezivanje perifernih, otočnih, planinskih i najudaljenijih regija te na potporu projektima za povezivanje transeuropske prometne mreže s infrastrukturom mreža susjednih zemalja i zemalja kandidatkinja; |
| --- | --- |

9.

naglašava da dovršenje transeuropske prometne mreže ostaje jedan od glavnih preduvjeta održivijeg, učinkovitijeg i nesmetanijeg multimodalnog prometnog sustava te uravnoteženije raspodjele tereta i putnika među vrstama prometa; naglašava da izbor projekata koji su prihvatljivi za financiranje sredstvima EU-a mora biti usredotočen na devet ključnih mrežnih koridora, dovršenje veza koje nedostaju, posebno prekograničnih dijelova, uklanjanje uskih grla, nadogradnju postojeće infrastrukture, inovativna prometna rješenja, interoperabilnost te razvoj multimodalnih terminala i urbanih čvorova; njime se također treba staviti naglasak na europsku dodanu vrijednost, razvoj infrastrukture za povezivanje perifernih, otočnih, planinskih i najudaljenijih regija te na potporu projektima za povezivanje transeuropske prometne mreže s infrastrukturom mreža susjednih zemalja i zemalja kandidatkinja;

| 10. | smatra da se ulaganjima sredstava EU-a moraju odraziti stvarne potrebe za dovršenjem ključne mreže TEN-T do 2030. te da se Instrumentom za povezivanje Europe (CEF) i drugim sredstvima financiranja treba stimulirati ulaganja u prometnu infrastrukturu vodeći se kriterijima iz smjernica o TEN-T-u i CEF-om, uz davanje prednosti prijevoznim sredstvima i načinima prometovanja kao što su željeznice, unutarnji plovni putovi i pomorski promet na kraćim relacijama; naglašava da bi se u sufinanciranim projektima trebala odražavati potreba za infrastrukturom koja doprinosi Uniji u smislu konkurentnosti, gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i kojom se utjecaj na okoliš svodi na minimum, koja je otporna na mogući utjecaj klimatskih promjena i kojom se jamči za zdravlje i sigurnost korisnika; |
| --- | --- |

10.

smatra da se ulaganjima sredstava EU-a moraju odraziti stvarne potrebe za dovršenjem ključne mreže TEN-T do 2030. te da se Instrumentom za povezivanje Europe (CEF) i drugim sredstvima financiranja treba stimulirati ulaganja u prometnu infrastrukturu vodeći se kriterijima iz smjernica o TEN-T-u i CEF-om, uz davanje prednosti prijevoznim sredstvima i načinima prometovanja kao što su željeznice, unutarnji plovni putovi i pomorski promet na kraćim relacijama; naglašava da bi se u sufinanciranim projektima trebala odražavati potreba za infrastrukturom koja doprinosi Uniji u smislu konkurentnosti, gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i kojom se utjecaj na okoliš svodi na minimum, koja je otporna na mogući utjecaj klimatskih promjena i kojom se jamči za zdravlje i sigurnost korisnika;

| 11. | zahtijeva drastično povećanje financijskih raspoloživih sredstava Instrumenta za povezivanje Europe i više europskih stručnjaka za pripremu, provođenje i financiranje transnacionalnih prometnih planova i infrastrukturnih financiranja; |
| --- | --- |

11.

zahtijeva drastično povećanje financijskih raspoloživih sredstava Instrumenta za povezivanje Europe i više europskih stručnjaka za pripremu, provođenje i financiranje transnacionalnih prometnih planova i infrastrukturnih financiranja;

| 12. | naglašava da se kvaliteta cestovne infrastrukture, koja ima izravan učinak na sigurnost na cestama, znatno razlikuje diljem EU-a, i da se više od 90 % prometnih nesreća sa smrtnim posljedicama u cestovnom prometu u državama članicama dogodi na ruralnim i gradskim cestama; naglašava da se učinkovito financiranje ovakve vrste infrastrukture mora dalje promicati različitim politikama i instrumentima EU-a, posebno u zemljama obuhvaćenima kohezijskom politikom; također naglašava potrebu za pravilnim održavanjem postojeće infrastrukture, posebno sekundarne cestovne mreže; |
| --- | --- |

12.

naglašava da se kvaliteta cestovne infrastrukture, koja ima izravan učinak na sigurnost na cestama, znatno razlikuje diljem EU-a, i da se više od 90 % prometnih nesreća sa smrtnim posljedicama u cestovnom prometu u državama članicama dogodi na ruralnim i gradskim cestama; naglašava da se učinkovito financiranje ovakve vrste infrastrukture mora dalje promicati različitim politikama i instrumentima EU-a, posebno u zemljama obuhvaćenima kohezijskom politikom; također naglašava potrebu za pravilnim održavanjem postojeće infrastrukture, posebno sekundarne cestovne mreže;

| 13. | naglašava da bi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) koji je Komisija predložila kao dio Junckerova investicijskog plana za Europu trebao dati prednost održivom prometu te projektima od ključne važnosti koji sa sobom donose visoku društvenu i ekonomsku vrijednost te vrijednost za okoliš, te biti usmjeren na projekte kojima se promiče stvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta, dugoročni rast, konkurentnost, inovacije te teritorijalna kohezija, uključujući održive urbanističke projekte i željezničke projekte u skladu sa zakonodavstvom i ciljevima prometne politike EU-a (smjernice TEN-T-a i CEF); u tom pogledu, novi načini financiranja, poput javno-privatnog partnerstva i koncesija zaslužuju veću pažnju i primjenu; ističe da postupak odabira projekata za financiranje EFSU-om treba biti transparentan i da u njega trebaju biti uključeni relevantni dionici iz javnog i privatnog sektora; |
| --- | --- |

13.

naglašava da bi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) koji je Komisija predložila kao dio Junckerova investicijskog plana za Europu trebao dati prednost održivom prometu te projektima od ključne važnosti koji sa sobom donose visoku društvenu i ekonomsku vrijednost te vrijednost za okoliš, te biti usmjeren na projekte kojima se promiče stvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta, dugoročni rast, konkurentnost, inovacije te teritorijalna kohezija, uključujući održive urbanističke projekte i željezničke projekte u skladu sa zakonodavstvom i ciljevima prometne politike EU-a (smjernice TEN-T-a i CEF); u tom pogledu, novi načini financiranja, poput javno-privatnog partnerstva i koncesija zaslužuju veću pažnju i primjenu; ističe da postupak odabira projekata za financiranje EFSU-om treba biti transparentan i da u njega trebaju biti uključeni relevantni dionici iz javnog i privatnog sektora;

| 14. | smatra da se EFSU treba prvenstveno financirati nedodijeljenim sredstvima iz proračuna EU-a te u krajnjem slučaju nužde neiskorištenim sredstvima programa pod naslovom 1A Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020.; naglašava da se financiranje jamstvenog fonda treba revidirati u okviru revizije VFO-a u sredini razdoblja za 2016. te na temelju analize uspješnosti i provedbenih stopa različitih programa te da se trebaju utvrditi alternativne mogućnosti financiranja kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri smanjila preraspodjela sredstava iz naslova 1A za razdoblje 2016. – 2020.; naglašava da Europski parlament i Vijeće također trebaju istražiti načine za kompenziranje, u najvećoj mogućoj mjeri, preraspodjele sredstava iz programa EU-a, dogovorene u okviru postupka donošenja godišnjeg proračuna, kao izvora financiranja EFSU-a u godinama koje prethode reviziji VFO-a sredinom razdoblja; |
| --- | --- |

14.

smatra da se EFSU treba prvenstveno financirati nedodijeljenim sredstvima iz proračuna EU-a te u krajnjem slučaju nužde neiskorištenim sredstvima programa pod naslovom 1A Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020.; naglašava da se financiranje jamstvenog fonda treba revidirati u okviru revizije VFO-a u sredini razdoblja za 2016. te na temelju analize uspješnosti i provedbenih stopa različitih programa te da se trebaju utvrditi alternativne mogućnosti financiranja kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri smanjila preraspodjela sredstava iz naslova 1A za razdoblje 2016. – 2020.; naglašava da Europski parlament i Vijeće također trebaju istražiti načine za kompenziranje, u najvećoj mogućoj mjeri, preraspodjele sredstava iz programa EU-a, dogovorene u okviru postupka donošenja godišnjeg proračuna, kao izvora financiranja EFSU-a u godinama koje prethode reviziji VFO-a sredinom razdoblja;

| 15. | ponovno potvrđuje svoju podršku inovativnim financijskim instrumentima koji omogućuju optimizaciju javnih rashoda olakšavajući poticanje privatnih fondova, ali podsjeća da brojni projekti u području prometa ne donose dovoljno prihoda kako bi se omogućilo korištenje isključivo ove vrste instrumenta te je zato potrebna pomoć u obliku subvencija; |
| --- | --- |

15.

ponovno potvrđuje svoju podršku inovativnim financijskim instrumentima koji omogućuju optimizaciju javnih rashoda olakšavajući poticanje privatnih fondova, ali podsjeća da brojni projekti u području prometa ne donose dovoljno prihoda kako bi se omogućilo korištenje isključivo ove vrste instrumenta te je zato potrebna pomoć u obliku subvencija;

| 16. | naglašava da je brzo uvođenje i primjena inteligentnih prometnih sustava potrebno kako bi se omogućilo učinkovitije, održivije i sigurnije korištenje vozilima i postojećom infrastrukturom te osiguralo dodatne kapacitete, a da se pritom izbjegne ulaganje vremena, sredstava i uporabe zemljišta potrebnih za izgradnju nove infrastrukture; ističe važnost učinkovite uporabe frekvencija i interoperabilnosti između inteligentnih prometnih sustava u cilju omogućavanja nesmetanog protoka prometa na svim čvorištima neovisno o vrsti prometa; poziva na pravodobnu provedbu faza pokretanja i iskorištavanja Programa satelitske navigacije EU-a te učinkovit razvoj prometnih aplikacija u okviru sustava Galileo i EGNOS; |
| --- | --- |

16.

naglašava da je brzo uvođenje i primjena inteligentnih prometnih sustava potrebno kako bi se omogućilo učinkovitije, održivije i sigurnije korištenje vozilima i postojećom infrastrukturom te osiguralo dodatne kapacitete, a da se pritom izbjegne ulaganje vremena, sredstava i uporabe zemljišta potrebnih za izgradnju nove infrastrukture; ističe važnost učinkovite uporabe frekvencija i interoperabilnosti između inteligentnih prometnih sustava u cilju omogućavanja nesmetanog protoka prometa na svim čvorištima neovisno o vrsti prometa; poziva na pravodobnu provedbu faza pokretanja i iskorištavanja Programa satelitske navigacije EU-a te učinkovit razvoj prometnih aplikacija u okviru sustava Galileo i EGNOS;

Održivi promet i gradska mobilnost

| 17. | naglašava da bi poboljšanje energetske učinkovitosti trebalo biti jedan od glavnih prioriteta europske prometne politike; navodi da je hitno potrebno poboljšati učinkovitost gospodarenja resursima cijelog prometnog sustava, s ciljem učinkovitijeg korištenja postojećih kapaciteta, poboljšanja stope korištenja vozila i osiguravanja toga da se javno financiranje na nacionalnim i razinama EU-a dodjeljuje mjerama s najvećim učinkom; |
| --- | --- |

17.

naglašava da bi poboljšanje energetske učinkovitosti trebalo biti jedan od glavnih prioriteta europske prometne politike; navodi da je hitno potrebno poboljšati učinkovitost gospodarenja resursima cijelog prometnog sustava, s ciljem učinkovitijeg korištenja postojećih kapaciteta, poboljšanja stope korištenja vozila i osiguravanja toga da se javno financiranje na nacionalnim i razinama EU-a dodjeljuje mjerama s najvećim učinkom;

| 18. | naglašava važnost promicanja električne mobilnosti i električnih sustava javnog prijevoza u kombinaciji s uvođenjem obnovljivih izvora energije u sektoru električne energije uz davanje prioriteta elektrifikaciji željezničke mreže i promicanja prijevoza tramvajima, električnim autobusima (uključujući trolejbuse), električnim automobilima, električnim vozilima na dva, tri ili četiri kotača, e-biciklima i malim električnim plovilima; ističe potencijal modernih zračnih tramvaja (visećih žičara) kao jeftinog sredstva prijevoza koje se može lako izgraditi u cilju proširenja kapaciteta sustava javnog gradskog prijevoza; |
| --- | --- |

18.

naglašava važnost promicanja električne mobilnosti i električnih sustava javnog prijevoza u kombinaciji s uvođenjem obnovljivih izvora energije u sektoru električne energije uz davanje prioriteta elektrifikaciji željezničke mreže i promicanja prijevoza tramvajima, električnim autobusima (uključujući trolejbuse), električnim automobilima, električnim vozilima na dva, tri ili četiri kotača, e-biciklima i malim električnim plovilima; ističe potencijal modernih zračnih tramvaja (visećih žičara) kao jeftinog sredstva prijevoza koje se može lako izgraditi u cilju proširenja kapaciteta sustava javnog gradskog prijevoza;

| 19. | ističe da je važno promicati uvođenje alternativnih goriva i sustava pogona, posebno onih u slučaju kojih je Europa u velikoj tehnološkoj prednosti, kako bi se smanjila ovisnost prometa o fosilnim gorivima, poboljšala kvaliteta zraka te smanjile emisije stakleničkih plinova; žali što su te tehnologije još uvijek nedovoljno u upotrebi, posebice u javnom prometu; |
| --- | --- |

19.

ističe da je važno promicati uvođenje alternativnih goriva i sustava pogona, posebno onih u slučaju kojih je Europa u velikoj tehnološkoj prednosti, kako bi se smanjila ovisnost prometa o fosilnim gorivima, poboljšala kvaliteta zraka te smanjile emisije stakleničkih plinova; žali što su te tehnologije još uvijek nedovoljno u upotrebi, posebice u javnom prometu;

| 20. | primjećuje da uporaba javnog prijevoza u gradskim područjima nije jasno navedena među deset ciljeva Bijele knjige; vjeruje da bi trebalo postaviti novi cilj udvostručenja uporabe javnog prijevoza u gradskim područjima do 2030.; u tom pogledu ističe kako bi se trebale donijeti mjere za jamčenje dostupnosti adekvatnih objekata i infrastrukture za pojednostavljenje mobilnosti korisnika javnog prijevoza od vrata do vrata, uključujući starije osobe, osobe s invaliditetom te bicikliste koji se koriste javnim prijevozom za dio svog puta; ističe da postizanje tog cilja zahtijeva odgovarajuća ulaganja, posebno u osiguravanje stalnog održavanja i širenja infrastrukture javnog prijevoza; stoga potiče države članice da zajamče odgovarajuće, dugoročne i pouzdane mogućnosti financiranja za projekte infrastrukture javnog prijevoza u gradovima; |
| --- | --- |

20.

primjećuje da uporaba javnog prijevoza u gradskim područjima nije jasno navedena među deset ciljeva Bijele knjige; vjeruje da bi trebalo postaviti novi cilj udvostručenja uporabe javnog prijevoza u gradskim područjima do 2030.; u tom pogledu ističe kako bi se trebale donijeti mjere za jamčenje dostupnosti adekvatnih objekata i infrastrukture za pojednostavljenje mobilnosti korisnika javnog prijevoza od vrata do vrata, uključujući starije osobe, osobe s invaliditetom te bicikliste koji se koriste javnim prijevozom za dio svog puta; ističe da postizanje tog cilja zahtijeva odgovarajuća ulaganja, posebno u osiguravanje stalnog održavanja i širenja infrastrukture javnog prijevoza; stoga potiče države članice da zajamče odgovarajuće, dugoročne i pouzdane mogućnosti financiranja za projekte infrastrukture javnog prijevoza u gradovima;

| 21. | poziva Komisiju da pruži pomoć lokalnim, regionalnim i nacionalnim vlastima te dionicima u istraživanju postojećih i novih mogućnosti financiranja javnog prijevoza sredstvima EU-a i razvoju inovativnih shema za javno-privatna partnerstva; ukazuje na pouke koje se mogu izvući iz posebnog izvješća Revizorskog suda (br. 1/2014) pod naslovom „Djelotvornost projekata javnog gradskog prijevoza koje podupire EU” u kojemu je dana procjena provedbe i učinkovitosti projekata javnog gradskog prijevoza koji su sufinancirani sredstvima iz strukturnih fondova EU-a te mjere u kojoj oni odgovaraju potrebama korisnika te ostvaruju svoje ciljeve u pogledu uporabe; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da pruži pomoć lokalnim, regionalnim i nacionalnim vlastima te dionicima u istraživanju postojećih i novih mogućnosti financiranja javnog prijevoza sredstvima EU-a i razvoju inovativnih shema za javno-privatna partnerstva; ukazuje na pouke koje se mogu izvući iz posebnog izvješća Revizorskog suda (br. 1/2014) pod naslovom „Djelotvornost projekata javnog gradskog prijevoza koje podupire EU” u kojemu je dana procjena provedbe i učinkovitosti projekata javnog gradskog prijevoza koji su sufinancirani sredstvima iz strukturnih fondova EU-a te mjere u kojoj oni odgovaraju potrebama korisnika te ostvaruju svoje ciljeve u pogledu uporabe;

| 22. | ističe važnost održivih planova za gradsku mobilnost (Sustainable Urban Mobility Plans (SUMPs)) kao sredstva kojim se gradovima pomaže u što učinkovitijem korištenju prometnom infrastrukturom i uslugama te u većoj integraciji različitih vrsta mobilnosti u gradsko područje na održiv način, čime se doprinosi smanjenju onečišćenja zraka te smanjenju buke, emisija CO2, prometnih gužvi i nesreća na cestama; poziva Komisiju na daljnju potporu razvoja i promicanja održivih planova za gradsku mobilnost; ističe da bi se europski strukturni i investicijski fondovi trebali sustavnije koristiti za gradove koji su razvili integrirani lokalni prometni plan, poput održivog plana za gradsku mobilnost, te da bi se trebao utvrditi odgovarajući plan djelovanja u skladu s kriterijima iz mjerodavnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

22.

ističe važnost održivih planova za gradsku mobilnost (Sustainable Urban Mobility Plans (SUMPs)) kao sredstva kojim se gradovima pomaže u što učinkovitijem korištenju prometnom infrastrukturom i uslugama te u većoj integraciji različitih vrsta mobilnosti u gradsko područje na održiv način, čime se doprinosi smanjenju onečišćenja zraka te smanjenju buke, emisija CO2, prometnih gužvi i nesreća na cestama; poziva Komisiju na daljnju potporu razvoja i promicanja održivih planova za gradsku mobilnost; ističe da bi se europski strukturni i investicijski fondovi trebali sustavnije koristiti za gradove koji su razvili integrirani lokalni prometni plan, poput održivog plana za gradsku mobilnost, te da bi se trebao utvrditi odgovarajući plan djelovanja u skladu s kriterijima iz mjerodavnog zakonodavstva;

| 23. | poziva Komisiju na suradnju s javnim prijevoznicima i vlastima u cilju pružanja informacija o putovanju korisnicima preko različitih medija, uključujući informacije kojima se u obzir uzimaju potrebe osoba s invaliditetom, te da zauzme veću ulogu u utvrđivanju najboljih praksi i uvjeta na razini EU-a za poboljšanje sustava javnog gradskog prijevoza; također poziva Komisiju i države članice da zajamče poštovanje obveze u skladu s kojom bi se u okviru sustava gradskog prijevoza povezivala gradska središta i periferna područja; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju na suradnju s javnim prijevoznicima i vlastima u cilju pružanja informacija o putovanju korisnicima preko različitih medija, uključujući informacije kojima se u obzir uzimaju potrebe osoba s invaliditetom, te da zauzme veću ulogu u utvrđivanju najboljih praksi i uvjeta na razini EU-a za poboljšanje sustava javnog gradskog prijevoza; također poziva Komisiju i države članice da zajamče poštovanje obveze u skladu s kojom bi se u okviru sustava gradskog prijevoza povezivala gradska središta i periferna područja;

| 24. | naglašava da je gradskim područjima potrebna određena razina fleksibilnosti kako bi uz puno poštovanje načela supsidijarnosti mogla ispuniti zakonske obveze u skladu sa zakonodavstvom EU-a i osigurati prilagođenost rješenja mobilnosti svojim posebnim okolnostima; |
| --- | --- |

24.

naglašava da je gradskim područjima potrebna određena razina fleksibilnosti kako bi uz puno poštovanje načela supsidijarnosti mogla ispuniti zakonske obveze u skladu sa zakonodavstvom EU-a i osigurati prilagođenost rješenja mobilnosti svojim posebnim okolnostima;

| 25. | naglašava da je ponašanje korisnika prijevoza ključno za razvoj održivijeg prometnog sustava; poziva na inicijative kojima bi se motiviralo korisnike, posebno mlade osobe, na korištenje sigurnijim i održivijim načinima prijevoza i kojima bi se omogućila uporaba takvih načina prometovanja (hodanje, bicikliranje, uključujući dijeljenje i iznajmljivanje bicikala, javni prijevoz, dijeljenje automobila, zajednički istodobni prijevoz automobilom), s čijim bi se korištenjem trebalo započeti unutar sigurne infrastrukture, te poziva na to da informacije o planiranju putovanja i informaciju u stvarnom vremenu budu dostupne kako bi se olakšala intermodalna uporaba različitih načina prijevoza preko inteligentnih prometnih sustava; poziva Komisiju da utvrdi primjere najboljih praksi kombiniranja više vrsta prijevoza koji imaju potencijal za provedbu u drugim velikim gradskim područjima; |
| --- | --- |

25.

naglašava da je ponašanje korisnika prijevoza ključno za razvoj održivijeg prometnog sustava; poziva na inicijative kojima bi se motiviralo korisnike, posebno mlade osobe, na korištenje sigurnijim i održivijim načinima prijevoza i kojima bi se omogućila uporaba takvih načina prometovanja (hodanje, bicikliranje, uključujući dijeljenje i iznajmljivanje bicikala, javni prijevoz, dijeljenje automobila, zajednički istodobni prijevoz automobilom), s čijim bi se korištenjem trebalo započeti unutar sigurne infrastrukture, te poziva na to da informacije o planiranju putovanja i informaciju u stvarnom vremenu budu dostupne kako bi se olakšala intermodalna uporaba različitih načina prijevoza preko inteligentnih prometnih sustava; poziva Komisiju da utvrdi primjere najboljih praksi kombiniranja više vrsta prijevoza koji imaju potencijal za provedbu u drugim velikim gradskim područjima;

| 26. | naglašava da su potrebni bolji prometni podaci u državama članicama pojedinačno i u EU-u o ponašanju korisnika, posebno u pogledu hodanja, bicikliranja i uzoraka putovanja razvrstanih prema spolu, kojima bi se lokalne vlasti koristile pri utvrđivanju svojih politika o gradskoj mobilnosti; |
| --- | --- |

26.

naglašava da su potrebni bolji prometni podaci u državama članicama pojedinačno i u EU-u o ponašanju korisnika, posebno u pogledu hodanja, bicikliranja i uzoraka putovanja razvrstanih prema spolu, kojima bi se lokalne vlasti koristile pri utvrđivanju svojih politika o gradskoj mobilnosti;

| 27. | naglašava važnost poduzimanja mjera za regionalne planove radi uređivanja i proširenja biciklističkih mreža u velikim europskim regijama kako bi se poboljšala odgovornost građana prema pitanjima okoliša, kako bi korištenje bicikala postalo ravnopravno, kako bi se smanjila buka, gužva i gradsko zagađenje; |
| --- | --- |

27.

naglašava važnost poduzimanja mjera za regionalne planove radi uređivanja i proširenja biciklističkih mreža u velikim europskim regijama kako bi se poboljšala odgovornost građana prema pitanjima okoliša, kako bi korištenje bicikala postalo ravnopravno, kako bi se smanjila buka, gužva i gradsko zagađenje;

| 28. | ističe važnost analize pozitivnih učinaka koje na društvo imaju novi oblici mobilnosti, koje podupire model ekonomije dijeljenja, uključujući dijeljenje prijevoza; smatra da je razmjena najboljih praksi među državama članicama važna za provođenje regulatorne prilagodbe kako bi se uzele u obzir postojeće inovacijske platforme mobilnosti od vrata do vrata; |
| --- | --- |

28.

ističe važnost analize pozitivnih učinaka koje na društvo imaju novi oblici mobilnosti, koje podupire model ekonomije dijeljenja, uključujući dijeljenje prijevoza; smatra da je razmjena najboljih praksi među državama članicama važna za provođenje regulatorne prilagodbe kako bi se uzele u obzir postojeće inovacijske platforme mobilnosti od vrata do vrata;

| 29. | poziva Komisiju da nadzire stanje u različitim državama članicama u vezi s djelovanjem umreženih prijevoznih poduzeća koja spajaju vozače i putnike (Uber je u tom smislu najpoznatiji primjer) te da provede ocjenu pravnih, društvenih i gospodarskih posljedica i posljedica za okoliš koje proizlaze iz poslovanja takvih poduzeća, po potrebi uz izradu relevantnih mjera i preporuka za razvoj inovativnih novih usluga u Europi, uzimajući u obzir postojeće usluge taksija; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da nadzire stanje u različitim državama članicama u vezi s djelovanjem umreženih prijevoznih poduzeća koja spajaju vozače i putnike (Uber je u tom smislu najpoznatiji primjer) te da provede ocjenu pravnih, društvenih i gospodarskih posljedica i posljedica za okoliš koje proizlaze iz poslovanja takvih poduzeća, po potrebi uz izradu relevantnih mjera i preporuka za razvoj inovativnih novih usluga u Europi, uzimajući u obzir postojeće usluge taksija;

| 30. | traži da Komisija od država članica zahtijeva da osiguraju uvjete za pošteno tržišno natjecanje između zajedničkih prijevoznih poduzeća i tradicionalnih taksi i međugradskih prijevoznih poduzeća, u vezi s udovoljavanjem poreznom zakonodavstvu, sigurnosnim zahtjevima, obvezama javnih usluga i uvjetima zapošljavanja; |
| --- | --- |

30.

traži da Komisija od država članica zahtijeva da osiguraju uvjete za pošteno tržišno natjecanje između zajedničkih prijevoznih poduzeća i tradicionalnih taksi i međugradskih prijevoznih poduzeća, u vezi s udovoljavanjem poreznom zakonodavstvu, sigurnosnim zahtjevima, obvezama javnih usluga i uvjetima zapošljavanja;

| 31. | ističe da motorna vozila na dva kotača (motocikli, skuteri i mopedi) i, u sve većoj mjeri, električna vozila na dva i tri kotača igraju važnu ulogu u vezi s održivom mobilnosti, posebno u gradskim područjima u kojima pridonose rješavanju problema prometnih gužvi i parkiranja te predstavljaju rješenje za logistiku malih razmjera; inzistira stoga na tome da bi se specifičan dizajn i sve veće pogodnosti tih vozila trebali na primjeren način uzeti u obzir i odražavati u zakonodavstvu i smjernicama EU-a o prometu; |
| --- | --- |

31.

ističe da motorna vozila na dva kotača (motocikli, skuteri i mopedi) i, u sve većoj mjeri, električna vozila na dva i tri kotača igraju važnu ulogu u vezi s održivom mobilnosti, posebno u gradskim područjima u kojima pridonose rješavanju problema prometnih gužvi i parkiranja te predstavljaju rješenje za logistiku malih razmjera; inzistira stoga na tome da bi se specifičan dizajn i sve veće pogodnosti tih vozila trebali na primjeren način uzeti u obzir i odražavati u zakonodavstvu i smjernicama EU-a o prometu;

| 32. | poziva na veću optimizaciju opskrbnog lanca u gradskim područjima; gradska teretna vozila nerazmjerno doprinose onečišćenju zraka i onečišćenju bukom i negativno utječu na prometne gužve; gradska logistika bi trebala poticati optimizaciju prometa i troškovno učinkovito uvođenje novih vrsta aktivnosti, tehnologija i poslovnih modela; boljim odabirom vrsta prometa i vozila može se zajamčiti da je prometno rješenje optimalno usklađeno s posebnim zahtjevima pošiljke i određenog grada; |
| --- | --- |

32.

poziva na veću optimizaciju opskrbnog lanca u gradskim područjima; gradska teretna vozila nerazmjerno doprinose onečišćenju zraka i onečišćenju bukom i negativno utječu na prometne gužve; gradska logistika bi trebala poticati optimizaciju prometa i troškovno učinkovito uvođenje novih vrsta aktivnosti, tehnologija i poslovnih modela; boljim odabirom vrsta prometa i vozila može se zajamčiti da je prometno rješenje optimalno usklađeno s posebnim zahtjevima pošiljke i određenog grada;

| 33. | naglašava važnost logističkih skladišta na rubovima gradskih područja koja na usklađen način omogućavaju prijevoz robe na odredište, koristeći se vrstama prometa koje su najviše energetski učinkovite; |
| --- | --- |

33.

naglašava važnost logističkih skladišta na rubovima gradskih područja koja na usklađen način omogućavaju prijevoz robe na odredište, koristeći se vrstama prometa koje su najviše energetski učinkovite;

Čovjek u središtu prometne politike

| 34. | u pogledu sigurnosti na cestama poziva na sljedeće:






  — | brzo usvajanje cilja o smanjenju broja ozbiljno ozlijeđenih osoba za 40 % do 2020. uz potpuno razvijenu strategiju EU-a, poziva države članice da bez odgode podnesu sve relevantne statističke podatke kako bi Komisija mogla odrediti taj cilj i izraditi strategiju, |
| --- | --- | --- |

34.

u pogledu sigurnosti na cestama poziva na sljedeće:

—

brzo usvajanje cilja o smanjenju broja ozbiljno ozlijeđenih osoba za 40 % do 2020. uz potpuno razvijenu strategiju EU-a, poziva države članice da bez odgode podnesu sve relevantne statističke podatke kako bi Komisija mogla odrediti taj cilj i izraditi strategiju,

| — | jačanje inicijativa kojima je cilj smanjenje broja žrtava i povreda na cestama, s posebnim naglaskom na glavne uzroke, uključujući vožnju pod utjecajem alkohola i droga, prekoračenje brzine i nevezivanje sigurnosnim pojasom, |
| --- | --- |

—

jačanje inicijativa kojima je cilj smanjenje broja žrtava i povreda na cestama, s posebnim naglaskom na glavne uzroke, uključujući vožnju pod utjecajem alkohola i droga, prekoračenje brzine i nevezivanje sigurnosnim pojasom,

| — | postupak za postizanje cilja sigurnosti cestovnog prometa do 2020. smanjenja smrtnih slučajeva ispod 15 000 pomoću uvođenja i provođenja troškovno učinkovitih mjera sigurnosti na cestama na razini EU-a i na nacionalnim razinama, |
| --- | --- |

—

postupak za postizanje cilja sigurnosti cestovnog prometa do 2020. smanjenja smrtnih slučajeva ispod 15 000 pomoću uvođenja i provođenja troškovno učinkovitih mjera sigurnosti na cestama na razini EU-a i na nacionalnim razinama,

| — | inicijative za smanjenje nesreća kod nezaštićenih sudionika u prometu, posebno vozača vozila na dva kotača, pješaka u gradskim okruženjima i starijih vozača, |
| --- | --- |

—

inicijative za smanjenje nesreća kod nezaštićenih sudionika u prometu, posebno vozača vozila na dva kotača, pješaka u gradskim okruženjima i starijih vozača,

| — | donošenje mjera za sigurnost na cestama u okviru nadolazećeg cestovnog paketa i reviziju sredinom razdoblja programa Komisije o sigurnosti na cestama za razdoblje 2011. – 2020., |
| --- | --- |

—

donošenje mjera za sigurnost na cestama u okviru nadolazećeg cestovnog paketa i reviziju sredinom razdoblja programa Komisije o sigurnosti na cestama za razdoblje 2011. – 2020.,

| — | reviziju Direktive (EU) 2015/413 o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima koji se odnose na sigurnost na cestama, te na napore u cilju proširenja njezine primjene na susjedne zemlje EU-a, |
| --- | --- |

—

reviziju Direktive (EU) 2015/413 o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima koji se odnose na sigurnost na cestama, te na napore u cilju proširenja njezine primjene na susjedne zemlje EU-a,

| — | proširenje četiriju glavnih mjera Direktive 2008/96/EZ u okviru njezine revizije na ostale dijelove cestovne mreže, uključujući sve dijelove autocesta te ceste u ruralnim i urbanim područjima, |
| --- | --- |

—

proširenje četiriju glavnih mjera Direktive 2008/96/EZ u okviru njezine revizije na ostale dijelove cestovne mreže, uključujući sve dijelove autocesta te ceste u ruralnim i urbanim područjima,

| — | mjere kojima treba dati prioritet, prema prijedlozima akcijskog plana, i koje su utvrđene Direktivom o inteligentnim prometnim sustavima (2010/40/EU), u pogledu nezaštićenih sudionika u prometu, |
| --- | --- |

—

mjere kojima treba dati prioritet, prema prijedlozima akcijskog plana, i koje su utvrđene Direktivom o inteligentnim prometnim sustavima (2010/40/EU), u pogledu nezaštićenih sudionika u prometu,

| — | reviziju Direktive o osposobljavanju i kvalifikacijama profesionalnih vozača s ciljem pojašnjavanja njezinih odredbi te promicanje i razvoj programa obuke nakon izdavanja vozačkih dozvola za sve korisnike vozila, |
| --- | --- |

—

reviziju Direktive o osposobljavanju i kvalifikacijama profesionalnih vozača s ciljem pojašnjavanja njezinih odredbi te promicanje i razvoj programa obuke nakon izdavanja vozačkih dozvola za sve korisnike vozila,

| — | prijedlog revizije Uredbe o općoj sigurnosti ((EZ) br. 661/2009) i Uredbe o zaštiti pješaka ((EZ) br. 78/2009) do 2016., kako bi se uspostavila obvezna pravila za teška teretna vozila u pogledu konstrukcije i sigurnosti kabine, izravne vidljivosti, učinkovitosti u slučaju prometnih nesreća i zaštite pješaka, posebno nezaštićenih sudionika u prometu, |
| --- | --- |

—

prijedlog revizije Uredbe o općoj sigurnosti ((EZ) br. 661/2009) i Uredbe o zaštiti pješaka ((EZ) br. 78/2009) do 2016., kako bi se uspostavila obvezna pravila za teška teretna vozila u pogledu konstrukcije i sigurnosti kabine, izravne vidljivosti, učinkovitosti u slučaju prometnih nesreća i zaštite pješaka, posebno nezaštićenih sudionika u prometu,

| — | veću primjenu sigurnosnih sustava za pomoć vozaču pri vožnji u novim putničkim vozilima i komercijalnim vozilima kao što je automatizirano kočenje u slučaju opasnosti, radar za održavanje razmaka, radar za ostajanje u traci, pokazatelj istrošenosti guma, inteligentni sustav za reguliranje brzine i usluga ePoziv, zajedno s kooperativnim inteligentnim prometnim sustavima, |
| --- | --- |

—

veću primjenu sigurnosnih sustava za pomoć vozaču pri vožnji u novim putničkim vozilima i komercijalnim vozilima kao što je automatizirano kočenje u slučaju opasnosti, radar za održavanje razmaka, radar za ostajanje u traci, pokazatelj istrošenosti guma, inteligentni sustav za reguliranje brzine i usluga ePoziv, zajedno s kooperativnim inteligentnim prometnim sustavima,

| — | reviziju treće Direktive o vozačkim dozvolama u cilju uvođenja:






  — | obveznog treninga vožnje koji pokazuje nove funkcije vozila (sustavi za pomoć vozaču pri vožnji), |
| --- | --- | --- |

—

reviziju treće Direktive o vozačkim dozvolama u cilju uvođenja:

—

obveznog treninga vožnje koji pokazuje nove funkcije vozila (sustavi za pomoć vozaču pri vožnji),

| — | druge faze kod polaganja vozačkog ispita, |
| --- | --- |

—

druge faze kod polaganja vozačkog ispita,

| — | cjeloživotne obuke o sigurnosti na cestama, |
| --- | --- |

—

cjeloživotne obuke o sigurnosti na cestama,

| — | provjere tjelesne sposobnosti vozača za vožnju i |
| --- | --- |

—

provjere tjelesne sposobnosti vozača za vožnju i

| — | medicinsko-psihološke provjere za prekršitelje prometnih pravila, npr. zbog konzumacije alkohola, droge ili agresivnog ponašanja, |
| --- | --- |

—

medicinsko-psihološke provjere za prekršitelje prometnih pravila, npr. zbog konzumacije alkohola, droge ili agresivnog ponašanja,

| — | usklađenu maksimalnu granicu koncentracije alkohola u krvi diljem EU-a, koja za vozače početnike u prve dvije godine vožnje i za profesionalne vozače predviđa graničnu vrijednost od 0,0 ‰. |
| --- | --- |

—

usklađenu maksimalnu granicu koncentracije alkohola u krvi diljem EU-a, koja za vozače početnike u prve dvije godine vožnje i za profesionalne vozače predviđa graničnu vrijednost od 0,0 ‰.

| 35. | naglašava da, iako su postignuta znatna poboljšanja u pogledu sigurnosti na cestama, i dalje postoje razlike među državama članicama te su potrebne daljnje mjere kako bi se postigao dugoročan cilj od nultog broja žrtava u prometu; napominje da sigurnost na cestama ide ruku pod ruku s odgovarajućim primjerenim ponašanjem svih sudionika u prometu te da bi odgoj u obiteljima i školama trebao igrati veću ulogu u postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

35.

naglašava da, iako su postignuta znatna poboljšanja u pogledu sigurnosti na cestama, i dalje postoje razlike među državama članicama te su potrebne daljnje mjere kako bi se postigao dugoročan cilj od nultog broja žrtava u prometu; napominje da sigurnost na cestama ide ruku pod ruku s odgovarajućim primjerenim ponašanjem svih sudionika u prometu te da bi odgoj u obiteljima i školama trebao igrati veću ulogu u postizanju tog cilja;

| 36. | ističe potrebu dopunjavanja uspostavljenog zakonodavnog okvira koji se odnosi na prava putnika mjerama kojima se cilja na uklanjanje svih mogućih rupa u zakonu i kojima se obuhvaćaju putnici na multimodalnim putovanjima i jamči pošteno intermodalno tržišno natjecanje, uzimajući u obzir specifične razlike među načinima prijevoza, pravnu odgovornost za zasebne segmente putovanja te interaktivnu isprepletenost različitih vrsta prijevoza; ponovno poziva na izradu Povelje o pravima putnika kojom bi se utvrdila temeljna prava putnika primjenjiva na sve vrste prijevoza, uzimajući u obzir posebnosti svakog načina prijevoza te uključujući poseban dio o multimodalnim putovanjima, u cilju poboljšanja vidljivosti pravila EU-a i jamčenja bolje provedbe; poziva na inicijative kojima će se promicati i putnicima na raspolaganje stavljati informacije o multimodalnim putovanjima te nuditi usluge planiranja istih, kao i usluge kupovine karata; također traži mjere za poboljšanje kvalitete prometa i olakšavanje neometanog pristupa za starije osobe, putnike smanjene mobilnosti i putnike s invaliditetom te traži da se veća pozornost posveti posebnim potrebama putnika, poput onih biciklista koji vlakom prevoze svoje bicikle; |
| --- | --- |

36.

ističe potrebu dopunjavanja uspostavljenog zakonodavnog okvira koji se odnosi na prava putnika mjerama kojima se cilja na uklanjanje svih mogućih rupa u zakonu i kojima se obuhvaćaju putnici na multimodalnim putovanjima i jamči pošteno intermodalno tržišno natjecanje, uzimajući u obzir specifične razlike među načinima prijevoza, pravnu odgovornost za zasebne segmente putovanja te interaktivnu isprepletenost različitih vrsta prijevoza; ponovno poziva na izradu Povelje o pravima putnika kojom bi se utvrdila temeljna prava putnika primjenjiva na sve vrste prijevoza, uzimajući u obzir posebnosti svakog načina prijevoza te uključujući poseban dio o multimodalnim putovanjima, u cilju poboljšanja vidljivosti pravila EU-a i jamčenja bolje provedbe; poziva na inicijative kojima će se promicati i putnicima na raspolaganje stavljati informacije o multimodalnim putovanjima te nuditi usluge planiranja istih, kao i usluge kupovine karata; također traži mjere za poboljšanje kvalitete prometa i olakšavanje neometanog pristupa za starije osobe, putnike smanjene mobilnosti i putnike s invaliditetom te traži da se veća pozornost posveti posebnim potrebama putnika, poput onih biciklista koji vlakom prevoze svoje bicikle;

| 37. | poziva, u vezi s temeljnim pravom svih ljudi na individualnu mobilnost, posebno osoba s invaliditetom i starijih osoba, na veća ulaganja u istraživanje i razvoj odgovarajućih sustava za pomoć vozaču pri vožnji; |
| --- | --- |

37.

poziva, u vezi s temeljnim pravom svih ljudi na individualnu mobilnost, posebno osoba s invaliditetom i starijih osoba, na veća ulaganja u istraživanje i razvoj odgovarajućih sustava za pomoć vozaču pri vožnji;

| 38. | napominje da bi se poboljšanjem dostupnosti besplatnih ili jeftinih širokopojasnih, mobilnih i bežičnih mreža te drugih digitalnih usluga u javnom prijevozu i na stanicama poboljšala mobilnost građana; |
| --- | --- |

38.

napominje da bi se poboljšanjem dostupnosti besplatnih ili jeftinih širokopojasnih, mobilnih i bežičnih mreža te drugih digitalnih usluga u javnom prijevozu i na stanicama poboljšala mobilnost građana;

| 39. | poziva na izradu plana EU-a za uspostavu okvira za neometani europski multimodalni sustav putničkog prometa; tim bi se planom trebali utvrditi ključni multimodalni putnički koridori u postojećoj transeuropskoj prometnoj mreži, spojiti javna i privatna sredstva, uskladiti postojeće inicijative i koncentrirati podrška pružena dodjelom sredstava iz fondova EU-a; |
| --- | --- |

39.

poziva na izradu plana EU-a za uspostavu okvira za neometani europski multimodalni sustav putničkog prometa; tim bi se planom trebali utvrditi ključni multimodalni putnički koridori u postojećoj transeuropskoj prometnoj mreži, spojiti javna i privatna sredstva, uskladiti postojeće inicijative i koncentrirati podrška pružena dodjelom sredstava iz fondova EU-a;

| 40. | poziva Komisiju i zemlje članice na to da se osvrnu na kvalitetu rada u svim vrstama prometa, posebno u pogledu osposobljavanja, certificiranja, uvjeta rada i razvoja karijere imajući u vidu stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, razvitak potrebnih vještina i jačanje konkurentnosti i mobilnosti prijevoznika u EU-u; ističe važnost rješavanja pitanja fluktuacije radne snage i radne snage u prometnom sektoru koja stari te hitnu potrebu za tim da se rad u ovom sektoru učini privlačnim za nove generacije; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju i zemlje članice na to da se osvrnu na kvalitetu rada u svim vrstama prometa, posebno u pogledu osposobljavanja, certificiranja, uvjeta rada i razvoja karijere imajući u vidu stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, razvitak potrebnih vještina i jačanje konkurentnosti i mobilnosti prijevoznika u EU-u; ističe važnost rješavanja pitanja fluktuacije radne snage i radne snage u prometnom sektoru koja stari te hitnu potrebu za tim da se rad u ovom sektoru učini privlačnim za nove generacije;

| 41. | ističe da je od ključne važnosti zajamčiti jednako i pravedno postupanje, dobre odnose i uvjete rada te sigurno radno okruženje za zaposlene u sektoru prometa; stoga poziva Komisiju da iznese konkretne i hitne mjere/inicijative kako bi se u obzir uzeli socijalni aspekti u okviru raznih vrsta prometa u cilju promicanja visokokvalitetnih radnih mjesta i uvjeta rada za zaposlene u sektoru prometa te zajamčilo pošteno i neometano tržišno natjecanje među prijevoznicima; potiče Komisiju da pomno prati primjenu i provedbu socijalnog zakonodavstva EU-a u okviru svih vrsta prometa u državama članicama; |
| --- | --- |

41.

ističe da je od ključne važnosti zajamčiti jednako i pravedno postupanje, dobre odnose i uvjete rada te sigurno radno okruženje za zaposlene u sektoru prometa; stoga poziva Komisiju da iznese konkretne i hitne mjere/inicijative kako bi se u obzir uzeli socijalni aspekti u okviru raznih vrsta prometa u cilju promicanja visokokvalitetnih radnih mjesta i uvjeta rada za zaposlene u sektoru prometa te zajamčilo pošteno i neometano tržišno natjecanje među prijevoznicima; potiče Komisiju da pomno prati primjenu i provedbu socijalnog zakonodavstva EU-a u okviru svih vrsta prometa u državama članicama;

| 42. | ističe da su također potrebne mjere kojima bi se potaknulo sudjelovanje žena na tržištu rada u sektoru prometa, uklonile postojeće prepreke te zajamčilo jednako postupanje prema muškarcima i ženama osvrtanjem na postojeći jaz u pogledu njihovih plaća i mogućnosti napredovanja; |
| --- | --- |

42.

ističe da su također potrebne mjere kojima bi se potaknulo sudjelovanje žena na tržištu rada u sektoru prometa, uklonile postojeće prepreke te zajamčilo jednako postupanje prema muškarcima i ženama osvrtanjem na postojeći jaz u pogledu njihovih plaća i mogućnosti napredovanja;

| 43. | potiče Komisiju da zajamči da prijedlozi o otvaranju usluga na svim tržištima prometa idu ruku pod ruku s pravilnom provedbom socijalnog zakonodavstva EU-a i po potrebi mjerama potpore kako bi se izbjegle nejednakosti među socijalnim uvjetima u različitim državama članicama; ističe da otvaranje prometnih tržišta ne bi trebalo dovesti do socijalnog dampinga, usluga lošije kvalitete, manje javnih usluga, nepotrebnih administrativnih opterećenja, nepoštenih poslovnih praksi ili ometanja poštenog tržišnog natjecanja; njime bi se također trebala okončati fragmentacija unutarnjeg tržišta i spriječiti stvaranje monopola ili utrke do dna u pogledu socijalne zaštite zaposlenih u prometu; |
| --- | --- |

43.

potiče Komisiju da zajamči da prijedlozi o otvaranju usluga na svim tržištima prometa idu ruku pod ruku s pravilnom provedbom socijalnog zakonodavstva EU-a i po potrebi mjerama potpore kako bi se izbjegle nejednakosti među socijalnim uvjetima u različitim državama članicama; ističe da otvaranje prometnih tržišta ne bi trebalo dovesti do socijalnog dampinga, usluga lošije kvalitete, manje javnih usluga, nepotrebnih administrativnih opterećenja, nepoštenih poslovnih praksi ili ometanja poštenog tržišnog natjecanja; njime bi se također trebala okončati fragmentacija unutarnjeg tržišta i spriječiti stvaranje monopola ili utrke do dna u pogledu socijalne zaštite zaposlenih u prometu;

Konkurentan, učinkovit, siguran, integriran i interoperabilan prometni sustav

| 44. | ističe da je digitalizacija ključna za poboljšanje učinkovitosti i produktivnosti prometnog sektora; naglašava da je potrebno bolje iskoristiti prilike koje pružaju digitalne tehnologije te promicati nove prometne usluge, kao i nove poslovne i distribucijske modele, u cilju poticanja rasta, konkurentnosti i otvaranja radnih mjesta; također ističe potrebu pružanja regulatornog okvira koji omogućava pilot projekte kojima je cilj uvođenje inteligentnog automatiziranog prometa u Europi; u tom pogledu prima na znanje ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća i novoosnovanih poduzeća u promicanju inovacija u sektoru prometa; |
| --- | --- |

44.

ističe da je digitalizacija ključna za poboljšanje učinkovitosti i produktivnosti prometnog sektora; naglašava da je potrebno bolje iskoristiti prilike koje pružaju digitalne tehnologije te promicati nove prometne usluge, kao i nove poslovne i distribucijske modele, u cilju poticanja rasta, konkurentnosti i otvaranja radnih mjesta; također ističe potrebu pružanja regulatornog okvira koji omogućava pilot projekte kojima je cilj uvođenje inteligentnog automatiziranog prometa u Europi; u tom pogledu prima na znanje ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća i novoosnovanih poduzeća u promicanju inovacija u sektoru prometa;

| 45. | poziva Komisiju da integrirani pristup (interoperabilnost, međusobnu povezanost i intermodalnost), uključujući sustave IKT-a, postavi kao središnju temu revizije Bijele knjige; nadalje, podsjeća Komisiju da kombinira napretke u tehnologiji s promjenama u ponašanju kako bi postigla ambicioznu promjenu načina prijevoza, kao i izbjegavanje prometa s pomoću zelene logistike, odgovarajućih alata za upravljanje mobilnošću i primjene digitalizacije; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da integrirani pristup (interoperabilnost, međusobnu povezanost i intermodalnost), uključujući sustave IKT-a, postavi kao središnju temu revizije Bijele knjige; nadalje, podsjeća Komisiju da kombinira napretke u tehnologiji s promjenama u ponašanju kako bi postigla ambicioznu promjenu načina prijevoza, kao i izbjegavanje prometa s pomoću zelene logistike, odgovarajućih alata za upravljanje mobilnošću i primjene digitalizacije;

| 46. | ističe da europska politika održive mobilnosti mora težiti sinergijama svih načina prijevoza, koridora i mreža te se usredotočiti na potrebe ključnih čvorišta, urbanih područja, točaka međusobne povezanosti te prekrcajnih platformi i luka; mobilnost bi trebala biti predviđena kao sustav, umjesto kao skup različitih vrsta prometa; |
| --- | --- |

46.

ističe da europska politika održive mobilnosti mora težiti sinergijama svih načina prijevoza, koridora i mreža te se usredotočiti na potrebe ključnih čvorišta, urbanih područja, točaka međusobne povezanosti te prekrcajnih platformi i luka; mobilnost bi trebala biti predviđena kao sustav, umjesto kao skup različitih vrsta prometa;

| 47. | poziva na standardizaciju intermodalnih utovarnih jedinica, uzimajući u obzir utovarne jedinice koje se upotrebljavaju u globalnom prometu i dimenzije vozila za prijevoz te na ujednačene odredbe o sigurnosti utovara radi optimiranja multimodalnog prometa i povećanja sigurnosti; |
| --- | --- |

47.

poziva na standardizaciju intermodalnih utovarnih jedinica, uzimajući u obzir utovarne jedinice koje se upotrebljavaju u globalnom prometu i dimenzije vozila za prijevoz te na ujednačene odredbe o sigurnosti utovara radi optimiranja multimodalnog prometa i povećanja sigurnosti;

| 48. | inzistira na tome da se smanje birokratske prepreke za sve oblike prijevoza; poziva na veće pojednostavljenje i harmonizaciju dokumenata i administrativnih i carinskih procedura, koje bi trebale biti praktične, učinkovite i prihvatljive za sve strane duž logističkog lanca; poziva Komisiju da podnese prijedlog o uspostavljanju elektroničkog okvira za multimodalni prijevoz robe (e-Freight) u cilju postizanja neometanih informacijskih tokova bez uporabe papira duž čitavog lanca prijevozne logistike; uzimajući u obzir postojeće i dobro funkcionirajuće alate i sinergije, saznanja na svjetskoj razini te najbolje prakse; |
| --- | --- |

48.

inzistira na tome da se smanje birokratske prepreke za sve oblike prijevoza; poziva na veće pojednostavljenje i harmonizaciju dokumenata i administrativnih i carinskih procedura, koje bi trebale biti praktične, učinkovite i prihvatljive za sve strane duž logističkog lanca; poziva Komisiju da podnese prijedlog o uspostavljanju elektroničkog okvira za multimodalni prijevoz robe (e-Freight) u cilju postizanja neometanih informacijskih tokova bez uporabe papira duž čitavog lanca prijevozne logistike; uzimajući u obzir postojeće i dobro funkcionirajuće alate i sinergije, saznanja na svjetskoj razini te najbolje prakse;

| 49. | poziva na uvođenje novog cilja, popraćenog potrebnim mjerama, u okviru kojega bi se do 2030. 50 % trenutačnog prijevoza opasnih tvari unutar EU-a zamijenilo održivijim načinom prijevoza kao što su željeznica i unutarnji plovni putovi, uz potpuno poštovanje Direktive 2008/68/EZ o kopnenom prijevozu opasnih tvari; |
| --- | --- |

49.

poziva na uvođenje novog cilja, popraćenog potrebnim mjerama, u okviru kojega bi se do 2030. 50 % trenutačnog prijevoza opasnih tvari unutar EU-a zamijenilo održivijim načinom prijevoza kao što su željeznica i unutarnji plovni putovi, uz potpuno poštovanje Direktive 2008/68/EZ o kopnenom prijevozu opasnih tvari;

| 50. | poziva Komisiju na to da pojednostavi pravila intermodalnog prijevoza opasnih tvari kako bi se zajamčila interoperabilnost među različitim vrstama prijevoza; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju na to da pojednostavi pravila intermodalnog prijevoza opasnih tvari kako bi se zajamčila interoperabilnost među različitim vrstama prijevoza;

| 51. | potiče Komisiju i države članice da istraže potencijal i podupru uvođenje prijevoza tereta u podzemnim cijevima te cikličnu logistiku kao obećavajuće koncepte održivog prometnog sustava; |
| --- | --- |

51.

potiče Komisiju i države članice da istraže potencijal i podupru uvođenje prijevoza tereta u podzemnim cijevima te cikličnu logistiku kao obećavajuće koncepte održivog prometnog sustava;

| 52. | naglašava ključnu ulogu koju sektor prometa ima u razvoju turizma, posebice udaljenijih regija Unije kojima je trenutačno vrlo teško pristupiti; |
| --- | --- |

52.

naglašava ključnu ulogu koju sektor prometa ima u razvoju turizma, posebice udaljenijih regija Unije kojima je trenutačno vrlo teško pristupiti;

| 53. | ističe da europska čvorišta povezuju Europu s ostatkom svijeta i da Europa mora održavati svoju izravnu povezanost sa svim dijelovima svijeta osiguravanjem izravnih letova europskih prijevoznika iz njihovih čvorišta do prekomorskih odredišta te očuvanjem radnih mjesta i rasta u europskom zrakoplovnom sektoru; naglašava da letovi unutar EU-a ne osiguravaju samo mobilnost unutarnjeg tržišta, nego imaju i ključnu ulogu kao priključni letovi u održavanju povezanosti europskih čvorišta; politikom EU-a mora se osigurati učinkovita i konkurentna mreža priključnih letova u cilju jačanja europskih čvorišta smanjenjem troškova na globalno konkurentnu razinu i jamčenjem poštenog tržišnog natjecanja s prijevoznicima iz trećih zemalja; države članice EU-a trebaju dosljednu i zajedničku politiku kako ne bi izgubile još više izravnih veza između Europe, Azije i Afrike s čvorištima u Perzijskom zaljevu i Turskoj; stoga traži od Komisije da provede te ciljeve u cijelom zakonodavstvu EU-a o zrakoplovstvu i da ih primijeni u pregovorima s trećim zemljama; |
| --- | --- |

53.

ističe da europska čvorišta povezuju Europu s ostatkom svijeta i da Europa mora održavati svoju izravnu povezanost sa svim dijelovima svijeta osiguravanjem izravnih letova europskih prijevoznika iz njihovih čvorišta do prekomorskih odredišta te očuvanjem radnih mjesta i rasta u europskom zrakoplovnom sektoru; naglašava da letovi unutar EU-a ne osiguravaju samo mobilnost unutarnjeg tržišta, nego imaju i ključnu ulogu kao priključni letovi u održavanju povezanosti europskih čvorišta; politikom EU-a mora se osigurati učinkovita i konkurentna mreža priključnih letova u cilju jačanja europskih čvorišta smanjenjem troškova na globalno konkurentnu razinu i jamčenjem poštenog tržišnog natjecanja s prijevoznicima iz trećih zemalja; države članice EU-a trebaju dosljednu i zajedničku politiku kako ne bi izgubile još više izravnih veza između Europe, Azije i Afrike s čvorištima u Perzijskom zaljevu i Turskoj; stoga traži od Komisije da provede te ciljeve u cijelom zakonodavstvu EU-a o zrakoplovstvu i da ih primijeni u pregovorima s trećim zemljama;

| 54. | poziva na unaprijeđenu politiku istraživanja i tehnologije u cilju promicanja inovacija u sektoru prometa; smatra da bi se ta politika, koju treba popratiti odgovarajućim financiranjem, trebala izraditi u suradnji sa svim relevantnim dionicima, uključujući građane i predstavnike korisnika, kako bi se uvidjele potrebe sektora i, u skladu s time, poboljšala dodjela financijskih sredstava EU-a raspoloživih posebno u okviru programa Obzor 2020.; smatra da bi se prednost trebala dati projektima s jasnom europskom dodanom vrijednosti kojima je cilj dekarbonizacija prometa i promicanje energetsko učinkovitih načina prometovanja (uključujući hodanje i bicikliranje), povećanje učinkovitosti i transparentnosti lanca opskrbe, unapređenje prometne dostupnosti, sigurnosti i zaštite, poboljšanje upravljanja prometom te smanjenje administrativnih opterećenja; smatra da se posebna pozornost također treba posvetiti disruptivnim tehnologijama u području prometa, na primjer automatiziranim vozilima ili vozilima s upravljanjem na daljinu kao što su bespilotne letjelice i vozila bez vozača; |
| --- | --- |

54.

poziva na unaprijeđenu politiku istraživanja i tehnologije u cilju promicanja inovacija u sektoru prometa; smatra da bi se ta politika, koju treba popratiti odgovarajućim financiranjem, trebala izraditi u suradnji sa svim relevantnim dionicima, uključujući građane i predstavnike korisnika, kako bi se uvidjele potrebe sektora i, u skladu s time, poboljšala dodjela financijskih sredstava EU-a raspoloživih posebno u okviru programa Obzor 2020.; smatra da bi se prednost trebala dati projektima s jasnom europskom dodanom vrijednosti kojima je cilj dekarbonizacija prometa i promicanje energetsko učinkovitih načina prometovanja (uključujući hodanje i bicikliranje), povećanje učinkovitosti i transparentnosti lanca opskrbe, unapređenje prometne dostupnosti, sigurnosti i zaštite, poboljšanje upravljanja prometom te smanjenje administrativnih opterećenja; smatra da se posebna pozornost također treba posvetiti disruptivnim tehnologijama u području prometa, na primjer automatiziranim vozilima ili vozilima s upravljanjem na daljinu kao što su bespilotne letjelice i vozila bez vozača;

| 55. | poziva na jednaku količinu ulaganja napora u području obrazovanja u cilju poticanja otvaranja novih studija i postupaka osposobljavanja, osobito na stručnim i višim razinama, koji će biti usmjereni na nove vještine i zanimanja koja će se pojaviti kao posljedica inteligentne mobilnosti; |
| --- | --- |

55.

poziva na jednaku količinu ulaganja napora u području obrazovanja u cilju poticanja otvaranja novih studija i postupaka osposobljavanja, osobito na stručnim i višim razinama, koji će biti usmjereni na nove vještine i zanimanja koja će se pojaviti kao posljedica inteligentne mobilnosti;

| 56. | ističe važnost podrške okvirnim programima EU-a za istraživanje, razvoj i inovacije u cilju postizanja čišćih goriva i visokog stupnja tehnološkog napretka, primjerice u odnosu na rafinirana biogoriva; |
| --- | --- |

56.

ističe važnost podrške okvirnim programima EU-a za istraživanje, razvoj i inovacije u cilju postizanja čišćih goriva i visokog stupnja tehnološkog napretka, primjerice u odnosu na rafinirana biogoriva;

| 57. | zahtijeva, u okviru programa REFIT i tijekom naknadnih procjena europskog zakonodavstva, opću reviziju uvjeta o europskoj vozačkoj dozvoli i sigurnosti te uvjeta za izvještavanje o prometu s ciljem značajnog smanjenja administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

57.

zahtijeva, u okviru programa REFIT i tijekom naknadnih procjena europskog zakonodavstva, opću reviziju uvjeta o europskoj vozačkoj dozvoli i sigurnosti te uvjeta za izvještavanje o prometu s ciljem značajnog smanjenja administrativnog opterećenja;

| 58. | uviđa važnost neometane radijske frekvencije, posebno u pogledu provedbe vremena vožnje i odmora za radnike u cestovnom prometu te pokretanja inteligentnih prometnih sustava; poziva Komisiju da, tamo gdje je to potrebno, stvori regulatorni okvir; |
| --- | --- |

58.

uviđa važnost neometane radijske frekvencije, posebno u pogledu provedbe vremena vožnje i odmora za radnike u cestovnom prometu te pokretanja inteligentnih prometnih sustava; poziva Komisiju da, tamo gdje je to potrebno, stvori regulatorni okvir;

Globalna dimenzija prometa

| 59. | ističe da je stvaranje europskog prometnog prostora važan prioritet koji velikim dijelom ovisi o međunarodnom prihvaćanju u okviru sporazuma sklopljenih na globalnoj razini s našim trgovinskim partnerima za sve vrste prometa, posebno u vezi sa zračnim i pomorskim prometom te da bi EU trebao ispunjavati sve formativniju ulogu u relevantnim međunarodnim tijelima; |
| --- | --- |

59.

ističe da je stvaranje europskog prometnog prostora važan prioritet koji velikim dijelom ovisi o međunarodnom prihvaćanju u okviru sporazuma sklopljenih na globalnoj razini s našim trgovinskim partnerima za sve vrste prometa, posebno u vezi sa zračnim i pomorskim prometom te da bi EU trebao ispunjavati sve formativniju ulogu u relevantnim međunarodnim tijelima;

| 60. | smatra da EU u okviru konferencije o klimatskim promjenama u Parizu (COP21) 2015. mora zadržati svoju vodeću ulogu u globalnim naporima za smanjenje emisija uzrokovanih prometom promicanjem dekarbonizacije prometa na globalnoj razini te razvoja održivih načina prijevoza, na taj način doprinoseći postizanju međunarodno dogovorenog cilja o zadržavanju razine globalnog zatopljenja ispod 2 oC; |
| --- | --- |

60.

smatra da EU u okviru konferencije o klimatskim promjenama u Parizu (COP21) 2015. mora zadržati svoju vodeću ulogu u globalnim naporima za smanjenje emisija uzrokovanih prometom promicanjem dekarbonizacije prometa na globalnoj razini te razvoja održivih načina prijevoza, na taj način doprinoseći postizanju međunarodno dogovorenog cilja o zadržavanju razine globalnog zatopljenja ispod 2 oC;

| 61. | poziva na integriraniji pristup među državama članicama u pogledu mogućnosti primijene načela uzajamnosti u trgovinskim odnosima s trećim zemljama te na to da se unutar politike financiranja prometa EU-a ispita je li primjereno dodatno financiranje iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

61.

poziva na integriraniji pristup među državama članicama u pogledu mogućnosti primijene načela uzajamnosti u trgovinskim odnosima s trećim zemljama te na to da se unutar politike financiranja prometa EU-a ispita je li primjereno dodatno financiranje iz trećih zemalja;

| 62. | naglašava da bi se iskorištavanjem međunarodnih resursa (nafte, litija, plemenitih kovina, biogoriva) za razvoj našeg prometnog sustava trebalo poštovati zakonite interese stanovništva koje živi u područjima iz kojih se ti resursi prodaju i uvoze; |
| --- | --- |

62.

naglašava da bi se iskorištavanjem međunarodnih resursa (nafte, litija, plemenitih kovina, biogoriva) za razvoj našeg prometnog sustava trebalo poštovati zakonite interese stanovništva koje živi u područjima iz kojih se ti resursi prodaju i uvoze;

Integracija svih vrsta prijevoza u okviru vizije učinkovitijeg, održivijeg, konkurentnijeg, dostupnijeg i korisnicima i građanima prilagođenijeg prometnog sustava

| 63. | u pogledu zračnog prometa poziva na:






  — | osvrtanje na glavne izazove europskog zračnog sektora u pogledu konkurentnosti koji su posljedica slabljenja izravne povezanosti između Europe i ostatka svijeta, ograničenog kapaciteta zračnih luka u kontekstu budućeg povećanja zračnog prometa te sve šireg spektra usluga zračnog prometa koje pružaju prijevozna poduzeća izvan EU-a, |
| --- | --- | --- |

63.

u pogledu zračnog prometa poziva na:

—

osvrtanje na glavne izazove europskog zračnog sektora u pogledu konkurentnosti koji su posljedica slabljenja izravne povezanosti između Europe i ostatka svijeta, ograničenog kapaciteta zračnih luka u kontekstu budućeg povećanja zračnog prometa te sve šireg spektra usluga zračnog prometa koje pružaju prijevozna poduzeća izvan EU-a,

| — | reviziju Uredbe (EZ) br. 868/2004 u cilju zaštite poštenog tržišnog natjecanja u području vanjskog zrakoplovstva EU-a i jačanja konkurentne tržišne pozicije zrakoplovne industrije EU-a, jamčenjem uzajamnosti i uklanjanjem nepoštenih praksi, uključujući subvencije kojima se remeti tržište, |
| --- | --- |

—

reviziju Uredbe (EZ) br. 868/2004 u cilju zaštite poštenog tržišnog natjecanja u području vanjskog zrakoplovstva EU-a i jačanja konkurentne tržišne pozicije zrakoplovne industrije EU-a, jamčenjem uzajamnosti i uklanjanjem nepoštenih praksi, uključujući subvencije kojima se remeti tržište,

| — | dijalog o zrakoplovstvu sa zaljevskim državama i Turskom radi povećanja financijske transparentnosti i zaštite poštenog tržišnog natjecanja; uključivanje „klauzula o poštenom tržišnom natjecanju” u sporazume o zračnom prometu, detaljne odredbe o subvencijama, nepoštenim praksama i nepoštenom tržišnom natjecanju te učinkovita sredstva djelovanja u slučaju neusklađenosti s tim odredbama, |
| --- | --- |

—

dijalog o zrakoplovstvu sa zaljevskim državama i Turskom radi povećanja financijske transparentnosti i zaštite poštenog tržišnog natjecanja; uključivanje „klauzula o poštenom tržišnom natjecanju” u sporazume o zračnom prometu, detaljne odredbe o subvencijama, nepoštenim praksama i nepoštenom tržišnom natjecanju te učinkovita sredstva djelovanja u slučaju neusklađenosti s tim odredbama,

| — | ubrzanje, po potrebi, procesa sklapanja novih sporazuma o zrakoplovstvu s važnim trgovinskim partnerima EU-a kao što su susjedne zemlje, zemlje BRIC-a i ASEAN-a te Meksiko, uključujući odredbe za bolji pristup tržištu usluga zračnog teretnog prometa, |
| --- | --- |

—

ubrzanje, po potrebi, procesa sklapanja novih sporazuma o zrakoplovstvu s važnim trgovinskim partnerima EU-a kao što su susjedne zemlje, zemlje BRIC-a i ASEAN-a te Meksiko, uključujući odredbe za bolji pristup tržištu usluga zračnog teretnog prometa,

| — | reviziju regulatorne i fiskalne politike EU-a i država članica kako bi se ojačala konkurentnost europske zrakoplovne industrije i osiguralo pošteno tržišno natjecanje sa zračnim prijevoznicima iz trećih zemalja; stoga poziva Komisiju da revidira i ukloni sve ulilateralne odredbe EU-a kojima se ometa tržišno natjecanje te da potakne države članice da postupaju u skladu s tim u pogledu sličnih nacionalnih odredbi, |
| --- | --- |

—

reviziju regulatorne i fiskalne politike EU-a i država članica kako bi se ojačala konkurentnost europske zrakoplovne industrije i osiguralo pošteno tržišno natjecanje sa zračnim prijevoznicima iz trećih zemalja; stoga poziva Komisiju da revidira i ukloni sve ulilateralne odredbe EU-a kojima se ometa tržišno natjecanje te da potakne države članice da postupaju u skladu s tim u pogledu sličnih nacionalnih odredbi,

| — | dovršavanje unutarnjeg tržišta za zrakoplovstvo uklanjanjem prepreka koje su države članice postavile za prijevoznike iz EU-a koji žele iz države članice u kojoj su registrirani letjeti u treću zemlju preko neke druge države članice, |
| --- | --- |

—

dovršavanje unutarnjeg tržišta za zrakoplovstvo uklanjanjem prepreka koje su države članice postavile za prijevoznike iz EU-a koji žele iz države članice u kojoj su registrirani letjeti u treću zemlju preko neke druge države članice,

| — | koherentan i učinkovit razvoj mreže zračnih luka EU-a koji u prvom redu mora obuhvaćati glavne zračne luke („čvorišta”), a onda i dobro povezanu, održivu i potpomognutu mrežu lokalnih, pokrajinskih i regionalnih zračnih luka koje su nužne za rast i razvoj dotičnih područja, a posebno udaljenih područja i najudaljenijih regija, koje su često dostupne jedino zračnim prometom; izradu zakonodavnog okvira za razvoj i maksimalno povećanje neiskorištenog potencijala regionalnih zračnih luka i nove infrastrukture u zasićenim zračnim lukama, |
| --- | --- |

—

koherentan i učinkovit razvoj mreže zračnih luka EU-a koji u prvom redu mora obuhvaćati glavne zračne luke („čvorišta”), a onda i dobro povezanu, održivu i potpomognutu mrežu lokalnih, pokrajinskih i regionalnih zračnih luka koje su nužne za rast i razvoj dotičnih područja, a posebno udaljenih područja i najudaljenijih regija, koje su često dostupne jedino zračnim prometom; izradu zakonodavnog okvira za razvoj i maksimalno povećanje neiskorištenog potencijala regionalnih zračnih luka i nove infrastrukture u zasićenim zračnim lukama,

| — | prioritetno odobravanje projekata koje financira EU, a koji su dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a, |
| --- | --- |

—

prioritetno odobravanje projekata koje financira EU, a koji su dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a,

| — | temeljitu pripremu i brzo donošenje sveobuhvatnog zrakoplovnog paketa, uključujući novi regulatorni okvir o civilnim bespilotnim letjelicama kojim se jamče temeljna prava te prava u pogledu sigurnosti i zaštite te istovremeno potiče gospodarski potencijal koji civilne bespilotne letjelice imaju za europska poduzeća, a posebno za mala i srednja poduzeća i novoosnovana poduzeća; reviziju Uredbe o Europskoj agenciji za sigurnost zračnog prometa (EASA) radi razjašnjavanja njezine uloge u odnosu na nacionalna tijela za zračni promet te jačanja njezinih sposobnosti nadziranja zračne sigurnosti u svim državama članicama, uključujući njihove najudaljenije regije, te promicanja standarda i pravila EU-a na svjetskoj razini, |
| --- | --- |

—

temeljitu pripremu i brzo donošenje sveobuhvatnog zrakoplovnog paketa, uključujući novi regulatorni okvir o civilnim bespilotnim letjelicama kojim se jamče temeljna prava te prava u pogledu sigurnosti i zaštite te istovremeno potiče gospodarski potencijal koji civilne bespilotne letjelice imaju za europska poduzeća, a posebno za mala i srednja poduzeća i novoosnovana poduzeća; reviziju Uredbe o Europskoj agenciji za sigurnost zračnog prometa (EASA) radi razjašnjavanja njezine uloge u odnosu na nacionalna tijela za zračni promet te jačanja njezinih sposobnosti nadziranja zračne sigurnosti u svim državama članicama, uključujući njihove najudaljenije regije, te promicanja standarda i pravila EU-a na svjetskoj razini,

| — | sve potrebne korake od strane država članica u pogledu ubrzanja provedbe jedinstvenog europskog neba donošenjem paketa SES2+, potpunom provedbom i djelovanjem funkcionalnih blokova zračnog prostora (FAB-ova) te pokretanjem budućeg sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) kako bi se defragmentirao zračni prostor EU-a u cilju smanjenja kašnjenja letova, poboljšanja sigurnosti i ublažavanja nepovoljnog utjecaja zračnog prometa na okoliš, |
| --- | --- |

—

sve potrebne korake od strane država članica u pogledu ubrzanja provedbe jedinstvenog europskog neba donošenjem paketa SES2+, potpunom provedbom i djelovanjem funkcionalnih blokova zračnog prostora (FAB-ova) te pokretanjem budućeg sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) kako bi se defragmentirao zračni prostor EU-a u cilju smanjenja kašnjenja letova, poboljšanja sigurnosti i ublažavanja nepovoljnog utjecaja zračnog prometa na okoliš,

| — | brzo donošenje stajališta Vijeća o reviziji Uredbe (EZ) br. 261/2004, Uredbe (EZ) br. 2027/97 o pravima putnika u zračnom prometu i Uredbe (EEZ) br. 95/93 o dodjeljivanju slotova, |
| --- | --- |

—

brzo donošenje stajališta Vijeća o reviziji Uredbe (EZ) br. 261/2004, Uredbe (EZ) br. 2027/97 o pravima putnika u zračnom prometu i Uredbe (EEZ) br. 95/93 o dodjeljivanju slotova,

| — | unapređenje pregovora unutar Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) o razvoju mehanizma utemeljenog na globalnom tržištu kojim se rješavaju međunarodne emisije uzrokovane zračnim prometom, |
| --- | --- |

—

unapređenje pregovora unutar Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) o razvoju mehanizma utemeljenog na globalnom tržištu kojim se rješavaju međunarodne emisije uzrokovane zračnim prometom,

| — | uvođenje međunarodnih kriterija održivosti za obnovljiva goriva koja se koriste u zrakoplovstvu, |
| --- | --- |

—

uvođenje međunarodnih kriterija održivosti za obnovljiva goriva koja se koriste u zrakoplovstvu,

| — | potporu aeronautičkom istraživanju i razvoju s pomoću programa Obzor 2020. i „Clean Sky” u cilju razvitka novih i čišćih tehnologija koje će dovesti do manje bučnih zrakoplova s učinkovitijom potrošnjom goriva, kako bi se razvijale i jačale nove vrste zrakoplova kao što su bespilotne letjelice te ostvario rast i otvorila nova radna mjesta u europskoj zrakoplovnoj industriji, |
| --- | --- |

—

potporu aeronautičkom istraživanju i razvoju s pomoću programa Obzor 2020. i „Clean Sky” u cilju razvitka novih i čišćih tehnologija koje će dovesti do manje bučnih zrakoplova s učinkovitijom potrošnjom goriva, kako bi se razvijale i jačale nove vrste zrakoplova kao što su bespilotne letjelice te ostvario rast i otvorila nova radna mjesta u europskoj zrakoplovnoj industriji,

| — | provedbu temeljite revizije strategija i politika o sigurnosti i zaštiti zrakoplovstva u EU-u od strane Komisije i država članica s ciljem postupnog prijelaza na pristup koji se temelji na riziku, a koji ide u korist putnicima, |
| --- | --- |

—

provedbu temeljite revizije strategija i politika o sigurnosti i zaštiti zrakoplovstva u EU-u od strane Komisije i država članica s ciljem postupnog prijelaza na pristup koji se temelji na riziku, a koji ide u korist putnicima,

| — | poboljšanje učinkovitosti zrakoplovstva diljem EU-a u pogledu sigurnosti u području proizvodnje zrakoplova, izobrazbe i licenciranja zrakoplovnog osoblja, letačkih operacija, upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi, |
| --- | --- |

—

poboljšanje učinkovitosti zrakoplovstva diljem EU-a u pogledu sigurnosti u području proizvodnje zrakoplova, izobrazbe i licenciranja zrakoplovnog osoblja, letačkih operacija, upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi,

| — | procjenu mogućih mjera sigurnosti potrebnih kako bi se izbjegle zrakoplovne nesreće kao ona prijevoznika Germanwings na letu 9525 u Alpama u ožujku 2015., |
| --- | --- |

—

procjenu mogućih mjera sigurnosti potrebnih kako bi se izbjegle zrakoplovne nesreće kao ona prijevoznika Germanwings na letu 9525 u Alpama u ožujku 2015.,

| — | prijedlog Komisije koji bi uključivao mjere za povećanje sigurnosnih i socijalnih pravila, prvenstveno onih koja se odnose na vrijeme leta i vrijeme odmora, kako bi se spriječila iscrpljenost i poboljšala kvaliteta zraka u kabini, |
| --- | --- |

—

prijedlog Komisije koji bi uključivao mjere za povećanje sigurnosnih i socijalnih pravila, prvenstveno onih koja se odnose na vrijeme leta i vrijeme odmora, kako bi se spriječila iscrpljenost i poboljšala kvaliteta zraka u kabini,

| — | razradu koordiniranog niza pravila kojima se uređuje djelovanje škola letenja i popisivanje sati leta za pilote koji su aktivni u EU-u, u cilju jamčenja učinkovitije kontrole i procjene uvjeta zapošljavanja u zračnoj industriji, |
| --- | --- |

—

razradu koordiniranog niza pravila kojima se uređuje djelovanje škola letenja i popisivanje sati leta za pilote koji su aktivni u EU-u, u cilju jamčenja učinkovitije kontrole i procjene uvjeta zapošljavanja u zračnoj industriji,

| — | to da države članice podijele svoje opće podatke o zrakoplovstvu s Eurostatom, posebno one koji se odnose na broj zrakoplova, pilota i sati leta, s ciljem poboljšanja primjenjivih propisa, osobito u pogledu sigurnosti zračnog prometa, |
| --- | --- |

—

to da države članice podijele svoje opće podatke o zrakoplovstvu s Eurostatom, posebno one koji se odnose na broj zrakoplova, pilota i sati leta, s ciljem poboljšanja primjenjivih propisa, osobito u pogledu sigurnosti zračnog prometa,

| — | konstruktivan socijalni dijalog među dionicima u zrakoplovstvu kako bi se raspravljalo o novim izazovima koji potječu iz uvođenja novih tehnologija koje će iziskivati da se radna mjesta u zrakoplovnom sektoru prilagode na odgovarajući način, |
| --- | --- |

—

konstruktivan socijalni dijalog među dionicima u zrakoplovstvu kako bi se raspravljalo o novim izazovima koji potječu iz uvođenja novih tehnologija koje će iziskivati da se radna mjesta u zrakoplovnom sektoru prilagode na odgovarajući način,

| — | uvođenje mjera protiv povećanja socijalno problematičnih poslovnih praksi kao što je „zastava pogodnosti” te ostalih netipičnih praksi zapošljavanja i eksternalizacije posla; reviziju Uredbe (EZ) br. 1008/2008 kako bi se zajamčila pravilna provedba i primjena nacionalnog socijalnog zakonodavstva i kolektivnih ugovora za zračne prijevoznike s operativnim bazama na teritoriju EU-a; revidiranu definiciju „glavnog mjesta poslovanja” prijevoznog poduzeća kako bi se zračnim prijevoznicima nametnula obveza da dokažu znatnu zrakoplovnu aktivnost u određenoj zemlji; to da se preporuke EASA-e kojima se zahtijeva da barem 50 posto tehničara koji rade na održavanju bude izravno zaposleno odnose i na sve kategorije osoblja koje radi na tlu te na pilote i kabinsku posadu; |
| --- | --- |

—

uvođenje mjera protiv povećanja socijalno problematičnih poslovnih praksi kao što je „zastava pogodnosti” te ostalih netipičnih praksi zapošljavanja i eksternalizacije posla; reviziju Uredbe (EZ) br. 1008/2008 kako bi se zajamčila pravilna provedba i primjena nacionalnog socijalnog zakonodavstva i kolektivnih ugovora za zračne prijevoznike s operativnim bazama na teritoriju EU-a; revidiranu definiciju „glavnog mjesta poslovanja” prijevoznog poduzeća kako bi se zračnim prijevoznicima nametnula obveza da dokažu znatnu zrakoplovnu aktivnost u određenoj zemlji; to da se preporuke EASA-e kojima se zahtijeva da barem 50 posto tehničara koji rade na održavanju bude izravno zaposleno odnose i na sve kategorije osoblja koje radi na tlu te na pilote i kabinsku posadu;

| 64. | u pogledu cestovnog prometa poziva na:






  — | učinkovite nacionalne političke okvire u cilju razvijanja tržišta u pogledu upotrebe električnih vozila i alternativnih goriva (električne energije, vodika, prirodnog plina (komprimiranog prirodnog plina i ukapljenog prirodnog plina), ukapljenog naftnog plina, sintetičkih i parafinskih goriva, održivih biogoriva, posebno onih dobivenih obradom otpada i ostataka, uključujući etanol proizveden iz melase) te brzog uvođenja potrebne infrastrukture za opskrbu/punjenje; razmjenu najboljih praksi između postojećih projekata u različitim državama članicama u pogledu tržišta alternativnih goriva i distribucije u gradovima, akcijski plan EU-a za provedbu strategije iznesene u Komunikaciji Komisije pod naslovom „Čista energija u prometu: europska strategija za alternativna goriva” kako bi se postigla što šira moguća upotreba alternativnih goriva u prometu te promicala održiva električna mobilnost u Uniji, |
| --- | --- | --- |

64.

u pogledu cestovnog prometa poziva na:

—

učinkovite nacionalne političke okvire u cilju razvijanja tržišta u pogledu upotrebe električnih vozila i alternativnih goriva (električne energije, vodika, prirodnog plina (komprimiranog prirodnog plina i ukapljenog prirodnog plina), ukapljenog naftnog plina, sintetičkih i parafinskih goriva, održivih biogoriva, posebno onih dobivenih obradom otpada i ostataka, uključujući etanol proizveden iz melase) te brzog uvođenja potrebne infrastrukture za opskrbu/punjenje; razmjenu najboljih praksi između postojećih projekata u različitim državama članicama u pogledu tržišta alternativnih goriva i distribucije u gradovima, akcijski plan EU-a za provedbu strategije iznesene u Komunikaciji Komisije pod naslovom „Čista energija u prometu: europska strategija za alternativna goriva” kako bi se postigla što šira moguća upotreba alternativnih goriva u prometu te promicala održiva električna mobilnost u Uniji,

| — | ukupno povećanje broja sigurnih parkirnih mjesta za teška teretna vozila u transeuropskoj prometnoj mreži za 40 % do 2020. u usporedbi s brojkama iz 2010. kao i poboljšanje njihove kvalitete i higijenskih standarda, |
| --- | --- |

—

ukupno povećanje broja sigurnih parkirnih mjesta za teška teretna vozila u transeuropskoj prometnoj mreži za 40 % do 2020. u usporedbi s brojkama iz 2010. kao i poboljšanje njihove kvalitete i higijenskih standarda,

| — | inicijative za jamčenje interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine, |
| --- | --- |

—

inicijative za jamčenje interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine,

| — | procjenu Komisije o različitim programima naplate cestarina za automobile te procjenu njihove kompatibilnosti s Ugovorima EU-a, a posebno s načelom nediskriminacije na temelju boravišta, |
| --- | --- |

—

procjenu Komisije o različitim programima naplate cestarina za automobile te procjenu njihove kompatibilnosti s Ugovorima EU-a, a posebno s načelom nediskriminacije na temelju boravišta,

| — | prioritetno odobravanje infrastrukturnih projekata koje financira EU, a kojima se dovršava cestovna mreža koja je dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a, |
| --- | --- |

—

prioritetno odobravanje infrastrukturnih projekata koje financira EU, a kojima se dovršava cestovna mreža koja je dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a,

| — | plan EU-a za biciklizam koji će biti uključen u program rada Komisije za 2016., |
| --- | --- |

—

plan EU-a za biciklizam koji će biti uključen u program rada Komisije za 2016.,

| — | zakonodavni prijedlog kojim bi se odredila obvezna ograničenja prosječnih emisija CO2 iz novih putničkih vozila i kombija za razdoblje nakon 2020., čime bi se zadržala jasna i dugoročna putanja smanjenja emisija, |
| --- | --- |

—

zakonodavni prijedlog kojim bi se odredila obvezna ograničenja prosječnih emisija CO2 iz novih putničkih vozila i kombija za razdoblje nakon 2020., čime bi se zadržala jasna i dugoročna putanja smanjenja emisija,

| — | pravovremeni dovršetak izrade simulacijskog alata koji provodi precizna, pouzdana i troškovno učinkovita mjerenja potrošnje goriva i emisija CO2 za teška teretna vozila (kamioni, gradski i međugradski autobusi) uz, po potrebi, izradu zakonodavnog prijedloga kojim bi se odredila obvezna ograničenja prosječnih emisija CO2 iz novo registriranih teških teretnih vozila kao što je već slučaj s onima koja vrijede za automobile i kombije; dodatne mjere za poticanje tržišnoga uzleta najučinkovitijih vozila i promicanje najboljih praksi za smanjenje potrošnje goriva, |
| --- | --- |

—

pravovremeni dovršetak izrade simulacijskog alata koji provodi precizna, pouzdana i troškovno učinkovita mjerenja potrošnje goriva i emisija CO2 za teška teretna vozila (kamioni, gradski i međugradski autobusi) uz, po potrebi, izradu zakonodavnog prijedloga kojim bi se odredila obvezna ograničenja prosječnih emisija CO2 iz novo registriranih teških teretnih vozila kao što je već slučaj s onima koja vrijede za automobile i kombije; dodatne mjere za poticanje tržišnoga uzleta najučinkovitijih vozila i promicanje najboljih praksi za smanjenje potrošnje goriva,

| — | mjere za povećanje učinkovitosti goriva i smanjenje emisija CO2 iz teških teretnih vozila, uključujući daljnju obuku za ekološku vožnju, poboljšanu prometnu logistiku i inteligentnu infrastrukturu te veću uporabu alternativnih goriva, |
| --- | --- |

—

mjere za povećanje učinkovitosti goriva i smanjenje emisija CO2 iz teških teretnih vozila, uključujući daljnju obuku za ekološku vožnju, poboljšanu prometnu logistiku i inteligentnu infrastrukturu te veću uporabu alternativnih goriva,

| — | izmijenjeni ciklus ispitivanja, sa strožim zahtjevima za ispitivanje sukladnosti, za mjerenje emisija CO2 i štetnih emisija iz vozila, kojim bi se zamijenio „Novi europski vozni ciklus” trenutačno u upotrebi, a čime bi se zajamčilo da se emisije i potrošnja goriva u vozilima mjere uporabom postupka ispitivanja kojim se odražavaju stvarni uvjeti vožnje, |
| --- | --- |

—

izmijenjeni ciklus ispitivanja, sa strožim zahtjevima za ispitivanje sukladnosti, za mjerenje emisija CO2 i štetnih emisija iz vozila, kojim bi se zamijenio „Novi europski vozni ciklus” trenutačno u upotrebi, a čime bi se zajamčilo da se emisije i potrošnja goriva u vozilima mjere uporabom postupka ispitivanja kojim se odražavaju stvarni uvjeti vožnje,

| — | to da Komisija bez nepotrebnog odgađanja počne raditi na reviziji Direktive (EU) 2015/719 o najvećoj dopuštenoj masi i dimenzijama tako da bi se najkasnije do 2020. Europskom parlamentu i Vijeću moglo podnijeti izvješće kojim se uzimaju u obzir specifične karakteristike određenih tržišnih segmenata kao što su specijalizirana vozila za prijevoz vozila koja se koriste u sektoru logistike gotovih vozila, |
| --- | --- |

—

to da Komisija bez nepotrebnog odgađanja počne raditi na reviziji Direktive (EU) 2015/719 o najvećoj dopuštenoj masi i dimenzijama tako da bi se najkasnije do 2020. Europskom parlamentu i Vijeću moglo podnijeti izvješće kojim se uzimaju u obzir specifične karakteristike određenih tržišnih segmenata kao što su specijalizirana vozila za prijevoz vozila koja se koriste u sektoru logistike gotovih vozila,

| — | donošenje socijalnog zakonika za mobilne radnike u cestovnom prijevozu kojim se rješava i problem prikrivenog samozapošljavanja kako bi se u većoj mjeri uzele u obzir posebnosti radnika u međunarodnom cestovnom prijevozu i zajamčilo pošteno tržišno natjecanje, |
| --- | --- |

—

donošenje socijalnog zakonika za mobilne radnike u cestovnom prijevozu kojim se rješava i problem prikrivenog samozapošljavanja kako bi se u većoj mjeri uzele u obzir posebnosti radnika u međunarodnom cestovnom prijevozu i zajamčilo pošteno tržišno natjecanje,

| — | bolju provedbu, procjenu i, po potrebi, objašnjenje ili reviziju zajedničkih pravila za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (Uredba (EZ) br. 1072/2009), |
| --- | --- |

—

bolju provedbu, procjenu i, po potrebi, objašnjenje ili reviziju zajedničkih pravila za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (Uredba (EZ) br. 1072/2009),

| — | mjere kojima će se osigurati usklađenost nacionalnih propisa sa zakonima EU-a u području prekograničnog prijevoza, |
| --- | --- |

—

mjere kojima će se osigurati usklađenost nacionalnih propisa sa zakonima EU-a u području prekograničnog prijevoza,

| — | razmatranje uspostave europske agencije za cestovni promet kako bi se zajamčila pravilna provedba zakonodavstva EU-a i promicala standardizacija u svim državama članicama, |
| --- | --- |

—

razmatranje uspostave europske agencije za cestovni promet kako bi se zajamčila pravilna provedba zakonodavstva EU-a i promicala standardizacija u svim državama članicama,

| — | mjere za povećanje pravne jasnoće i bolju provedbu pravila o uvjetima rada, socijalnim pravima, plaći i socijalnoj odgovornosti kako bi se zajamčili visoki standardi u pogledu cestovnog prijevoza tereta u cijelom EU-u; poziva Komisiju na poduzimanje mjera protiv nezakonitih praksi koje vode do nepoštenog tržišnog natjecanja i potiču na socijalni damping; sektor cestovnog prijevoza tereta trebao bi se smatrati posebnim sektorom s obzirom na veliku mobilnost njegovih radnika i potrebu za tim da vozači jednotjedna razdoblja odmora provode u mjestu boravišta, |
| --- | --- |

—

mjere za povećanje pravne jasnoće i bolju provedbu pravila o uvjetima rada, socijalnim pravima, plaći i socijalnoj odgovornosti kako bi se zajamčili visoki standardi u pogledu cestovnog prijevoza tereta u cijelom EU-u; poziva Komisiju na poduzimanje mjera protiv nezakonitih praksi koje vode do nepoštenog tržišnog natjecanja i potiču na socijalni damping; sektor cestovnog prijevoza tereta trebao bi se smatrati posebnim sektorom s obzirom na veliku mobilnost njegovih radnika i potrebu za tim da vozači jednotjedna razdoblja odmora provode u mjestu boravišta,

| — | prilagodbu primjene načela unutarnjeg tržišta kojima bi se učinkovitije razdijelilo slobodu pružanja usluga od slobode nastana, u cilju jamčenja da djelatnosti nekog poduzeća u državi članici u kojoj to poduzeće nema poslovni nastan budu strogo privremenog karaktera; |
| --- | --- |

—

prilagodbu primjene načela unutarnjeg tržišta kojima bi se učinkovitije razdijelilo slobodu pružanja usluga od slobode nastana, u cilju jamčenja da djelatnosti nekog poduzeća u državi članici u kojoj to poduzeće nema poslovni nastan budu strogo privremenog karaktera;

| 65. | u pogledu željezničkog prometa poziva na:






  — | dovršenje jedinstvenog europskog željezničkog prostora brzim donošenjem četvrtog željezničkog paketa, čime bi se zajamčilo uravnoteženo otvaranje domaćeg tržišta željezničkog putničkog prometa, neovisnost upravitelja infrastrukturom, konkurentni javni natječaji za ugovore o javnim uslugama, najveća razina sigurnosti i interoperabilnosti željeznica te dovoljni ljudski i financijski resursi kako bi se mogla zajamčiti potpuna operabilnost Europske agencije za željeznice te kako bi ona mogla ispuniti svoju zadaću mjesta na kojem se izdaju odobrenja za vozila i potvrde o sigurnosti prema načelu „sve na jednom mjestu”; četvrtim željezničkim paketom trebala bi se osigurati visoka razina kvalitete i učinkovitosti željezničkih usluga, očuvati gospodarska ravnoteža obveza u pogledu javnih usluga te promicati visoki standardi uvjeta rada i teritorijalne kohezije; njegovo donošenje trebalo bi biti popraćeno brzim prenošenjem i provedbom u državama članicama, |
| --- | --- | --- |

65.

u pogledu željezničkog prometa poziva na:

—

dovršenje jedinstvenog europskog željezničkog prostora brzim donošenjem četvrtog željezničkog paketa, čime bi se zajamčilo uravnoteženo otvaranje domaćeg tržišta željezničkog putničkog prometa, neovisnost upravitelja infrastrukturom, konkurentni javni natječaji za ugovore o javnim uslugama, najveća razina sigurnosti i interoperabilnosti željeznica te dovoljni ljudski i financijski resursi kako bi se mogla zajamčiti potpuna operabilnost Europske agencije za željeznice te kako bi ona mogla ispuniti svoju zadaću mjesta na kojem se izdaju odobrenja za vozila i potvrde o sigurnosti prema načelu „sve na jednom mjestu”; četvrtim željezničkim paketom trebala bi se osigurati visoka razina kvalitete i učinkovitosti željezničkih usluga, očuvati gospodarska ravnoteža obveza u pogledu javnih usluga te promicati visoki standardi uvjeta rada i teritorijalne kohezije; njegovo donošenje trebalo bi biti popraćeno brzim prenošenjem i provedbom u državama članicama,

| — | to da Komisija donese željezničku strategiju kojom bi se predložile nove mjere za postizanje ciljeva o promjeni načina prijevoza do 2030. i 2050. iznesenih u nizu od „10 ciljeva konkurentnog i učinkovitog prometnog sustava” Bijele knjige, |
| --- | --- |

—

to da Komisija donese željezničku strategiju kojom bi se predložile nove mjere za postizanje ciljeva o promjeni načina prijevoza do 2030. i 2050. iznesenih u nizu od „10 ciljeva konkurentnog i učinkovitog prometnog sustava” Bijele knjige,

| — | solidno, dostatno, transparentno i predvidivo dugoročno financiranje, s pojednostavljenim pravilima i postupcima za pristup financijskim sredstvima EU-a, u cilju poboljšanja kvalitete i kapaciteta nacionalne i prekogranične željezničke infrastrukture, čime bi se prednost dala održavanju i nadogradnji postojeće infrastrukture, a prijevoznicima željezničkog tereta i putnika omogućilo pružanje pouzdanih, sigurnih i održivih usluga, |
| --- | --- |

—

solidno, dostatno, transparentno i predvidivo dugoročno financiranje, s pojednostavljenim pravilima i postupcima za pristup financijskim sredstvima EU-a, u cilju poboljšanja kvalitete i kapaciteta nacionalne i prekogranične željezničke infrastrukture, čime bi se prednost dala održavanju i nadogradnji postojeće infrastrukture, a prijevoznicima željezničkog tereta i putnika omogućilo pružanje pouzdanih, sigurnih i održivih usluga,

| — | detaljnu analizu razloga zbog kojih europsko željezničko područje karakterizira velik broj željezničkih veza koje nedostaju duž granica država članica; poziva Komisiju da donese mjere i inicijative za hitnu revitalizaciju lokalnih, regionalnih te nacionalnih prekograničnih veza koje su tijekom Drugog svjetskog rata i u poslijeratnom razdoblju ukinute ili obustavljene, unatoč njihovom gospodarskom interesu ili javnoj koristi, kao i hitnu izgradnju onih koje su bile u planu, ali nisu dovršene, kako bi se uklonila postojeća uska grla i veze koje nedostaju u prekograničnim regijama; revitalizaciju i održavanje sekundarnih željezničkih linija koje se umrežavaju u ključne nacionalne mreže i europske koridore; inicijative radi pronalaska novih funkcija za mreže koje više nisu u upotrebi, poput onih prijevoza tereta ili pružanja novih usluga za turiste, |
| --- | --- |

—

detaljnu analizu razloga zbog kojih europsko željezničko područje karakterizira velik broj željezničkih veza koje nedostaju duž granica država članica; poziva Komisiju da donese mjere i inicijative za hitnu revitalizaciju lokalnih, regionalnih te nacionalnih prekograničnih veza koje su tijekom Drugog svjetskog rata i u poslijeratnom razdoblju ukinute ili obustavljene, unatoč njihovom gospodarskom interesu ili javnoj koristi, kao i hitnu izgradnju onih koje su bile u planu, ali nisu dovršene, kako bi se uklonila postojeća uska grla i veze koje nedostaju u prekograničnim regijama; revitalizaciju i održavanje sekundarnih željezničkih linija koje se umrežavaju u ključne nacionalne mreže i europske koridore; inicijative radi pronalaska novih funkcija za mreže koje više nisu u upotrebi, poput onih prijevoza tereta ili pružanja novih usluga za turiste,

| — | prioritetno odobravanje infrastrukturnih projekata koje financira EU, a kojima se dovršava željeznička mreža koja je dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a te projekata koji su odobreni u Instrumentu za povezivanje Europe (CEF), |
| --- | --- |

—

prioritetno odobravanje infrastrukturnih projekata koje financira EU, a kojima se dovršava željeznička mreža koja je dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a te projekata koji su odobreni u Instrumentu za povezivanje Europe (CEF),

| — | širenje uloge Komisije kako bi se postiglo učinkovito i brzo dovršenje željezničkih koridora TEN-T-a koje je bilo u planu, ali koje su države članice odgodile, unatoč njihovoj koristi u socijalnom i gospodarskom pogledu, |
| --- | --- |

—

širenje uloge Komisije kako bi se postiglo učinkovito i brzo dovršenje željezničkih koridora TEN-T-a koje je bilo u planu, ali koje su države članice odgodile, unatoč njihovoj koristi u socijalnom i gospodarskom pogledu,

| — | studiju u svrhu utvrđivanja činjenica povezanih sa socijalnim, gospodarskim i ekološkim prednostima daljnjeg pružanja potpore za nacionalne i međunarodne noćne željezničke usluge i po potrebi revitalizaciju tih usluga te međugradskih prekograničnih usluga, na primjer u kontekstu obveza u pogledu javnih usluga i postupaka javnih natječaja, |
| --- | --- |

—

studiju u svrhu utvrđivanja činjenica povezanih sa socijalnim, gospodarskim i ekološkim prednostima daljnjeg pružanja potpore za nacionalne i međunarodne noćne željezničke usluge i po potrebi revitalizaciju tih usluga te međugradskih prekograničnih usluga, na primjer u kontekstu obveza u pogledu javnih usluga i postupaka javnih natječaja,

| — | to da države članice, Komisija i dionici iz željezničkog sektora poduzmu sve potrebne korake za provedbu zajedničkog poduzeća Shift2Rail kako bi se ubrzala integracija kojom bi napredne tehnologije postale čimbenik u inovativnim rješenjima za željezničke proizvode, kako bi se željeznički promet kao sektor učinio privlačnijim te kako bi se ojačao položaj europske željezničke industrije, |
| --- | --- |

—

to da države članice, Komisija i dionici iz željezničkog sektora poduzmu sve potrebne korake za provedbu zajedničkog poduzeća Shift2Rail kako bi se ubrzala integracija kojom bi napredne tehnologije postale čimbenik u inovativnim rješenjima za željezničke proizvode, kako bi se željeznički promet kao sektor učinio privlačnijim te kako bi se ojačao položaj europske željezničke industrije,

| — | korake usmjerene na stvaranje europske željezničke mreže koja će biti zaista interoperabilna, smanjenje trajnih tehničkih prepreka, promicanje tehničkih rješenja kako bi se omogućilo vlakovima da koriste tračnice različitih širina kolosijeka te kako bi se zajamčilo da različita ograničenja u pogledu visine u EU-u ne predstavljaju dodatnu prepreku, |
| --- | --- |

—

korake usmjerene na stvaranje europske željezničke mreže koja će biti zaista interoperabilna, smanjenje trajnih tehničkih prepreka, promicanje tehničkih rješenja kako bi se omogućilo vlakovima da koriste tračnice različitih širina kolosijeka te kako bi se zajamčilo da različita ograničenja u pogledu visine u EU-u ne predstavljaju dodatnu prepreku,

| — | prioritetno uvođenje Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) u okviru svih devet ključnih mrežnih koridora TEN-T-a, uključujući odgovarajuću opremu koja se nalazi u lokomotivama, |
| --- | --- |

—

prioritetno uvođenje Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) u okviru svih devet ključnih mrežnih koridora TEN-T-a, uključujući odgovarajuću opremu koja se nalazi u lokomotivama,

| — | brzu provedbu Uredbe (EU) br. 913/2010 o uspostavi međunarodnih željezničkih koridora za konkurentni teretni prijevoz te razvoj ili poboljšanje točaka „sve na jednom mjestu” za koordinaciju tih koridora, |
| --- | --- |

—

brzu provedbu Uredbe (EU) br. 913/2010 o uspostavi međunarodnih željezničkih koridora za konkurentni teretni prijevoz te razvoj ili poboljšanje točaka „sve na jednom mjestu” za koordinaciju tih koridora,

| — | smanjenje buke u teretnom željezničkom prijevozu naknadnom prilagodbom teretnih vagona i poboljšanjem željezničke infrastrukture ciljanim javnim financiranjem; to da Komisija dostavi prijedlog o zabrani prekomjerno bučnih teretnih vagona u cijelom EU-u do 2020., |
| --- | --- |

—

smanjenje buke u teretnom željezničkom prijevozu naknadnom prilagodbom teretnih vagona i poboljšanjem željezničke infrastrukture ciljanim javnim financiranjem; to da Komisija dostavi prijedlog o zabrani prekomjerno bučnih teretnih vagona u cijelom EU-u do 2020.,

| — | razvoj i provedbu integriranog sustava prodaje nacionalnih i međunarodnih željezničkih karata te ukidanje dodatnih troškova za putnike na prekograničnim željezničkim putovanjima, |
| --- | --- |

—

razvoj i provedbu integriranog sustava prodaje nacionalnih i međunarodnih željezničkih karata te ukidanje dodatnih troškova za putnike na prekograničnim željezničkim putovanjima,

| — | uklanjanje prepreka kojima se europskoj željezničkoj industriji (proizvođačima željezničkih vozila, željezničke infrastrukture i sustava signalizacije) onemogućuje nadmetanje za ugovore o javnoj nabavi u državama koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

—

uklanjanje prepreka kojima se europskoj željezničkoj industriji (proizvođačima željezničkih vozila, željezničke infrastrukture i sustava signalizacije) onemogućuje nadmetanje za ugovore o javnoj nabavi u državama koje nisu članice EU-a;

| 66. | u pogledu pomorskog prometa poziva na:






  — | donošenje mjera za pojednostavljenje formalnosti za brodove koji plove među lukama EU-a u cilju uspostave stvarnog Europskog pomorskog prometnog prostora bez prepreka („Plavi pojas”), |
| --- | --- | --- |

66.

u pogledu pomorskog prometa poziva na:

—

donošenje mjera za pojednostavljenje formalnosti za brodove koji plove među lukama EU-a u cilju uspostave stvarnog Europskog pomorskog prometnog prostora bez prepreka („Plavi pojas”),

| — | bolju usklađenost između pomorskih i carinskih tijela na svim razinama u cilju pojednostavljenja informacijskih tokova i ograničavanja nepotrebnih administrativnih opterećenja i carinskih formalnosti, |
| --- | --- |

—

bolju usklađenost između pomorskih i carinskih tijela na svim razinama u cilju pojednostavljenja informacijskih tokova i ograničavanja nepotrebnih administrativnih opterećenja i carinskih formalnosti,

| — | donošenje mjera za razvoj potencijala pomorskih autocesta kao dijela transeuropske prometne mreže, |
| --- | --- |

—

donošenje mjera za razvoj potencijala pomorskih autocesta kao dijela transeuropske prometne mreže,

| — | dodatne mjere za održavanje i daljnji razvoj privlačnog, sigurnog i održivog kvalitetnog pomorskog prijevoza i jamčenje otvorenih pomorskih tržišta i pristupa teretu bez ograničenja, |
| --- | --- |

—

dodatne mjere za održavanje i daljnji razvoj privlačnog, sigurnog i održivog kvalitetnog pomorskog prijevoza i jamčenje otvorenih pomorskih tržišta i pristupa teretu bez ograničenja,

| — | mjere za potporu i koordinaciju prilagodbe lučkih ulaza i logističkih sustava za veće brodove te promicanje bolje povezanosti luka, posebice sa željezničkim putovima i unutarnjim vodnim putovima; olakšavanje ulaganja u luke mobilizacijom raznih izvora financiranja u okviru EU-a kako bi se povećao kapacitet europskih luka, nadogradila postojeća infrastruktura, razvili multimodalni terminali i promicalo otvaranje pametnih luka uporabom inteligentnih prometnih sustava te pametnih lučkih gradova; donošenje mjera za poboljšanje infrastrukture morskih luka, posebno na Sredozemlju i na Crnom moru, kako bi se teretni prijevoz u tim područjima prebacio s cestovnog na morski, |
| --- | --- |

—

mjere za potporu i koordinaciju prilagodbe lučkih ulaza i logističkih sustava za veće brodove te promicanje bolje povezanosti luka, posebice sa željezničkim putovima i unutarnjim vodnim putovima; olakšavanje ulaganja u luke mobilizacijom raznih izvora financiranja u okviru EU-a kako bi se povećao kapacitet europskih luka, nadogradila postojeća infrastruktura, razvili multimodalni terminali i promicalo otvaranje pametnih luka uporabom inteligentnih prometnih sustava te pametnih lučkih gradova; donošenje mjera za poboljšanje infrastrukture morskih luka, posebno na Sredozemlju i na Crnom moru, kako bi se teretni prijevoz u tim područjima prebacio s cestovnog na morski,

| — | pružanje osiguranja prema kojemu morske luke ključne mreže koridora moraju biti povezane s infrastrukturom željezničkog i cestovnog prometa i, gdje je to moguće, s unutarnjim plovnim putovima transeuropske prometne mreže do 2030., osim ako to fizički uvjeti ne dozvoljavaju, |
| --- | --- |

—

pružanje osiguranja prema kojemu morske luke ključne mreže koridora moraju biti povezane s infrastrukturom željezničkog i cestovnog prometa i, gdje je to moguće, s unutarnjim plovnim putovima transeuropske prometne mreže do 2030., osim ako to fizički uvjeti ne dozvoljavaju,

| — | veću jasnoću i dosljednost u pogledu primjene pravila o državnoj potpori kako bi se stvorilo pragmatično, predvidljivo i stabilno okruženje kojim će se omogućiti dugotrajne strategije ulaganja u luke, smanjenje administrativnog opterećenja te proceduralni vremenski okviri svedeni na minimum, |
| --- | --- |

—

veću jasnoću i dosljednost u pogledu primjene pravila o državnoj potpori kako bi se stvorilo pragmatično, predvidljivo i stabilno okruženje kojim će se omogućiti dugotrajne strategije ulaganja u luke, smanjenje administrativnog opterećenja te proceduralni vremenski okviri svedeni na minimum,

| — | unapređenje uz prijedlog uredbe Komisije o uspostavi okvira za pristup tržištu lučkih usluga i financijsku transparentnost luka kako bi se modernizirale lučke usluge te poboljšala njihova kvaliteta i učinkovitost, ojačala konkurentnost te stvorili okvirni uvjeti za privlačenje ulaganja u luke, |
| --- | --- |

—

unapređenje uz prijedlog uredbe Komisije o uspostavi okvira za pristup tržištu lučkih usluga i financijsku transparentnost luka kako bi se modernizirale lučke usluge te poboljšala njihova kvaliteta i učinkovitost, ojačala konkurentnost te stvorili okvirni uvjeti za privlačenje ulaganja u luke,

| — | postavljanje globalnog obvezujućeg cilja Međunarodne pomorske organizacije za ostvarenje cilja Bijele knjige u smislu smanjenja emisija CO2 iz brodskih pogonskih goriva za najmanje 40 % do 2050., popraćenog srednjoročnim ciljem EU-a s rokom do 2030.; unapređenje pregovora s Međunarodnom organizacijom civilnog zrakoplovstva (IMO) o razvoju globalnog mehanizma utemeljenog na tržištu kojim se rješavaju međunarodne emisije uzrokovane morskim prometom poput mehanizma za određivanje cijena emisija; to da u slučaju da se postigne međunarodni sporazum o globalnom sustavu za praćenje emisija stakleničkih plinova, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju ili o općim mjerama za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa, Komisija revidira Uredbu (EU) 2015/757 i, ako je to potrebno, predloži izmjene ove Uredbe kako bi se zajamčila usklađenost s tim međunarodnim sporazumom, |
| --- | --- |

—

postavljanje globalnog obvezujućeg cilja Međunarodne pomorske organizacije za ostvarenje cilja Bijele knjige u smislu smanjenja emisija CO2 iz brodskih pogonskih goriva za najmanje 40 % do 2050., popraćenog srednjoročnim ciljem EU-a s rokom do 2030.; unapređenje pregovora s Međunarodnom organizacijom civilnog zrakoplovstva (IMO) o razvoju globalnog mehanizma utemeljenog na tržištu kojim se rješavaju međunarodne emisije uzrokovane morskim prometom poput mehanizma za određivanje cijena emisija; to da u slučaju da se postigne međunarodni sporazum o globalnom sustavu za praćenje emisija stakleničkih plinova, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju ili o općim mjerama za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz pomorskog prometa, Komisija revidira Uredbu (EU) 2015/757 i, ako je to potrebno, predloži izmjene ove Uredbe kako bi se zajamčila usklađenost s tim međunarodnim sporazumom,

| — | razmatranje proširenja područja primjene ograničenja udjela sumpora u brodskim gorivima koja su primjenjiva na područja kontrole emisija SOx (SECA), i relevantnih pravila Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva, na cijelo europsko pomorsko područje, |
| --- | --- |

—

razmatranje proširenja područja primjene ograničenja udjela sumpora u brodskim gorivima koja su primjenjiva na područja kontrole emisija SOx (SECA), i relevantnih pravila Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva, na cijelo europsko pomorsko područje,

| — | promicanje tehnologija smanjivanja emisija i mjera energetske učinkovitosti financijskim inicijativama i ciljanim mjerama potpore, uz poseban fokus na uporabu alternativnih goriva te promicanje mjera smanjenja brzine kod plovidbe koje prema izvješćima imaju veliki potencijal u pogledu smanjenja potrošnje goriva i emisija stakleničkih plinova, |
| --- | --- |

—

promicanje tehnologija smanjivanja emisija i mjera energetske učinkovitosti financijskim inicijativama i ciljanim mjerama potpore, uz poseban fokus na uporabu alternativnih goriva te promicanje mjera smanjenja brzine kod plovidbe koje prema izvješćima imaju veliki potencijal u pogledu smanjenja potrošnje goriva i emisija stakleničkih plinova,

| — | inicijative za podupiranje uvođenja infrastrukture alternativnih goriva u morskim lukama i lukama unutarnjih plovnih putova, uključujući pružanje skladišta za ukapljeni prirodni plin te obalnu opskrbu električnom energijom, |
| --- | --- |

—

inicijative za podupiranje uvođenja infrastrukture alternativnih goriva u morskim lukama i lukama unutarnjih plovnih putova, uključujući pružanje skladišta za ukapljeni prirodni plin te obalnu opskrbu električnom energijom,

| — | zakonodavni prijedlog za moderniziranje zakonodavstva o sigurnosti putničkih brodova; bolju provedbu i, po potrebi, reviziju Trećeg paketa o pomorskoj sigurnosti kako bi se ojačala prevencija nesreća na moru te upravljanje njihovim posljedicama, |
| --- | --- |

—

zakonodavni prijedlog za moderniziranje zakonodavstva o sigurnosti putničkih brodova; bolju provedbu i, po potrebi, reviziju Trećeg paketa o pomorskoj sigurnosti kako bi se ojačala prevencija nesreća na moru te upravljanje njihovim posljedicama,

| — | zakonodavni prijedlog kojim se pojašnjava režim odgovornosti i odštete u pogledu rastućeg fenomena kontejnera izgubljenih na moru, a koji bi se temeljio na sustavu za identifikaciju vlasnika takvih kontejnera; |
| --- | --- |

—

zakonodavni prijedlog kojim se pojašnjava režim odgovornosti i odštete u pogledu rastućeg fenomena kontejnera izgubljenih na moru, a koji bi se temeljio na sustavu za identifikaciju vlasnika takvih kontejnera;

| 67. | u pogledu prometa unutarnjim vodnim putovima poziva na:






  — | uspostavljanje primjerenog okvira za optimiranje unutarnjeg tržišta prometa unutarnjim vodnim putovima i uklanjanje prepreka kojima se sprečava njegova veća upotreba, |
| --- | --- | --- |

67.

u pogledu prometa unutarnjim vodnim putovima poziva na:

—

uspostavljanje primjerenog okvira za optimiranje unutarnjeg tržišta prometa unutarnjim vodnim putovima i uklanjanje prepreka kojima se sprečava njegova veća upotreba,

| — | potpunu provedbu akcijskog programa Naiades II uz poseban naglasak na infrastrukturu, uvođenje riječnih informacijskih servisa i inovacije; ocjenu programa do 2017. i, po potrebi, prilagođavanje predloženih mjera u cilju jamčenja ostvarivanja ciljeva programa, |
| --- | --- |

—

potpunu provedbu akcijskog programa Naiades II uz poseban naglasak na infrastrukturu, uvođenje riječnih informacijskih servisa i inovacije; ocjenu programa do 2017. i, po potrebi, prilagođavanje predloženih mjera u cilju jamčenja ostvarivanja ciljeva programa,

| — | odobravanje projekata koje financira EU u pogledu unutarnjih vodnih putova koji su dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a, |
| --- | --- |

—

odobravanje projekata koje financira EU u pogledu unutarnjih vodnih putova koji su dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a,

| — | pravilno ažuriranje uskih grla i cjelogodišnje upravljanje njima te njihovo uklanjanje na unutarnjim vodnim putovima koji su dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a do 2025., u skladu sa zakonodavstvom EU-a o okolišu, kako bi se očuvala adekvatna razina usluge, |
| --- | --- |

—

pravilno ažuriranje uskih grla i cjelogodišnje upravljanje njima te njihovo uklanjanje na unutarnjim vodnim putovima koji su dio ključnih mrežnih koridora TEN-T-a do 2025., u skladu sa zakonodavstvom EU-a o okolišu, kako bi se očuvala adekvatna razina usluge,

| — | to da Komisija i države članice pruže veću potporu za promicanje inovacija u prometu na unutarnjim vodnim putovima u okviru Obzora 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe, na uporabu alternativnih goriva te tehničku i ekološku prilagodbu flote u cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova, |
| --- | --- |

—

to da Komisija i države članice pruže veću potporu za promicanje inovacija u prometu na unutarnjim vodnim putovima u okviru Obzora 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe, na uporabu alternativnih goriva te tehničku i ekološku prilagodbu flote u cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova,

| — | uključivanje prometa unutarnjim vodnim putovima u multimodalni promet i logistiku, kao i u održive planove i politike o gradskoj mobilnosti u europskim gradovima kojima prolaze vodni putovi te jačanje uloge luka unutarnjih plovnih putova u gradskom prijevozu tereta, |
| --- | --- |

—

uključivanje prometa unutarnjim vodnim putovima u multimodalni promet i logistiku, kao i u održive planove i politike o gradskoj mobilnosti u europskim gradovima kojima prolaze vodni putovi te jačanje uloge luka unutarnjih plovnih putova u gradskom prijevozu tereta,

| — | brzu reviziju Direktive 2005/44/EZ o usklađenim riječnim informacijskim servisima (RIS) u cilju jamčenja potpunog uvođenja RIS-a do 2020. i povezivanja s ostalim kooperativnim inteligentnim prometnim sustavima, |
| --- | --- |

—

brzu reviziju Direktive 2005/44/EZ o usklađenim riječnim informacijskim servisima (RIS) u cilju jamčenja potpunog uvođenja RIS-a do 2020. i povezivanja s ostalim kooperativnim inteligentnim prometnim sustavima,

| — | stapanje regulatornog sustava i sustava upravljanja Rajnom i Dunavom kako bi se razvio učinkovit, multimodalan i održiv prometni sustav na glavnim europskim unutarnjim vodnim putovima, |
| --- | --- |

—

stapanje regulatornog sustava i sustava upravljanja Rajnom i Dunavom kako bi se razvio učinkovit, multimodalan i održiv prometni sustav na glavnim europskim unutarnjim vodnim putovima,

| — | uključivanje Komisije u raspodjelu sredstava EU-a te u koordinaciju provedbe projekata uključenih u Strategiju EU-a za regiju Podunavlja, |
| --- | --- |

—

uključivanje Komisije u raspodjelu sredstava EU-a te u koordinaciju provedbe projekata uključenih u Strategiju EU-a za regiju Podunavlja,

| — | zakonodavni prijedlog o priznavanju i modernizaciji stručnih kvalifikacija u području unutarnje plovidbe te razmišljanje o načinu na koji bi se moglo privući više mladih ljudi u taj sektor; |
| --- | --- |

—

zakonodavni prijedlog o priznavanju i modernizaciji stručnih kvalifikacija u području unutarnje plovidbe te razmišljanje o načinu na koji bi se moglo privući više mladih ljudi u taj sektor;

o

o o

| 68. | poziva Komisiju na to da uzme u obzir prijedloge sadržane u ovoj Rezoluciji u okviru revizije Bijele knjige u sredini razdoblja i budućih inicijativa u sektoru prometa; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisiju na to da uzme u obzir prijedloge sadržane u ovoj Rezoluciji u okviru revizije Bijele knjige u sredini razdoblja i budućih inicijativa u sektoru prometa;

| 69. | potiče Komisiju da nadzire napredak prema postizanju ciljeva Bilje knjige te da svakih pet godina podnosi izvješća o njezinoj provedbi; |
| --- | --- |

69.

potiče Komisiju da nadzire napredak prema postizanju ciljeva Bilje knjige te da svakih pet godina podnosi izvješća o njezinoj provedbi;

| 70. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

70.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 72.

(2)  SL C 351 E, 2.12.2011., str. 13.

(3)  SL C 175 E, 10.7.2008., str. 556.

(4)  SL C 43 E, 19.2.2004., str. 250

(5)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 54.

(6)  Kako je to definirano u članku 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva.

(7)  Izvješće Europske komisije „Sigurnost na cestama u Europskoj uniji”, ožujak 2015.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0094.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/173

---

P8_TA(2015)0311

Znanstvene i sveučilišne karijere žena

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o znanstvenim i sveučilišnim karijerama žena i „staklenom stropu” na koji nailaze (2014/2251(INI))

(2017/C 316/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 10., 19. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 10., 19. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. naslovljenu „Pojačana predanost jednakosti žena i muškaraca: Ženska povelja” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. naslovljenu „Pojačana predanost jednakosti žena i muškaraca: Ženska povelja” (COM(2010)0078),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je Vijeće usvojilo 7. ožujka 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je Vijeće usvojilo 7. ožujka 2011.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. rujna 2014. pod nazivom „Europski istraživački prostor, Izvješće o napretku 2014.” (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. rujna 2014. pod nazivom „Europski istraživački prostor, Izvješće o napretku 2014.” (COM(2014)0575),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. veljače 1999. naslovljenu „Žene i znanost: mobiliziranje žena za obogaćivanje europskog istraživanja” (COM(1999)0076), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. veljače 1999. naslovljenu „Žene i znanost: mobiliziranje žena za obogaćivanje europskog istraživanja” (COM(1999)0076),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. srpnja 2012. pod nazivom „Ojačano partnerstvo za izvrsnost i rast u europskom istraživačkom prostoru” (COM(2012)0392), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. srpnja 2012. pod nazivom „Ojačano partnerstvo za izvrsnost i rast u europskom istraživačkom prostoru” (COM(2012)0392),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. rujna 2014. o politikama rodne jednakosti u javnim istraživačkim institucijama koje se temelji na istraživačkom radu članova Helsinške skupine (savjetodavna skupina Komisije o rodnoj jednakosti u područjima istraživanja i inovacija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. rujna 2014. o politikama rodne jednakosti u javnim istraživačkim institucijama koje se temelji na istraživačkom radu članova Helsinške skupine (savjetodavna skupina Komisije o rodnoj jednakosti u područjima istraživanja i inovacija),

| — | uzimajući u obzir statističke podatke i pokazatelje izvješća „She Figures” iz 2012. o rodnoj jednakosti u znanosti i inovacijama koje je Komisija objavila 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir statističke podatke i pokazatelje izvješća „She Figures” iz 2012. o rodnoj jednakosti u znanosti i inovacijama koje je Komisija objavila 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. prosinca 2014. o izvješću o napretku europskog istraživačkog prostora za 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. prosinca 2014. o izvješću o napretku europskog istraživačkog prostora za 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 29. svibnja 2015. o Planu za europski istraživački prostor za razdoblje 2015. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 29. svibnja 2015. o Planu za europski istraživački prostor za razdoblje 2015. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u EU-u 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u EU-u 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 40. Istanbulske konvencije o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 40. Istanbulske konvencije o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvirnog programa za istraživanje i inovacije – Obzor 2020. (2014. – 2020.) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvirnog programa za istraživanje i inovacije – Obzor 2020. (2014. – 2020.) (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2008. o ženama i znanosti (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2008. o ženama i znanosti (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2000. o Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Žene i znanost: mobiliziranje žena za obogaćivanje europskog istraživanja” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2000. o Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Žene i znanost: mobiliziranje žena za obogaćivanje europskog istraživanja” (5),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0235/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0235/2015),

| A. | budući da je rodna jednakost temeljno načelo Europske unije, ugrađena u Ugovor o Europskoj uniji te jedan od ciljeva i zadaća Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je rodna jednakost temeljno načelo Europske unije, ugrađena u Ugovor o Europskoj uniji te jedan od ciljeva i zadaća Unije;

| B. | budući da je rodna jednakost temeljni preduvjet za potpuno uživanje ljudskih prava za žene i djevojčice te je temeljna za njihovo osnaživanje i postizanje održivog i uključivog društva; budući da se nedovoljnim korištenjem ljudskim kapitalom smanjuje ostvarivanje potencijalne prednosti koju on predstavlja za poslovne aktivnosti povezane s istraživanjem i inovacijama te za gospodarski razvoj općenito, te da ima razorne društvene posljedice; |
| --- | --- |

B.

budući da je rodna jednakost temeljni preduvjet za potpuno uživanje ljudskih prava za žene i djevojčice te je temeljna za njihovo osnaživanje i postizanje održivog i uključivog društva; budući da se nedovoljnim korištenjem ljudskim kapitalom smanjuje ostvarivanje potencijalne prednosti koju on predstavlja za poslovne aktivnosti povezane s istraživanjem i inovacijama te za gospodarski razvoj općenito, te da ima razorne društvene posljedice;

| C. | budući da je od iznimne važnosti da se muškarcima i ženama zajamče djelovanje u jednakim uvjetima, jednaka prava i odgovornosti, jednake poslovne prilike te jednako vrednovanje i poštovanje njihova doprinosa društvu; |
| --- | --- |

C.

budući da je od iznimne važnosti da se muškarcima i ženama zajamče djelovanje u jednakim uvjetima, jednaka prava i odgovornosti, jednake poslovne prilike te jednako vrednovanje i poštovanje njihova doprinosa društvu;

| D. | budući da su prema dostupnim statistikama i istraživanjima žene u nedovoljnom broju zastupljene na većini znanstvenih, inženjerskih i upravljačkih radnih mjesta te na višim hijerarhijskim razinama, čak i u sektorima u kojima predstavljaju većinu kao što je obrazovni sektor; budući da su žene u pogledu obrazovanja i karijere u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) izrazito podzastupljene, odnosno da one čine samo 24 % stručnjaka u području znanosti i inženjerstva; budući da u područjima STEM-a zastupljenost žena varira zavisno od specijalizacije, pa je tako na primjer u području kemije prisutan problem zadržavanja žena, dok u područjima inženjerstva i fizike postoji problem zapošljavanja; |
| --- | --- |

D.

budući da su prema dostupnim statistikama i istraživanjima žene u nedovoljnom broju zastupljene na većini znanstvenih, inženjerskih i upravljačkih radnih mjesta te na višim hijerarhijskim razinama, čak i u sektorima u kojima predstavljaju većinu kao što je obrazovni sektor; budući da su žene u pogledu obrazovanja i karijere u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) izrazito podzastupljene, odnosno da one čine samo 24 % stručnjaka u području znanosti i inženjerstva; budući da u područjima STEM-a zastupljenost žena varira zavisno od specijalizacije, pa je tako na primjer u području kemije prisutan problem zadržavanja žena, dok u područjima inženjerstva i fizike postoji problem zapošljavanja;

| E. | budući da je znanost od ključne važnosti za europsko gospodarstvo i da su joj potrebni sve brojniji timovi znanstvenika sposobni za, između ostalog, revolucionarna istraživanja koja su neophodna za povećanje produktivnosti i konkurentnosti te da je dovoljan broj pojedinaca sa razvijenim vještinama u području STEM-a ključan preduvjet za provedbu europskog programa za rast i radna mjesta i postizanje ciljeva strategije Europa 2020., budući da se očekuje da će potreba za stručnjacima u područjima STEM-a rasti do 2025., a da posljednji statistički podaci upućuju na starenje zaposlenika u znanstveno-istraživačkom sektoru; budući da u pozitivnoj međusobnoj interakciji područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i područja umjetnosti i društvenih znanosti (STEAM) leži ogroman ekonomski, društveni i kulturni potencijal te budući da žene znanstvenice i inovatorice imaju mogućnost povezati ta dva područja; budući da su znanstvenice vrijednost Europske unije kojoj su potrebni svi dostupni resursi kako bi se u potpunosti oporavila od gospodarske i financijske krize i bila u mogućnosti suočiti se s promjenama u društvu gledanom kao cjelina; budući da je potrebno promicati i olakšati razvoj karijera žena i veću prisutnost mladih, a posebno studentica i znanstvenih djelatnica u područjima STEM-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je znanost od ključne važnosti za europsko gospodarstvo i da su joj potrebni sve brojniji timovi znanstvenika sposobni za, između ostalog, revolucionarna istraživanja koja su neophodna za povećanje produktivnosti i konkurentnosti te da je dovoljan broj pojedinaca sa razvijenim vještinama u području STEM-a ključan preduvjet za provedbu europskog programa za rast i radna mjesta i postizanje ciljeva strategije Europa 2020., budući da se očekuje da će potreba za stručnjacima u područjima STEM-a rasti do 2025., a da posljednji statistički podaci upućuju na starenje zaposlenika u znanstveno-istraživačkom sektoru; budući da u pozitivnoj međusobnoj interakciji područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i područja umjetnosti i društvenih znanosti (STEAM) leži ogroman ekonomski, društveni i kulturni potencijal te budući da žene znanstvenice i inovatorice imaju mogućnost povezati ta dva područja; budući da su znanstvenice vrijednost Europske unije kojoj su potrebni svi dostupni resursi kako bi se u potpunosti oporavila od gospodarske i financijske krize i bila u mogućnosti suočiti se s promjenama u društvu gledanom kao cjelina; budući da je potrebno promicati i olakšati razvoj karijera žena i veću prisutnost mladih, a posebno studentica i znanstvenih djelatnica u područjima STEM-a;

| F. | budući da je došlo do nekih pozitivnih pomaka kada je riječ o ženama u znanosti te se njihov udio posljednjih godina povećavao brže od udjela muškaraca, ali broj znanstvenica i dalje je znatno niži od broja njihovih kolega, s najvećom razlikom u poslovnom sektoru; |
| --- | --- |

F.

budući da je došlo do nekih pozitivnih pomaka kada je riječ o ženama u znanosti te se njihov udio posljednjih godina povećavao brže od udjela muškaraca, ali broj znanstvenica i dalje je znatno niži od broja njihovih kolega, s najvećom razlikom u poslovnom sektoru;

| G. | budući da su akademske karijere žena i dalje znatno obilježene snažnom vertikalnom segregacijom, uz samo vrlo nizak udio žena na najvišim akademskim položajima; budući da prema izvješću „She Figures” za 2012. samo 10 % sveučilišnih rektora čine žene; |
| --- | --- |

G.

budući da su akademske karijere žena i dalje znatno obilježene snažnom vertikalnom segregacijom, uz samo vrlo nizak udio žena na najvišim akademskim položajima; budući da prema izvješću „She Figures” za 2012. samo 10 % sveučilišnih rektora čine žene;

| H. | budući da se pokazalo da tek u nekolicini država članica u sklopu pravnog okvira kojim su regulirana znanstvena istraživanja postoje odredbe o rodnoj jednakosti i da se ne obraća previše pozornosti na uključivanje rodne dimenzije u nacionalna istraživanja; |
| --- | --- |

H.

budući da se pokazalo da tek u nekolicini država članica u sklopu pravnog okvira kojim su regulirana znanstvena istraživanja postoje odredbe o rodnoj jednakosti i da se ne obraća previše pozornosti na uključivanje rodne dimenzije u nacionalna istraživanja;

| I. | budući da zbog još uvijek prisutnih predrasuda i stereotipa žene i dalje nailaze na prepreke pri pokretanju vlastitih poslova; budući da postoji potreba za promicanjem razvoja poduzetništva među ženama i pružanjem potpore tom razvoju te za razvojem okruženja u kojem poduzetnice i obiteljska poduzeća mogu napredovati te u kojem se poduzetništvo nagrađuje tako da se poduzmu potrebne mjere koje se temelje na razmjeni najboljih praksi te da se posebna pozornost posveti majkama; |
| --- | --- |

I.

budući da zbog još uvijek prisutnih predrasuda i stereotipa žene i dalje nailaze na prepreke pri pokretanju vlastitih poslova; budući da postoji potreba za promicanjem razvoja poduzetništva među ženama i pružanjem potpore tom razvoju te za razvojem okruženja u kojem poduzetnice i obiteljska poduzeća mogu napredovati te u kojem se poduzetništvo nagrađuje tako da se poduzmu potrebne mjere koje se temelje na razmjeni najboljih praksi te da se posebna pozornost posveti majkama;

| J. | budući da su razlozi za to brojni i složeni, uključujući negativne stereotipe i predrasude te svjesnu i nesvjesnu pristranost; |
| --- | --- |

J.

budući da su razlozi za to brojni i složeni, uključujući negativne stereotipe i predrasude te svjesnu i nesvjesnu pristranost;

| K. | budući da statistički podaci opetovano pokazuju da djevojčice u školi gube interes za predmete iz područja STEM-a i da je manje vjerojatno da će nastaviti sa sveučilišnim obrazovanjem u znanstvenim područjima; budući da ne postoji jedinstveno objašnjenje za nisku zastupljenost žena u područjima STEM-a, odnosno da razlozi za to uključuju: nedostatno znanje školskih nastavnika o karijerama u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, nedostatak ženskih uzora, velik broj nesigurnih, kratkoročnih ugovora o radu u tim područjima, nesvjesnu pristranost u povjerenstvima za razgovore za posao, činjenicu da su žene manje od muškaraca sklone prijavljivanju za položaje više razine te tendenciju da se žene usmjerava prema podučavanju i odgajateljskim ulogama, a ne prema istraživanju i znanstveno-nastavnoj djelatnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da statistički podaci opetovano pokazuju da djevojčice u školi gube interes za predmete iz područja STEM-a i da je manje vjerojatno da će nastaviti sa sveučilišnim obrazovanjem u znanstvenim područjima; budući da ne postoji jedinstveno objašnjenje za nisku zastupljenost žena u područjima STEM-a, odnosno da razlozi za to uključuju: nedostatno znanje školskih nastavnika o karijerama u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, nedostatak ženskih uzora, velik broj nesigurnih, kratkoročnih ugovora o radu u tim područjima, nesvjesnu pristranost u povjerenstvima za razgovore za posao, činjenicu da su žene manje od muškaraca sklone prijavljivanju za položaje više razine te tendenciju da se žene usmjerava prema podučavanju i odgajateljskim ulogama, a ne prema istraživanju i znanstveno-nastavnoj djelatnosti;

| L. | budući da su žene koje rade u području znanosti, kao i u svim drugim područjima, prisiljene preuzeti više odgovornosti u vezi s roditeljstvom ili s obiteljima od svojih muških kolega i stoga je svim predviđenim mjerama u obzir potrebno uzeti mogućnost uspješnog usklađivanja profesionalnog i obiteljskog života žena tako da se u ta područja uključe i muškarci; |
| --- | --- |

L.

budući da su žene koje rade u području znanosti, kao i u svim drugim područjima, prisiljene preuzeti više odgovornosti u vezi s roditeljstvom ili s obiteljima od svojih muških kolega i stoga je svim predviđenim mjerama u obzir potrebno uzeti mogućnost uspješnog usklađivanja profesionalnog i obiteljskog života žena tako da se u ta područja uključe i muškarci;

| M. | budući da su unatoč svim postojećim nastojanjima za promicanje rodne jednakosti i jednakih mogućnosti žene i dalje suočene s nejednakom dostupnošću znanstvenih radnih mjesta te nejednakom mogućnošću objavljivanja radova i pristupa financiranju i akademskim priznanjima, da na njih utječu i strogi kriteriji promaknuća i dodjele priznanja, ali i nedostatak financiranja i odgovarajućih politika kojima bi cilj bio pružiti im potporu, te mlade znanstvenice i dalje su suočene sa slabim izgledima za uspjeh; budući da svi navedeni čimbenici utječu na „odljev mozgova”, stanje koje zahtijeva radikalne, a ne jednostavne mjere; budući da je, nadalje, suradnja na kolektivnoj razini iznimno važna te da bi joj trebalo pristupati i poticati je i na razini pojedinaca i unutar društva; |
| --- | --- |

M.

budući da su unatoč svim postojećim nastojanjima za promicanje rodne jednakosti i jednakih mogućnosti žene i dalje suočene s nejednakom dostupnošću znanstvenih radnih mjesta te nejednakom mogućnošću objavljivanja radova i pristupa financiranju i akademskim priznanjima, da na njih utječu i strogi kriteriji promaknuća i dodjele priznanja, ali i nedostatak financiranja i odgovarajućih politika kojima bi cilj bio pružiti im potporu, te mlade znanstvenice i dalje su suočene sa slabim izgledima za uspjeh; budući da svi navedeni čimbenici utječu na „odljev mozgova”, stanje koje zahtijeva radikalne, a ne jednostavne mjere; budući da je, nadalje, suradnja na kolektivnoj razini iznimno važna te da bi joj trebalo pristupati i poticati je i na razini pojedinaca i unutar društva;

| N. | budući da treba revidirati i ponovno procijeniti de facto loš društveni položaj žena u području znanosti koji ne proizlazi nužno iz objektivnih kriterija, kao i rodne odnose i stereotipe u vezi s rodnom ravnotežom; budući da bi se pružanjem raznovrsnijih karijernih mogućnosti i izmjenom obrazovnih modela moglo znatno doprinijeti smanjenju razlike u plaći žena i muškaraca, na primjer povećanjem broja znanstvenica i inženjerki; |
| --- | --- |

N.

budući da treba revidirati i ponovno procijeniti de facto loš društveni položaj žena u području znanosti koji ne proizlazi nužno iz objektivnih kriterija, kao i rodne odnose i stereotipe u vezi s rodnom ravnotežom; budući da bi se pružanjem raznovrsnijih karijernih mogućnosti i izmjenom obrazovnih modela moglo znatno doprinijeti smanjenju razlike u plaći žena i muškaraca, na primjer povećanjem broja znanstvenica i inženjerki;

| O. | budući da se Komisija već obvezala da manje zastupljen spol dobije zastupljenost od 40 % u sastavu svih njezinih skupina stručnjaka, povjerenstava i odbora te da će to konkretno primijeniti na program Obzor 2020.; |
| --- | --- |

O.

budući da se Komisija već obvezala da manje zastupljen spol dobije zastupljenost od 40 % u sastavu svih njezinih skupina stručnjaka, povjerenstava i odbora te da će to konkretno primijeniti na program Obzor 2020.;

| P. | budući da je posljednjim zaključcima Vijeća o jačanju ljudskih resursa u znanosti i tehnologiji u europskom istraživačkom prostoru prepoznata važnost promicanja rodne jednakosti u znanosti i uključivanja žena na odgovorne položaje te da je to prepoznato još 2005. godine, ali da se Vijeće kasnije nije izjašnjavalo o tom pitanju; |
| --- | --- |

P.

budući da je posljednjim zaključcima Vijeća o jačanju ljudskih resursa u znanosti i tehnologiji u europskom istraživačkom prostoru prepoznata važnost promicanja rodne jednakosti u znanosti i uključivanja žena na odgovorne položaje te da je to prepoznato još 2005. godine, ali da se Vijeće kasnije nije izjašnjavalo o tom pitanju;

| Q. | budući da se Planom za europski istraživački prostor za razdoblje 2015. – 2020 Komisija i države članice pozivaju da počnu učinkovito primjenjivati nacionalno zakonodavstvo koje se odnosi na jednakost kako bi se riješila rodna neravnoteža u znanstvenim institutima i tijelima koja donose odluke te kako bi se rodna dimenzija bolje integrirala u politike, programe i projekte istraživanja i razvoja; |
| --- | --- |

Q.

budući da se Planom za europski istraživački prostor za razdoblje 2015. – 2020 Komisija i države članice pozivaju da počnu učinkovito primjenjivati nacionalno zakonodavstvo koje se odnosi na jednakost kako bi se riješila rodna neravnoteža u znanstvenim institutima i tijelima koja donose odluke te kako bi se rodna dimenzija bolje integrirala u politike, programe i projekte istraživanja i razvoja;

| R. | budući da je u Istambulskoj konvenciji sadržana obveza da se riješe temeljni uzroci nasilja te da se promiče veća jednakost žena i muškaraca mijenjanjem stavova i uklanjanjem stereotipa ne samo na razini pojedinaca, nego i na razini ustanova visokog obrazovanja te na sveučilišnim kampusima na kojima je također prisutno nasilje na rodnoj osnovi, kako bi žene mogle biti slobodne od nasilja i straha koji ga prati, a koji ih često sprječava da u potpunosti sudjeluju u akademskom i društvenom životu; |
| --- | --- |

R.

budući da je u Istambulskoj konvenciji sadržana obveza da se riješe temeljni uzroci nasilja te da se promiče veća jednakost žena i muškaraca mijenjanjem stavova i uklanjanjem stereotipa ne samo na razini pojedinaca, nego i na razini ustanova visokog obrazovanja te na sveučilišnim kampusima na kojima je također prisutno nasilje na rodnoj osnovi, kako bi žene mogle biti slobodne od nasilja i straha koji ga prati, a koji ih često sprječava da u potpunosti sudjeluju u akademskom i društvenom životu;

| S. | budući da Europski institut za ravnopravnost spolova može imati ključnu ulogu u praćenju kretanja razlike u plaći žena i muškaraca u području znanosti i istraživanja, analizirajući njezine uzroke i ocjenjujući učinak zakonodavstva; |
| --- | --- |

S.

budući da Europski institut za ravnopravnost spolova može imati ključnu ulogu u praćenju kretanja razlike u plaći žena i muškaraca u području znanosti i istraživanja, analizirajući njezine uzroke i ocjenjujući učinak zakonodavstva;

Rodna jednakost na znanstveno-nastavnim radnim mjestima

| 1. | napominje da unatoč pozitivnim promjenama tijekom posljednjih godina rodna jednakost u znanosti i u akademskom svijetu još nije postignuta, a stanje se razlikuje između država članica, područja istraživanja i akademskog stupnja; ističe izrazito nisku prisutnost žena na najvišim akademskim i rukovodećim položajima u znanstvenim institucijama i na sveučilištima, što upućuje na postojanje „staklenog stropa”, odnosno nevidljive prepreke koja se temelji na predrasudama i koja ženama stoji na putu prema rukovodećim položajima; |
| --- | --- |

1.

napominje da unatoč pozitivnim promjenama tijekom posljednjih godina rodna jednakost u znanosti i u akademskom svijetu još nije postignuta, a stanje se razlikuje između država članica, područja istraživanja i akademskog stupnja; ističe izrazito nisku prisutnost žena na najvišim akademskim i rukovodećim položajima u znanstvenim institucijama i na sveučilištima, što upućuje na postojanje „staklenog stropa”, odnosno nevidljive prepreke koja se temelji na predrasudama i koja ženama stoji na putu prema rukovodećim položajima;

| 2. | žali zbog činjenice da je u sveučilišnim i u školskim hijerarhijama u Europi i u naprednim gospodarstvima dokazano na djelu horizontalna i vertikalna rodna segregacija te zbog toga što je na području 28 država članica EU-a tek 18 % žena redovitih sveučilišnih profesora, iako 59 % osoba sa sveučilišnom diplomom čine žene; |
| --- | --- |

2.

žali zbog činjenice da je u sveučilišnim i u školskim hijerarhijama u Europi i u naprednim gospodarstvima dokazano na djelu horizontalna i vertikalna rodna segregacija te zbog toga što je na području 28 država članica EU-a tek 18 % žena redovitih sveučilišnih profesora, iako 59 % osoba sa sveučilišnom diplomom čine žene;

| 3. | ponavlja da je rodna jednakost jedno od načela na kojima je EU utemeljen te da se mora poštovati i u području istraživanja i u akademskom svijetu; naglašava da se svi oblici izravne i neizravne diskriminacije žena moraju ukloniti; |
| --- | --- |

3.

ponavlja da je rodna jednakost jedno od načela na kojima je EU utemeljen te da se mora poštovati i u području istraživanja i u akademskom svijetu; naglašava da se svi oblici izravne i neizravne diskriminacije žena moraju ukloniti;

| 4. | napominje da je nedostatak žena u području znanosti i istraživanja doveo do automatske zastupljenosti muškaraca u istraživanju i razvoju te posebno napominje sljedeće: a) ne postoje ženske ispitne lutke; b) medicinska istraživanja obično se provode na muškim ispitanicima; c) izračuni količina radijacije temelje se na stopi apsorpcije sredovječnih muškaraca i d) u većini knjiga o anatomiji slike prikazuju muško tijelo; |
| --- | --- |

4.

napominje da je nedostatak žena u području znanosti i istraživanja doveo do automatske zastupljenosti muškaraca u istraživanju i razvoju te posebno napominje sljedeće: a) ne postoje ženske ispitne lutke; b) medicinska istraživanja obično se provode na muškim ispitanicima; c) izračuni količina radijacije temelje se na stopi apsorpcije sredovječnih muškaraca i d) u većini knjiga o anatomiji slike prikazuju muško tijelo;

| 5. | žali što i dalje postoji nejednak pristup radnim mjestima u području znanosti i financiranju te nejednaka mogućnost objavljivanja radova, zatim rodno uvjetovane razlike u plaći u znanosti i akademskoj zajednici, unatoč tome što su u EU-u i državama članicama na snazi pravne odredbe o jednakom postupanju i nediskriminaciji na tržištu rada, uključujući odredbe o jednakoj plaći; |
| --- | --- |

5.

žali što i dalje postoji nejednak pristup radnim mjestima u području znanosti i financiranju te nejednaka mogućnost objavljivanja radova, zatim rodno uvjetovane razlike u plaći u znanosti i akademskoj zajednici, unatoč tome što su u EU-u i državama članicama na snazi pravne odredbe o jednakom postupanju i nediskriminaciji na tržištu rada, uključujući odredbe o jednakoj plaći;

Pozitivne mjere

| 6. | potiče Komisiju i države članice da analiziraju postojeće pravne odredbe u cilju njihove ispravne provedbe te da ih po potrebi revidiraju kako bi se uvelo jednako postupanje prema ženama i muškarcima; potiče Komisiju i države članice da zajamče poštovanje načela nediskriminacije, koje se prema Ugovoru iz Lisabona smatra jednim od ciljeva Europske unije, u svim vrstama ugovora o radu ili financiranju, kao i zakonskog prava na jednaku plaću za jednak rad za sve vrste naknada namijenjene muškarcima i ženama, uključujući dodjelu bespovratnih sredstava i stipendije, tako da, primjerice, zajamče transparentnost plaća; |
| --- | --- |

6.

potiče Komisiju i države članice da analiziraju postojeće pravne odredbe u cilju njihove ispravne provedbe te da ih po potrebi revidiraju kako bi se uvelo jednako postupanje prema ženama i muškarcima; potiče Komisiju i države članice da zajamče poštovanje načela nediskriminacije, koje se prema Ugovoru iz Lisabona smatra jednim od ciljeva Europske unije, u svim vrstama ugovora o radu ili financiranju, kao i zakonskog prava na jednaku plaću za jednak rad za sve vrste naknada namijenjene muškarcima i ženama, uključujući dodjelu bespovratnih sredstava i stipendije, tako da, primjerice, zajamče transparentnost plaća;

| 7. | prima na znanje da je osim provedbe pravnih odredbi za postizanje rodne jednakosti potrebno ukloniti kulturne i institucionalne prepreke koje uzrokuju izravnu ili neizravnu diskriminaciju žena tijekom znanstvenih karijera te u donošenju odluka; smatra da se ti oblici diskriminacije, negativne predrasude i svjesni ili nesvjesni stereotipi temelje na stavovima i normama koji se stalno ponavljaju, a da institucionalne promjene mogu pomoći pri njihovu uklanjanju; poziva Komisiju da uvede i podrži kampanje osvješćivanja te programe i inicijative koje za cilj imaju smanjivanje tih prepreka, kako u znanstvenom okruženju tako i u društvu općenito; |
| --- | --- |

7.

prima na znanje da je osim provedbe pravnih odredbi za postizanje rodne jednakosti potrebno ukloniti kulturne i institucionalne prepreke koje uzrokuju izravnu ili neizravnu diskriminaciju žena tijekom znanstvenih karijera te u donošenju odluka; smatra da se ti oblici diskriminacije, negativne predrasude i svjesni ili nesvjesni stereotipi temelje na stavovima i normama koji se stalno ponavljaju, a da institucionalne promjene mogu pomoći pri njihovu uklanjanju; poziva Komisiju da uvede i podrži kampanje osvješćivanja te programe i inicijative koje za cilj imaju smanjivanje tih prepreka, kako u znanstvenom okruženju tako i u društvu općenito;

| 8. | ponovno osuđuje činjenicu da su žene i u području istraživanja i znanosti i dalje slabije plaćene od muškaraca za isti rad, što je posljedica njihove nejednake zastupljenosti; |
| --- | --- |

8.

ponovno osuđuje činjenicu da su žene i u području istraživanja i znanosti i dalje slabije plaćene od muškaraca za isti rad, što je posljedica njihove nejednake zastupljenosti;

| 9. | poziva Komisiju i države članice da podrže i promiču mreže za uzajamnu potporu i razmjenu najboljih praksi diljem Europe i izvan nje; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju i države članice da podrže i promiču mreže za uzajamnu potporu i razmjenu najboljih praksi diljem Europe i izvan nje;

| 10. | naglašava da kampanje osvješćivanja trebaju biti upućene ne samo ženama nego i muškarcima, s obzirom na to da oni (svjesno ili nesvjesno) ponavljaju rodne stereotipe zbog kojih žene ponekad internaliziraju kulturne i institucionalne prepreke koje sprječavaju napredak njihove karijere u znanosti; |
| --- | --- |

10.

naglašava da kampanje osvješćivanja trebaju biti upućene ne samo ženama nego i muškarcima, s obzirom na to da oni (svjesno ili nesvjesno) ponavljaju rodne stereotipe zbog kojih žene ponekad internaliziraju kulturne i institucionalne prepreke koje sprječavaju napredak njihove karijere u znanosti;

| 11. | potiče Komisiju da nastavi s postojećim programima i inicijativama te da osnaži pozitivne kampanje usmjerene na djevojčice i žene kojima je cilj potaknuti ih na odabir akademske ili znanstvene karijere u svim područjima znanosti, s posebnom pažnjom usmjerenom na inženjerstvo i sektor tehnologije u kojima je, unatoč nedavnim pozitivnim promjenama, sudjelovanje žena i dalje ispod prosjeka; |
| --- | --- |

11.

potiče Komisiju da nastavi s postojećim programima i inicijativama te da osnaži pozitivne kampanje usmjerene na djevojčice i žene kojima je cilj potaknuti ih na odabir akademske ili znanstvene karijere u svim područjima znanosti, s posebnom pažnjom usmjerenom na inženjerstvo i sektor tehnologije u kojima je, unatoč nedavnim pozitivnim promjenama, sudjelovanje žena i dalje ispod prosjeka;

| 12. | poziva Komisiju i države članice na promicanje obrazovnih programa kojima se potiču sinergije i pozitivne veze između predmeta područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te umjetnosti i društvenih znanosti te na promicanje rodne perspektive olakšavanjem uloge koju žene mogu imati u stvaranju tih veza; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i države članice na promicanje obrazovnih programa kojima se potiču sinergije i pozitivne veze između predmeta područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te umjetnosti i društvenih znanosti te na promicanje rodne perspektive olakšavanjem uloge koju žene mogu imati u stvaranju tih veza;

| 13. | poziva Komisiju i države članice na promicanje pozitivnih ženskih uzora na svim razinama obrazovanja, od obaveznog školovanja, do daljnjeg, visokog i poslijediplomskog obrazovanja, ali i u neformalnom obrazovanju i radu s mladima; prepoznaje da promicanje pozitivnih ženskih uzora obuhvaća i mjere za isticanje povijesnih i suvremenih postignuća žena u znanosti i tehnologiji, poduzetništvu i na položajima na kojima se donose odluke; napominje da takve mjere mogu uključivati poseban naglasak na Međunarodnom danu žena ili Tjednima znanosti i primjenu postojećih najboljih praksi iz država članica i iz svijeta; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju i države članice na promicanje pozitivnih ženskih uzora na svim razinama obrazovanja, od obaveznog školovanja, do daljnjeg, visokog i poslijediplomskog obrazovanja, ali i u neformalnom obrazovanju i radu s mladima; prepoznaje da promicanje pozitivnih ženskih uzora obuhvaća i mjere za isticanje povijesnih i suvremenih postignuća žena u znanosti i tehnologiji, poduzetništvu i na položajima na kojima se donose odluke; napominje da takve mjere mogu uključivati poseban naglasak na Međunarodnom danu žena ili Tjednima znanosti i primjenu postojećih najboljih praksi iz država članica i iz svijeta;

| 14. | poziva Komisiju, države članice i relevantne dionike da osnaže inicijative i programe za poticanje žena na nastavak njihove znanstvene i akademske karijere, poput programa podučavanja i umrežavanja, za poticanje mladih znanstvenica da sudjeluju u programima istraživanja i da podnose zahtjeve za dodjelu bespovratnih sredstava, kao i za pružanje podrške pojedinačnim karijerama žena istraživača te napredovanju njihovih karijera do najviših stupnjeva; smatra da bi žene također trebalo poticati da se prijave na radna mjesta koja uključuju donošenje odluka, a istodobno se moraju poduzeti mjere za borbu protiv svih vrsta prepreka zbog kojih je teško ili nemoguće prijaviti se; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju, države članice i relevantne dionike da osnaže inicijative i programe za poticanje žena na nastavak njihove znanstvene i akademske karijere, poput programa podučavanja i umrežavanja, za poticanje mladih znanstvenica da sudjeluju u programima istraživanja i da podnose zahtjeve za dodjelu bespovratnih sredstava, kao i za pružanje podrške pojedinačnim karijerama žena istraživača te napredovanju njihovih karijera do najviših stupnjeva; smatra da bi žene također trebalo poticati da se prijave na radna mjesta koja uključuju donošenje odluka, a istodobno se moraju poduzeti mjere za borbu protiv svih vrsta prepreka zbog kojih je teško ili nemoguće prijaviti se;

| 15. | potiče Komisiju i države članice da pri izradi svake strategije za rodnu jednakost u višem obrazovanju posebnu pozornost posvete ženama koje se suočavaju s višestrukom diskriminacijom, kao što su pripadnice skupina LGBTI, žene s invaliditetom, žene manjinskog podrijetla, žene iz doseljeničkih obitelji, izbjeglice i njegovateljice; |
| --- | --- |

15.

potiče Komisiju i države članice da pri izradi svake strategije za rodnu jednakost u višem obrazovanju posebnu pozornost posvete ženama koje se suočavaju s višestrukom diskriminacijom, kao što su pripadnice skupina LGBTI, žene s invaliditetom, žene manjinskog podrijetla, žene iz doseljeničkih obitelji, izbjeglice i njegovateljice;

| 16. | potiče države članice da razviju učinkovit i privlačan nastavni program i metode podučavanja u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike kako bi se održalo zanimanje djevojčica za znanost te da prepoznaju ulogu učitelja kao pokretača kulturnih promjena i ulože u njezin razvoj u cilju snažnijeg sudjelovanja djevojaka u znanstvenom programu u školama; |
| --- | --- |

16.

potiče države članice da razviju učinkovit i privlačan nastavni program i metode podučavanja u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike kako bi se održalo zanimanje djevojčica za znanost te da prepoznaju ulogu učitelja kao pokretača kulturnih promjena i ulože u njezin razvoj u cilju snažnijeg sudjelovanja djevojaka u znanstvenom programu u školama;

| 17. | potiče države članice da prepoznaju potencijal kvalitetnog profesionalnog usmjeravanja i osposobljavanja kako bi se djevojčice ohrabrile da nastave s obrazovanjem u područjima STEM-a; |
| --- | --- |

17.

potiče države članice da prepoznaju potencijal kvalitetnog profesionalnog usmjeravanja i osposobljavanja kako bi se djevojčice ohrabrile da nastave s obrazovanjem u područjima STEM-a;

Ravnoteža između profesionalnog i privatnog života

| 18. | ističe da potreba za uspješnim mirenjem profesionalnih i obiteljskih obaveza često predstavlja veliku prepreku koja je jedinstvena za žene u pogledu nastavku njihovih znanstvenih i akademskih karijera te je jedan od glavnih razloga njihova napuštanja tih karijera; |
| --- | --- |

18.

ističe da potreba za uspješnim mirenjem profesionalnih i obiteljskih obaveza često predstavlja veliku prepreku koja je jedinstvena za žene u pogledu nastavku njihovih znanstvenih i akademskih karijera te je jedan od glavnih razloga njihova napuštanja tih karijera;

| 19. | poziva na fleksibilnije uvjete rada i muškaraca i žena znanstvenika, kojima bi im se omogućilo usklađivanje poslovnog i obiteljskog života, te poziva na uklanjanje razlike u plaći žena i muškaraca u interesu rodne jednakosti; |
| --- | --- |

19.

poziva na fleksibilnije uvjete rada i muškaraca i žena znanstvenika, kojima bi im se omogućilo usklađivanje poslovnog i obiteljskog života, te poziva na uklanjanje razlike u plaći žena i muškaraca u interesu rodne jednakosti;

| 20. | poziva Komisiju, države članice, organizacije za financiranje istraživanja i ostale dionike da osmisle programe za aktivno poticanje žena na nastavak njihovih karijera nakon rodiljnog ili roditeljskog dopusta te da osiguraju financiranje programa za ponovno pokretanje karijere, koji bi trebali biti prilagođeni potrebama svake pojedine ustanove i obuhvaćati osposobljavanje potrebno za praćenje razvoja u znanosti, ali i da dopuste više fleksibilnosti u pogledu znanstvene produktivnosti žena nakon poroda ili posvojenja djeteta te pruže višu razinu usluga skrbi o djeci, ali i da potaknu muškarce na aktivnije sudjelovanje u obiteljskom životu; te bi se mjere trebale primijeniti i na istraživače koji rade na pojedinačnim stipendijama te na osoblje zaposleno na istraživačkim projektima financiranima izvana; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju, države članice, organizacije za financiranje istraživanja i ostale dionike da osmisle programe za aktivno poticanje žena na nastavak njihovih karijera nakon rodiljnog ili roditeljskog dopusta te da osiguraju financiranje programa za ponovno pokretanje karijere, koji bi trebali biti prilagođeni potrebama svake pojedine ustanove i obuhvaćati osposobljavanje potrebno za praćenje razvoja u znanosti, ali i da dopuste više fleksibilnosti u pogledu znanstvene produktivnosti žena nakon poroda ili posvojenja djeteta te pruže višu razinu usluga skrbi o djeci, ali i da potaknu muškarce na aktivnije sudjelovanje u obiteljskom životu; te bi se mjere trebale primijeniti i na istraživače koji rade na pojedinačnim stipendijama te na osoblje zaposleno na istraživačkim projektima financiranima izvana;

| 21. | potiče države članice i regije na promicanje razvoja sveučilišta i znanstvenih instituta u kojima vlada povoljno okruženje za zaposlenike s obiteljima; |
| --- | --- |

21.

potiče države članice i regije na promicanje razvoja sveučilišta i znanstvenih instituta u kojima vlada povoljno okruženje za zaposlenike s obiteljima;

| 22. | potiče Komisiju da prepozna potrebu za primjerenim očinskim dopustom i naknadom za očeve kako bi muškarcima bilo isplativo uzeti dopust i skrbiti o djetetu, što bi omogućilo da se prekine s praksom prema kojoj samo majke rade pauzu u karijeri i pomoglo uklanjanju jedne od većih prepreka ženama u napredovanju u znanosti i na sveučilištima; |
| --- | --- |

22.

potiče Komisiju da prepozna potrebu za primjerenim očinskim dopustom i naknadom za očeve kako bi muškarcima bilo isplativo uzeti dopust i skrbiti o djetetu, što bi omogućilo da se prekine s praksom prema kojoj samo majke rade pauzu u karijeri i pomoglo uklanjanju jedne od većih prepreka ženama u napredovanju u znanosti i na sveučilištima;

Institucionalne promjene i projekti

| 23. | prima na znanje činjenicu da su, uz poticanje pojedinačnih karijera žena, institucionalne promjene potrebne radi nadilaženja prepreka rodnoj jednakosti, posebno u pogledu vertikalne segregacije i sudjelovanja žena u odborima koji donose odluke; |
| --- | --- |

23.

prima na znanje činjenicu da su, uz poticanje pojedinačnih karijera žena, institucionalne promjene potrebne radi nadilaženja prepreka rodnoj jednakosti, posebno u pogledu vertikalne segregacije i sudjelovanja žena u odborima koji donose odluke;

| 24. | naglašava da se institucije trebaju uključiti u podupiranje i poticanje tih promjena utvrđivanjem novih normi, rješavanjem postojećih problema te praćenjem postignutog napretka, kako bi se znanstvenicama omogućilo da iskoriste dostupne informacije i istodobno aktivno doprinesu europskom istraživačkom prostoru; |
| --- | --- |

24.

naglašava da se institucije trebaju uključiti u podupiranje i poticanje tih promjena utvrđivanjem novih normi, rješavanjem postojećih problema te praćenjem postignutog napretka, kako bi se znanstvenicama omogućilo da iskoriste dostupne informacije i istodobno aktivno doprinesu europskom istraživačkom prostoru;

| 25. | potiče Europsku komisiju da državama članicama predloži preporuku sa zajedničkim smjernicama o institucionalnim promjenama za promicanje rodne jednakosti na sveučilištima i u istraživačkim ustanovama; |
| --- | --- |

25.

potiče Europsku komisiju da državama članicama predloži preporuku sa zajedničkim smjernicama o institucionalnim promjenama za promicanje rodne jednakosti na sveučilištima i u istraživačkim ustanovama;

| 26. | smatra da je potrebno sistematizirati dostupne informacije u pogledu raspodjele prema spolovima i položaja znanstvenica u državama članicama kako bi se u svim javnim i privatnim znanstvenim ustanovama promicala rodna jednakost; smatra da je potreban konsenzus u pogledu daljnjih mjera za poticanje projekata koji se odnose na znanstvenice; |
| --- | --- |

26.

smatra da je potrebno sistematizirati dostupne informacije u pogledu raspodjele prema spolovima i položaja znanstvenica u državama članicama kako bi se u svim javnim i privatnim znanstvenim ustanovama promicala rodna jednakost; smatra da je potreban konsenzus u pogledu daljnjih mjera za poticanje projekata koji se odnose na znanstvenice;

| 27. | poziva Komisiju da pojača svoju ulogu koordinatora u pogledu inicijativa za promicanje rodne osviještenosti unutar europskog istraživačkog prostora i da podigne razinu svijesti te dionicima ponudi odgovarajuće programe obuke u vezi s važnosti rodne osviještenosti u znanosti i akademskom svijetu; naglašava da su potrebne mjere za poticanje istinske rodne jednakosti u pogledu razvoja akademske i znanstvene karijere; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da pojača svoju ulogu koordinatora u pogledu inicijativa za promicanje rodne osviještenosti unutar europskog istraživačkog prostora i da podigne razinu svijesti te dionicima ponudi odgovarajuće programe obuke u vezi s važnosti rodne osviještenosti u znanosti i akademskom svijetu; naglašava da su potrebne mjere za poticanje istinske rodne jednakosti u pogledu razvoja akademske i znanstvene karijere;

| 28. | pozdravlja činjenicu da Komisija financira izradu planova o rodnoj jednakosti kroz projekte u okviru 7. okvirnog programa i Obzora 2020. te također pozdravlja zajednički projekt Komisije i Europskog instituta za ravnopravnost spolova stvaranja mrežnog alata za planove o rodnoj jednakosti kao načina za određivanje i dijeljenje najboljih praksi sa svim relevantnim dionicima; naglašava da predložene najbolje prakse u obzir trebaju uzeti neovisnost sveučilišta i znanstvenih ustanova te raznolikost njihovih organizacijskih struktura u državama članicama; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja činjenicu da Komisija financira izradu planova o rodnoj jednakosti kroz projekte u okviru 7. okvirnog programa i Obzora 2020. te također pozdravlja zajednički projekt Komisije i Europskog instituta za ravnopravnost spolova stvaranja mrežnog alata za planove o rodnoj jednakosti kao načina za određivanje i dijeljenje najboljih praksi sa svim relevantnim dionicima; naglašava da predložene najbolje prakse u obzir trebaju uzeti neovisnost sveučilišta i znanstvenih ustanova te raznolikost njihovih organizacijskih struktura u državama članicama;

| 29. | poziva države članice da sklope partnerstva s znanstvenim ustanovama i sveučilištima kako bi se potaknule kulturne i institucionalne promjene u pogledu rodnih pitanja; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da sklope partnerstva s znanstvenim ustanovama i sveučilištima kako bi se potaknule kulturne i institucionalne promjene u pogledu rodnih pitanja;

| 30. | poziva države članice na suradnju s akademskim ustanovama kako bi pružile potporu i više mogućnosti za napredak u karijeri u ključnim prijelaznim trenucima, kao što su prijelazi između doktorata, poslijedoktorskog studija i predavačkih mjesta; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice na suradnju s akademskim ustanovama kako bi pružile potporu i više mogućnosti za napredak u karijeri u ključnim prijelaznim trenucima, kao što su prijelazi između doktorata, poslijedoktorskog studija i predavačkih mjesta;

| 31. | naglašava da je potrebno u program Obzor 2020. u potpunosti integrirati rodnu dimenziju i rodnu uravnoteženost u sudjelovanju u; vjeruje da to iziskuje ponovno ulaganje napora u integraciju rodne dimenzije u oblikovanje i provedbu sljedećeg radnog programa; pozdravlja stvaranje savjetodavne skupine o rodnoj jednakosti u okviru programa Obzor 2020.; uvjeren je da se ciljevi programa Obzor 2020. mogu ostvariti samo uz puno sudjelovanje znanstvenica; |
| --- | --- |

31.

naglašava da je potrebno u program Obzor 2020. u potpunosti integrirati rodnu dimenziju i rodnu uravnoteženost u sudjelovanju u; vjeruje da to iziskuje ponovno ulaganje napora u integraciju rodne dimenzije u oblikovanje i provedbu sljedećeg radnog programa; pozdravlja stvaranje savjetodavne skupine o rodnoj jednakosti u okviru programa Obzor 2020.; uvjeren je da se ciljevi programa Obzor 2020. mogu ostvariti samo uz puno sudjelovanje znanstvenica;

| 32. | poziva države članice da zajedno s akademskim ustanovama rade na aktivnom ohrabrivanju žena da se prijavljuju za radna mjesta i da zajamče prisutnost žena u povjerenstvima za odabir kandidata kad god je to moguće; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice da zajedno s akademskim ustanovama rade na aktivnom ohrabrivanju žena da se prijavljuju za radna mjesta i da zajamče prisutnost žena u povjerenstvima za odabir kandidata kad god je to moguće;

| 33. | uvjeren je da je rodna dimenzija izvor dodane vrijednosti za istraživanje koji omogućuje povrat ulaganja; naglašava da se rodnom analizom može unaprijediti inovativnost i multidisciplinarna suradnja u znanosti i tehnologiji; |
| --- | --- |

33.

uvjeren je da je rodna dimenzija izvor dodane vrijednosti za istraživanje koji omogućuje povrat ulaganja; naglašava da se rodnom analizom može unaprijediti inovativnost i multidisciplinarna suradnja u znanosti i tehnologiji;

Daljnji koraci

| 34. | poziva države članice da osiguraju poticaje znanstvenim institutima i sveučilištima za uvođenje i primjenu planova o rodnoj jednakosti, da u svoje nacionalne istraživačke programe uvedu te da u njima primjenjuju načelo rodne jednakosti, da uklone pravne i druge prepreke za zapošljavanje i zadržavanje žena istraživača i za napredak njihovih karijera te da provedu sveobuhvatne strategije za strukturne promjene radi prevladavanja postojećih raskoraka u znanstvenim ustanovama i programima; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice da osiguraju poticaje znanstvenim institutima i sveučilištima za uvođenje i primjenu planova o rodnoj jednakosti, da u svoje nacionalne istraživačke programe uvedu te da u njima primjenjuju načelo rodne jednakosti, da uklone pravne i druge prepreke za zapošljavanje i zadržavanje žena istraživača i za napredak njihovih karijera te da provedu sveobuhvatne strategije za strukturne promjene radi prevladavanja postojećih raskoraka u znanstvenim ustanovama i programima;

| 35. | poziva Komisiju i države članice da riješe pitanje rodne neravnoteže u postupku donošenja odluka i unutar tijela zaduženih za zapošljavanje i napredovanje znanstvenika te da razmotre da planiranje rodne jednakosti bude jedan od preduvjeta za mogućnost dobivanja javnih sredstava za znanstvene institute i sveučilišta, s posebnim naglaskom na poticanje znanstvenih ustanova na izradu izvješća u kojima bi se opisali njihovi napori usmjereni na integraciju žena znanstvenica te na jamčenje otvorenog i transparentnog postupka odabira i unaprjeđivanja znanstvenika; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju i države članice da riješe pitanje rodne neravnoteže u postupku donošenja odluka i unutar tijela zaduženih za zapošljavanje i napredovanje znanstvenika te da razmotre da planiranje rodne jednakosti bude jedan od preduvjeta za mogućnost dobivanja javnih sredstava za znanstvene institute i sveučilišta, s posebnim naglaskom na poticanje znanstvenih ustanova na izradu izvješća u kojima bi se opisali njihovi napori usmjereni na integraciju žena znanstvenica te na jamčenje otvorenog i transparentnog postupka odabira i unaprjeđivanja znanstvenika;

| 36. | prepoznaje da se strategijama za rodnu jednakost u višem obrazovanju mora riješiti i problem rodno uvjetovanog nasilja; poziva Komisiju i države članice da osmisle strategije za rješavanje rodno uvjetovanog nasilja na sveučilištima i u kampusima koje bi uključile podizanje razine svijesti, olakšavanje pristupa pravosuđu za žene koje su žrtve tog nasilja i uključivanje muških studenata, sveučilišnih nastavnika i osoblja u borbu protiv nasilja; |
| --- | --- |

36.

prepoznaje da se strategijama za rodnu jednakost u višem obrazovanju mora riješiti i problem rodno uvjetovanog nasilja; poziva Komisiju i države članice da osmisle strategije za rješavanje rodno uvjetovanog nasilja na sveučilištima i u kampusima koje bi uključile podizanje razine svijesti, olakšavanje pristupa pravosuđu za žene koje su žrtve tog nasilja i uključivanje muških studenata, sveučilišnih nastavnika i osoblja u borbu protiv nasilja;

| 37. | poziva države članice da potiču poslodavce na poduzimanje mjera za borbu protiv svih oblika zlostavljanja žena na radnom mjestu, koje može prouzročiti da se žrtve osjećaju obeshrabreno i da, u konačnici, daju ostavku; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice da potiču poslodavce na poduzimanje mjera za borbu protiv svih oblika zlostavljanja žena na radnom mjestu, koje može prouzročiti da se žrtve osjećaju obeshrabreno i da, u konačnici, daju ostavku;

| 38. | potiče države članice da olakšaju redovnu komunikaciju između nacionalnih ministara znanosti i ministara zaduženih za jednakost spolova kako bi se razvile nacionalne politike koje za cilj imaju ohrabriti žene u znanosti i akademskoj zajednici i pružiti im podršku; |
| --- | --- |

38.

potiče države članice da olakšaju redovnu komunikaciju između nacionalnih ministara znanosti i ministara zaduženih za jednakost spolova kako bi se razvile nacionalne politike koje za cilj imaju ohrabriti žene u znanosti i akademskoj zajednici i pružiti im podršku;

| 39. | poziva države članice da uključe medije i privatni sektor u iskorjenjivanje rodnih stereotipa i promicanje međusobnog poštovanja; naglašava ulogu medija i u održavanju rodnih stereotipa i u borbi za njihovo uklanjanje te njihov potencijal, koji treba podržati, za aktivno promicanje pozitivnih uzora za žene i djevojčice; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice da uključe medije i privatni sektor u iskorjenjivanje rodnih stereotipa i promicanje međusobnog poštovanja; naglašava ulogu medija i u održavanju rodnih stereotipa i u borbi za njihovo uklanjanje te njihov potencijal, koji treba podržati, za aktivno promicanje pozitivnih uzora za žene i djevojčice;

| 40. | poziva Komisiju i Europski institut za ravnopravnost spolova da dodatno razviju postojeću metodologiju vođenja statistike prema rodnom kriteriju za sve akademske i znanstvene aktivnosti, uz statistiku o ljudskim resursima, te da osmisle relevantne pokazatelje za mjerenje institucionalne promjene na nacionalnoj razini te unutar europskog istraživačkog prostora; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju i Europski institut za ravnopravnost spolova da dodatno razviju postojeću metodologiju vođenja statistike prema rodnom kriteriju za sve akademske i znanstvene aktivnosti, uz statistiku o ljudskim resursima, te da osmisle relevantne pokazatelje za mjerenje institucionalne promjene na nacionalnoj razini te unutar europskog istraživačkog prostora;

| 41. | poziva države članice, akademski sektor i sve relevantne dionike da u obrazovanje, a osobito u visoko obrazovanje, uvedu specijalizirane programe kako bi istaknuli važnost rodne jednakosti; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, akademski sektor i sve relevantne dionike da u obrazovanje, a osobito u visoko obrazovanje, uvedu specijalizirane programe kako bi istaknuli važnost rodne jednakosti;

| 42. | poziva Komisiju i države članice da sustavno primjenjuju rodno uravnotežen proračun za sve programe i mjere financiranja u područjima znanosti, visokog obrazovanja i istraživanja te da izrade smjernice i metode za praćenje i procjenu uključivanja rodne dimenzije u ta područja; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju i države članice da sustavno primjenjuju rodno uravnotežen proračun za sve programe i mjere financiranja u područjima znanosti, visokog obrazovanja i istraživanja te da izrade smjernice i metode za praćenje i procjenu uključivanja rodne dimenzije u ta područja;

| 43. | poziva države članice da izrade statističke mjere za praćenje nastavka karijera žena koje napuštaju akademsku zajednicu kako bi akademske ustanove i vlade mogle poboljšati oblikovanje politika u povezanim područjima; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice da izrade statističke mjere za praćenje nastavka karijera žena koje napuštaju akademsku zajednicu kako bi akademske ustanove i vlade mogle poboljšati oblikovanje politika u povezanim područjima;

| 44. | potiče države članice da razmotre mogućnost dodjeljivanja priznanja akademskim ustanovama koje su poduzele mjere za rješavanje rodne nejednakosti; |
| --- | --- |

44.

potiče države članice da razmotre mogućnost dodjeljivanja priznanja akademskim ustanovama koje su poduzele mjere za rješavanje rodne nejednakosti;

| 45. | poziva Komisiju da se rodna dimenzija integrira u znanstveni i tehnološki sadržaj kako bi se, uvođenjem poticaja za uključivanje pitanja spola i roda u istraživački razvoj, stalo na kraj jedva primjetnim, ali postojećim oblicima diskriminacije; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da se rodna dimenzija integrira u znanstveni i tehnološki sadržaj kako bi se, uvođenjem poticaja za uključivanje pitanja spola i roda u istraživački razvoj, stalo na kraj jedva primjetnim, ali postojećim oblicima diskriminacije;

Sudjelovanje

| 46. | poziva Komisiju i države članice da dodatno osnaže umrežavanje među znanstvenicama na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju i države članice da dodatno osnaže umrežavanje među znanstvenicama na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a;

| 47. | potiče države članice da razmotre mogućnost provedbe programa mentorstva s posebnim naglaskom na ohrabrivanju žena da se prijavljuju za bespovratna sredstva, promaknuća i druge prilike te da ih podrže u tom procesu; |
| --- | --- |

47.

potiče države članice da razmotre mogućnost provedbe programa mentorstva s posebnim naglaskom na ohrabrivanju žena da se prijavljuju za bespovratna sredstva, promaknuća i druge prilike te da ih podrže u tom procesu;

| 48. | ponavlja važnost brige za sudjelovanje većeg broja žena u postupcima donošenja odluka i jamčenje rodne ravnoteže u ocjenjivačkim povjerenstvima, odborima za odabir i svim drugim odborima, kao i u imenovanim povjerenstvima i odborima za donošenje odluka o zapošljavanju, financiranju, istraživačkim programima i objavljivanju radova; smatra da je potrebno potaknuti znanstvene ustanove i sveučilišta da odrede ciljeve u pogledu sudjelovanja žena u tim tijelima; poziva Komisiju i države članice da djelovanje u tom pogledu utemelje na prijedlogu Direktive Komisije za poboljšanje rodne ravnoteže među neizvršnim direktorima poduzeća uvrštenih na burzi i slične mjere (6), kako bi se slične zakonodavne mjere primijenile i na više položaje u znanstvenim i visokoobrazovnim ustanovama; |
| --- | --- |

48.

ponavlja važnost brige za sudjelovanje većeg broja žena u postupcima donošenja odluka i jamčenje rodne ravnoteže u ocjenjivačkim povjerenstvima, odborima za odabir i svim drugim odborima, kao i u imenovanim povjerenstvima i odborima za donošenje odluka o zapošljavanju, financiranju, istraživačkim programima i objavljivanju radova; smatra da je potrebno potaknuti znanstvene ustanove i sveučilišta da odrede ciljeve u pogledu sudjelovanja žena u tim tijelima; poziva Komisiju i države članice da djelovanje u tom pogledu utemelje na prijedlogu Direktive Komisije za poboljšanje rodne ravnoteže među neizvršnim direktorima poduzeća uvrštenih na burzi i slične mjere (6), kako bi se slične zakonodavne mjere primijenile i na više položaje u znanstvenim i visokoobrazovnim ustanovama;

| 49. | poziva Vijeće da tijekom luksemburškog predsjedanja usvoji zaključke u vezi s rodnom jednakošću u području znanosti kako bi se zajamčila veća zastupljenost i sudjelovanje žena u postupku donošenja odluka u znanosti; |
| --- | --- |

49.

poziva Vijeće da tijekom luksemburškog predsjedanja usvoji zaključke u vezi s rodnom jednakošću u području znanosti kako bi se zajamčila veća zastupljenost i sudjelovanje žena u postupku donošenja odluka u znanosti;

| 50. | poziva Parlament da uvede nagradu „Žene i znanost u Europi” koja bi se dodijelila poslodavcima (poduzećima, institucijama i tijelima vlasti) koji su uzor u promicanju žena u akademskim i znanstvenim krugovima, pružanju podrške ženama na rukovodećim položajima i osiguranju jednake plaće; |
| --- | --- |

50.

poziva Parlament da uvede nagradu „Žene i znanost u Europi” koja bi se dodijelila poslodavcima (poduzećima, institucijama i tijelima vlasti) koji su uzor u promicanju žena u akademskim i znanstvenim krugovima, pružanju podrške ženama na rukovodećim položajima i osiguranju jednake plaće;

| 51. | poziva Komisiju da informativnim kampanjama promiče sustave i programe namijenjene poticanju sudjelovanja žena u znanstvenim istraživanjima; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da informativnim kampanjama promiče sustave i programe namijenjene poticanju sudjelovanja žena u znanstvenim istraživanjima;

o

o o

| 52. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica. |
| --- | --- |

52.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica.

---

(1)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0050.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0499.

(4)  SL C 279 E, 19.11.2009., str. 40.

(5)  SL C 309, 27.10.2000., str. 57.

(6)  COM(2012)0614.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/182

---

P8_TA(2015)0312

Osnaživanje djevojčica obrazovanjem u Europskoj uniji

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (2014/2250(INI))

(2017/C 316/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je Europsko vijeće usvojilo u ožujku 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je Europsko vijeće usvojilo u ožujku 2011.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (Istanbulsku konvenciju) iz svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (Istanbulsku konvenciju) iz svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o uklanjanju spolnih stereotipa u EU-u (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o uklanjanju spolnih stereotipa u EU-u (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada te Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada te Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. rujna 2002. o izmjenama Direktive Vijeća 76/207/EEZ o primjeni načela jednakosti muškaraca i žena s obzirom na mogućnosti zapošljavanja, stručnog osposobljavanja, profesionalnog napredovanja i radne uvjete, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. rujna 2002. o izmjenama Direktive Vijeća 76/207/EEZ o primjeni načela jednakosti muškaraca i žena s obzirom na mogućnosti zapošljavanja, stručnog osposobljavanja, profesionalnog napredovanja i radne uvjete,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir neovisno izvješće iz 2009. koje je naručila Glavna uprava Europske komisije za obrazovanje i kulturu (DG EAC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neovisno izvješće iz 2009. koje je naručila Glavna uprava Europske komisije za obrazovanje i kulturu (DG EAC),

| — | uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec(2007)13 od 10. listopada 2007. Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o rodnoj osviještenosti u obrazovanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec(2007)13 od 10. listopada 2007. Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o rodnoj osviještenosti u obrazovanju,

| — | uzimajući u obzir „Zbirku dobrih praksi u promicanju obrazovanja bez rodnih stereotipa i utvrđivanju načina provedbe mjera koje su obuhvaćene preporukom Odbora ministara o rodnoj osviještenosti u obrazovanju” (revidirana 12. ožujka 2015.) koju promiče Vijeće Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Zbirku dobrih praksi u promicanju obrazovanja bez rodnih stereotipa i utvrđivanju načina provedbe mjera koje su obuhvaćene preporukom Odbora ministara o rodnoj osviještenosti u obrazovanju” (revidirana 12. ožujka 2015.) koju promiče Vijeće Europe,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Rec(2003)3 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o uravnoteženom sudjelovanju žena i muškaraca u odlučivanju o političkim i javnim pitanjima, donesenu 12. ožujka 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Rec(2003)3 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o uravnoteženom sudjelovanju žena i muškaraca u odlučivanju o političkim i javnim pitanjima, donesenu 12. ožujka 2003.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje „Žene i svijet rada” koje je Međunarodna organizacija rada objavila povodom Međunarodnog dana žena 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje „Žene i svijet rada” koje je Međunarodna organizacija rada objavila povodom Međunarodnog dana žena 2015.,

| — | uzimajući u obzir istraživanje o homoseksualnim, biseksualnim i transrodnim osobama u Europskoj uniji koje je 2013. objavila Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje o homoseksualnim, biseksualnim i transrodnim osobama u Europskoj uniji koje je 2013. objavila Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0206/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0206/2015),

| A. | budući da je obrazovanje temelj odgovornog građanstva, da je od ključne važnosti da se zajamče jednakost spolova i osnaživanje djevojčica te da je ono temeljno ljudsko pravo i pravo svakog djeteta; |
| --- | --- |

A.

budući da je obrazovanje temelj odgovornog građanstva, da je od ključne važnosti da se zajamče jednakost spolova i osnaživanje djevojčica te da je ono temeljno ljudsko pravo i pravo svakog djeteta;

| B. | budući da su obrazovanje i osposobljavanje djevojčica i žena važna europska vrijednost, temeljno ljudsko pravo i ključan čimbenik za osnaživanje djevojčica i žena na socijalnoj, kulturnoj i profesionalnoj razini, kao i za potpuno uživanje svih ostalih socijalnih, ekonomskih, kulturnih i političkih prava te naposljetku za sprečavanje nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

B.

budući da su obrazovanje i osposobljavanje djevojčica i žena važna europska vrijednost, temeljno ljudsko pravo i ključan čimbenik za osnaživanje djevojčica i žena na socijalnoj, kulturnoj i profesionalnoj razini, kao i za potpuno uživanje svih ostalih socijalnih, ekonomskih, kulturnih i političkih prava te naposljetku za sprečavanje nasilja nad ženama i djevojčicama;

| C. | budući da se društvo može preobraziti obrazovanjem i da ono može doprinijeti socijalnoj, gospodarskoj i političkoj ravnopravnosti te jednakosti spolova; |
| --- | --- |

C.

budući da se društvo može preobraziti obrazovanjem i da ono može doprinijeti socijalnoj, gospodarskoj i političkoj ravnopravnosti te jednakosti spolova;

| D. | budući da se u studiji koju je provela Glavna uprava Europskog parlamenta za unutarnju politiku navodi da se 30 milijuna djevojčica osnovnoškolskog uzrasta diljem svijeta nalazi izvan obrazovnog sustava; |
| --- | --- |

D.

budući da se u studiji koju je provela Glavna uprava Europskog parlamenta za unutarnju politiku navodi da se 30 milijuna djevojčica osnovnoškolskog uzrasta diljem svijeta nalazi izvan obrazovnog sustava;

| E. | budući da se među najveće prepreke koje djevojčicama onemogućuju pristup obrazovanju ubrajaju siromaštvo, socijalna isključenost i neprimjerenost ili slaba dostupnost predškolskih, školskih i izvanškolskih mreža; |
| --- | --- |

E.

budući da se među najveće prepreke koje djevojčicama onemogućuju pristup obrazovanju ubrajaju siromaštvo, socijalna isključenost i neprimjerenost ili slaba dostupnost predškolskih, školskih i izvanškolskih mreža;

| F. | budući da su države te koje mogu omogućiti univerzalno, obvezno i besplatno obrazovanje, što je ključan uvjet za jamčenje jednakih mogućnosti obama spolovima; |
| --- | --- |

F.

budući da su države te koje mogu omogućiti univerzalno, obvezno i besplatno obrazovanje, što je ključan uvjet za jamčenje jednakih mogućnosti obama spolovima;

| G. | budući da proračunski rezovi u području obrazovanja, koji su uvelike posljedica politika štednje koje EU zagovara, ugrožavaju besplatno kvalitetno javno obrazovanje, čime pridonose povećanju nejednakosti; |
| --- | --- |

G.

budući da proračunski rezovi u području obrazovanja, koji su uvelike posljedica politika štednje koje EU zagovara, ugrožavaju besplatno kvalitetno javno obrazovanje, čime pridonose povećanju nejednakosti;

| H. | budući da bi kvalitetno javno obrazovanje trebalo biti besplatno i dostupno svoj djeci bez diskriminacije i bez obzira na njihov boravišni status; |
| --- | --- |

H.

budući da bi kvalitetno javno obrazovanje trebalo biti besplatno i dostupno svoj djeci bez diskriminacije i bez obzira na njihov boravišni status;

| I. | budući da siromaštvo snažno utječe na jednak pristup obrazovanju zbog neposrednih i posrednih troškova povezanih sa školovanjem djece i da je pristup obrazovanju, prije svega visokom obrazovanju, posebno otežan mladim ljudima iz obitelji s niskim primanjima, što dovodi do jačanja tradicionalnog načina razmišljanja kojim se prednost daje školovanju dječaka; |
| --- | --- |

I.

budući da siromaštvo snažno utječe na jednak pristup obrazovanju zbog neposrednih i posrednih troškova povezanih sa školovanjem djece i da je pristup obrazovanju, prije svega visokom obrazovanju, posebno otežan mladim ljudima iz obitelji s niskim primanjima, što dovodi do jačanja tradicionalnog načina razmišljanja kojim se prednost daje školovanju dječaka;

| J. | budući da se rodnim stereotipima muškarcima i ženama pripisuju različite, utvrđene i ograničene uloge koje su oblikovane mnoštvom socijalnih varijabli i koje šire i ponavljaju roditelji, školstvo i mediji; budući da pojedinci usvajaju te rodne uloge tijekom faza socijalizacije za vrijeme djetinjstva i adolescencije i da one stoga utječu na njihove živote i mogu ograničiti osobni razvoj žena i muškaraca; |
| --- | --- |

J.

budući da se rodnim stereotipima muškarcima i ženama pripisuju različite, utvrđene i ograničene uloge koje su oblikovane mnoštvom socijalnih varijabli i koje šire i ponavljaju roditelji, školstvo i mediji; budući da pojedinci usvajaju te rodne uloge tijekom faza socijalizacije za vrijeme djetinjstva i adolescencije i da one stoga utječu na njihove živote i mogu ograničiti osobni razvoj žena i muškaraca;

| K. | budući da utjecaj rodnih stereotipa na obrazovanje, osposobljavanje i odluke učenika tijekom školovanja može utjecati na njihove životne odluke te za sobom povlači velike posljedice koje se odražavaju na tržište rada na kojem su žene još uvijek suočene s horizontalnom i vertikalnom segregacijom; budući da to doprinosi činjenici da se neki sektori i dalje smatraju „muškima” i da su razine plaća u njima u skladu s time veće nego u „ženskim” sektorima; |
| --- | --- |

K.

budući da utjecaj rodnih stereotipa na obrazovanje, osposobljavanje i odluke učenika tijekom školovanja može utjecati na njihove životne odluke te za sobom povlači velike posljedice koje se odražavaju na tržište rada na kojem su žene još uvijek suočene s horizontalnom i vertikalnom segregacijom; budući da to doprinosi činjenici da se neki sektori i dalje smatraju „muškima” i da su razine plaća u njima u skladu s time veće nego u „ženskim” sektorima;

| L. | budući da stavovi društvenog okruženja, obitelji, kolega, uzora, nastavnika te centara za profesionalnu orijentaciju znatno utječu na odabir područja obrazovanja i na mijenjanje rodnih stereotipa te da su nastavnici, koji svojim stavovima i pedagoškim metodama pokreću društvene promjene, ključni za promicanje jednakosti spolova, raznolikosti te međusobnog razumijevanja i poštovanja; također uzme li se u obzir da se nastavnici mogu obratiti roditeljima i podići njihovu razinu osviještenosti o jednakosti spolova i potencijalu njihove djece; |
| --- | --- |

L.

budući da stavovi društvenog okruženja, obitelji, kolega, uzora, nastavnika te centara za profesionalnu orijentaciju znatno utječu na odabir područja obrazovanja i na mijenjanje rodnih stereotipa te da su nastavnici, koji svojim stavovima i pedagoškim metodama pokreću društvene promjene, ključni za promicanje jednakosti spolova, raznolikosti te međusobnog razumijevanja i poštovanja; također uzme li se u obzir da se nastavnici mogu obratiti roditeljima i podići njihovu razinu osviještenosti o jednakosti spolova i potencijalu njihove djece;

| M. | budući da načela jednakosti spolova treba ugraditi u sve razine i aspekte obrazovnog sustava kako bi se promicale vrijednosti pravednosti i demokratskog građanstva među djevojčicama i dječacima te ženama i muškarcima i stvorilo istinsko partnerstvo među rodovima u javnoj i privatnoj sferi; |
| --- | --- |

M.

budući da načela jednakosti spolova treba ugraditi u sve razine i aspekte obrazovnog sustava kako bi se promicale vrijednosti pravednosti i demokratskog građanstva među djevojčicama i dječacima te ženama i muškarcima i stvorilo istinsko partnerstvo među rodovima u javnoj i privatnoj sferi;

| N. | budući da je potreban veći broj ženskih uzora u područjima kojima dominiraju muškarci, primjerice u znanosti, inženjerstvu, tehnologiji, matematici i poduzetništvu, te da su mentorske mreže i uzajamno učenje učinkoviti u osnaživanju djevojčica u tim područjima; |
| --- | --- |

N.

budući da je potreban veći broj ženskih uzora u područjima kojima dominiraju muškarci, primjerice u znanosti, inženjerstvu, tehnologiji, matematici i poduzetništvu, te da su mentorske mreže i uzajamno učenje učinkoviti u osnaživanju djevojčica u tim područjima;

| O. | budući da dostupni podaci upućuju na to da su žene u manjoj mjeri financijski nagrađene za svoje kvalifikacije i iskustvo nego muškarci i da su i dalje najvećim dijelom odgovorne za skrb o članovima obitelji i drugim uzdržavanim osobama, što im ograničava pristup plaćenim poslovima na puno radno vrijeme; budući da bi jednakost spolova trebala obuhvaćati priznavanje cjelokupnog rada koji obavljaju žene, kao i obrazovanje dječaka i muškaraca za poslove koji se tradicionalno pripisuju ženama; budući da će napredak u pogledu potpore skrbi o djeci i politike o rodiljnom dopustu za majke i očeve u Europi doprinijeti izgledima žena za zapošljavanje, njihovu gospodarskom osnaživanju i borbi protiv rodnih stereotipa, čime će se djevojčice osnažiti na svim obrazovnim razinama; |
| --- | --- |

O.

budući da dostupni podaci upućuju na to da su žene u manjoj mjeri financijski nagrađene za svoje kvalifikacije i iskustvo nego muškarci i da su i dalje najvećim dijelom odgovorne za skrb o članovima obitelji i drugim uzdržavanim osobama, što im ograničava pristup plaćenim poslovima na puno radno vrijeme; budući da bi jednakost spolova trebala obuhvaćati priznavanje cjelokupnog rada koji obavljaju žene, kao i obrazovanje dječaka i muškaraca za poslove koji se tradicionalno pripisuju ženama; budući da će napredak u pogledu potpore skrbi o djeci i politike o rodiljnom dopustu za majke i očeve u Europi doprinijeti izgledima žena za zapošljavanje, njihovu gospodarskom osnaživanju i borbi protiv rodnih stereotipa, čime će se djevojčice osnažiti na svim obrazovnim razinama;

| P. | budući da se, unatoč tome što sve više žena završava napredno srednjoškolsko i visokoškolsko obrazovanje, njihova obrazovna područja kao i profesionalne aktivnosti najčešće povezuju s poslovima koji su usmjereni na obnavljanje i proširenje postojećih društvenih i gospodarskih struktura te da treba povećati sudjelovanje žena i u strukovnom obrazovanju i u matematici, znanosti, inženjerstvu i tehnologiji; |
| --- | --- |

P.

budući da se, unatoč tome što sve više žena završava napredno srednjoškolsko i visokoškolsko obrazovanje, njihova obrazovna područja kao i profesionalne aktivnosti najčešće povezuju s poslovima koji su usmjereni na obnavljanje i proširenje postojećih društvenih i gospodarskih struktura te da treba povećati sudjelovanje žena i u strukovnom obrazovanju i u matematici, znanosti, inženjerstvu i tehnologiji;

| Q. | budući da bi pravednija dodjela obrazovnih resursa rezultirala većim pristupom žena tržištu rada, a uravnoteženo bi sudjelovanje žena i muškaraca na tržištu rada ojačalo gospodarsku perspektivu Europske unije; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi pravednija dodjela obrazovnih resursa rezultirala većim pristupom žena tržištu rada, a uravnoteženo bi sudjelovanje žena i muškaraca na tržištu rada ojačalo gospodarsku perspektivu Europske unije;

| R. | budući da bi europske i državne vlasti trebale svim sredstvima poticati jednakost spolova u obrazovnim ustanovama te da bi obrazovanje o rodu trebalo biti jedan od temelja kurikula i nastavnih programa; budući da europske i nacionalne vlasti moraju zajamčiti da nastavni materijali ne sadrže diskriminirajući sadržaj; |
| --- | --- |

R.

budući da bi europske i državne vlasti trebale svim sredstvima poticati jednakost spolova u obrazovnim ustanovama te da bi obrazovanje o rodu trebalo biti jedan od temelja kurikula i nastavnih programa; budući da europske i nacionalne vlasti moraju zajamčiti da nastavni materijali ne sadrže diskriminirajući sadržaj;

| S. | budući da formalni kurikul svake države članice predstavlja njezinu kulturnu i društvenu perspektivu te utječe na izgradnju identiteta djevojčica i dječaka; budući da neslužbeni kurikul dopunjuje službeni kurikul, a nevidljivi kurikul provlači se kroz sve kontekstualne definicije kurikula; budući da su sve te vrste kurikula važne za izgradnju identiteta djevojčica i dječaka te da lokalne vlasti zbog svoje povezanosti s obrazovnim ustanovama imaju temeljnu ulogu u neformalnom obrazovanju; |
| --- | --- |

S.

budući da formalni kurikul svake države članice predstavlja njezinu kulturnu i društvenu perspektivu te utječe na izgradnju identiteta djevojčica i dječaka; budući da neslužbeni kurikul dopunjuje službeni kurikul, a nevidljivi kurikul provlači se kroz sve kontekstualne definicije kurikula; budući da su sve te vrste kurikula važne za izgradnju identiteta djevojčica i dječaka te da lokalne vlasti zbog svoje povezanosti s obrazovnim ustanovama imaju temeljnu ulogu u neformalnom obrazovanju;

| T. | budući da je za borbu protiv nejednakosti spolova važno da centri za istraživanje obrazovanja i stručnjaci za jednakost spolova provode stalan pedagoški nadzor nad kurikulima, razvojnim ciljevima, ishodima učenja, sadržajima, strategijama, materijalima, ocjenjivanjem, predmetnim programima i planiranjem te da ih prate i procjenjuju; |
| --- | --- |

T.

budući da je za borbu protiv nejednakosti spolova važno da centri za istraživanje obrazovanja i stručnjaci za jednakost spolova provode stalan pedagoški nadzor nad kurikulima, razvojnim ciljevima, ishodima učenja, sadržajima, strategijama, materijalima, ocjenjivanjem, predmetnim programima i planiranjem te da ih prate i procjenjuju;

| U. | budući da je nasilje nad ženama glavna prepreka jednakosti spolova i da je moguće boriti se protiv njega obrazovanjem; budući da nisu sve države članice ratificirale Istanbulsku konvenciju te da je EU odgovoran za pokretanje i financiranje projekata kojima se promiče jednakost spolova; |
| --- | --- |

U.

budući da je nasilje nad ženama glavna prepreka jednakosti spolova i da je moguće boriti se protiv njega obrazovanjem; budući da nisu sve države članice ratificirale Istanbulsku konvenciju te da je EU odgovoran za pokretanje i financiranje projekata kojima se promiče jednakost spolova;

| V. | budući da rodno uvjetovano nasilje u školi uključuje seksualno, tjelesno i/ili psihološko nasilje naneseno djeci zbog rodnih stereotipa i društvenih normi; budući da je ono glavna prepreka pristupu, sudjelovanju i postignuću djevojčica u obrazovanju; |
| --- | --- |

V.

budući da rodno uvjetovano nasilje u školi uključuje seksualno, tjelesno i/ili psihološko nasilje naneseno djeci zbog rodnih stereotipa i društvenih normi; budući da je ono glavna prepreka pristupu, sudjelovanju i postignuću djevojčica u obrazovanju;

| W. | budući da su žene i djevojčice s invaliditetom i/ili posebnim obrazovnim potrebama izložene višestrukoj diskriminaciji; budući da se situacija djevojčica može poboljšati samo ako se omogući jednak pristup obrazovanju i osposobljavanju visoke kvalitete koji nije određen ili otežan takvom diskriminacijom te ako se u potpunosti poštuje načelo uključenosti; |
| --- | --- |

W.

budući da su žene i djevojčice s invaliditetom i/ili posebnim obrazovnim potrebama izložene višestrukoj diskriminaciji; budući da se situacija djevojčica može poboljšati samo ako se omogući jednak pristup obrazovanju i osposobljavanju visoke kvalitete koji nije određen ili otežan takvom diskriminacijom te ako se u potpunosti poštuje načelo uključenosti;

| X. | budući da postoji znatan nerazmjer u pogledu utvrđivanja posebnih obrazovnih potreba; budući da su dječaci općenito češće etiketirani kao djeca s posebnim potrebama, posebno s „nenormativnim” poteškoćama kao što su poremećaj smanjene pažnje ili disleksija, pri čemu stručna procjena ima veću ulogu u takvom etiketiranju; |
| --- | --- |

X.

budući da postoji znatan nerazmjer u pogledu utvrđivanja posebnih obrazovnih potreba; budući da su dječaci općenito češće etiketirani kao djeca s posebnim potrebama, posebno s „nenormativnim” poteškoćama kao što su poremećaj smanjene pažnje ili disleksija, pri čemu stručna procjena ima veću ulogu u takvom etiketiranju;

| Y. | budući da 17 % odraslih osoba širom svijeta, od čega su dvije trećine žene (493 milijuna), ne zna čitati ni pisati (3); |
| --- | --- |

Y.

budući da 17 % odraslih osoba širom svijeta, od čega su dvije trećine žene (493 milijuna), ne zna čitati ni pisati (3);

Opće preporuke

| 1. | poziva države članice da uvedu i poboljšaju mjere za primjenu načela jednakosti spolova na svim razinama obrazovnog sustava i da u osposobljavanju nastavnika, ali i svih ostalih zaposlenih u školama, primjerice školskih liječnika, medicinskih sestara, psihologa, socijalnih radnika i pedagoga, u potpunosti integriraju poboljšanje osviještenosti o rodnim pitanjima, te da izrade mehanizme kojima se širom obrazovnog sustava olakšava promicanje, primjena, praćenje i ocjenjivanje jednakosti spolova u obrazovnim ustanovama; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice da uvedu i poboljšaju mjere za primjenu načela jednakosti spolova na svim razinama obrazovnog sustava i da u osposobljavanju nastavnika, ali i svih ostalih zaposlenih u školama, primjerice školskih liječnika, medicinskih sestara, psihologa, socijalnih radnika i pedagoga, u potpunosti integriraju poboljšanje osviještenosti o rodnim pitanjima, te da izrade mehanizme kojima se širom obrazovnog sustava olakšava promicanje, primjena, praćenje i ocjenjivanje jednakosti spolova u obrazovnim ustanovama;

| 2. | poziva države članice da promiču demokratizaciju obrazovanja i ostale uvjete na temelju kojih bi se obrazovanjem, koje se provodi u školama ili uz pomoć drugih obrazovnih sredstava, pridonijelo jednakosti spolova, jamčenju jednakih mogućnosti, prevladavanju gospodarskih, socijalnih i kulturnih nejednakosti te poticanju osobnog razvoja i duha tolerancije, solidarnosti i odgovornosti u cilju postizanja društvenog napretka i demokratskog sudjelovanja u životu zajednice; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice da promiču demokratizaciju obrazovanja i ostale uvjete na temelju kojih bi se obrazovanjem, koje se provodi u školama ili uz pomoć drugih obrazovnih sredstava, pridonijelo jednakosti spolova, jamčenju jednakih mogućnosti, prevladavanju gospodarskih, socijalnih i kulturnih nejednakosti te poticanju osobnog razvoja i duha tolerancije, solidarnosti i odgovornosti u cilju postizanja društvenog napretka i demokratskog sudjelovanja u životu zajednice;

| 3. | poziva države članice da u ciljeve svojih obrazovnih sustava uvrste obrazovanje o poštovanju temeljnih prava i sloboda, kao i o jednakim pravima i prilikama za žene i muškarce te da u načela svojih sustava povezana s kvalitetom uvrste uklanjanje prepreka koje otežavaju istinsku jednakost žena i muškaraca te poticanje potpune jednakosti među spolovima; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice da u ciljeve svojih obrazovnih sustava uvrste obrazovanje o poštovanju temeljnih prava i sloboda, kao i o jednakim pravima i prilikama za žene i muškarce te da u načela svojih sustava povezana s kvalitetom uvrste uklanjanje prepreka koje otežavaju istinsku jednakost žena i muškaraca te poticanje potpune jednakosti među spolovima;

| 4. | poziva na promicanje cjelovitog pristupa formalnom i neformalnom obrazovanju u školama i osjetljivog pristupa ljudskim pravima, ljudskom dostojanstvu, jednakosti spolova te razvoju samopoštovanja i samouvjerenosti, čime bi se djevojčice i žene potaknulo na donošenje samostalnih i utemeljenih odluka i na osobnom i na poslovnom planu; uviđa da obrazovanje o jednakosti spolova mora biti dopuna građanskom obrazovanju o demokratskim vrijednostima i ukorijenjeno u rodno osjetljivo okuženje za učenje utemeljeno na pravima u kojem dječaci i djevojčice uče o svojim pravima i upoznaju se s demokratskim procesom u školama i neformalnim obrazovnim okruženjima, na primjer sudjelovanjem u demokratskom upravljanju svojih škola; |
| --- | --- |

4.

poziva na promicanje cjelovitog pristupa formalnom i neformalnom obrazovanju u školama i osjetljivog pristupa ljudskim pravima, ljudskom dostojanstvu, jednakosti spolova te razvoju samopoštovanja i samouvjerenosti, čime bi se djevojčice i žene potaknulo na donošenje samostalnih i utemeljenih odluka i na osobnom i na poslovnom planu; uviđa da obrazovanje o jednakosti spolova mora biti dopuna građanskom obrazovanju o demokratskim vrijednostima i ukorijenjeno u rodno osjetljivo okuženje za učenje utemeljeno na pravima u kojem dječaci i djevojčice uče o svojim pravima i upoznaju se s demokratskim procesom u školama i neformalnim obrazovnim okruženjima, na primjer sudjelovanjem u demokratskom upravljanju svojih škola;

| 5. | poziva odgovorne za obrazovne politike u Komisiji i državama članicama da zajamče da predanost jednakosti spolova neće ostati na razini izjava o načelima i političkih motiva te da će se očitovati u znatno većim naporima i sredstvima koja se u nju ulažu, podsjećajući da je obrazovanje od primarne važnosti za poticanje promjena u kulturi; |
| --- | --- |

5.

poziva odgovorne za obrazovne politike u Komisiji i državama članicama da zajamče da predanost jednakosti spolova neće ostati na razini izjava o načelima i političkih motiva te da će se očitovati u znatno većim naporima i sredstvima koja se u nju ulažu, podsjećajući da je obrazovanje od primarne važnosti za poticanje promjena u kulturi;

| 6. | ističe da iako žene čine većinu (60 %) diplomiranih na visokoobrazovnim institucijama u Europskoj uniji, stopa njihove zaposlenosti i putanja kojom dolaze do promaknuća ne odražavaju njihov puni potencijal; naglašava da postizanje uključivog i dugoročnog gospodarskog rasta ovisi o premošćivanju jaza između obrazovnih postignuća žena i njihova položaja na tržištu rada, prvenstveno prevladavanjem horizontalne i vertikalne segregacije; |
| --- | --- |

6.

ističe da iako žene čine većinu (60 %) diplomiranih na visokoobrazovnim institucijama u Europskoj uniji, stopa njihove zaposlenosti i putanja kojom dolaze do promaknuća ne odražavaju njihov puni potencijal; naglašava da postizanje uključivog i dugoročnog gospodarskog rasta ovisi o premošćivanju jaza između obrazovnih postignuća žena i njihova položaja na tržištu rada, prvenstveno prevladavanjem horizontalne i vertikalne segregacije;

| 7. | naglašava da je obrazovanje važan alat koji ženama omogućuje da u potpunosti sudjeluju u socijalnom i gospodarskom razvoju; ističe da su mjere za cjeloživotno učenje ključne kako bi žene stekle vještine koje će im omogućiti da se ponovno zaposle ili napreduju na svojem radnome mjestu, poboljšaju primanja i uvjete rada; |
| --- | --- |

7.

naglašava da je obrazovanje važan alat koji ženama omogućuje da u potpunosti sudjeluju u socijalnom i gospodarskom razvoju; ističe da su mjere za cjeloživotno učenje ključne kako bi žene stekle vještine koje će im omogućiti da se ponovno zaposle ili napreduju na svojem radnome mjestu, poboljšaju primanja i uvjete rada;

| 8. | apelira na države članice da pojačaju nužno ulaganje u obrazovanje, čime bi se zajamčilo javno, besplatno i kvalitetno obrazovanje za sve; |
| --- | --- |

8.

apelira na države članice da pojačaju nužno ulaganje u obrazovanje, čime bi se zajamčilo javno, besplatno i kvalitetno obrazovanje za sve;

| 9. | poziva države članice da se pobrinu za to da tijela nadležna za obrazovanje zajamče jednako pravo na obrazovanje ženama i muškarcima aktivnim uvođenjem načela jednakog postupanja u obrazovne ciljeve i praksu, izbjegavajući na taj način da zbog seksističkog ponašanja ili društvenih stereotipa povezanih s njime dođe do nejednakosti žena i muškaraca; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice da se pobrinu za to da tijela nadležna za obrazovanje zajamče jednako pravo na obrazovanje ženama i muškarcima aktivnim uvođenjem načela jednakog postupanja u obrazovne ciljeve i praksu, izbjegavajući na taj način da zbog seksističkog ponašanja ili društvenih stereotipa povezanih s njime dođe do nejednakosti žena i muškaraca;

| 10. | poziva Komisiju da zajamči prenošenje te preporuke nacionalnim institucijama koje su odgovorne za nacionalne, regionalne i lokalne obrazovne politike, upravnim tijelima u školskim ustanovama te regionalnim i lokalnim vlastima; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da zajamči prenošenje te preporuke nacionalnim institucijama koje su odgovorne za nacionalne, regionalne i lokalne obrazovne politike, upravnim tijelima u školskim ustanovama te regionalnim i lokalnim vlastima;

| 11. | ustraje na potrebi za promicanjem rodne uravnoteženosti na vodećim položajima i u upravnim tijelima odgovorima za nadzor i upravljanje obrazovnim ustanovama, osobito među članovima školskih uprava, ravnateljima i slabo zastupljenim nastavničkim kadrom iz područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike jer će se na taj način djevojčicama pružati uzori; |
| --- | --- |

11.

ustraje na potrebi za promicanjem rodne uravnoteženosti na vodećim položajima i u upravnim tijelima odgovorima za nadzor i upravljanje obrazovnim ustanovama, osobito među članovima školskih uprava, ravnateljima i slabo zastupljenim nastavničkim kadrom iz područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike jer će se na taj način djevojčicama pružati uzori;

| 12. | naglašava da su djevojčice koje nemaju dopuštenje za pohađanje škole izloženije obiteljskom nasilju; |
| --- | --- |

12.

naglašava da su djevojčice koje nemaju dopuštenje za pohađanje škole izloženije obiteljskom nasilju;

| 13. | potiče Komisiju da što prije započne postupak pristupanja EU-a Istanbulskoj konvenciji; poziva države članice da ratificiraju tu Konvenciju i poziva EU i države članice da zajedno rade na jednakosti spolova u vanjskim odnosima EU-a; ističe blisku vezu između rodnih stereotipa, vršnjačkog nasilja, nasilja na internetu i nasilja nad ženama te potrebu za borbom protiv njih od rane dobi; ističe da se Istanbulskom konvencijom zemlje potpisnice poziva da u službeni kurikul te na svim obrazovnim razinama uvrste nastavni materijal o temama kao što su nestereotipne rodne uloge, uzajamno poštovanje, nenasilno rješavanje sukoba u međuljudskim odnosima, rodno uvjetovano nasilje i pravo na osobni integritet, i da se taj materijal prilagodi razvojnim sposobnostima učenika; |
| --- | --- |

13.

potiče Komisiju da što prije započne postupak pristupanja EU-a Istanbulskoj konvenciji; poziva države članice da ratificiraju tu Konvenciju i poziva EU i države članice da zajedno rade na jednakosti spolova u vanjskim odnosima EU-a; ističe blisku vezu između rodnih stereotipa, vršnjačkog nasilja, nasilja na internetu i nasilja nad ženama te potrebu za borbom protiv njih od rane dobi; ističe da se Istanbulskom konvencijom zemlje potpisnice poziva da u službeni kurikul te na svim obrazovnim razinama uvrste nastavni materijal o temama kao što su nestereotipne rodne uloge, uzajamno poštovanje, nenasilno rješavanje sukoba u međuljudskim odnosima, rodno uvjetovano nasilje i pravo na osobni integritet, i da se taj materijal prilagodi razvojnim sposobnostima učenika;

| 14. | potiče države članice da stalno ulažu u informativne i obrazovne kampanje, kao i u kampanje za podizanje razine osviještenosti, te da pružaju bolje usmjerenje u pogledu odabira zanimanja za djevojčice i dječake kako bi se rješavao problem stereotipnih percepcija rodnih uloga, kao i problem rodnih stereotipa u strukovnoj i stručnoj orijentaciji, posebice u znanosti i novim tehnologijama; podsjeća da bi se time smanjila rodna segregacija na tržištu rada i ojačao položaj žena, istovremeno omogućavajući državama članicama da u potpunosti iskoriste ljudski potencijal koji predstavljaju djevojčice i žene u EU-u te potičući u školama i na nastavi rasprave o odabiru obrazovanja i zanimanja; |
| --- | --- |

14.

potiče države članice da stalno ulažu u informativne i obrazovne kampanje, kao i u kampanje za podizanje razine osviještenosti, te da pružaju bolje usmjerenje u pogledu odabira zanimanja za djevojčice i dječake kako bi se rješavao problem stereotipnih percepcija rodnih uloga, kao i problem rodnih stereotipa u strukovnoj i stručnoj orijentaciji, posebice u znanosti i novim tehnologijama; podsjeća da bi se time smanjila rodna segregacija na tržištu rada i ojačao položaj žena, istovremeno omogućavajući državama članicama da u potpunosti iskoriste ljudski potencijal koji predstavljaju djevojčice i žene u EU-u te potičući u školama i na nastavi rasprave o odabiru obrazovanja i zanimanja;

| 15. | podsjeća na ulogu koju skupine koje rade u obrazovanju imaju u pružanju pomoći i savjetovanja obiteljima o školovanju njihove djece kako bi se tu djecu usmjerilo na put koji odgovara njihovim vještinama, talentima i sklonostima; naglašava da je razdoblje u kojem se pruža savjetovanje o školovanju ključno i da upravo tada mogu nastati rodni stereotipi koji mogu dugotrajno utjecati na sposobnost djevojčica da izgrade profesionalnu karijeru koja će im olakšati osobni razvoj i emancipaciju; |
| --- | --- |

15.

podsjeća na ulogu koju skupine koje rade u obrazovanju imaju u pružanju pomoći i savjetovanja obiteljima o školovanju njihove djece kako bi se tu djecu usmjerilo na put koji odgovara njihovim vještinama, talentima i sklonostima; naglašava da je razdoblje u kojem se pruža savjetovanje o školovanju ključno i da upravo tada mogu nastati rodni stereotipi koji mogu dugotrajno utjecati na sposobnost djevojčica da izgrade profesionalnu karijeru koja će im olakšati osobni razvoj i emancipaciju;

| 16. | poziva Komisiju da uz pomoć država članica organizira konkretne programe za podizanje osviještenosti usmjerene na djevojčice, a koji su povezani s njihovim sudjelovanjem u visokom obrazovanju i mogućim obrazovnim usmjerenjem, uz odgovarajuće poslovne prilike na temelju njihovih sposobnosti, kako bi ih se ohrabrilo da se odluče za karijere u područjima kojima tradicionalno dominiraju muškarci i kako bi se ojačalo samopouzdanje nove generacije žena; naglašava da neformalno obrazovanje ima ključnu ulogu u izgradnji samopouzdanja djevojčica i djevojaka; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da uz pomoć država članica organizira konkretne programe za podizanje osviještenosti usmjerene na djevojčice, a koji su povezani s njihovim sudjelovanjem u visokom obrazovanju i mogućim obrazovnim usmjerenjem, uz odgovarajuće poslovne prilike na temelju njihovih sposobnosti, kako bi ih se ohrabrilo da se odluče za karijere u područjima kojima tradicionalno dominiraju muškarci i kako bi se ojačalo samopouzdanje nove generacije žena; naglašava da neformalno obrazovanje ima ključnu ulogu u izgradnji samopouzdanja djevojčica i djevojaka;

| 17. | poziva države članice da se koriste europskim strukturnim i investicijskim fondovima za potporu programima u kojima se aktivno surađuje s roditeljima djece iz isključenih zajednica te da podupiru sadržajne i poticajne aktivnosti izvan nastave i tijekom školskih praznika; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice da se koriste europskim strukturnim i investicijskim fondovima za potporu programima u kojima se aktivno surađuje s roditeljima djece iz isključenih zajednica te da podupiru sadržajne i poticajne aktivnosti izvan nastave i tijekom školskih praznika;

| 18. | apelira na države članice da potiču promicanje javnih mreža dječjih vrtića i jaslica, sustava predškolskog obrazovanja i javnih usluga kojima se djeci omogućuje sudjelovanje u aktivnostima u slobodno vrijeme; |
| --- | --- |

18.

apelira na države članice da potiču promicanje javnih mreža dječjih vrtića i jaslica, sustava predškolskog obrazovanja i javnih usluga kojima se djeci omogućuje sudjelovanje u aktivnostima u slobodno vrijeme;

| 19. | poziva države članice da poboljšaju kvalitetu obrazovanja i stručnog osposobljavanja za osobe s invaliditetom i/ili posebnim obrazovnim potrebama, da smanje visoke stope njihova napuštanja školovanja, da poštuju načela uključivog obrazovanja s naglaskom na aktivnom sudjelovanju tih učenika te da poboljšaju njihovu integraciju u društvo i u opći obrazovni sustav gdje god je to moguće; poziva da se u tu svrhu žurno poboljša osposobljavanje nastavnika i da se u njega uvrsti rodna perspektiva, kao i utvrđivanje poteškoća u učenju, uključujući razvoj rodno osjetljivih alata za probiranje i konkretnih obrazovnih programa u kojima se u obzir uzima rodna perspektiva kako bi se tim ženama i djevojčicama pružile bolje mogućnosti prilikom zapošljavanja i kako bi ih se osnažilo da nadiđu višestruku diskriminaciju; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice da poboljšaju kvalitetu obrazovanja i stručnog osposobljavanja za osobe s invaliditetom i/ili posebnim obrazovnim potrebama, da smanje visoke stope njihova napuštanja školovanja, da poštuju načela uključivog obrazovanja s naglaskom na aktivnom sudjelovanju tih učenika te da poboljšaju njihovu integraciju u društvo i u opći obrazovni sustav gdje god je to moguće; poziva da se u tu svrhu žurno poboljša osposobljavanje nastavnika i da se u njega uvrsti rodna perspektiva, kao i utvrđivanje poteškoća u učenju, uključujući razvoj rodno osjetljivih alata za probiranje i konkretnih obrazovnih programa u kojima se u obzir uzima rodna perspektiva kako bi se tim ženama i djevojčicama pružile bolje mogućnosti prilikom zapošljavanja i kako bi ih se osnažilo da nadiđu višestruku diskriminaciju;

| 20. | poziva države članice da dječacima i djevojčicama zajamče jednak pristup obrazovanju, bez obzira na njihovu dob, socijalno-gospodarski status i kulturnu ili vjersku pripadnost te naglašava da bi europske, nacionalne i lokalne institucije trebale promicati konkretne programe za integraciju marginaliziranih zajednica općenito u školama, a posebno djevojčica iz tih zajednica jer se one često suočavaju s višestrukom diskriminacijom, i svih manjina u europskom društvu; ističe da je važno zajamčiti da djevojčice završe srednju školu i naglašava potrebu za programima financijske pomoći za ekonomski ugrožene obitelji kako bi se spriječilo da učenici, a osobito djevojčice, napuštaju školovanje; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice da dječacima i djevojčicama zajamče jednak pristup obrazovanju, bez obzira na njihovu dob, socijalno-gospodarski status i kulturnu ili vjersku pripadnost te naglašava da bi europske, nacionalne i lokalne institucije trebale promicati konkretne programe za integraciju marginaliziranih zajednica općenito u školama, a posebno djevojčica iz tih zajednica jer se one često suočavaju s višestrukom diskriminacijom, i svih manjina u europskom društvu; ističe da je važno zajamčiti da djevojčice završe srednju školu i naglašava potrebu za programima financijske pomoći za ekonomski ugrožene obitelji kako bi se spriječilo da učenici, a osobito djevojčice, napuštaju školovanje;

| 21. | apelira na države članice da aktivno pruže potporu koja je potrebna da se migranticama i njihovim obiteljima zajamči učenje jezika države primateljice u okviru besplatnog lokalnog javnog obrazovanja; |
| --- | --- |

21.

apelira na države članice da aktivno pruže potporu koja je potrebna da se migranticama i njihovim obiteljima zajamči učenje jezika države primateljice u okviru besplatnog lokalnog javnog obrazovanja;

| 22. | poziva države članice da osmisle posebne programe kako bi zajamčile da romske djevojčice i mlade žene nastave s obrazovanjem, bilo ono osnovno, srednje ili visoko, te da uvedu i posebne mjere za majke adolescentice i djevojčice koje su rano napustile školovanje, a posebice da podupru nastavak neprekinutog obrazovanja i omoguće usavršavanje na radnom mjestu; nadalje poziva države članice i Komisiju da te mjere uzmu u obzir prilikom koordinacije i evaluacije nacionalnih strategija za uključivanje Roma; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice da osmisle posebne programe kako bi zajamčile da romske djevojčice i mlade žene nastave s obrazovanjem, bilo ono osnovno, srednje ili visoko, te da uvedu i posebne mjere za majke adolescentice i djevojčice koje su rano napustile školovanje, a posebice da podupru nastavak neprekinutog obrazovanja i omoguće usavršavanje na radnom mjestu; nadalje poziva države članice i Komisiju da te mjere uzmu u obzir prilikom koordinacije i evaluacije nacionalnih strategija za uključivanje Roma;

| 23. | ističe da je u projekte razvojne suradnje važno uključiti mjere koje se odnose na obrazovanje djevojčica i žena; |
| --- | --- |

23.

ističe da je u projekte razvojne suradnje važno uključiti mjere koje se odnose na obrazovanje djevojčica i žena;

| 24. | ističe važnost posvećivanja posebne pozornosti načelu jednakosti spolova u kurikulima i svim fazama obrazovanja; |
| --- | --- |

24.

ističe važnost posvećivanja posebne pozornosti načelu jednakosti spolova u kurikulima i svim fazama obrazovanja;

Kurikul i obrazovanje

| 25. | ustraje u posvećivanju posebne pozornosti jednakosti spolova u svim njezinim kategorijama, u kurikulima, razvojnim ciljevima i ishodima učenja, u sadržajima, u školskim programima i njihovu planiranju, kao i u tome da se naglasi potreba za procjenom položaja žena u školskim kurikulima u raznim područjima, s naglaskom na njihovoj ulozi u sadržajima koji se poučavaju; smatra da se jednakost spolova u obrazovanju mora izričito baviti načelom jednakosti i mora uključivati i niz pitanja poput pismenosti, vršnjačkog nasilja, nasilja, govora mržnje, ljudskih prava i građanskog obrazovanja; |
| --- | --- |

25.

ustraje u posvećivanju posebne pozornosti jednakosti spolova u svim njezinim kategorijama, u kurikulima, razvojnim ciljevima i ishodima učenja, u sadržajima, u školskim programima i njihovu planiranju, kao i u tome da se naglasi potreba za procjenom položaja žena u školskim kurikulima u raznim područjima, s naglaskom na njihovoj ulozi u sadržajima koji se poučavaju; smatra da se jednakost spolova u obrazovanju mora izričito baviti načelom jednakosti i mora uključivati i niz pitanja poput pismenosti, vršnjačkog nasilja, nasilja, govora mržnje, ljudskih prava i građanskog obrazovanja;

| 26. | ističe da obrazovanje mora služiti dječacima i djevojčicama da se razviju u osviještene, uravnotežene osobe koje poštuju druge ljude i koje imaju sposobnost empatije i međusobnog poštovanja, sve u cilju sprečavanja diskriminacije, agresije i vršnjačkog nasilja; |
| --- | --- |

26.

ističe da obrazovanje mora služiti dječacima i djevojčicama da se razviju u osviještene, uravnotežene osobe koje poštuju druge ljude i koje imaju sposobnost empatije i međusobnog poštovanja, sve u cilju sprečavanja diskriminacije, agresije i vršnjačkog nasilja;

| 27. | ističe da je potrebna pomoć škola u razvoju interkulturnog pristupa obrazovanju kao opreka pristupu koji teži asimilaciji ili multikulturalnosti, u svrhu promicanja otvorenosti, međusobnog poštovanja te dijaloga među različitim kulturama i vjerama; |
| --- | --- |

27.

ističe da je potrebna pomoć škola u razvoju interkulturnog pristupa obrazovanju kao opreka pristupu koji teži asimilaciji ili multikulturalnosti, u svrhu promicanja otvorenosti, međusobnog poštovanja te dijaloga među različitim kulturama i vjerama;

| 28. | potiče nadležne vlasti u državama članicama na promicanje jednakosti spolova u svojim sveobuhvatnim programima seksualnog odgoja i odgoja o odnosima, uključujući učenje djevojčica i dječaka o odnosima koji se temelje na pristanku, poštovanju i reciprocitetu, kao i u sportu i slobodnim aktivnostima gdje stereotipi i očekivanja temeljeni na rodu mogu utjecati na sliku koju učenici imaju o sebi, njihovo zdravlje, usvajanje vještina, intelektualni razvoj, društvenu integraciju i izgradnju identiteta djevojčica i dječaka; |
| --- | --- |

28.

potiče nadležne vlasti u državama članicama na promicanje jednakosti spolova u svojim sveobuhvatnim programima seksualnog odgoja i odgoja o odnosima, uključujući učenje djevojčica i dječaka o odnosima koji se temelje na pristanku, poštovanju i reciprocitetu, kao i u sportu i slobodnim aktivnostima gdje stereotipi i očekivanja temeljeni na rodu mogu utjecati na sliku koju učenici imaju o sebi, njihovo zdravlje, usvajanje vještina, intelektualni razvoj, društvenu integraciju i izgradnju identiteta djevojčica i dječaka;

| 29. | uviđa da je osjetljiv, dobi primjeren i znanstveno točan seksualni odgoj i odgoj o odnosima ključno sredstvo u osnaživanju djevojčica i dječaka, čime im se pomaže pri donošenju dobro razmotrenih odluka i doprinosi širim prioritetima javnog zdravlja, na primjer smanjenju neplaniranih trudnoća, smanjenoj smrtnosti majki i novorođenčadi, prevenciji i ranom liječenju spolno prenosivih bolesti i smanjenju zdravstvenih nejednakosti; poziva države članice da razmotre uvođenje u nastavu dobi primjerenog i sveobuhvatnog spolnog odgoja i odgoja o odnosima, obaveznog u kurikulu za sve učenike osnovnih i srednjih škola i naglašava važnost osposobljavanja nastavnika s posebnim naglaskom na poštovanju djevojčica i žena te na jednakosti spolova; |
| --- | --- |

29.

uviđa da je osjetljiv, dobi primjeren i znanstveno točan seksualni odgoj i odgoj o odnosima ključno sredstvo u osnaživanju djevojčica i dječaka, čime im se pomaže pri donošenju dobro razmotrenih odluka i doprinosi širim prioritetima javnog zdravlja, na primjer smanjenju neplaniranih trudnoća, smanjenoj smrtnosti majki i novorođenčadi, prevenciji i ranom liječenju spolno prenosivih bolesti i smanjenju zdravstvenih nejednakosti; poziva države članice da razmotre uvođenje u nastavu dobi primjerenog i sveobuhvatnog spolnog odgoja i odgoja o odnosima, obaveznog u kurikulu za sve učenike osnovnih i srednjih škola i naglašava važnost osposobljavanja nastavnika s posebnim naglaskom na poštovanju djevojčica i žena te na jednakosti spolova;

| 30. | poziva na uvođenje spolnog odgoja i odgoja o odnosima u nastavne programe čiji je cilj osnaživanje djevojčica osvješćivanjem i kontrolom nad vlastitim tijelom, istovremeno pozivajući na to da svi ostali nastavni predmeti budu usklađeni s tim načelima; |
| --- | --- |

30.

poziva na uvođenje spolnog odgoja i odgoja o odnosima u nastavne programe čiji je cilj osnaživanje djevojčica osvješćivanjem i kontrolom nad vlastitim tijelom, istovremeno pozivajući na to da svi ostali nastavni predmeti budu usklađeni s tim načelima;

| 31. | poziva Komisiju na borbu protiv diskriminacije na temelju seksualnog opredjeljenja i rodnog identiteta u obrazovnom okruženju; potiče Komisiju da podupre uvođenje objektivnih informacija o pitanjima iz područja LGBTI u školske kurikule; potiče Komisiju da olakša uzajamno učenje među državama članicama u rješavanju problema homofobnog i transfobnog vršnjačkog nasilja i uznemiravanja; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju na borbu protiv diskriminacije na temelju seksualnog opredjeljenja i rodnog identiteta u obrazovnom okruženju; potiče Komisiju da podupre uvođenje objektivnih informacija o pitanjima iz područja LGBTI u školske kurikule; potiče Komisiju da olakša uzajamno učenje među državama članicama u rješavanju problema homofobnog i transfobnog vršnjačkog nasilja i uznemiravanja;

| 32. | potiče djevojčice i dječake da tijekom obrazovnog procesa jednak interes iskažu za sve predmete, nesputani rodnim stereotipima, posebno za znanstvene i tehničke predmete, uključujući učenje dječaka o aktivnostima koje se tradicionalno smatraju ženskima u područjima poput rada u domaćinstvu i brige o domaćinstvu, čime ih se također ohrabruje da podjednako sudjeluju u donošenju zajedničkih odluka, upravljanju školom te svim izvannastavnim aktivnostima; poziva na uključene strane da zajamče financiranje tih učinkovitih aktivnosti; |
| --- | --- |

32.

potiče djevojčice i dječake da tijekom obrazovnog procesa jednak interes iskažu za sve predmete, nesputani rodnim stereotipima, posebno za znanstvene i tehničke predmete, uključujući učenje dječaka o aktivnostima koje se tradicionalno smatraju ženskima u područjima poput rada u domaćinstvu i brige o domaćinstvu, čime ih se također ohrabruje da podjednako sudjeluju u donošenju zajedničkih odluka, upravljanju školom te svim izvannastavnim aktivnostima; poziva na uključene strane da zajamče financiranje tih učinkovitih aktivnosti;

| 33. | ističe da su potrebne mjere kojima se podupire konkretno promicanje žena u kulturi te širenje njihova umjetničkog i intelektualnog rada, bori protiv strukturne i sveprisutne diskriminacije žena u tom području, potiče uravnotežena zastupljenost žena i muškaraca u javnom umjetničkom i kulturnom životu, te pruža financijska pomoć i pozitivno djelovanje u cilju ispravljanja postojećih nejednakosti u tim područjima; |
| --- | --- |

33.

ističe da su potrebne mjere kojima se podupire konkretno promicanje žena u kulturi te širenje njihova umjetničkog i intelektualnog rada, bori protiv strukturne i sveprisutne diskriminacije žena u tom području, potiče uravnotežena zastupljenost žena i muškaraca u javnom umjetničkom i kulturnom životu, te pruža financijska pomoć i pozitivno djelovanje u cilju ispravljanja postojećih nejednakosti u tim područjima;

| 34. | poziva da se djevojčicama i dječacima omogući jednak pristup i obrazovanje u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i korištenje tim tehnologijama počevši od predškolskog obrazovanja, posvećujući osobitu pozornost djeci i mladima iz ruralnih područja, marginaliziranih zajednica ili onima s posebnim potrebama u cilju poboljšanja digitalne pismenosti, širenja učinkovitih obrazovnih politika, poboljšanja osposobljavanja nastavnika kako bi se povećao broj studentica i žena s diplomom u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike; u tom pogledu pozdravlja sve inicijative i programe kojima je cilj ta studijska područja i odgovarajuće karijere istraživača djevojčicama učiniti privlačnijima; |
| --- | --- |

34.

poziva da se djevojčicama i dječacima omogući jednak pristup i obrazovanje u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i korištenje tim tehnologijama počevši od predškolskog obrazovanja, posvećujući osobitu pozornost djeci i mladima iz ruralnih područja, marginaliziranih zajednica ili onima s posebnim potrebama u cilju poboljšanja digitalne pismenosti, širenja učinkovitih obrazovnih politika, poboljšanja osposobljavanja nastavnika kako bi se povećao broj studentica i žena s diplomom u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike; u tom pogledu pozdravlja sve inicijative i programe kojima je cilj ta studijska područja i odgovarajuće karijere istraživača djevojčicama učiniti privlačnijima;

| 35. | ističe važnost uvođenja obrazovnih mjera namijenjenih priznavanju uloge žena u povijesti, znanosti, politici, književnosti, umjetnosti, obrazovanju itd. i poučavanju o njoj; |
| --- | --- |

35.

ističe važnost uvođenja obrazovnih mjera namijenjenih priznavanju uloge žena u povijesti, znanosti, politici, književnosti, umjetnosti, obrazovanju itd. i poučavanju o njoj;

| 36. | potiče na ulaganje svih mogućih napora da se zapošljavanje u području predškolskog i osnovnoškolskog obrazovanja i skrbi počne smatrati vrijednim i za žene i za muškarce; |
| --- | --- |

36.

potiče na ulaganje svih mogućih napora da se zapošljavanje u području predškolskog i osnovnoškolskog obrazovanja i skrbi počne smatrati vrijednim i za žene i za muškarce;

| 37. | poziva države članice da razviju ili pojačaju nacionalne propise u cilju borbe protiv negativnog utjecaja stereotipnih rodnih uloga koje se u medijima i oglašavanju prikazuju kao vrijednosti te koji vrlo često potkopavaju rad škola na tim područjima; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice da razviju ili pojačaju nacionalne propise u cilju borbe protiv negativnog utjecaja stereotipnih rodnih uloga koje se u medijima i oglašavanju prikazuju kao vrijednosti te koji vrlo često potkopavaju rad škola na tim područjima;

| 38. | potiče na osmišljavanje dopunskih aktivnosti kojima bi se nadogradio službeni kurikul u pogledu jednakosti spolova i poduzetničkog osposobljavanja te na provedbu programa neformalne edukacije o jednakosti spolova u zajednicama uz pomoć lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

38.

potiče na osmišljavanje dopunskih aktivnosti kojima bi se nadogradio službeni kurikul u pogledu jednakosti spolova i poduzetničkog osposobljavanja te na provedbu programa neformalne edukacije o jednakosti spolova u zajednicama uz pomoć lokalnih vlasti;

| 39. | poziva na to da se nanovo potakne izdavanje potvrde o stručnoj osposobljenosti u neformalnom obrazovanju te visokostandardne potvrde o učenju kroz rad koja se odnosi na strukovno obrazovanje jer će to djevojčicama i ženama pomoći da pronađu bolji posao i uđu ili se vrate na tržište rada te da se istovremeno i muškarcima i ženama zajamče jednako dostojanstvo i stjecanje sposobnosti; |
| --- | --- |

39.

poziva na to da se nanovo potakne izdavanje potvrde o stručnoj osposobljenosti u neformalnom obrazovanju te visokostandardne potvrde o učenju kroz rad koja se odnosi na strukovno obrazovanje jer će to djevojčicama i ženama pomoći da pronađu bolji posao i uđu ili se vrate na tržište rada te da se istovremeno i muškarcima i ženama zajamče jednako dostojanstvo i stjecanje sposobnosti;

| 40. | potiče autore i urednike pedagoških materijala da svjesno vode računa o potrebi da jednakost spolova postane jedan od kriterija pri njihovoj izradi te im preporučuje da se obrate timovima predavača i učenika prilikom izrade pedagoških materijala o jednakosti spolova i da potraže savjet stručnjaka iz područja jednakosti spolova i rodno osviještenog mentorstva; |
| --- | --- |

40.

potiče autore i urednike pedagoških materijala da svjesno vode računa o potrebi da jednakost spolova postane jedan od kriterija pri njihovoj izradi te im preporučuje da se obrate timovima predavača i učenika prilikom izrade pedagoških materijala o jednakosti spolova i da potraže savjet stručnjaka iz područja jednakosti spolova i rodno osviještenog mentorstva;

| 41. | apelira na države članice da pripreme i objave smjernice namijenjene školama, kreatorima politika u području obrazovanja, nastavnicima i odgovornima za pripremu kurikula, kojima će se obuhvatiti rodna perspektiva i jednakost spolova te da zajamče uklanjanje stereotipa i seksističkih prikaza koji se mogu naći u sadržaju, jeziku i ilustracijama pedagoških udžbenika i materijala te ih potiče i na borbu protiv seksizma u književnosti, kinematografiji, glazbi, igrama, medijima, oglašavanju i drugim područjima koja mogu uvelike doprinijeti promjeni stavova, ponašanja i identiteta dječaka i djevojčica; |
| --- | --- |

41.

apelira na države članice da pripreme i objave smjernice namijenjene školama, kreatorima politika u području obrazovanja, nastavnicima i odgovornima za pripremu kurikula, kojima će se obuhvatiti rodna perspektiva i jednakost spolova te da zajamče uklanjanje stereotipa i seksističkih prikaza koji se mogu naći u sadržaju, jeziku i ilustracijama pedagoških udžbenika i materijala te ih potiče i na borbu protiv seksizma u književnosti, kinematografiji, glazbi, igrama, medijima, oglašavanju i drugim područjima koja mogu uvelike doprinijeti promjeni stavova, ponašanja i identiteta dječaka i djevojčica;

| 42. | potvrđuje da učitelji imaju glavnu ulogu u oblikovanju obrazovnog identiteta te znatno utječu na aspekte rodno uvjetovanog ponašanja u školama; podsjeća da se još puno mora učiniti kako bi se ojačala uloga učitelja u vezi s najboljim načinom promicanja jednakosti spolova; stoga inzistira da je potrebno zajamčiti sveobuhvatno početno i trajno osposobljavanje učitelja u pogledu jednakosti na svim razinama formalnog i neformalnog obrazovanja, uključujući uzajamno učenje od kolega i suradnju s vanjskim organizacijama i agencijama, u cilju jačanja svijesti o utjecaju rodnih uloga i stereotipa na samouvjerenost njihovih učenika te na njihov izbor predmeta tijekom školovanja; ističe da su djevojkama potrebni pozitivni uzori obaju spolova u školama i na sveučilištima kako bi se mogle poistovjetiti s njima te na najbolji način iskoristiti vlastiti potencijal bez straha od rodne diskriminacije ili dvostrukih pravila; |
| --- | --- |

42.

potvrđuje da učitelji imaju glavnu ulogu u oblikovanju obrazovnog identiteta te znatno utječu na aspekte rodno uvjetovanog ponašanja u školama; podsjeća da se još puno mora učiniti kako bi se ojačala uloga učitelja u vezi s najboljim načinom promicanja jednakosti spolova; stoga inzistira da je potrebno zajamčiti sveobuhvatno početno i trajno osposobljavanje učitelja u pogledu jednakosti na svim razinama formalnog i neformalnog obrazovanja, uključujući uzajamno učenje od kolega i suradnju s vanjskim organizacijama i agencijama, u cilju jačanja svijesti o utjecaju rodnih uloga i stereotipa na samouvjerenost njihovih učenika te na njihov izbor predmeta tijekom školovanja; ističe da su djevojkama potrebni pozitivni uzori obaju spolova u školama i na sveučilištima kako bi se mogle poistovjetiti s njima te na najbolji način iskoristiti vlastiti potencijal bez straha od rodne diskriminacije ili dvostrukih pravila;

| 43. | naglašava potrebu da se i u osnovno i u trajno osposobljavanje nastavnika uključi učenje o načelu jednakosti žena i muškaraca, kao i njegova primjena, kako bi se uklonile sve prepreke potpunom ostvarenju potencijala učenika, neovisno o njihovu rodu; |
| --- | --- |

43.

naglašava potrebu da se i u osnovno i u trajno osposobljavanje nastavnika uključi učenje o načelu jednakosti žena i muškaraca, kao i njegova primjena, kako bi se uklonile sve prepreke potpunom ostvarenju potencijala učenika, neovisno o njihovu rodu;

| 44. | snažno vjeruje u transformativni potencijal obrazovanja u zagovaranju jednakosti spolova; uviđa da se u formalnim i neformalnim obrazovnim programima mora pristupiti rješavanju i borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja, rodne diskriminacije, uznemiravanja, homofobije i transfobije u svim njihovim oblicima, uključujući oblike nasilja ili uznemiravanja na internetu; uviđa da obrazovanje o jednakosti spolova i protiv rodno uvjetovanog nasilja ovisi o sigurnom školskom okuženju u kojem nema nasilja; |
| --- | --- |

44.

snažno vjeruje u transformativni potencijal obrazovanja u zagovaranju jednakosti spolova; uviđa da se u formalnim i neformalnim obrazovnim programima mora pristupiti rješavanju i borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja, rodne diskriminacije, uznemiravanja, homofobije i transfobije u svim njihovim oblicima, uključujući oblike nasilja ili uznemiravanja na internetu; uviđa da obrazovanje o jednakosti spolova i protiv rodno uvjetovanog nasilja ovisi o sigurnom školskom okuženju u kojem nema nasilja;

| 45. | naglašava da je potrebno organizirati inicijative za podizanje razine osviještenosti i poučavanje o rodnoj perspektivi te njezino usvajanje, a koje bi bile namijenjene svima koji su uključeni u politiku obrazovanja te roditeljima i poslodavcima; |
| --- | --- |

45.

naglašava da je potrebno organizirati inicijative za podizanje razine osviještenosti i poučavanje o rodnoj perspektivi te njezino usvajanje, a koje bi bile namijenjene svima koji su uključeni u politiku obrazovanja te roditeljima i poslodavcima;

| 46. | poziva države članice da usvoje međugeneracijski pristup obrazovanju i da zajamče jednak pristup formalnom i neformalnom obrazovanju uvođenjem cjenovno pristupačnih i kvalitetnih programa skrbi za djecu u obrazovne sustave, kao i skrbi za starije osobe i druge uzdržavane osobe; poziva države članice da sudjeluju u inicijativama kojima je cilj smanjiti izravne i neizravne troškove obrazovanja te povećati kapacitete svih jaslica, vrtića, predškolskih, školskih i izvanškolskih mreža u skladu s načelima uključivanja djece koja žive u siromaštvu ili na rubu siromaštva; ističe da je to važno kako bi se pomoglo svim ženama i muškarcima, uključujući samohrane roditelje, da postignu ravnotežu između obiteljskog života i posla te zajamčilo sudjelovanje žena u cjeloživotnom učenju, strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, stvarajući na taj način uzore za osnaživanje djevojčica; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice da usvoje međugeneracijski pristup obrazovanju i da zajamče jednak pristup formalnom i neformalnom obrazovanju uvođenjem cjenovno pristupačnih i kvalitetnih programa skrbi za djecu u obrazovne sustave, kao i skrbi za starije osobe i druge uzdržavane osobe; poziva države članice da sudjeluju u inicijativama kojima je cilj smanjiti izravne i neizravne troškove obrazovanja te povećati kapacitete svih jaslica, vrtića, predškolskih, školskih i izvanškolskih mreža u skladu s načelima uključivanja djece koja žive u siromaštvu ili na rubu siromaštva; ističe da je to važno kako bi se pomoglo svim ženama i muškarcima, uključujući samohrane roditelje, da postignu ravnotežu između obiteljskog života i posla te zajamčilo sudjelovanje žena u cjeloživotnom učenju, strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, stvarajući na taj način uzore za osnaživanje djevojčica;

| 47. | naglašava da dječaci i muškarci moraju biti aktivno obuhvaćeni svakom strategijom za promicanje jednakosti spolova i osnaživanje djevojčica i žena te u nju uključeni; |
| --- | --- |

47.

naglašava da dječaci i muškarci moraju biti aktivno obuhvaćeni svakom strategijom za promicanje jednakosti spolova i osnaživanje djevojčica i žena te u nju uključeni;

| 48. | ističe koliko je važno da javne uprave u području visokog obrazovanja potiču istraživanje značenja i razmjera jednakosti spolova i poučavanje o njoj, osobito uvršćivanjem tema povezanih s jednakošću spolova u relevantne kurikule, pokretanjem usmjerenih poslijediplomskih studija i provođenjem stručnih analiza i istraživanja u tom području; |
| --- | --- |

48.

ističe koliko je važno da javne uprave u području visokog obrazovanja potiču istraživanje značenja i razmjera jednakosti spolova i poučavanje o njoj, osobito uvršćivanjem tema povezanih s jednakošću spolova u relevantne kurikule, pokretanjem usmjerenih poslijediplomskih studija i provođenjem stručnih analiza i istraživanja u tom području;

| 49. | poziva europske institucije i države članice da ostvare napredak u međusobnom priznavanju diploma, certifikata i ostalih potvrda kojima se dokazuju stručne kvalifikacije stečene u pojedinim državama članicama te u koordinaciji i usklađivanju nacionalnih propisa o zapošljavanju ljudi određenih zanimanja kako bi emigrantice i iz Europske unije i iz trećih zemalja mogle konkurirati za radna mjesta u skladu sa svojim obrazovanjem i kvalifikacijama; |
| --- | --- |

49.

poziva europske institucije i države članice da ostvare napredak u međusobnom priznavanju diploma, certifikata i ostalih potvrda kojima se dokazuju stručne kvalifikacije stečene u pojedinim državama članicama te u koordinaciji i usklađivanju nacionalnih propisa o zapošljavanju ljudi određenih zanimanja kako bi emigrantice i iz Europske unije i iz trećih zemalja mogle konkurirati za radna mjesta u skladu sa svojim obrazovanjem i kvalifikacijama;

Ulaganje, praćenje i procjena

| 50. | napominje da nezavisna tijela trebaju pratiti i procjenjivati napredak nakon usvajanja politike jednakosti spolova u obrazovnim ustanovama, da je potrebno redovito obavještavati lokalne, regionalne, nacionalne i europske tvorce politika o svim poduzetim mjerama i postignutom napretku u tom području te da rodna perspektiva hitno treba postati dio unutarnje i vanjske evaluacije obrazovnih ustanova; |
| --- | --- |

50.

napominje da nezavisna tijela trebaju pratiti i procjenjivati napredak nakon usvajanja politike jednakosti spolova u obrazovnim ustanovama, da je potrebno redovito obavještavati lokalne, regionalne, nacionalne i europske tvorce politika o svim poduzetim mjerama i postignutom napretku u tom području te da rodna perspektiva hitno treba postati dio unutarnje i vanjske evaluacije obrazovnih ustanova;

| 51. | naglašava važnost suradnje među raznim obrazovnim upravnim tijelima i razmjene primjera dobre prakse u razvoju projekata i programa usmjerenih na podizanje i širenje razine znanja i osviještenosti među članovima obrazovne zajednice o načelima koedukacije i istinske jednakosti žena i muškaraca; |
| --- | --- |

51.

naglašava važnost suradnje među raznim obrazovnim upravnim tijelima i razmjene primjera dobre prakse u razvoju projekata i programa usmjerenih na podizanje i širenje razine znanja i osviještenosti među članovima obrazovne zajednice o načelima koedukacije i istinske jednakosti žena i muškaraca;

| 52. | poziva Europski institut za jednakost spolova (EIGE) da nastavi sa svojim radom na objedinjavanju usporedivih podataka i pokazatelja po spolovima u svim područjima politike, uključujući područje obrazovanja, te podsjeća da je važno provesti istraživanja o utjecaju obrazovnih politika na rješavanje problema nejednakosti spolova, iz kojih će proizaći kvalitativni i kvantitativni instrumenti za procjenu tog učinka, prateći proračunsku strategiju utemeljenu na rodnoj perspektivi kako bi se promicao i pristup obrazovnim resursima i pravo na njih; |
| --- | --- |

52.

poziva Europski institut za jednakost spolova (EIGE) da nastavi sa svojim radom na objedinjavanju usporedivih podataka i pokazatelja po spolovima u svim područjima politike, uključujući područje obrazovanja, te podsjeća da je važno provesti istraživanja o utjecaju obrazovnih politika na rješavanje problema nejednakosti spolova, iz kojih će proizaći kvalitativni i kvantitativni instrumenti za procjenu tog učinka, prateći proračunsku strategiju utemeljenu na rodnoj perspektivi kako bi se promicao i pristup obrazovnim resursima i pravo na njih;

| 53. | uviđa da je od ključne važnosti procijeniti utjecaj budućeg zakonodavstva o obrazovanju na jednakost spolova te da se u skladu s tim načelom postojeći zakoni revidiraju kada je to potrebno; |
| --- | --- |

53.

uviđa da je od ključne važnosti procijeniti utjecaj budućeg zakonodavstva o obrazovanju na jednakost spolova te da se u skladu s tim načelom postojeći zakoni revidiraju kada je to potrebno;

| 54. | ističe da centri za istraživanje obrazovanja, u bliskoj suradnji sa stručnjacima za rodna pitanja, tijelima EU-a i lokalnim vlastima, moraju pratiti i procjenjivati postupak provedbe programa jednakosti spolova; poziva države članice i Komisiju na prikupljanje kvantitativnih i kvalitativnih usporedivih podataka razvrstanih po spolu; |
| --- | --- |

54.

ističe da centri za istraživanje obrazovanja, u bliskoj suradnji sa stručnjacima za rodna pitanja, tijelima EU-a i lokalnim vlastima, moraju pratiti i procjenjivati postupak provedbe programa jednakosti spolova; poziva države članice i Komisiju na prikupljanje kvantitativnih i kvalitativnih usporedivih podataka razvrstanih po spolu;

| 55. | predlaže da se utemelji europska godišnja nagrada za jednakost spolova koja bi se dodjeljivala obrazovnim ustanovama koje se ističu u postizanju tog cilja te potiče države članice da osnuju takvu nagradu na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

55.

predlaže da se utemelji europska godišnja nagrada za jednakost spolova koja bi se dodjeljivala obrazovnim ustanovama koje se ističu u postizanju tog cilja te potiče države članice da osnuju takvu nagradu na nacionalnoj razini;

| 56. | ističe da je potrebno pripremiti akcijske planove i dodijeliti sredstva za provedbu rodno specifičnih obrazovnih projekata i uspostavu rodno osjetljivih obrazovnih struktura te u tom pogledu preporučuje da se iskoriste europski instrumenti koji su za to dostupni, poput Plana ulaganja, programa Obzor 2020. i europskih strukturnih fondova, uključujući Europski socijalni fond; |
| --- | --- |

56.

ističe da je potrebno pripremiti akcijske planove i dodijeliti sredstva za provedbu rodno specifičnih obrazovnih projekata i uspostavu rodno osjetljivih obrazovnih struktura te u tom pogledu preporučuje da se iskoriste europski instrumenti koji su za to dostupni, poput Plana ulaganja, programa Obzor 2020. i europskih strukturnih fondova, uključujući Europski socijalni fond;

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladama država članica. |
| --- | --- |

57.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladama država članica.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0074.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0050.

(3)  https://europa.eu/eyd2015/hr/eu-european-parliament/posts/every-girl-and-woman-has-right-education

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/192 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/192

---

P8_TA(2015)0313

Izvješće o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj: prepreke potpunom ostvarenju unutarnjeg tržišta

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj: prepreke potpunom ostvarenju unutarnjeg tržišta (2015/2061(INI))

(2017/C 316/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini od 22. srpnja 1972. između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini od 22. srpnja 1972. između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije,

| — | uzimajući u obzir Sporazum od 21. lipnja 1999. između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba te posebno njegov Prilog I. o slobodnom kretanju osoba i Prilog III. o priznavanju stručnih kvalifikacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum od 21. lipnja 1999. između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba te posebno njegov Prilog I. o slobodnom kretanju osoba i Prilog III. o priznavanju stručnih kvalifikacija,

| — | uzimajući u obzir Sporazum od 25. lipnja 2009. između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pojednostavljenju inspekcija i formalnosti vezanih uz prijevoz robe te o mjerama za carinsku sigurnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum od 25. lipnja 2009. između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pojednostavljenju inspekcija i formalnosti vezanih uz prijevoz robe te o mjerama za carinsku sigurnost,

| — | uzimajući u obzir Sporazum od 21. lipnja 1999. između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o uzajamnom priznavanju u vezi s ocjenom sukladnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum od 21. lipnja 1999. između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o uzajamnom priznavanju u vezi s ocjenom sukladnosti,

| — | uzimajući u obzir Sporazum od 21. lipnja 1999. između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o određenim aspektima javne nabave, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum od 21. lipnja 1999. između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o određenim aspektima javne nabave,

| — | uzimajući u obzir Protokol od 27. svibnja 2008. uz Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba u vezi sa sudjelovanjem Republike Bugarske i Rumunjske kao ugovornih stranaka na temelju njihovog pristupanja Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol od 27. svibnja 2008. uz Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba u vezi sa sudjelovanjem Republike Bugarske i Rumunjske kao ugovornih stranaka na temelju njihovog pristupanja Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol od 26. listopada 2004. uz Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba u vezi sa sudjelovanjem Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike kao ugovornih stranaka na temelju njihovog pristupanja Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol od 26. listopada 2004. uz Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba u vezi sa sudjelovanjem Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike kao ugovornih stranaka na temelju njihovog pristupanja Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu („Direktiva o uslugama”) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu („Direktiva o uslugama”) (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o priznavanju stručnih kvalifikacija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o priznavanju stručnih kvalifikacija (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. rujna 2010. o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj: prepreke potpunom ostvarenju unutarnjeg tržišta (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. rujna 2010. o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj: prepreke potpunom ostvarenju unutarnjeg tržišta (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o Izvješću o napretku Islanda za 2012. i perspektivi poslije izbora (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o Izvješću o napretku Islanda za 2012. i perspektivi poslije izbora (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. prosinca 2014. o homogenom proširenom jedinstvenom tržištu i odnosima između EU-a i zapadnoeuropskih zemalja koje nisu članice EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. prosinca 2014. o homogenom proširenom jedinstvenom tržištu i odnosima između EU-a i zapadnoeuropskih zemalja koje nisu članice EU-a,

| — | uzimajući u obzir zaključke koje je usvojilo Vijeće EGP-a na svojoj 42. sjednici od 19. studenoga 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke koje je usvojilo Vijeće EGP-a na svojoj 42. sjednici od 19. studenoga 2014.,

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 7. prosinca 2012. o preispitivanju funkcioniranja Europskog gospodarskog prostora (SWD(2012)0425), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 7. prosinca 2012. o preispitivanju funkcioniranja Europskog gospodarskog prostora (SWD(2012)0425),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2012. o odnosima EU-a s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monako i Republikom San Marino – mogućnosti jače integracije u EU (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2012. o odnosima EU-a s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monako i Republikom San Marino – mogućnosti jače integracije u EU (COM(2012)0680),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 18. studenoga 2013. o odnosima EU-a s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monakom i Republikom San Marinom: mogućnosti njihova sudjelovanja na unutarnjem tržištu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 18. studenoga 2013. o odnosima EU-a s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monakom i Republikom San Marinom: mogućnosti njihova sudjelovanja na unutarnjem tržištu,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora o godišnjem izvješću o funkcioniranju Sporazuma o EGP-u u 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora o godišnjem izvješću o funkcioniranju Sporazuma o EGP-u u 2013.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 30. svibnja 2013. o budućnosti EGP-a i odnosima EU-a s malim zemljama i Švicarskom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 30. svibnja 2013. o budućnosti EGP-a i odnosima EU-a s malim zemljama i Švicarskom,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 26. ožujka 2014. o upravljanju jedinstvenim tržištem, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 26. ožujka 2014. o upravljanju jedinstvenim tržištem,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 17. ožujka 2015. o industrijskoj politici u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 17. ožujka 2015. o industrijskoj politici u Europi,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 17. ožujka 2015. o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja i njegovim mogućim posljedicama za zemlje EGP-a/EFTA-e, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničkog parlamentarnog odbora Europskog gospodarskog prostora od 17. ožujka 2015. o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja i njegovim mogućim posljedicama za zemlje EGP-a/EFTA-e,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o švicarskoj vanjskoj politici od 14. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o švicarskoj vanjskoj politici od 14. siječnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir 35. pregled stanja unutarnjeg tržišta zemalja EGP-a i EFTA-e, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 35. pregled stanja unutarnjeg tržišta zemalja EGP-a i EFTA-e,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije i posebno članak 217. kojim se Uniji daje pravo sklapanja međunarodnih sporazuma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije i posebno članak 217. kojim se Uniji daje pravo sklapanja međunarodnih sporazuma,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0244/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0244/2015),

| A. | budući da su četiri države članice Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA) (Island, Lihtenštajn, Norveška i Švicarska) važni trgovinski partneri Europske unije (EU) te da je Švicarska četvrti, a Norveška peti po važnosti trgovinski partner EU-a ako se gleda opseg trgovine; |
| --- | --- |

A.

budući da su četiri države članice Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA) (Island, Lihtenštajn, Norveška i Švicarska) važni trgovinski partneri Europske unije (EU) te da je Švicarska četvrti, a Norveška peti po važnosti trgovinski partner EU-a ako se gleda opseg trgovine;

| B. | budući da se odnosi između EU-a i tri države članice EFTA-e (Island, Lihtenštajn i Norveška) temelje na Europskom gospodarskom prostoru (EGP), kojim se omogućava sudjelovanje na unutarnjem tržištu, dok se Sporazum o EGP-u provodi i nadzire unutar vrlo institucionaliziranog okvira; |
| --- | --- |

B.

budući da se odnosi između EU-a i tri države članice EFTA-e (Island, Lihtenštajn i Norveška) temelje na Europskom gospodarskom prostoru (EGP), kojim se omogućava sudjelovanje na unutarnjem tržištu, dok se Sporazum o EGP-u provodi i nadzire unutar vrlo institucionaliziranog okvira;

| C. | budući da sudjelovanje Švicarske u Sporazumu o EGP-u nije dobilo potporu na referendumu 1992. te se stoga odnosi između Švicarske i EU-a trenutačno temelje na više od 100 sektorskih sporazuma kojima se omogućava visok stupanj integracije; |
| --- | --- |

C.

budući da sudjelovanje Švicarske u Sporazumu o EGP-u nije dobilo potporu na referendumu 1992. te se stoga odnosi između Švicarske i EU-a trenutačno temelje na više od 100 sektorskih sporazuma kojima se omogućava visok stupanj integracije;

| D. | budući da je za poticanje rasta i konkurentnosti te otvaranje novih radnih mjesta za oporavak europskog gospodarstva potrebno učinkovito jedinstveno tržište koje dobro funkcionira i temelji se na vrlo konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, no zakonodavstvo o jedinstvenom tržištu mora se na pravilan način prenijeti, provesti i primijeniti kako bi se ostvarile sve njegove prednosti u državama članicama EU-a i državama EGP-a i EFTA-e; |
| --- | --- |

D.

budući da je za poticanje rasta i konkurentnosti te otvaranje novih radnih mjesta za oporavak europskog gospodarstva potrebno učinkovito jedinstveno tržište koje dobro funkcionira i temelji se na vrlo konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, no zakonodavstvo o jedinstvenom tržištu mora se na pravilan način prenijeti, provesti i primijeniti kako bi se ostvarile sve njegove prednosti u državama članicama EU-a i državama EGP-a i EFTA-e;

Uvod

| 1. | smatra da je Sporazum o EGP-u glavni element gospodarskog rasta te najdalekosežniji i sveobuhvatan instrument za proširenje jedinstvenog tržišta na treće zemlje; vjeruje da se uzimajući u obzir unutarnje promjene u EU-u dokazao kao stabilan i učinkovit sporazum koji dobro funkcionira te kojim se i dugoročno jamči integritet jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

1.

smatra da je Sporazum o EGP-u glavni element gospodarskog rasta te najdalekosežniji i sveobuhvatan instrument za proširenje jedinstvenog tržišta na treće zemlje; vjeruje da se uzimajući u obzir unutarnje promjene u EU-u dokazao kao stabilan i učinkovit sporazum koji dobro funkcionira te kojim se i dugoročno jamči integritet jedinstvenog tržišta;

| 2. | potvrđuje da čvrsti odnosi između država EU-a, EGP-a i EFTA-e te Švicarske nadilaze gospodarsku integraciju i proširenje jedinstvenog tržišta te da doprinose stabilnosti i blagostanju u korist svih građana i poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća; ističe važnost jamčenja ispravnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta u cilju postizanja jednakih uvjeta i stvaranja novih radnih mjesta; |
| --- | --- |

2.

potvrđuje da čvrsti odnosi između država EU-a, EGP-a i EFTA-e te Švicarske nadilaze gospodarsku integraciju i proširenje jedinstvenog tržišta te da doprinose stabilnosti i blagostanju u korist svih građana i poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća; ističe važnost jamčenja ispravnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta u cilju postizanja jednakih uvjeta i stvaranja novih radnih mjesta;

Provedba zakonodavstva o jedinstvenom tržištu: zemlje EGP-a i EFTA-e

| 3. | sa zabrinutošću napominje da je u skladu s pregledom stanja unutarnjeg tržišta zemalja EGP-a i EFTA-e trenutni prosječni deficit prijenosa propisa u trima zemljama EFTA-e porastao na 2,0 % s 1,9 % u srpnju 2014.; |
| --- | --- |

3.

sa zabrinutošću napominje da je u skladu s pregledom stanja unutarnjeg tržišta zemalja EGP-a i EFTA-e trenutni prosječni deficit prijenosa propisa u trima zemljama EFTA-e porastao na 2,0 % s 1,9 % u srpnju 2014.;

| 4. | pozdravlja znatne napore u vezi s poboljšanjem brzog uključivanja relevantne pravne stečevine u Sporazum o EGP-u te nedavni dogovor o načelima uključivanja uredbi EU-a o osnivanju europskih nadzornih tijela na području financijskih usluga; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja znatne napore u vezi s poboljšanjem brzog uključivanja relevantne pravne stečevine u Sporazum o EGP-u te nedavni dogovor o načelima uključivanja uredbi EU-a o osnivanju europskih nadzornih tijela na području financijskih usluga;

| 5. | podsjeća na to da države EGP-a i EFTA-e sudjeluju u velikom broju programa i agencija EU-a kao i u praktičnoj suradnji, na primjer u okviru Informacijskog sustava jedinstvenog tržišta ili SOLVIT-a, te s pomoću EGP-a i norveškog financijskog mehanizma pridonose koheziji u EU-u; smatra da ta suradnja doprinosi učinkovitom i proširenom jedinstvenom tržištu; potiče države EU-a te EGP-a i EFTA-e da nastave s razvijanjem preventivnih instrumenata i odgovora na moguće prijetnje kako bi osigurale funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta; |
| --- | --- |

5.

podsjeća na to da države EGP-a i EFTA-e sudjeluju u velikom broju programa i agencija EU-a kao i u praktičnoj suradnji, na primjer u okviru Informacijskog sustava jedinstvenog tržišta ili SOLVIT-a, te s pomoću EGP-a i norveškog financijskog mehanizma pridonose koheziji u EU-u; smatra da ta suradnja doprinosi učinkovitom i proširenom jedinstvenom tržištu; potiče države EU-a te EGP-a i EFTA-e da nastave s razvijanjem preventivnih instrumenata i odgovora na moguće prijetnje kako bi osigurale funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta;

| 6. | smatra da je nužna pravovremena provedba relevantnog zakonodavstva o jedinstvenom tržištu u državama EGP-a i EFTA-e koja bi se odvijala koliko je god moguće istovremeno te da bi taj postupak trebalo poboljšati i ubrzati; |
| --- | --- |

6.

smatra da je nužna pravovremena provedba relevantnog zakonodavstva o jedinstvenom tržištu u državama EGP-a i EFTA-e koja bi se odvijala koliko je god moguće istovremeno te da bi taj postupak trebalo poboljšati i ubrzati;

| 7. | naglašava da je zaostatak pravnih akata čije se uključivanje čeka i dalje izvor zabrinutosti te stoga potiče države EGP-a i EFTA-e da u bliskoj suradnji s EU-om pojačaju napore u cilju održavanja cjelovitosti jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

7.

naglašava da je zaostatak pravnih akata čije se uključivanje čeka i dalje izvor zabrinutosti te stoga potiče države EGP-a i EFTA-e da u bliskoj suradnji s EU-om pojačaju napore u cilju održavanja cjelovitosti jedinstvenog tržišta;

| 8. | prihvaća da je potreban prethodan dogovor svih država EGP-a i EFTA-e o određivanju značaja za EGP te da mogu biti potrebne tehničke prilagodbe prije uključivanja; zabrinut je zbog toga što veliki broj zahtjeva za prilagodbama i iznimkama dovodi do kašnjenja i, moguće je, do fragmentiranja jedinstvenog tržišta; snažno poziva te države da ublaže tu situaciju i da blisko surađuju s EU-om kako bi zajamčile jednake uvjete na proširenom jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

8.

prihvaća da je potreban prethodan dogovor svih država EGP-a i EFTA-e o određivanju značaja za EGP te da mogu biti potrebne tehničke prilagodbe prije uključivanja; zabrinut je zbog toga što veliki broj zahtjeva za prilagodbama i iznimkama dovodi do kašnjenja i, moguće je, do fragmentiranja jedinstvenog tržišta; snažno poziva te države da ublaže tu situaciju i da blisko surađuju s EU-om kako bi zajamčile jednake uvjete na proširenom jedinstvenom tržištu;

| 9. | ističe da se od potpisivanja Sporazuma o EGP-u EU u većoj mjeri služio agencijama; pozdravlja činjenicu da države EGP-a i EFTA-e sudjeluju u aktivnostima tih agencija; poziva države EGP-a i EFTA-e te Komisiju da nastave s poboljšanjem te suradnje i sudjelovanja; |
| --- | --- |

9.

ističe da se od potpisivanja Sporazuma o EGP-u EU u većoj mjeri služio agencijama; pozdravlja činjenicu da države EGP-a i EFTA-e sudjeluju u aktivnostima tih agencija; poziva države EGP-a i EFTA-e te Komisiju da nastave s poboljšanjem te suradnje i sudjelovanja;

| 10. | podsjeća na to da se trenutačno vode pregovori o sveobuhvatnom sporazumu o trgovini i ulaganjima između EU-a i SAD-a; ističe da države EGP-a i EFTA-e primjenjuju pravila jedinstvenog tržišta kroz sporazum o EGP-u te da se posljedice uspješnog partnerstva za trgovinu i ulaganja na jedinstveno tržište vjerojatno tiču i država EGP-a i EFTA-e; nadalje ističe da Transatlantsko partnerstvo za trgovinu i ulaganja ne smije dovesti do novih prepreka za trgovinu između EU-a i država EGP-a i EFTA-e; |
| --- | --- |

10.

podsjeća na to da se trenutačno vode pregovori o sveobuhvatnom sporazumu o trgovini i ulaganjima između EU-a i SAD-a; ističe da države EGP-a i EFTA-e primjenjuju pravila jedinstvenog tržišta kroz sporazum o EGP-u te da se posljedice uspješnog partnerstva za trgovinu i ulaganja na jedinstveno tržište vjerojatno tiču i država EGP-a i EFTA-e; nadalje ističe da Transatlantsko partnerstvo za trgovinu i ulaganja ne smije dovesti do novih prepreka za trgovinu između EU-a i država EGP-a i EFTA-e;

Kneževina Lihtenštajn

| 11. | zabrinut je zbog toga što je Lihtenštajn povećao svoj deficit prijenosa propisa s 0,7 % na 1,2 %; nadalje je zabrinut zbog činjenice da se njegovo zakonodavstvo o pravu ulaska i boravka određenih članova obitelji državljana EGP-a i ograničenja koja se nameću državljanima EGP-a koji borave u Lihtenštajnu u vezi sa zapošljavanjem u drugoj državi EGP-a, a koje Lihtenštajn smatra regulativom utemeljenom na posebnom sustavu kvota iz sporazuma o EGP-u, ne čine sasvim u skladu s pravom EGP-a; |
| --- | --- |

11.

zabrinut je zbog toga što je Lihtenštajn povećao svoj deficit prijenosa propisa s 0,7 % na 1,2 %; nadalje je zabrinut zbog činjenice da se njegovo zakonodavstvo o pravu ulaska i boravka određenih članova obitelji državljana EGP-a i ograničenja koja se nameću državljanima EGP-a koji borave u Lihtenštajnu u vezi sa zapošljavanjem u drugoj državi EGP-a, a koje Lihtenštajn smatra regulativom utemeljenom na posebnom sustavu kvota iz sporazuma o EGP-u, ne čine sasvim u skladu s pravom EGP-a;

Republika Island

| 12. | prima na znanje pismo od 12. ožujka 2015. koje je poslala vlada Islanda o svom položaju države kandidatkinje za članstvo u EU-u; snažno potiče Island da pojača napore u ispunjavanju svojih obveza u skladu sa Sporazumom o EGP-u s obzirom da njegov deficit prijenosa propisa iznosi 2,8 % i najviši je od svih dotičnih država; potiče EU i Island da još više pojačaju suradnju između ostaloga u pripravnosti na katastrofe u području sjevernog Atlantika te da dodijele sredstva za suočavanje s povezanim izazovima; |
| --- | --- |

12.

prima na znanje pismo od 12. ožujka 2015. koje je poslala vlada Islanda o svom položaju države kandidatkinje za članstvo u EU-u; snažno potiče Island da pojača napore u ispunjavanju svojih obveza u skladu sa Sporazumom o EGP-u s obzirom da njegov deficit prijenosa propisa iznosi 2,8 % i najviši je od svih dotičnih država; potiče EU i Island da još više pojačaju suradnju između ostaloga u pripravnosti na katastrofe u području sjevernog Atlantika te da dodijele sredstva za suočavanje s povezanim izazovima;

Kraljevina Norveška

| 13. | pozdravlja činjenicu da je Norveška, s kojom su posljednjih godina veze ojačale, dio inicijative „predvodnikâ”, čiji je cilj poboljšanje jedinstvenog tržišta; napominje međutim da je deficit prijenosa propisa porastao na 2 % i potiče Norvešku da pojača napore u tom pogledu, posebno u vezi s dovršavanjem unutarnjeg energetskog tržišta; potiče jačanje suradnje između ostaloga u energetskoj politici; ističe da se pitanje povećanih uvoznih carina na određene proizvode treba i dalje razmotriti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja činjenicu da je Norveška, s kojom su posljednjih godina veze ojačale, dio inicijative „predvodnikâ”, čiji je cilj poboljšanje jedinstvenog tržišta; napominje međutim da je deficit prijenosa propisa porastao na 2 % i potiče Norvešku da pojača napore u tom pogledu, posebno u vezi s dovršavanjem unutarnjeg energetskog tržišta; potiče jačanje suradnje između ostaloga u energetskoj politici; ističe da se pitanje povećanih uvoznih carina na određene proizvode treba i dalje razmotriti;

Kneževina Andora, Kneževina Monako, Republika San Marino

| 14. | smatra da bi bliži odnosi mogli biti od uzajamne koristi posebno na regionalnoj i lokalnoj razini u susjednim regijama EU-a te stoga pozdravlja otvaranje pregovora o sporazumima o pristupanju kao važnog koraka naprijed u pogledu njihovog sudjelovanja na jedinstvenom tržištu, a možda i na područjima izvan njega, istovremeno uzimajući u obzir posebnu narav tih država; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi bliži odnosi mogli biti od uzajamne koristi posebno na regionalnoj i lokalnoj razini u susjednim regijama EU-a te stoga pozdravlja otvaranje pregovora o sporazumima o pristupanju kao važnog koraka naprijed u pogledu njihovog sudjelovanja na jedinstvenom tržištu, a možda i na područjima izvan njega, istovremeno uzimajući u obzir posebnu narav tih država;

Provedba zakonodavstva o jedinstvenom tržištu: Švicarska Konfederacija

| 15. | izražava pohvalu snažnim, sve boljim i dugotrajnim odnosima između EU-a i Švicarske, koji su doprinijeli miru, blagostanju i rastu u Europi tijekom proteklih desetljeća; uvjeren je da se ti odnosi mogu produbiti na korist obje strane sveobuhvatnom revizijom sektorskih sporazuma uz potpunu sukladnost s načelima EU-a te da mogu doprinijeti brojnim zajedničkim značajkama i interesima; |
| --- | --- |

15.

izražava pohvalu snažnim, sve boljim i dugotrajnim odnosima između EU-a i Švicarske, koji su doprinijeli miru, blagostanju i rastu u Europi tijekom proteklih desetljeća; uvjeren je da se ti odnosi mogu produbiti na korist obje strane sveobuhvatnom revizijom sektorskih sporazuma uz potpunu sukladnost s načelima EU-a te da mogu doprinijeti brojnim zajedničkim značajkama i interesima;

| 16. | u tom kontekstu pozdravlja otvaranje pregovora u svibnju 2014. o institucionalnom okviru kao preduvjetu za daljnji razvoj bilateralnog pristupa; naglašava da se bez takvog okvirnog sporazuma neće sklapati daljnji sporazumi o švicarskom sudjelovanju na unutarnjem tržištu; potiče vladu Švicarske da pojača svoje napore u cilju napretka u pregovorima o otvorenim pitanjima; |
| --- | --- |

16.

u tom kontekstu pozdravlja otvaranje pregovora u svibnju 2014. o institucionalnom okviru kao preduvjetu za daljnji razvoj bilateralnog pristupa; naglašava da se bez takvog okvirnog sporazuma neće sklapati daljnji sporazumi o švicarskom sudjelovanju na unutarnjem tržištu; potiče vladu Švicarske da pojača svoje napore u cilju napretka u pregovorima o otvorenim pitanjima;

| 17. | prima na znanje ishod građanske inicijative „Protiv masovnog useljavanja” od 9. veljače 2014. i odluke Federalnog vijeća Švicarske od 11. veljače 2015. u vezi s njihovom provedbom nacrta provedbenog zakona i novih popratnih mjera; ističe da se to kosi s obvezama koje proizlaze iz Sporazuma o slobodnom kretanju osoba te očekuje od Švicarske da poštuje te obveze; ističe da pitanje migracije građana iz trećih zemalja ne bi trebalo miješati sa slobodnim kretanjem osoba koje je utvrđeno u Ugovorima; naglašava da švicarsko uvođenje jednostranih mjera kojima bi se izbjegla diskriminacija hrvatskih državljana ne može zamijeniti ratifikaciju Protokola o proširenju Sporazuma o slobodnom kretanju osoba na Hrvatsku te da se ratifikacijom tog Protokola omogućuje da se sudjelovanje Švicarske u programu Obzor 2020. nastavi i produži nakon 2016. kako bi se istraživačima omogućio pristup financiranju u okviru programa Obzor 2020.; poziva Komisiju da surađuje sa Švicarskom i državama članicama u pronalaženju zadovoljavajućeg rješenja kojim će poštovati odredbe dotičnih sporazuma i pravna država; |
| --- | --- |

17.

prima na znanje ishod građanske inicijative „Protiv masovnog useljavanja” od 9. veljače 2014. i odluke Federalnog vijeća Švicarske od 11. veljače 2015. u vezi s njihovom provedbom nacrta provedbenog zakona i novih popratnih mjera; ističe da se to kosi s obvezama koje proizlaze iz Sporazuma o slobodnom kretanju osoba te očekuje od Švicarske da poštuje te obveze; ističe da pitanje migracije građana iz trećih zemalja ne bi trebalo miješati sa slobodnim kretanjem osoba koje je utvrđeno u Ugovorima; naglašava da švicarsko uvođenje jednostranih mjera kojima bi se izbjegla diskriminacija hrvatskih državljana ne može zamijeniti ratifikaciju Protokola o proširenju Sporazuma o slobodnom kretanju osoba na Hrvatsku te da se ratifikacijom tog Protokola omogućuje da se sudjelovanje Švicarske u programu Obzor 2020. nastavi i produži nakon 2016. kako bi se istraživačima omogućio pristup financiranju u okviru programa Obzor 2020.; poziva Komisiju da surađuje sa Švicarskom i državama članicama u pronalaženju zadovoljavajućeg rješenja kojim će poštovati odredbe dotičnih sporazuma i pravna država;

| 18. | ponavlja da je slobodno kretanje osoba jedna od temeljnih sloboda i stup jedinstvenog tržišta te da je oduvijek bilo neizostavan dio i preduvjet bilateralnog pristupa između EU-a i Švicarske; stoga u potpunosti podržava EU, koji je odbio zahtjev švicarskih vlasti iz srpnja 2014. da se preispita Sporazum o slobodnom kretanju osoba u cilju uvođenja sustava kvota ili nacionalnih prednosti; sa zabrinutošću prima na znanje izvješća o praksi primjene sustava prednosti nacionalnih državljana koju provode neka poduzeća i kantoni te podsjeća na to da takva praksa nije u skladu sa Sporazumom o slobodi kretanja; |
| --- | --- |

18.

ponavlja da je slobodno kretanje osoba jedna od temeljnih sloboda i stup jedinstvenog tržišta te da je oduvijek bilo neizostavan dio i preduvjet bilateralnog pristupa između EU-a i Švicarske; stoga u potpunosti podržava EU, koji je odbio zahtjev švicarskih vlasti iz srpnja 2014. da se preispita Sporazum o slobodnom kretanju osoba u cilju uvođenja sustava kvota ili nacionalnih prednosti; sa zabrinutošću prima na znanje izvješća o praksi primjene sustava prednosti nacionalnih državljana koju provode neka poduzeća i kantoni te podsjeća na to da takva praksa nije u skladu sa Sporazumom o slobodi kretanja;

| 19. | primjećuje da se ograničenjima slobode kretanja osoba o kojima je odlučeno na referendumu u Švicarskoj stvara neravnoteža i ugrožavaju koristi koje države članice EU-a imaju od sporazuma; |
| --- | --- |

19.

primjećuje da se ograničenjima slobode kretanja osoba o kojima je odlučeno na referendumu u Švicarskoj stvara neravnoteža i ugrožavaju koristi koje države članice EU-a imaju od sporazuma;

| 20. | napominje da je Švicarska uvela privremene mehanizme nakon suspenzije pregovora o sudjelovanju Švicarske u programu Erasmus+; izražava zabrinutost zbog mogućnosti da te mjere utječu na kretanja studenata u visokom obrazovanju između EU-a i Švicarske; poziva Švicarsku i EU da ulože sve napore kako bi ispunili zahtjevi koji su određeni za njihovo sudjelovanje u programu Erasmus+ kako bi se osigurale međusobne razmjene i kako se ne bi kažnjavalo mlade ljude; |
| --- | --- |

20.

napominje da je Švicarska uvela privremene mehanizme nakon suspenzije pregovora o sudjelovanju Švicarske u programu Erasmus+; izražava zabrinutost zbog mogućnosti da te mjere utječu na kretanja studenata u visokom obrazovanju između EU-a i Švicarske; poziva Švicarsku i EU da ulože sve napore kako bi ispunili zahtjevi koji su određeni za njihovo sudjelovanje u programu Erasmus+ kako bi se osigurale međusobne razmjene i kako se ne bi kažnjavalo mlade ljude;

| 21. | potiče nastavak uobičajene prakse u skladu s kojom poduzeća za usluge prijevoza taksijem mogu u potpunosti nuditi usluge i kojom se već dugo vremena pridonosi gospodarskom razvoju u pograničnom području Švicarske te je od obostrane koristi; |
| --- | --- |

21.

potiče nastavak uobičajene prakse u skladu s kojom poduzeća za usluge prijevoza taksijem mogu u potpunosti nuditi usluge i kojom se već dugo vremena pridonosi gospodarskom razvoju u pograničnom području Švicarske te je od obostrane koristi;

| 22. | poziva Komisiju da pomnije provjeri posljedice kupnje i koncesije zemljišta od strane švicarskih poljoprivrednika u pograničnim područjima; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da pomnije provjeri posljedice kupnje i koncesije zemljišta od strane švicarskih poljoprivrednika u pograničnim područjima;

| 23. | žali zbog toga što je Švicarska uvela i nakon toga konsolidirala unilateralne popratne mjere u kontekstu sporazuma o slobodnom kretanju osoba, kao što su uvođenje naknada za administrativne troškove, zahtjev za izdavanjem bankovnih jamstava ili kombinacija takvih mjera koje znatno ometaju pružanje usluga u okviru sporazuma, posebno u vezi s malim i srednjim poduzećima u Švicarskoj; poziva Švicarsku da u skladu s time preispita te mjere kako bi se zajamčila njihova usklađenost sa Sporazumom o slobodi kretanja; |
| --- | --- |

23.

žali zbog toga što je Švicarska uvela i nakon toga konsolidirala unilateralne popratne mjere u kontekstu sporazuma o slobodnom kretanju osoba, kao što su uvođenje naknada za administrativne troškove, zahtjev za izdavanjem bankovnih jamstava ili kombinacija takvih mjera koje znatno ometaju pružanje usluga u okviru sporazuma, posebno u vezi s malim i srednjim poduzećima u Švicarskoj; poziva Švicarsku da u skladu s time preispita te mjere kako bi se zajamčila njihova usklađenost sa Sporazumom o slobodi kretanja;

| 24. | smatra da je provedba Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija dosta zakašnjela i poziva na to da se u Prilog Sporazumu o slobodnom kretanju brzo uključi revidirana Direktiva 2013/55/EU očekujući da će Švicarska pronaći putove kako bi se zajamčio opstanak sporazuma; napominje da je Prilog II. Sporazuma o slobodnom kretanju osoba nedavno ažuriran kako bi se osigurala djelotvornija koordinacija između sustava socijalnog osiguranja EU-a i Švicarske; poziva Švicarsku da nastavi provoditi pravo EU-a, kao što se od nje i zahtijeva; |
| --- | --- |

24.

smatra da je provedba Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija dosta zakašnjela i poziva na to da se u Prilog Sporazumu o slobodnom kretanju brzo uključi revidirana Direktiva 2013/55/EU očekujući da će Švicarska pronaći putove kako bi se zajamčio opstanak sporazuma; napominje da je Prilog II. Sporazuma o slobodnom kretanju osoba nedavno ažuriran kako bi se osigurala djelotvornija koordinacija između sustava socijalnog osiguranja EU-a i Švicarske; poziva Švicarsku da nastavi provoditi pravo EU-a, kao što se od nje i zahtijeva;

| 25. | drži da su reciprocitet i pravednost između država EGP-a i Švicarke nužni u pogledu njihova korištenja jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

25.

drži da su reciprocitet i pravednost između država EGP-a i Švicarke nužni u pogledu njihova korištenja jedinstvenog tržišta;

| 26. | poziva Komisiju da ubuduće provjeri sve posljedice koje bi uvođenje novih pravila moglo imati u regijama EU-a koje graniče sa Švicarskom, kao što je nedavna izmjena članka 561. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice, a kojom se traži da se zaposlenicima s boravkom u carinskom području EU-a nametnu stroga ograničenja za korištenje službenim vozilom koje je registrirano u trećoj zemlji u privatne svrhe; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju da ubuduće provjeri sve posljedice koje bi uvođenje novih pravila moglo imati u regijama EU-a koje graniče sa Švicarskom, kao što je nedavna izmjena članka 561. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice, a kojom se traži da se zaposlenicima s boravkom u carinskom području EU-a nametnu stroga ograničenja za korištenje službenim vozilom koje je registrirano u trećoj zemlji u privatne svrhe;

| 27. | primjećuje da je suradnja u okviru Sporazuma o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti sve u svemu zadovoljavajuća, ali da bi se njegovo funkcioniranje moglo znatno poboljšati pristajanjem Švicarske na dinamično prilagođavanje sporazuma pravnoj stečevini EU-a koja se neprestano razvija; |
| --- | --- |

27.

primjećuje da je suradnja u okviru Sporazuma o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti sve u svemu zadovoljavajuća, ali da bi se njegovo funkcioniranje moglo znatno poboljšati pristajanjem Švicarske na dinamično prilagođavanje sporazuma pravnoj stečevini EU-a koja se neprestano razvija;

| 28. | poziva na uklanjanje prepreka mobilnosti u svrhu prekograničnog zapošljavanja kako bi se ojačalo europsko unutarnje tržište; u tu svrhu ističe važnost promicanja učenja jezika te pružanja boljih informacija i praktične podrške osobama koje traže posao, posebno uz pomoć mreže EURES, i u Švicarskoj i u svim državama Europskog gospodarskog prostora; stoga pozdravlja aktivno sudjelovanje Švicarske u aktivnostima mreže EURES, posebno u prekograničnim regijama; poziva Švicarsku da nastavi jačati svoje transnacionalne i prekogranične usluge u okviru mreže EURES, u skladu s trenutnom Uredbom o EURES-u, u cilju povećanja mobilnosti radnika i stvaranja istinski integriranog tržišta rada između EU-a i Švicarske; u cilju povećanja mobilnosti radnika također potiče napore za utvrđivanje širokog raspona industrija u nastajanju i ključnih sektora rasta na koje bi se zemlje Europskog gospodarskog prostora, Švicarska i države članice EU-a trebale usredotočiti u pogledu razvijanja svoje baze vještina, kako bi se bolje uskladilo vještine i kvalifikacije s ponudom i potražnjom. |
| --- | --- |

28.

poziva na uklanjanje prepreka mobilnosti u svrhu prekograničnog zapošljavanja kako bi se ojačalo europsko unutarnje tržište; u tu svrhu ističe važnost promicanja učenja jezika te pružanja boljih informacija i praktične podrške osobama koje traže posao, posebno uz pomoć mreže EURES, i u Švicarskoj i u svim državama Europskog gospodarskog prostora; stoga pozdravlja aktivno sudjelovanje Švicarske u aktivnostima mreže EURES, posebno u prekograničnim regijama; poziva Švicarsku da nastavi jačati svoje transnacionalne i prekogranične usluge u okviru mreže EURES, u skladu s trenutnom Uredbom o EURES-u, u cilju povećanja mobilnosti radnika i stvaranja istinski integriranog tržišta rada između EU-a i Švicarske; u cilju povećanja mobilnosti radnika također potiče napore za utvrđivanje širokog raspona industrija u nastajanju i ključnih sektora rasta na koje bi se zemlje Europskog gospodarskog prostora, Švicarska i države članice EU-a trebale usredotočiti u pogledu razvijanja svoje baze vještina, kako bi se bolje uskladilo vještine i kvalifikacije s ponudom i potražnjom.

o

o o

| 29. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

29.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 376, 27.12.2006., str. 36.

(2)  SL L 354, 28.12.2013., str. 132.

(3)  SL C 308 E, 20.10.2011., str. 18.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0041.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0069.

---

Četvrtak, 10. rujna 2015.

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/198

---

P8_TA(2015)0314

Rusija, posebno slučajevi Estona Kohvera, Olega Sencova i Aleksandra Kolčenka

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o Rusiji, posebno o slučaju Estona Kohvera, Olega Sencova i Aleksandra Kolčenka (2015/2838(RSP))

(2017/C 316/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir ruski Ustav, a posebno njegov članak 118., u kojem se navodi da u Ruskoj Federaciji presude donose isključivo sudovi, i njegov članak 120., kojim se utvrđuje da su suci neovisni i da je iznad njih samo ruski Ustav i savezno pravo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ruski Ustav, a posebno njegov članak 118., u kojem se navodi da u Ruskoj Federaciji presude donose isključivo sudovi, i njegov članak 120., kojim se utvrđuje da su suci neovisni i da je iznad njih samo ruski Ustav i savezno pravo,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (1) i svoja prethodna izvješća i rezolucije o Rusiji, posebno svoje rezolucije od 15. siječnja 2015. o Rusiji, a posebno o slučaju Alekseja Navaljnog (2), od 30. travnja 2015. o slučaju Nadije Savčenko (3) i od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (1) i svoja prethodna izvješća i rezolucije o Rusiji, posebno svoje rezolucije od 15. siječnja 2015. o Rusiji, a posebno o slučaju Alekseja Navaljnog (2), od 30. travnja 2015. o slučaju Nadije Savčenko (3) i od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 19. kolovoza 2015. o presudi izrečenoj estonskom policijskom službeniku Estonu Kohveru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 19. kolovoza 2015. o presudi izrečenoj estonskom policijskom službeniku Estonu Kohveru,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 25. kolovoza 2015. o presudi koju je ruski sud izrekao ukrajinskim građanima Olegu Sencovu i Aleksandru Kolčenku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 25. kolovoza 2015. o presudi koju je ruski sud izrekao ukrajinskim građanima Olegu Sencovu i Aleksandru Kolčenku,

| — | uzimajući u obzir svoja prethodna izvješća i rezolucije o Rusiji, posebno svoju preporuku Vijeću od 23. listopada 2012. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (5), svoje rezolucije od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (6), od 13. ožujka 2014. o Rusiji: Rusija – izricanje presude prosvjednicima koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja (7), te od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009.) u Rusiji (8) i svoje preporuke Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoja prethodna izvješća i rezolucije o Rusiji, posebno svoju preporuku Vijeću od 23. listopada 2012. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (5), svoje rezolucije od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (6), od 13. ožujka 2014. o Rusiji: Rusija – izricanje presude prosvjednicima koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja (7), te od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009.) u Rusiji (8) i svoje preporuke Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (9),

| — | uzimajući u obzir sedmo periodično izvješće Ruske Federacije (10) koje je razmatrao Odbor za ljudska prava Ujedinjenih naroda na svojoj 3 136. i 3 137. sjednici (11), koje su održane 16. i 17. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sedmo periodično izvješće Ruske Federacije (10) koje je razmatrao Odbor za ljudska prava Ujedinjenih naroda na svojoj 3 136. i 3 137. sjednici (11), koje su održane 16. i 17. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir savjetovanje EU-a i Rusije o ljudskim pravima od 28. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetovanje EU-a i Rusije o ljudskim pravima od 28. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe, Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i Ujedinjenih naroda obvezala na poštovanje načela demokracije, vladavine prava te temeljnih sloboda i ljudskih prava; budući da, kao posljedica teškog kršenja vladavine prava i donošenja restriktivnih zakona tijekom prethodnih mjeseci, postoji ozbiljna zabrinutost u vezi s time poštuje li Rusija svoje međunarodne i nacionalne obveze; te budući da je Europska unija u više navrata nudila dodatnu pomoć i stručno znanje kako bi Rusiji pomogla da se modernizira i pridržava svojeg ustavnog i pravnog poretka, u skladu s normama Vijeća Europe; |
| --- | --- |

A.

budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe, Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i Ujedinjenih naroda obvezala na poštovanje načela demokracije, vladavine prava te temeljnih sloboda i ljudskih prava; budući da, kao posljedica teškog kršenja vladavine prava i donošenja restriktivnih zakona tijekom prethodnih mjeseci, postoji ozbiljna zabrinutost u vezi s time poštuje li Rusija svoje međunarodne i nacionalne obveze; te budući da je Europska unija u više navrata nudila dodatnu pomoć i stručno znanje kako bi Rusiji pomogla da se modernizira i pridržava svojeg ustavnog i pravnog poretka, u skladu s normama Vijeća Europe;

| B. | budući da je u rujnu 2014. Federalna služba sigurnosti (ESB) s estonskog teritorija otela estonskog policijskog službenika Estona Kohvera, kojega je potom nezakonito pritvorila u Rusiji, što predstavlja očigledno i teško kršenje međunarodnog prava; |
| --- | --- |

B.

budući da je u rujnu 2014. Federalna služba sigurnosti (ESB) s estonskog teritorija otela estonskog policijskog službenika Estona Kohvera, kojega je potom nezakonito pritvorila u Rusiji, što predstavlja očigledno i teško kršenje međunarodnog prava;

| C. | budući da su ukrajinski redatelj Oleg Sencov i građanski aktivist Aleksandar Kolčenko, koji su se protivili nezakonitom pripajanju Krimskog poluotoka Rusiji, u svibnju 2014. uhićeni u vezi s navodnim aktivnostima koje su provodili na Krimu; budući da se s njima postupalo kao s ruskim državljanima, unatoč činjenici da imaju ukrajinsko državljanstvo |
| --- | --- |

C.

budući da su ukrajinski redatelj Oleg Sencov i građanski aktivist Aleksandar Kolčenko, koji su se protivili nezakonitom pripajanju Krimskog poluotoka Rusiji, u svibnju 2014. uhićeni u vezi s navodnim aktivnostima koje su provodili na Krimu; budući da se s njima postupalo kao s ruskim državljanima, unatoč činjenici da imaju ukrajinsko državljanstvo

| D. | budući da i u slučaju Olega Sencova i u slučaju Aleksandra Kolčenka postoje navodi o mučenju i izrazito lošem postupanju, što je rezultiralo protupravnim iznuđivanjem izjava kojima je kasnije pripisana pravna vrijednost; |
| --- | --- |

D.

budući da i u slučaju Olega Sencova i u slučaju Aleksandra Kolčenka postoje navodi o mučenju i izrazito lošem postupanju, što je rezultiralo protupravnim iznuđivanjem izjava kojima je kasnije pripisana pravna vrijednost;

| E. | budući da se Olegu Sencovu i Aleksandru Kolčenku sudilo na vojnom sudu za zločine za koje su u potpunosti nadležni građanski sudovi; budući da je suđenje bilo narušeno brojnim teškim povredama postupka; |
| --- | --- |

E.

budući da se Olegu Sencovu i Aleksandru Kolčenku sudilo na vojnom sudu za zločine za koje su u potpunosti nadležni građanski sudovi; budući da je suđenje bilo narušeno brojnim teškim povredama postupka;

| F. | budući da je posebna izvjestiteljica Vijeća za ljudska prava UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika Gabriela Knaul u svojem izvješću iz travnja 2014. nakon službenog posjeta Ruskoj Federaciji izrazila snažnu zabrinutost zbog navodnih izravnih i neizravnih prijetnji sudskoj vlasti, neprimjerenom utjecaju i pritiscima na sudstvo te uplitanju u njegov rad; |
| --- | --- |

F.

budući da je posebna izvjestiteljica Vijeća za ljudska prava UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika Gabriela Knaul u svojem izvješću iz travnja 2014. nakon službenog posjeta Ruskoj Federaciji izrazila snažnu zabrinutost zbog navodnih izravnih i neizravnih prijetnji sudskoj vlasti, neprimjerenom utjecaju i pritiscima na sudstvo te uplitanju u njegov rad;

| G. | budući da postoji sve veća potreba za čvrstom, koherentnom i sveobuhvatnom politikom EU-a prema Rusiji, koju poštuju sve države članice; |
| --- | --- |

G.

budući da postoji sve veća potreba za čvrstom, koherentnom i sveobuhvatnom politikom EU-a prema Rusiji, koju poštuju sve države članice;

| H. | budući da je u Paketu mjera za provedbu sporazuma iz Minska predviđeno puštanje na slobodu i razmjena svih taoca i osoba koje su nezakonito pritvorene, na temelju načela „svi za sve”; |
| --- | --- |

H.

budući da je u Paketu mjera za provedbu sporazuma iz Minska predviđeno puštanje na slobodu i razmjena svih taoca i osoba koje su nezakonito pritvorene, na temelju načela „svi za sve”;

| I. | budući da je nekoliko suđenja i sudskih postupaka tijekom posljednjih nekoliko godina, kao što su postupci u slučajevima Navaljni, Magnicki i Hodorkovski, bacilo sumnju na neovisnost i nepristranost pravosudnih institucija Ruske Federacije; |
| --- | --- |

I.

budući da je nekoliko suđenja i sudskih postupaka tijekom posljednjih nekoliko godina, kao što su postupci u slučajevima Navaljni, Magnicki i Hodorkovski, bacilo sumnju na neovisnost i nepristranost pravosudnih institucija Ruske Federacije;

| J. | budući da je EU u više navrata nudio dodatnu pomoć i stručno znanje u okviru Partnerstva za modernizaciju kako bi dao potporu ruskim naporima usmjerenima na demokratizaciju i pridržavanje svojeg ustavnog i pravnog poretka, u skladu s normama Vijeća Europe; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU u više navrata nudio dodatnu pomoć i stručno znanje u okviru Partnerstva za modernizaciju kako bi dao potporu ruskim naporima usmjerenima na demokratizaciju i pridržavanje svojeg ustavnog i pravnog poretka, u skladu s normama Vijeća Europe;

| 1. | snažno osuđuje presudu regionalnog suda u Pskovu kao i cjelokupno suđenje estonskom policijskom službeniku Estonu Kohveru, koji je osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od 15 godina nakon što je 2014. otet s estonskog teritorija, koji je dio EU-a; smatra da taj slučaj predstavlja kršenje međunarodnog prava i temeljnih pravosudnih normi; |
| --- | --- |

1.

snažno osuđuje presudu regionalnog suda u Pskovu kao i cjelokupno suđenje estonskom policijskom službeniku Estonu Kohveru, koji je osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od 15 godina nakon što je 2014. otet s estonskog teritorija, koji je dio EU-a; smatra da taj slučaj predstavlja kršenje međunarodnog prava i temeljnih pravosudnih normi;

| 2. | poziva Rusku Federaciju da postupa u skladu sa svojim međunarodnim obvezama, da smjesta pusti na slobodu Estona Kohvera i da zajamči njegov siguran povratak u Estoniju; |
| --- | --- |

2.

poziva Rusku Federaciju da postupa u skladu sa svojim međunarodnim obvezama, da smjesta pusti na slobodu Estona Kohvera i da zajamči njegov siguran povratak u Estoniju;

| 3. | izražava svoje duboko uvjerenje da Estonu Kohveru od samog početka nije omogućeno pravo na pošteno suđenje, uzimajući u obzir činjenicu da predmet nije bio otvoren za javnost, da estonskom konzulu nije bilo omogućeno da sudjeluje na saslušanjima, da Estonu Kohveru nije pružena odgovarajuća pravna pomoć te da ga, štoviše, žena i obitelj nisu smjeli posjetiti, kao i to da je bilo naređeno da ga se podvrgne neutemeljenom psihijatrijskom vještačenju, čije su pojedinosti i dalje nepoznate; |
| --- | --- |

3.

izražava svoje duboko uvjerenje da Estonu Kohveru od samog početka nije omogućeno pravo na pošteno suđenje, uzimajući u obzir činjenicu da predmet nije bio otvoren za javnost, da estonskom konzulu nije bilo omogućeno da sudjeluje na saslušanjima, da Estonu Kohveru nije pružena odgovarajuća pravna pomoć te da ga, štoviše, žena i obitelj nisu smjeli posjetiti, kao i to da je bilo naređeno da ga se podvrgne neutemeljenom psihijatrijskom vještačenju, čije su pojedinosti i dalje nepoznate;

| 4. | snažno osuđuje nezakonito izricanje presude i zatvorsku kaznu Olega Sencova i Aleksandra Kolčenka; poziva Rusku Federaciju da ih smjesta pusti na slobodu i da zajamči njihov siguran povratak u Ukrajinu; zahtijeva da ruske vlasti hitno na nepristran i učinkovit način provedu istragu u vezi s navodima o mučenju koji potječu od optuženika i svjedoka u slučaju, a koje je tužitelj tijekom suđenja odbacio; poziva da se ta istraga otvori i za međunarodne promatrače; |
| --- | --- |

4.

snažno osuđuje nezakonito izricanje presude i zatvorsku kaznu Olega Sencova i Aleksandra Kolčenka; poziva Rusku Federaciju da ih smjesta pusti na slobodu i da zajamči njihov siguran povratak u Ukrajinu; zahtijeva da ruske vlasti hitno na nepristran i učinkovit način provedu istragu u vezi s navodima o mučenju koji potječu od optuženika i svjedoka u slučaju, a koje je tužitelj tijekom suđenja odbacio; poziva da se ta istraga otvori i za međunarodne promatrače;

| 5. | poziva da se na slobodu puste nezakonito pritvoreni ukrajinski državljani, uključujući Nadiju Savčenko, što je u skladu s dogovorenim Paketom mjera za provedbu sporazuma iz Minska te da se Ruska Federacija obveže da će pustiti na slobodu sve taoce i sve osobe pritvorene u vezi sa sukobom u Ukrajini; |
| --- | --- |

5.

poziva da se na slobodu puste nezakonito pritvoreni ukrajinski državljani, uključujući Nadiju Savčenko, što je u skladu s dogovorenim Paketom mjera za provedbu sporazuma iz Minska te da se Ruska Federacija obveže da će pustiti na slobodu sve taoce i sve osobe pritvorene u vezi sa sukobom u Ukrajini;

| 6. | žali zbog činjenice da se u Ruskoj Federaciji pravo i pravosuđe koriste kao politički instrumenti, što predstavlja kršenje međunarodnog prava i normi i što je omogućilo da ukrajinski redatelj Oleg Sencov i Aleksandar Kolčenko budu osuđeni na kaznu zatvora od 20 odnosno 10 godina jer su izrazili svoja mišljenja koja odražavaju aktivno proukrajinsko stajalište protiv nezakonitog pripajanja Krima Ruskoj Federaciji; ističe da im se ni u kojem slučaju nije smjelo suditi na vojnom sudu i da se sva svjedočenja dobivena mučenjem i drugim nezakonitim metodama moraju isključiti; |
| --- | --- |

6.

žali zbog činjenice da se u Ruskoj Federaciji pravo i pravosuđe koriste kao politički instrumenti, što predstavlja kršenje međunarodnog prava i normi i što je omogućilo da ukrajinski redatelj Oleg Sencov i Aleksandar Kolčenko budu osuđeni na kaznu zatvora od 20 odnosno 10 godina jer su izrazili svoja mišljenja koja odražavaju aktivno proukrajinsko stajalište protiv nezakonitog pripajanja Krima Ruskoj Federaciji; ističe da im se ni u kojem slučaju nije smjelo suditi na vojnom sudu i da se sva svjedočenja dobivena mučenjem i drugim nezakonitim metodama moraju isključiti;

| 7. | snažno osuđuje očigledno narušavanje teritorijalne cjelovitosti Ukrajine i Estonije nezakonitim otmicama državljana obaju zemalja kako bi im se sudilo pred ruskim sudom; |
| --- | --- |

7.

snažno osuđuje očigledno narušavanje teritorijalne cjelovitosti Ukrajine i Estonije nezakonitim otmicama državljana obaju zemalja kako bi im se sudilo pred ruskim sudom;

| 8. | naglašava da ruski sudovi nisu nadležni donositi presude za djela počinjena izvan međunarodno priznatog državnog područja Rusije i ističe da se sudski postupci u svim trima slučajevima ne bi smjeli smatrati zakonitima; poziva Vijeće i Komisiju da se osvrnu na te slučajeve u svojoj komunikaciji s ruskim vlastima i da o tome izvijeste Parlament; poziva države članice da učine isto u svojim bilateralnim sastancima; |
| --- | --- |

8.

naglašava da ruski sudovi nisu nadležni donositi presude za djela počinjena izvan međunarodno priznatog državnog područja Rusije i ističe da se sudski postupci u svim trima slučajevima ne bi smjeli smatrati zakonitima; poziva Vijeće i Komisiju da se osvrnu na te slučajeve u svojoj komunikaciji s ruskim vlastima i da o tome izvijeste Parlament; poziva države članice da učine isto u svojim bilateralnim sastancima;

| 9. | ističe da ruske vlasti i pravosudno osoblje snose punu odgovornost za sigurnost i dobrobit pritvorenih osoba i da se u potpunosti mora poštovati njihovo pravo na obiteljske posjete, na stupanje u kontakt sa svojim diplomatskim predstavnicima, na odgovarajuću medicinsku pomoć, na pravosudno i konzularno savjetovanje te na sveobuhvatan pristup i njih i njihovih predstavnika svim dokumentima i dokazima povezanima s optužbama protiv njih; |
| --- | --- |

9.

ističe da ruske vlasti i pravosudno osoblje snose punu odgovornost za sigurnost i dobrobit pritvorenih osoba i da se u potpunosti mora poštovati njihovo pravo na obiteljske posjete, na stupanje u kontakt sa svojim diplomatskim predstavnicima, na odgovarajuću medicinsku pomoć, na pravosudno i konzularno savjetovanje te na sveobuhvatan pristup i njih i njihovih predstavnika svim dokumentima i dokazima povezanima s optužbama protiv njih;

| 10. | ponovno naglašava da osuđuje kontinuiran pritisak vlade na disidente usmjeren na nezavisne nevladine organizacije preko takozvanog „zakona o stranim agentima” te ustrajnu i višeobraznu represiju aktivista, političkih protivnika i kritičara režima; |
| --- | --- |

10.

ponovno naglašava da osuđuje kontinuiran pritisak vlade na disidente usmjeren na nezavisne nevladine organizacije preko takozvanog „zakona o stranim agentima” te ustrajnu i višeobraznu represiju aktivista, političkih protivnika i kritičara režima;

| 11. | podsjeća Rusiju na važnost potpunog poštovanja svojih međunarodnih pravnih obveza i na činjenicu da se pravosudne odluke moraju donositi na učinkovit i nepristran način te da moraju biti neovisne, potpuno usklađene s pravom i temeljene na zakonitim dokazima, bez ikakvog političkog uplitanja; smatra da bi Ruska Federacija, kao članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju, trebala poštovati obveze koje je preuzela; |
| --- | --- |

11.

podsjeća Rusiju na važnost potpunog poštovanja svojih međunarodnih pravnih obveza i na činjenicu da se pravosudne odluke moraju donositi na učinkovit i nepristran način te da moraju biti neovisne, potpuno usklađene s pravom i temeljene na zakonitim dokazima, bez ikakvog političkog uplitanja; smatra da bi Ruska Federacija, kao članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju, trebala poštovati obveze koje je preuzela;

| 12. | poziva Vijeće da sastavi zajednički popis EU-a na kojem će biti navedeni dužnosnici odgovorni za otmicu, nezakonito pritvaranje i izricanje kazne Estonu Kohveru, Nadiji Savčenko, Olegu Sencovu i Aleksandru Kolčenku, da za te službenike odredi i primijeni zabranu izdavanja vize za cijelu Europsku uniju i da zamrzne svu financijsku imovinu koju oni ili njihova uža obitelj posjeduju u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

12.

poziva Vijeće da sastavi zajednički popis EU-a na kojem će biti navedeni dužnosnici odgovorni za otmicu, nezakonito pritvaranje i izricanje kazne Estonu Kohveru, Nadiji Savčenko, Olegu Sencovu i Aleksandru Kolčenku, da za te službenike odredi i primijeni zabranu izdavanja vize za cijelu Europsku uniju i da zamrzne svu financijsku imovinu koju oni ili njihova uža obitelj posjeduju u Europskoj uniji;

| 13. | poziva na pojačano stalno praćenje kršenja ljudskih prava u Rusiji i područjima koja su trenutno pripojena Rusiji; izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja stanja ljudskih prava i poziva ruske vlasti da poštuju ta prava, uključujući i pravo na slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja te vladavinu prava, u Rusiji i na Krimu nakon njegovog nezakonitog pripajanja; primjećuje da Rusija i dalje nastavlja kršiti Europsku konvenciju o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

13.

poziva na pojačano stalno praćenje kršenja ljudskih prava u Rusiji i područjima koja su trenutno pripojena Rusiji; izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja stanja ljudskih prava i poziva ruske vlasti da poštuju ta prava, uključujući i pravo na slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja te vladavinu prava, u Rusiji i na Krimu nakon njegovog nezakonitog pripajanja; primjećuje da Rusija i dalje nastavlja kršiti Europsku konvenciju o ljudskim pravima;

| 14. | potiče predsjednika Europskog vijeća i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da donesu sveobuhvatnu političku strategiju koja će pomoći EU-u da ponovno preuzme inicijativu i provodi jasniju politiku prema Rusiji; |
| --- | --- |

14.

potiče predsjednika Europskog vijeća i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da donesu sveobuhvatnu političku strategiju koja će pomoći EU-u da ponovno preuzme inicijativu i provodi jasniju politiku prema Rusiji;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0074.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0006.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0186.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0225.

(5)  SL C 68 E, 7.3.2014., str. 13.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0284.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0253.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0039.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0258.

(10)  CCPR/C/RUS/7.

(11)  CCPR/C/SR.3136 i 3137.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/202 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/202

---

P8_TA(2015)0315

Angola

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o Angoli (2015/2839(RSP))

(2017/C 316/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Angoli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Angoli,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o Angoli od 12. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o Angoli od 12. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 17. listopada 2014. nakon prvog ministarskog sastanka između Europske unije i Angole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 17. listopada 2014. nakon prvog ministarskog sastanka između Europske unije i Angole,

| — | uzimajući u obzir dokument „EU-Angola – zajednički put naprijed” od 23. srpnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument „EU-Angola – zajednički put naprijed” od 23. srpnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i o slobodi izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i o slobodi izražavanja,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća iz lipnja 2014. o desetoj godišnjici usvajanja Smjernica EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća iz lipnja 2014. o desetoj godišnjici usvajanja Smjernica EU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 21. UEU-a i Strateški okvir EU-a za ljudska prava, u kojem se EU obvezuje da će „davati punu potporu braniteljima slobode, demokracije i ljudskih prava širom svijeta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. UEU-a i Strateški okvir EU-a za ljudska prava, u kojem se EU obvezuje da će „davati punu potporu braniteljima slobode, demokracije i ljudskih prava širom svijeta”,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua potpisan u lipnju 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua potpisan u lipnju 2000.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je zadnjih mjeseci Vlada Angole pojačala primjenu strogih mjera u svim slučajevima potencijalnog osporavanja svojeg autoriteta, kršeći tako ljudska prava utvrđena u Ustavu Angole; budući da se u Angoli i dalje sputava sloboda okupljanja i udruživanja te postoji sve veća zabrinutost da su vojska i obavještajne službe postali pokretačke sile koje stoje iza uhićenja i kaznenog progona boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

A.

budući da je zadnjih mjeseci Vlada Angole pojačala primjenu strogih mjera u svim slučajevima potencijalnog osporavanja svojeg autoriteta, kršeći tako ljudska prava utvrđena u Ustavu Angole; budući da se u Angoli i dalje sputava sloboda okupljanja i udruživanja te postoji sve veća zabrinutost da su vojska i obavještajne službe postali pokretačke sile koje stoje iza uhićenja i kaznenog progona boraca za ljudska prava;

| B. | budući da je 14. ožujka 2015. borac za ljudska prava José Marcos Mavungo uhićen bez uhidbenog naloga, a 28. kolovoza 2015. tužitelj António Nito zatražio je od suda u angolskoj pokrajini Cabindi da Mavunga osudi na 12 godina zatvora zbog poticanja na pobunu, unatoč činjenici da nisu predočeni nikakvi dokazi na temelju kojih bi se mogla ustanoviti njegova krivnja; |
| --- | --- |

B.

budući da je 14. ožujka 2015. borac za ljudska prava José Marcos Mavungo uhićen bez uhidbenog naloga, a 28. kolovoza 2015. tužitelj António Nito zatražio je od suda u angolskoj pokrajini Cabindi da Mavunga osudi na 12 godina zatvora zbog poticanja na pobunu, unatoč činjenici da nisu predočeni nikakvi dokazi na temelju kojih bi se mogla ustanoviti njegova krivnja;

| C. | budući da je odvjetnik Arão Bula Tempo uhićen istoga dana jer je navodno sudjelovao u organizaciji spomenutog prosvjeda; budući da je Arão Bula Tempo naknadno pušten na slobodu 13. svibnja 2015. i očekuje suđenje zbog ugrožavanja državne sigurnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je odvjetnik Arão Bula Tempo uhićen istoga dana jer je navodno sudjelovao u organizaciji spomenutog prosvjeda; budući da je Arão Bula Tempo naknadno pušten na slobodu 13. svibnja 2015. i očekuje suđenje zbog ugrožavanja državne sigurnosti;

| D. | budući da je novinar i borac za ljudska prava Rafael Marques 28. svibnja 2015. osuđen na zatvorsku kaznu od šest mjeseci uz dvije godine kušnje zbog objave knjige „Blood Diamonds: Corruption and Torture in Angola” („Krvavi dijamanti: Korupcija i mučenje u Angoli”) 2011. u kojoj je opisano više od stotinu ubojstava i na stotine slučajeva mučenja koje su navodno počinili djelatnici sigurnosti i vojnici u poljima dijamanata u regiji Lundas; budući da nije provedena istraga na temelju pritužbi u vezi s kršenjem ljudskih prava u regiji Lundas koje je Marques podnio javnom tužitelju; |
| --- | --- |

D.

budući da je novinar i borac za ljudska prava Rafael Marques 28. svibnja 2015. osuđen na zatvorsku kaznu od šest mjeseci uz dvije godine kušnje zbog objave knjige „Blood Diamonds: Corruption and Torture in Angola” („Krvavi dijamanti: Korupcija i mučenje u Angoli”) 2011. u kojoj je opisano više od stotinu ubojstava i na stotine slučajeva mučenja koje su navodno počinili djelatnici sigurnosti i vojnici u poljima dijamanata u regiji Lundas; budući da nije provedena istraga na temelju pritužbi u vezi s kršenjem ljudskih prava u regiji Lundas koje je Marques podnio javnom tužitelju;

| E. | budući da je od 20. do 24. lipnja 2015. uhićeno 15 mladih aktivista zbog sudjelovanja u privatnoj političkoj raspravi; budući da je kapetan Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba uhićen naknadno, 30. lipnja 2015., zbog navodne povezanosti s petnaestero uhićenih aktivista; |
| --- | --- |

E.

budući da je od 20. do 24. lipnja 2015. uhićeno 15 mladih aktivista zbog sudjelovanja u privatnoj političkoj raspravi; budući da je kapetan Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba uhićen naknadno, 30. lipnja 2015., zbog navodne povezanosti s petnaestero uhićenih aktivista;

| F. | budući da su pritvorenici uhićeni nezakonito i proizvoljno te su optuženi za planiranje pobune i pokušaj državnog udara protiv predsjednika i drugih članova Vlade; |
| --- | --- |

F.

budući da su pritvorenici uhićeni nezakonito i proizvoljno te su optuženi za planiranje pobune i pokušaj državnog udara protiv predsjednika i drugih članova Vlade;

| G. | budući da se 15 pritvorenih aktivista nalazi u istražnom zatvoru, a protiv njih nije podignuta službena optužnica, nemaju puni pristup pravnom zastupanju, zabranjeni su im posjeti članova obitelji koji im pokušavaju donijeti hranu te ih drže u samicama; |
| --- | --- |

G.

budući da se 15 pritvorenih aktivista nalazi u istražnom zatvoru, a protiv njih nije podignuta službena optužnica, nemaju puni pristup pravnom zastupanju, zabranjeni su im posjeti članova obitelji koji im pokušavaju donijeti hranu te ih drže u samicama;

| H. | budući da su vlasti provele uhićenje aktivista i pretres njihovih domova bez predočenja naloga; budući da postoje navodi da su bili podvrgnuti fizičkom i psihološkom mučenju te im se prijetilo smrću; |
| --- | --- |

H.

budući da su vlasti provele uhićenje aktivista i pretres njihovih domova bez predočenja naloga; budući da postoje navodi da su bili podvrgnuti fizičkom i psihološkom mučenju te im se prijetilo smrću;

| I. | budući da vlasti prijete majkama mladih aktivista koji se mobiliziraju, a vladajuća stranka MPLA (Narodni pokret za oslobođenje Angole) spriječila je prosvjede njihovih pobornika na kojima bi zahtijevali njihovo puštanje na slobodu; budući da su na mirni prosvjedi rodbine zatvorenika u Luandi 8. kolovoza 2015. dočekani napadima i nasilnom represijom od strane snaga sigurnosti na terenu; |
| --- | --- |

I.

budući da vlasti prijete majkama mladih aktivista koji se mobiliziraju, a vladajuća stranka MPLA (Narodni pokret za oslobođenje Angole) spriječila je prosvjede njihovih pobornika na kojima bi zahtijevali njihovo puštanje na slobodu; budući da su na mirni prosvjedi rodbine zatvorenika u Luandi 8. kolovoza 2015. dočekani napadima i nasilnom represijom od strane snaga sigurnosti na terenu;

| J. | budući da su u srpnju 2015. četvero boraca za ljudska prava i dopisnik radija Deutsche Welle privremeno pritvoreni dok su bili u posjetu drugim aktivistima u zatvoru u pokrajini Luanda, pod optužbom da su se htjeli baviti politikom u zatvoru; |
| --- | --- |

J.

budući da su u srpnju 2015. četvero boraca za ljudska prava i dopisnik radija Deutsche Welle privremeno pritvoreni dok su bili u posjetu drugim aktivistima u zatvoru u pokrajini Luanda, pod optužbom da su se htjeli baviti politikom u zatvoru;

| K. | budući da se u Ustavu Angole priznaju pravo na mirni prosvjed te pravo na udruživanje i izražavanje; |
| --- | --- |

K.

budući da se u Ustavu Angole priznaju pravo na mirni prosvjed te pravo na udruživanje i izražavanje;

| L. | budući da postoje navodi o masakru u Huambu u travnju 2015. koji su policajci proveli nad pripadnicima vjerske sekte Luz do Mundo; budući da je prema podacima iz različitih izvora ubijeno između nekoliko desetaka i nekoliko tisuća ljudi, a mnogo je osoba raseljeno; budući da Vlada već mjesecima odgađa hitno pitanje provođenja neovisne istrage te istovremeno žestoko opovrgava te visoke brojke; budući da europska ombudsmanica trenutačno priprema izvješće o dotičnim događajima; |
| --- | --- |

L.

budući da postoje navodi o masakru u Huambu u travnju 2015. koji su policajci proveli nad pripadnicima vjerske sekte Luz do Mundo; budući da je prema podacima iz različitih izvora ubijeno između nekoliko desetaka i nekoliko tisuća ljudi, a mnogo je osoba raseljeno; budući da Vlada već mjesecima odgađa hitno pitanje provođenja neovisne istrage te istovremeno žestoko opovrgava te visoke brojke; budući da europska ombudsmanica trenutačno priprema izvješće o dotičnim događajima;

| M. | budući da je visoki povjerenik UN-a za ljudska prava pozvao na međunarodnu istragu tog incidenta, što je potaknulo Vladu da započne sudsku istragu; |
| --- | --- |

M.

budući da je visoki povjerenik UN-a za ljudska prava pozvao na međunarodnu istragu tog incidenta, što je potaknulo Vladu da započne sudsku istragu;

| N. | budući da je Vlada Angole također pojačala aktivnosti i masovnih i pojedinačnih prisilnih deložacija u Luandi i drugim gradovima, u cilju uklanjanja osoba koje žive u nezakonitim naseljima i uličnih trgovaca, uključujući trudnice i žene s djecom; |
| --- | --- |

N.

budući da je Vlada Angole također pojačala aktivnosti i masovnih i pojedinačnih prisilnih deložacija u Luandi i drugim gradovima, u cilju uklanjanja osoba koje žive u nezakonitim naseljima i uličnih trgovaca, uključujući trudnice i žene s djecom;

| O. | budući da je u ožujku 2015. doneseno novo zakonodavstvo u kojem se spominje pojačanje nadzora nad nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

O.

budući da je u ožujku 2015. doneseno novo zakonodavstvo u kojem se spominje pojačanje nadzora nad nevladinim organizacijama;

| P. | budući da je civilno društvo više puta osudilo povezanost korupcije te iscrpljivanja i zloupotrebe prirodnih resursa od stane vladajuće elite, kao i kršenja ljudskih prava osoba koje predstavljaju prijetnju statusu quo i koje ga osuđuju; |
| --- | --- |

P.

budući da je civilno društvo više puta osudilo povezanost korupcije te iscrpljivanja i zloupotrebe prirodnih resursa od stane vladajuće elite, kao i kršenja ljudskih prava osoba koje predstavljaju prijetnju statusu quo i koje ga osuđuju;

| Q. | budući da, unatoč činjenici da se Vlada Angole obvezala pojačati napore u poboljšanju svojeg sustava za suzbijanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma (AML/CFT) te da je u tome postigla određeni napredak, Radna skupina za financijske mjere – međuvladina organizacija koju je osnovala skupina G7 1989. u cilju razvoja politika za borbu protiv pranja novca – i dalje pronalazi strateške nedostatke u AML/CFT sustavu Angole; |
| --- | --- |

Q.

budući da, unatoč činjenici da se Vlada Angole obvezala pojačati napore u poboljšanju svojeg sustava za suzbijanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma (AML/CFT) te da je u tome postigla određeni napredak, Radna skupina za financijske mjere – međuvladina organizacija koju je osnovala skupina G7 1989. u cilju razvoja politika za borbu protiv pranja novca – i dalje pronalazi strateške nedostatke u AML/CFT sustavu Angole;

| R. | budući da je u nezavisnim izvješćima utvrđeno da dohodak od prodaje nafte, glavnog Vladinog resursa, nije namijenjen održivom razvoju niti lokalnim zajednicama, dok je vladajuća elita sve bogatija; |
| --- | --- |

R.

budući da je u nezavisnim izvješćima utvrđeno da dohodak od prodaje nafte, glavnog Vladinog resursa, nije namijenjen održivom razvoju niti lokalnim zajednicama, dok je vladajuća elita sve bogatija;

| S. | budući da Angola ima velike zalihe minerala i nafte te je njezino gospodarstvo jedno od najbrže rastućih gospodarstava u svijetu, posebice od kraja građanskog rata; budući da je njezin gospodarski rast vrlo neujednačen, pri čemu je većina bogatstva te zemlje u rukama nerazmjerno malog dijela stanovništva; |
| --- | --- |

S.

budući da Angola ima velike zalihe minerala i nafte te je njezino gospodarstvo jedno od najbrže rastućih gospodarstava u svijetu, posebice od kraja građanskog rata; budući da je njezin gospodarski rast vrlo neujednačen, pri čemu je većina bogatstva te zemlje u rukama nerazmjerno malog dijela stanovništva;

| T. | budući da će zbog gospodarske krize u zemlji koja je uslijedila nakon oštrog pada prihoda od nafte vjerojatno doći do daljnjih društvenih nemira i prosvjeda protiv Vlade; |
| --- | --- |

T.

budući da će zbog gospodarske krize u zemlji koja je uslijedila nakon oštrog pada prihoda od nafte vjerojatno doći do daljnjih društvenih nemira i prosvjeda protiv Vlade;

| U. | budući da je u listopadu 2014. Angola potvrdila svoju posvećenost političkom dijalogu i suradnji dogovorenima u dokumentu „EU-Angola – zajednički put naprijed”, u kojemu se kao temeljni stupovi navode dobra uprava, demokracija i ljudska prava; |
| --- | --- |

U.

budući da je u listopadu 2014. Angola potvrdila svoju posvećenost političkom dijalogu i suradnji dogovorenima u dokumentu „EU-Angola – zajednički put naprijed”, u kojemu se kao temeljni stupovi navode dobra uprava, demokracija i ljudska prava;

| V. | budući da je, u skladu s člankom 8. Sporazuma iz Cotonoua između EU-a i Angole, razmjena informacija o dobroj upravi i ljudskim pravima provodi najmanje jednom godišnje putem službenog političkog dijaloga u okviru dokumenta „EU-Angola – zajednički put naprijed” iz 2012.; |
| --- | --- |

V.

budući da je, u skladu s člankom 8. Sporazuma iz Cotonoua između EU-a i Angole, razmjena informacija o dobroj upravi i ljudskim pravima provodi najmanje jednom godišnje putem službenog političkog dijaloga u okviru dokumenta „EU-Angola – zajednički put naprijed” iz 2012.;

| 1. | duboko je zabrinut zbog brzog pogoršanja stanja u pogledu ljudskih prava, temeljnih sloboda i demokratskog prostora u Angoli, kao i zbog ozbiljnih prekršaja koje su počinili pripadnici snaga sigurnosti te zbog manjka neovisnosti pravosuđa; |
| --- | --- |

1.

duboko je zabrinut zbog brzog pogoršanja stanja u pogledu ljudskih prava, temeljnih sloboda i demokratskog prostora u Angoli, kao i zbog ozbiljnih prekršaja koje su počinili pripadnici snaga sigurnosti te zbog manjka neovisnosti pravosuđa;

| 2. | poziva vlasti Angole da odmah i bezuvjetno puste na slobodu sve borce za ljudska prava, uključujući Marcosa Mavunga i 15+1 aktivista koji su uhićeni u lipnju 2015., te da odbace sve optužbe protiv njih; također poziva na trenutačno i bezuvjetno oslobađanje svih ostalih aktivista, zatvorenika savjesti ili političkih protivnika koji su proizvoljno uhićeni i pritvoreni isključivo zbog svojih političkih stavova, novinarskog rada ili sudjelovanja u mirnim aktivnostima; |
| --- | --- |

2.

poziva vlasti Angole da odmah i bezuvjetno puste na slobodu sve borce za ljudska prava, uključujući Marcosa Mavunga i 15+1 aktivista koji su uhićeni u lipnju 2015., te da odbace sve optužbe protiv njih; također poziva na trenutačno i bezuvjetno oslobađanje svih ostalih aktivista, zatvorenika savjesti ili političkih protivnika koji su proizvoljno uhićeni i pritvoreni isključivo zbog svojih političkih stavova, novinarskog rada ili sudjelovanja u mirnim aktivnostima;

| 3. | potiče vlasti da zajamče da pritvoreni nisu mučeni niti zlostavljani te da zajamče potpunu zaštitu i pristup njihovim obiteljima i odvjetnicima; |
| --- | --- |

3.

potiče vlasti da zajamče da pritvoreni nisu mučeni niti zlostavljani te da zajamče potpunu zaštitu i pristup njihovim obiteljima i odvjetnicima;

| 4. | poziva vlasti Angole da odmah okončaju sve slučajeve proizvoljnih uhićenja, nezakonitog pritvaranja i mučenja koje provode policija i snage sigurnosti; ponavlja da je potrebno provesti brze, nepristrane i temeljite istrage svih optužbi u vezi s kršenjem ljudskih prava, uključujući mučenje, koje su počinili pripadnici policije i snaga sigurnosti te da se počinitelje treba privesti pravdi; |
| --- | --- |

4.

poziva vlasti Angole da odmah okončaju sve slučajeve proizvoljnih uhićenja, nezakonitog pritvaranja i mučenja koje provode policija i snage sigurnosti; ponavlja da je potrebno provesti brze, nepristrane i temeljite istrage svih optužbi u vezi s kršenjem ljudskih prava, uključujući mučenje, koje su počinili pripadnici policije i snaga sigurnosti te da se počinitelje treba privesti pravdi;

| 5. | duboko je zabrinut zbog stalnih pokušaja ograničenja slobode izražavanja, slobode medija te mirnog okupljanja i udruživanja te poziva vlasti Angole da zajamče trenutačno i bezuvjetno poštovanje tih sloboda; nadalje, poziva vlasti da u potpunosti provedu odredbe Deklaracije UN-a o ljudskim pravima, Afričke povelje o ljudskim pravima i pravima naroda te ostale međunarodne i regionalne instrumente za ljudska prava koje je Angola ratificirala; |
| --- | --- |

5.

duboko je zabrinut zbog stalnih pokušaja ograničenja slobode izražavanja, slobode medija te mirnog okupljanja i udruživanja te poziva vlasti Angole da zajamče trenutačno i bezuvjetno poštovanje tih sloboda; nadalje, poziva vlasti da u potpunosti provedu odredbe Deklaracije UN-a o ljudskim pravima, Afričke povelje o ljudskim pravima i pravima naroda te ostale međunarodne i regionalne instrumente za ljudska prava koje je Angola ratificirala;

| 6. | poziva izaslanstvo EU-a u Luandi da ispuni obvezu ESVD-a da podupire i štiti borce za ljudska prava diljem svijeta uz pomoć konkretnih, vidljivih koraka koji osobito uključuju promatranje suđenja, političku i materijalnu pomoć borcima za ljudska prava, njihovim odvjetnicima i obiteljima te sustavni angažman EU-a i njegovih država članica s vlastima Angole u pitanju ljudskih prava na svim razinama odnosa, uključujući i najvišu razinu; nadalje traži od izaslanstva da pojača politički dijalog s Vladom Angole u okviru svih političkih, trgovinskih i razvojnih odnosa, u cilju jamčenja da će Angola poštovati svoje nacionalne i međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava, sukladno svojem obećanju s prvog ministarskog sastanka između EU-a i Angole iz listopada 2014.; potiče ga da se pri tome koristi svim odgovarajućim alatima i instrumentima, uključujući Europski instrument za demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

6.

poziva izaslanstvo EU-a u Luandi da ispuni obvezu ESVD-a da podupire i štiti borce za ljudska prava diljem svijeta uz pomoć konkretnih, vidljivih koraka koji osobito uključuju promatranje suđenja, političku i materijalnu pomoć borcima za ljudska prava, njihovim odvjetnicima i obiteljima te sustavni angažman EU-a i njegovih država članica s vlastima Angole u pitanju ljudskih prava na svim razinama odnosa, uključujući i najvišu razinu; nadalje traži od izaslanstva da pojača politički dijalog s Vladom Angole u okviru svih političkih, trgovinskih i razvojnih odnosa, u cilju jamčenja da će Angola poštovati svoje nacionalne i međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava, sukladno svojem obećanju s prvog ministarskog sastanka između EU-a i Angole iz listopada 2014.; potiče ga da se pri tome koristi svim odgovarajućim alatima i instrumentima, uključujući Europski instrument za demokraciju i ljudska prava;

| 7. | poziva EU i države članice da priznaju visoku razinu korumpiranosti Vlade Angole čime se ozbiljno narušava poštovanje ljudskih prava i razvoja, da prije bilo kakve suradnje s Angolom provedu paket mjera za pristup ljudskim pravima te da preispitaju ciljane sektore njezinog Nacionalnog okvirnog programa u okviru 11. Europskog razvojnog fonda; |
| --- | --- |

7.

poziva EU i države članice da priznaju visoku razinu korumpiranosti Vlade Angole čime se ozbiljno narušava poštovanje ljudskih prava i razvoja, da prije bilo kakve suradnje s Angolom provedu paket mjera za pristup ljudskim pravima te da preispitaju ciljane sektore njezinog Nacionalnog okvirnog programa u okviru 11. Europskog razvojnog fonda;

| 8. | žali zbog činjenice da, unatoč provođenju nacionalnog ispitivanja 2007. te opširnog programa za razminiranje, i dalje nije moguće s pouzdanošću procijeniti prijetnju koju predstavljaju protupješačke mine i eksplozivne naprave zaostale nakon rata; potiče EU da prati, nadzire i ocjenjuje učinkovito korištenje financijskim sredstvima te da zajamči da se dodijeljena proračunska sredstva koriste na djelotvoran i ciljan način kako bi se zemlja propisno razminirala; |
| --- | --- |

8.

žali zbog činjenice da, unatoč provođenju nacionalnog ispitivanja 2007. te opširnog programa za razminiranje, i dalje nije moguće s pouzdanošću procijeniti prijetnju koju predstavljaju protupješačke mine i eksplozivne naprave zaostale nakon rata; potiče EU da prati, nadzire i ocjenjuje učinkovito korištenje financijskim sredstvima te da zajamči da se dodijeljena proračunska sredstva koriste na djelotvoran i ciljan način kako bi se zemlja propisno razminirala;

| 9. | potiče sudske vlasti u Angoli da potvrde svoju neovisnost o bilo kakvoj političkoj instrumentalizaciji i da osiguraju zaštitu prava zajamčenih pravnim instrumentima, kao što su pristup pravosuđu i pravo na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

9.

potiče sudske vlasti u Angoli da potvrde svoju neovisnost o bilo kakvoj političkoj instrumentalizaciji i da osiguraju zaštitu prava zajamčenih pravnim instrumentima, kao što su pristup pravosuđu i pravo na pošteno suđenje;

| 10. | potiče Vladu Angole da provede hitnu, transparentnu i vjerodostojnu istragu masakra u Huambou te da pruži pomoć preživjelima koji su raseljeni; ponavlja pozive UN-a na provedbu međunarodne i neovisne dodatne istrage; |
| --- | --- |

10.

potiče Vladu Angole da provede hitnu, transparentnu i vjerodostojnu istragu masakra u Huambou te da pruži pomoć preživjelima koji su raseljeni; ponavlja pozive UN-a na provedbu međunarodne i neovisne dodatne istrage;

| 11. | i dalje je zabrinut zbog sumnje da nisu provedene mjere za borbu protiv nasilja nad ženama i djecom; poziva vlasti da ojačaju borbu protiv štetnih tradicijskih praksi kao što je stigmatiziranje djece optužene za vračanje; |
| --- | --- |

11.

i dalje je zabrinut zbog sumnje da nisu provedene mjere za borbu protiv nasilja nad ženama i djecom; poziva vlasti da ojačaju borbu protiv štetnih tradicijskih praksi kao što je stigmatiziranje djece optužene za vračanje;

| 12. | podsjeća na obveze koje je Angola preuzela u okviru Sporazuma iz Cotonoua u vezi s poštovanjem demokracije, vladavine prava i načela ljudskih prava, u koja se ubrajaju pravo na izražavanje, sloboda medija, dobro upravljanje i transparentnost u političkim funkcijama; potiče Vladu Angole da poštuje te odredbe u skladu s člancima 11.b, 96. i 97. Sporazuma iz Cotonua i, ako se to ne ostvari, traži od Europske komisije da pokrene relevantan postupak u skladu s člancima 8., 9. i 96. Sporazuma iz Cotonoua; |
| --- | --- |

12.

podsjeća na obveze koje je Angola preuzela u okviru Sporazuma iz Cotonoua u vezi s poštovanjem demokracije, vladavine prava i načela ljudskih prava, u koja se ubrajaju pravo na izražavanje, sloboda medija, dobro upravljanje i transparentnost u političkim funkcijama; potiče Vladu Angole da poštuje te odredbe u skladu s člancima 11.b, 96. i 97. Sporazuma iz Cotonua i, ako se to ne ostvari, traži od Europske komisije da pokrene relevantan postupak u skladu s člancima 8., 9. i 96. Sporazuma iz Cotonoua;

| 13. | potiče EU i države članice da pokrenu pitanje transparentnosti trgovanja svim prirodnim resursima, uključujući naftu, te da u potpunosti provode i prate postojeće zakonodavstvo o izvještavanju po državama; poziva vlasti Angole i strana poduzeća da pomognu u jačanju upravljanja u ekstraktivnom sektoru pridržavajući se Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija i da preispitaju provedbu Procesa Kimberley; nadalje, poziva Vladu Angole da podnese plan za pridruživanje partnerstvu za otvorenu vlast te da stoga iznese konkretan plan za borbu protiv korupcije, povećanje transparentnosti i povećanje javne odgovornosti; |
| --- | --- |

13.

potiče EU i države članice da pokrenu pitanje transparentnosti trgovanja svim prirodnim resursima, uključujući naftu, te da u potpunosti provode i prate postojeće zakonodavstvo o izvještavanju po državama; poziva vlasti Angole i strana poduzeća da pomognu u jačanju upravljanja u ekstraktivnom sektoru pridržavajući se Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija i da preispitaju provedbu Procesa Kimberley; nadalje, poziva Vladu Angole da podnese plan za pridruživanje partnerstvu za otvorenu vlast te da stoga iznese konkretan plan za borbu protiv korupcije, povećanje transparentnosti i povećanje javne odgovornosti;

| 14. | potiče suradnju i usklađivanje između EU-a i SAD-a u provedbi odjeljka 1504. Dodd-Frankova zakona; |
| --- | --- |

14.

potiče suradnju i usklađivanje između EU-a i SAD-a u provedbi odjeljka 1504. Dodd-Frankova zakona;

| 15. | poziva nacionalna upravna i nadzorna tijela bolje nadziru poštovanje europskog zakonodavstva o suzbijanju pranja novca, uključujući normativna načela dužne pažnje i pravilnu analizu rizika, posebno u slučaju politički izloženih osoba koje potječu iz Angole; |
| --- | --- |

15.

poziva nacionalna upravna i nadzorna tijela bolje nadziru poštovanje europskog zakonodavstva o suzbijanju pranja novca, uključujući normativna načela dužne pažnje i pravilnu analizu rizika, posebno u slučaju politički izloženih osoba koje potječu iz Angole;

| 16. | pozdravlja činjenicu da je Vlada Angole priznala postojanje poteškoća u pogledu pružanja naknade u slučajevima oduzimanja zemljišta te pozdravlja medijska izvješća iz kojih se može naslutiti da se mehanizmi za distribuciju i naknadu poboljšaju; potiče Vladu da nastavi sa svojim nastojanjima u tom smislu; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja činjenicu da je Vlada Angole priznala postojanje poteškoća u pogledu pružanja naknade u slučajevima oduzimanja zemljišta te pozdravlja medijska izvješća iz kojih se može naslutiti da se mehanizmi za distribuciju i naknadu poboljšaju; potiče Vladu da nastavi sa svojim nastojanjima u tom smislu;

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj uniji, Afričkoj komisiji za ljudska prava i prava naroda, vladama zemalja regije Južnoafričke razvojne zajednice (SADC), predsjedniku i parlamentu Angole, Vladi SAD-a, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću UN-a za ljudska prava te Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj uniji, Afričkoj komisiji za ljudska prava i prava naroda, vladama zemalja regije Južnoafričke razvojne zajednice (SADC), predsjedniku i parlamentu Angole, Vladi SAD-a, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću UN-a za ljudska prava te Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/207

---

P8_TA(2015)0316

Azerbajdžan

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o Azerbajdžanu (2015/2840(RSP))

(2017/C 316/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Azerbajdžanu, a posebno one u vezi s ljudskim pravima i vladavinom prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Azerbajdžanu, a posebno one u vezi s ljudskim pravima i vladavinom prava,

| — | uzimajući u obzir odnos između EU-a i Azerbajdžana koji je stupio na snagu 1999. i koji predstavljaju provedba Akcijskog plana u okviru europske politike susjedstva, uspostava Istočnog partnerstva, pregovori o sporazumu o pridruživanju između EU-a i Azerbajdžana te sudjelovanje Azerbajdžana u Parlamentarnoj skupštini Euronesta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odnos između EU-a i Azerbajdžana koji je stupio na snagu 1999. i koji predstavljaju provedba Akcijskog plana u okviru europske politike susjedstva, uspostava Istočnog partnerstva, pregovori o sporazumu o pridruživanju između EU-a i Azerbajdžana te sudjelovanje Azerbajdžana u Parlamentarnoj skupštini Euronesta,

| — | uzimajući u obzir izvješće od 25. ožujka 2015. u okviru europske politike susjedstva o napretku Azerbajdžanu u 2014. (SWD(2015)0064), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 25. ožujka 2015. u okviru europske politike susjedstva o napretku Azerbajdžanu u 2014. (SWD(2015)0064),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan u okviru europske politike susjedstva između EU-a i Azerbajdžana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan u okviru europske politike susjedstva između EU-a i Azerbajdžana,

| — | uzimajući u obzir zapažanja predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska od 22. srpnja 2015. nakon sastanka s predsjednikom Azerbajdžana Ilhamom Alijevim, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zapažanja predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska od 22. srpnja 2015. nakon sastanka s predsjednikom Azerbajdžana Ilhamom Alijevim,

| — | uzimajući u obzir posjet posebnog predstavnika za ljudska prava Stavrosa Lambrinidisa Bakuu od 23. do 26. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet posebnog predstavnika za ljudska prava Stavrosa Lambrinidisa Bakuu od 23. do 26. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Zeida Ra'ada Al Husseina od 8. rujna 2015. u kojoj osuđuje pritisak na civilno društvo i neovisne glasove u Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Zeida Ra'ada Al Husseina od 8. rujna 2015. u kojoj osuđuje pritisak na civilno društvo i neovisne glasove u Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i povjerenika Johannesa Hahna o nedavnom pritvaranju, zatvaranju, osuđivanju i ubojstvima vodećih novinara i branitelja ljudskih prava u Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i povjerenika Johannesa Hahna o nedavnom pritvaranju, zatvaranju, osuđivanju i ubojstvima vodećih novinara i branitelja ljudskih prava u Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir izjavu od 19. kolovoza 2015. o ljudskim pravima u Azerbajdžanu danu na sastanku Posebnog stalnog vijeća OESS-a br. 1064 održanom u Beču, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 19. kolovoza 2015. o ljudskim pravima u Azerbajdžanu danu na sastanku Posebnog stalnog vijeća OESS-a br. 1064 održanom u Beču,

| — | uzimajući u obzir nedavne izjave glavnog tajnika Vijeća Europe Thorbjørna Jaglanda o slučaju Khadije Ismajlove, slučajevima Lejle Junus, ravnateljice Instituta za mir i demokraciju u Azerbajdžanu, i njezina supruga Arifa Junusa te ubojstvu azerbajdžanskog novinara Rasima Alijeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavne izjave glavnog tajnika Vijeća Europe Thorbjørna Jaglanda o slučaju Khadije Ismajlove, slučajevima Lejle Junus, ravnateljice Instituta za mir i demokraciju u Azerbajdžanu, i njezina supruga Arifa Junusa te ubojstvu azerbajdžanskog novinara Rasima Alijeva,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Helsinkija koju je donijela Parlamentarna skupština OESS-a na svojem godišnjem zasjedanju održanom od 5. do 9. srpnja 2015., u kojoj se osuđuje stalni progon i zatvaranje novinara i branitelja ljudskih prava na temelju politički motiviranih optužnica u nekoliko zemalja koje sudjeluju u radu OESS-a te se izražava zabrinutost zbog stalne zlouporabe poreznog i administrativnog zakonodavstva kako bi se opravdali ti slučajevi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Helsinkija koju je donijela Parlamentarna skupština OESS-a na svojem godišnjem zasjedanju održanom od 5. do 9. srpnja 2015., u kojoj se osuđuje stalni progon i zatvaranje novinara i branitelja ljudskih prava na temelju politički motiviranih optužnica u nekoliko zemalja koje sudjeluju u radu OESS-a te se izražava zabrinutost zbog stalne zlouporabe poreznog i administrativnog zakonodavstva kako bi se opravdali ti slučajevi,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 23. lipnja 2015. o funkcioniranju demokratskih institucija u Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 23. lipnja 2015. o funkcioniranju demokratskih institucija u Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije Vijeća Europe od 15. prosinca 2014. u kojemu se navodi da se nedavnim amandmanima na zakon o nevladinim organizacijama dodatno ograničava rad NVO-a u Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije Vijeća Europe od 15. prosinca 2014. u kojemu se navodi da se nedavnim amandmanima na zakon o nevladinim organizacijama dodatno ograničava rad NVO-a u Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i zaključke Vijeća od 23. lipnja 2014. o desetoj obljetnici tih Smjernica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i zaključke Vijeća od 23. lipnja 2014. o desetoj obljetnici tih Smjernica,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o borcima za ljudska prava koju je usvojila Opća skupština UN-a 9. prosinca 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o borcima za ljudska prava koju je usvojila Opća skupština UN-a 9. prosinca 1998.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se u posljednjih nekoliko godina sveukupna situacija u području ljudskih prava u Azerbajdžanu stalno pogoršava, što podrazumijeva sve veće zastrašivanje i represiju te jačanje prakse kaznenog progona čelnika NVO-a, branitelja ljudskih prava, novinara i drugih predstavnika civilnog društva; |
| --- | --- |

A.

budući da se u posljednjih nekoliko godina sveukupna situacija u području ljudskih prava u Azerbajdžanu stalno pogoršava, što podrazumijeva sve veće zastrašivanje i represiju te jačanje prakse kaznenog progona čelnika NVO-a, branitelja ljudskih prava, novinara i drugih predstavnika civilnog društva;

| B. | budući da je nagrađena novinarka istražiteljica postaje RFE/RL Khadija Ismajlova osuđena na sedam i pol godina zatvora zbog optužbi o navodnoj zlouporabi, pronevjeri i utaji poreza nakon što je objavila nekoliko priča o korupciji koje se odnose na predsjednikovu obitelji; budući da su branitelji ljudskih prava Lejla i Arif Junus osuđeni na osam i sedam i pol godina zatvora zbog optužbi za prijevaru i utaju poreza, a da suđenje ni izbliza nije bilo u skladu s međunarodnim standardima; budući da su dobro poznati aktivist u području ljudskih prava Rasul Jafarov i iznimno cijenjeni odvjetnik za ljudska prava Intigam Alijev osuđeni na temelju sličnih optužbi nakon suđenja obilježenih kršenjem postupka te da Rasul Jafarov trenutačno izdržava kaznu zatvora u trajanju od šest godina i tri mjeseca, a Intigam Alijev kaznu zatvora od sedam i pol godina; budući da su brojne druge poznate osobe iz azerbajdžanskog civilnog društva i dalje u zatvoru, uključujući Anara Mamadlija, Raufa Mirkadirova, Omara Mamadova, Tofiqa Jaqublua, Ilgara Mamadova, Nijata Alijeva, Araza Gulijeva, Parviza Hashimlija, Sejmura Hezija, Hilala Mamadova i Taleha Khasmamadova, te budući da se zdravlje nekih od tih zatvorenika stalno pogoršava; |
| --- | --- |

B.

budući da je nagrađena novinarka istražiteljica postaje RFE/RL Khadija Ismajlova osuđena na sedam i pol godina zatvora zbog optužbi o navodnoj zlouporabi, pronevjeri i utaji poreza nakon što je objavila nekoliko priča o korupciji koje se odnose na predsjednikovu obitelji; budući da su branitelji ljudskih prava Lejla i Arif Junus osuđeni na osam i sedam i pol godina zatvora zbog optužbi za prijevaru i utaju poreza, a da suđenje ni izbliza nije bilo u skladu s međunarodnim standardima; budući da su dobro poznati aktivist u području ljudskih prava Rasul Jafarov i iznimno cijenjeni odvjetnik za ljudska prava Intigam Alijev osuđeni na temelju sličnih optužbi nakon suđenja obilježenih kršenjem postupka te da Rasul Jafarov trenutačno izdržava kaznu zatvora u trajanju od šest godina i tri mjeseca, a Intigam Alijev kaznu zatvora od sedam i pol godina; budući da su brojne druge poznate osobe iz azerbajdžanskog civilnog društva i dalje u zatvoru, uključujući Anara Mamadlija, Raufa Mirkadirova, Omara Mamadova, Tofiqa Jaqublua, Ilgara Mamadova, Nijata Alijeva, Araza Gulijeva, Parviza Hashimlija, Sejmura Hezija, Hilala Mamadova i Taleha Khasmamadova, te budući da se zdravlje nekih od tih zatvorenika stalno pogoršava;

| C. | budući da su Lejla Junus i Rasul Jafarov prije vlastitog uhićenja vodili skupinu istaknutih azerbajdžanskih boraca za ljudska prava i stručnjaka koji su sastavili popis od gotovo stotine Azerbajdžanaca koji se u skladu s definicijom koju je 2012. donijelo Vijeće Europe mogu svrstati među političke zatvorenike; |
| --- | --- |

C.

budući da su Lejla Junus i Rasul Jafarov prije vlastitog uhićenja vodili skupinu istaknutih azerbajdžanskih boraca za ljudska prava i stručnjaka koji su sastavili popis od gotovo stotine Azerbajdžanaca koji se u skladu s definicijom koju je 2012. donijelo Vijeće Europe mogu svrstati među političke zatvorenike;

| D. | budući da su novinari i čelnici civilnog društva podvrgnuti stalnom zastrašivanju, a među njima je i Emin Mili, ravnatelj televizije Mejdan, kojemu se prijetilo smrću i čiji su članovi obitelji uhićeni na temelju lažnih optužbi, te novinari koji rade na televiziji Mejdan u Azerbajdžanu; budući da je osnivač Instituta za slobodu i sigurnost izvjestitelja i borac za ljudska prava Emin Husejnov zatražio utočište u Švicarskoj nakon što se suočio s lažnim optužbama te da mu je oduzeto azerbajdžansko državljanstvo; |
| --- | --- |

D.

budući da su novinari i čelnici civilnog društva podvrgnuti stalnom zastrašivanju, a među njima je i Emin Mili, ravnatelj televizije Mejdan, kojemu se prijetilo smrću i čiji su članovi obitelji uhićeni na temelju lažnih optužbi, te novinari koji rade na televiziji Mejdan u Azerbajdžanu; budući da je osnivač Instituta za slobodu i sigurnost izvjestitelja i borac za ljudska prava Emin Husejnov zatražio utočište u Švicarskoj nakon što se suočio s lažnim optužbama te da mu je oduzeto azerbajdžansko državljanstvo;

| E. | budući da se mnogi drugi novinari i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sudskim postupcima, zabranom putovanja i ograničavanjem slobode kretanja zbog svojih aktivnosti u području ljudskih prava; budući da azerbajdžanske vlasti također vrše pritisak na neovisne skupine restriktivnim novim zakonima kojima se uređuje rad NVO-a; budući da su zbog tih zakona mnoge skupine učinkovito prisiljene na zatvaranje nakon što su im blokirani bankovni računi ili izvori financiranja jer su vlasti odbile odobriti nova sredstva stranih donatorskih organizacija; |
| --- | --- |

E.

budući da se mnogi drugi novinari i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sudskim postupcima, zabranom putovanja i ograničavanjem slobode kretanja zbog svojih aktivnosti u području ljudskih prava; budući da azerbajdžanske vlasti također vrše pritisak na neovisne skupine restriktivnim novim zakonima kojima se uređuje rad NVO-a; budući da su zbog tih zakona mnoge skupine učinkovito prisiljene na zatvaranje nakon što su im blokirani bankovni računi ili izvori financiranja jer su vlasti odbile odobriti nova sredstva stranih donatorskih organizacija;

| F. | budući da je od 2006. mirnim prosvjednicima učinkovito zabranjeno održavanje prosvjeda u središtu Bakua te su nedavno uvedene nove oštre novčane kazne i duža razdoblja administrativnog zadržavanja za one koji organiziraju neodobrena javna okupljanja ili u njima sudjeluju; |
| --- | --- |

F.

budući da je od 2006. mirnim prosvjednicima učinkovito zabranjeno održavanje prosvjeda u središtu Bakua te su nedavno uvedene nove oštre novčane kazne i duža razdoblja administrativnog zadržavanja za one koji organiziraju neodobrena javna okupljanja ili u njima sudjeluju;

| G. | budući da je predsjednik Instituta za slobodu i sigurnost izvjestitelja novinar Rasim Alijev preminuo u jednoj bolnici u Bakuu nakon što je teško pretučen, a tome su prethodile stalne prijetnje i zastrašivanje nakon njegova kritiziranja predsjednika Alijeva na društvenim mrežama; |
| --- | --- |

G.

budući da je predsjednik Instituta za slobodu i sigurnost izvjestitelja novinar Rasim Alijev preminuo u jednoj bolnici u Bakuu nakon što je teško pretučen, a tome su prethodile stalne prijetnje i zastrašivanje nakon njegova kritiziranja predsjednika Alijeva na društvenim mrežama;

| H. | budući da je Azerbajdžan jedan od osnivača Istočnog partnerstva; budući da EU i istočnoeuropski čelnici u brojnim prilikama potvrđuju da se Istočno partnerstvo temelji na zajednici vrijednosti i načelima slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava; budući da Azerbajdžan teži tome da unaprijedi i produbi odnose s EU-om radi uspostave strateškog partnerstva; |
| --- | --- |

H.

budući da je Azerbajdžan jedan od osnivača Istočnog partnerstva; budući da EU i istočnoeuropski čelnici u brojnim prilikama potvrđuju da se Istočno partnerstvo temelji na zajednici vrijednosti i načelima slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava; budući da Azerbajdžan teži tome da unaprijedi i produbi odnose s EU-om radi uspostave strateškog partnerstva;

| I. | budući da 2014. EU nije mogao dostaviti 11 od 13 iznosa NVO-ima zbog restriktivnog zakonodavstva te da i dalje nailazi na velika ograničenja pri financiranju neovisnih skupina civilnog društva i aktivista u Azerbajdžanu; budući da su mnogi korisnici potpore EU-a u zatvoru, –npr. odvjetnik za ljudska prava Intigam Alijev–, ili su pobjegli iz zemlje i obustavili svoje djelovanje; |
| --- | --- |

I.

budući da 2014. EU nije mogao dostaviti 11 od 13 iznosa NVO-ima zbog restriktivnog zakonodavstva te da i dalje nailazi na velika ograničenja pri financiranju neovisnih skupina civilnog društva i aktivista u Azerbajdžanu; budući da su mnogi korisnici potpore EU-a u zatvoru, –npr. odvjetnik za ljudska prava Intigam Alijev–, ili su pobjegli iz zemlje i obustavili svoje djelovanje;

| J. | budući da je 4. srpnja 2015. ured OESS-a u Bakuu zatvoren jer su azerbajdžanske vlasti donijele odluku o raskidanju Memoranduma o razumijevanju između azerbajdžanske vlade i OESS-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je 4. srpnja 2015. ured OESS-a u Bakuu zatvoren jer su azerbajdžanske vlasti donijele odluku o raskidanju Memoranduma o razumijevanju između azerbajdžanske vlade i OESS-a;

| K. | budući da nevladina organizacija Freedom House smatra da Azerbajdžan „nije slobodan”, da njegovo novinarstvo „nije slobodno”, a da je internet „djelomično slobodan”; budući da je Azerbajdžan u posljednjih deset godina doživio najveći pad u pogledu demokratske vladavine u cijeloj Euroaziji; |
| --- | --- |

K.

budući da nevladina organizacija Freedom House smatra da Azerbajdžan „nije slobodan”, da njegovo novinarstvo „nije slobodno”, a da je internet „djelomično slobodan”; budući da je Azerbajdžan u posljednjih deset godina doživio najveći pad u pogledu demokratske vladavine u cijeloj Euroaziji;

| L. | budući da će se u studenom 2015. u Azerbajdžanu održati parlamentarni izbori; budući da je Europski parlament odbio poslati izbornu promatračku misiju jer je procijenjeno da ne postoje uvjeti za održavanje slobodnih i poštenih izbora te da je zbog ograničavanja slobode izražavanja, okupljanja i udruživanja u zemlji nemoguće osigurati jednake uvjete za kandidate i organizirati istinski konkurentno glasovanje; |
| --- | --- |

L.

budući da će se u studenom 2015. u Azerbajdžanu održati parlamentarni izbori; budući da je Europski parlament odbio poslati izbornu promatračku misiju jer je procijenjeno da ne postoje uvjeti za održavanje slobodnih i poštenih izbora te da je zbog ograničavanja slobode izražavanja, okupljanja i udruživanja u zemlji nemoguće osigurati jednake uvjete za kandidate i organizirati istinski konkurentno glasovanje;

| M. | budući da je sektorska suradnja od uzajamne koristi, a osobito u energetskom sektoru; budući da Azerbajdžan ima mogućnosti da postane jedan od glavnih trgovinskih partnera EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da je sektorska suradnja od uzajamne koristi, a osobito u energetskom sektoru; budući da Azerbajdžan ima mogućnosti da postane jedan od glavnih trgovinskih partnera EU-a;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog stalnog pogoršanja stanja u području ljudskih prava u zemlji i podsjeća na to da EU u kontekstu bilateralne suradnje pridaje posebnu važnost ljudskim pravima i temeljnim slobodama kao ključnim elementima Istočnog partnerstva te kao temeljima međunarodnih organizacija kao što su Vijeće Europe i OESS, čiji je Azerbajdžan član; |
| --- | --- |

1.

izražava duboku zabrinutost zbog stalnog pogoršanja stanja u području ljudskih prava u zemlji i podsjeća na to da EU u kontekstu bilateralne suradnje pridaje posebnu važnost ljudskim pravima i temeljnim slobodama kao ključnim elementima Istočnog partnerstva te kao temeljima međunarodnih organizacija kao što su Vijeće Europe i OESS, čiji je Azerbajdžan član;

| 2. | traži hitno i bezuvjetno oslobađanje svih političkih zatvorenika, branitelja ljudskih prava, novinara i drugih aktivista civilnog društva, uključujući Khadiju Ismajilovu, Lejlu Junus i Arifa Junusa, Anara Mamadlija, Rasula Jafarova, Intigama Alijeva, Raufa Mirkadirova, Omara Mamadova, Tofiqa Jaqublua, Nijata Alijeva, Araza Gulijeva, Parviza Hashimlija, Sejmura Hezija, Hilala Mamadova, Taleha Khasmamadova i Ilgara Mamadova, u skladu s presudom Europskog suda za ljudska prava te traži povlačenje svih optužnica protiv njih i punu uspostavu njihovih političkih i građanskih prava te javnog imidža; |
| --- | --- |

2.

traži hitno i bezuvjetno oslobađanje svih političkih zatvorenika, branitelja ljudskih prava, novinara i drugih aktivista civilnog društva, uključujući Khadiju Ismajilovu, Lejlu Junus i Arifa Junusa, Anara Mamadlija, Rasula Jafarova, Intigama Alijeva, Raufa Mirkadirova, Omara Mamadova, Tofiqa Jaqublua, Nijata Alijeva, Araza Gulijeva, Parviza Hashimlija, Sejmura Hezija, Hilala Mamadova, Taleha Khasmamadova i Ilgara Mamadova, u skladu s presudom Europskog suda za ljudska prava te traži povlačenje svih optužnica protiv njih i punu uspostavu njihovih političkih i građanskih prava te javnog imidža;

| 3. | oštro osuđuje nezapamćeno gušenje građanskog društva u Azerbajdžanu; ponovno izražava duboku zabrinutost zbog sudbine kolega zatvorenih novinara, koji su slobodni, ali su pod kaznenom istragom, u svjetlu izvješća branitelja ljudskih prava te lokalnih i međunarodnih NVO-a o navodnim protuzakonitim optužnicama protiv političara, aktivista i novinara; poziva azerbajdžanske vlasti da prestanu sa selektivnim kaznenim progonom i zatvaranjem novinara, branitelja ljudskih prava i ostalih koji kritiziraju vlast te da zajamče da svi pritvorenici, uključujući novinare i aktiviste političkog i civilnog društva, u cijelosti ostvare svoja prava na pravičan postupak, posebno pravo na odvjetnika po vlastitom izboru, kontakt s obitelji i druge norme poštenoga suđenja; |
| --- | --- |

3.

oštro osuđuje nezapamćeno gušenje građanskog društva u Azerbajdžanu; ponovno izražava duboku zabrinutost zbog sudbine kolega zatvorenih novinara, koji su slobodni, ali su pod kaznenom istragom, u svjetlu izvješća branitelja ljudskih prava te lokalnih i međunarodnih NVO-a o navodnim protuzakonitim optužnicama protiv političara, aktivista i novinara; poziva azerbajdžanske vlasti da prestanu sa selektivnim kaznenim progonom i zatvaranjem novinara, branitelja ljudskih prava i ostalih koji kritiziraju vlast te da zajamče da svi pritvorenici, uključujući novinare i aktiviste političkog i civilnog društva, u cijelosti ostvare svoja prava na pravičan postupak, posebno pravo na odvjetnika po vlastitom izboru, kontakt s obitelji i druge norme poštenoga suđenja;

| 4. | pozdravlja mogućnost da europska liječnička ekipa posjeti Lejlu i Arifa Junusa, što su odobrile azerbajdžanske vlasti, te traži njihovo oslobađanje, između ostalog zbog humanitarnih razloga; skreće pozornost na zatvorske uvjete u kojima se nalaze Lejla i Arif Junus te Intigam Alijev i zbog kojih se njihovo zdravstveno stanje znatno pogoršalo, što može imati posljedice opasne po život; poziva azerbajdžanske vlasti da dopuste europskoj liječničkoj ekipi da pregleda Intigama Alijeva te da zajamče da svi zatvorenici imaju odgovarajuću liječničku njegu kad im je to potrebno; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja mogućnost da europska liječnička ekipa posjeti Lejlu i Arifa Junusa, što su odobrile azerbajdžanske vlasti, te traži njihovo oslobađanje, između ostalog zbog humanitarnih razloga; skreće pozornost na zatvorske uvjete u kojima se nalaze Lejla i Arif Junus te Intigam Alijev i zbog kojih se njihovo zdravstveno stanje znatno pogoršalo, što može imati posljedice opasne po život; poziva azerbajdžanske vlasti da dopuste europskoj liječničkoj ekipi da pregleda Intigama Alijeva te da zajamče da svi zatvorenici imaju odgovarajuću liječničku njegu kad im je to potrebno;

| 5. | zahtijeva brzu istragu o smrti novinara i ravnatelja Instituta za slobodu i sigurnost izvjestitelja Rasima Alijeva; sa zabrinutošću prima na znanje navode skupine novinara prema kojima je gospodin Alijev preminuo jer mu liječnici koji su mu u bolnici bili dodijeljeni nisu pružili odgovarajuću pomoć; |
| --- | --- |

5.

zahtijeva brzu istragu o smrti novinara i ravnatelja Instituta za slobodu i sigurnost izvjestitelja Rasima Alijeva; sa zabrinutošću prima na znanje navode skupine novinara prema kojima je gospodin Alijev preminuo jer mu liječnici koji su mu u bolnici bili dodijeljeni nisu pružili odgovarajuću pomoć;

| 6. | podsjeća azerbajdžanske vlasti da je dobrobit stanovništva, koja podrazumijeva poštovanje prava i sloboda, nužan dio održivog gospodarskog rasta; |
| --- | --- |

6.

podsjeća azerbajdžanske vlasti da je dobrobit stanovništva, koja podrazumijeva poštovanje prava i sloboda, nužan dio održivog gospodarskog rasta;

| 7. | poziva Azerbajdžan da poštuje i ispuni obveze koje je preuzeo kao član Vijeća Europe; ponavlja svoj poziv azerbajdžanskim vlastima da postupaju u skladu sa svim presudama Europskog suda za ljudska prava koje se odnose na Azerbajdžan; traži da se poštuje presuda Europskog suda za ljudska prava od 16. lipnja 2015. te sve druge presude tog suda; |
| --- | --- |

7.

poziva Azerbajdžan da poštuje i ispuni obveze koje je preuzeo kao član Vijeća Europe; ponavlja svoj poziv azerbajdžanskim vlastima da postupaju u skladu sa svim presudama Europskog suda za ljudska prava koje se odnose na Azerbajdžan; traži da se poštuje presuda Europskog suda za ljudska prava od 16. lipnja 2015. te sve druge presude tog suda;

| 8. | snažno potiče azerbajdžansku vladu da u potpunosti surađuje s Venecijanskom komisijom Vijeća Europe i povjerenikom za ljudska prava te da primijeni njihove preporuke, kao i posebne postupke UN-a u pogledu branitelja ljudskih prava, prava na slobodu udruživanja i mirnog okupljanja, prava na slobodu izražavanja te samovoljnog pritvaranja kako bi izmijenila svoje zakonodavstvo i prilagodila svoje prakse zaključcima stručnjaka; |
| --- | --- |

8.

snažno potiče azerbajdžansku vladu da u potpunosti surađuje s Venecijanskom komisijom Vijeća Europe i povjerenikom za ljudska prava te da primijeni njihove preporuke, kao i posebne postupke UN-a u pogledu branitelja ljudskih prava, prava na slobodu udruživanja i mirnog okupljanja, prava na slobodu izražavanja te samovoljnog pritvaranja kako bi izmijenila svoje zakonodavstvo i prilagodila svoje prakse zaključcima stručnjaka;

| 9. | poziva azerbajdžansku vladu da odmah obustavi pritiske na civilno društvo i djelovanje u području ljudskih prava te da zajamči da neovisne skupine civilnog društva i aktivisti mogu djelovati bez nepotrebnih prepreka i straha od progona, između ostalog stavljanjem izvan snage zakona kojima se znatno ograničava civilno društvo, odmrzavanjem bankovnih računa nevladinih skupina i njihovih čelnika te dopuštanjem financiranja iz inozemstva; |
| --- | --- |

9.

poziva azerbajdžansku vladu da odmah obustavi pritiske na civilno društvo i djelovanje u području ljudskih prava te da zajamči da neovisne skupine civilnog društva i aktivisti mogu djelovati bez nepotrebnih prepreka i straha od progona, između ostalog stavljanjem izvan snage zakona kojima se znatno ograničava civilno društvo, odmrzavanjem bankovnih računa nevladinih skupina i njihovih čelnika te dopuštanjem financiranja iz inozemstva;

| 10. | žali zbog stalnog djelovanja azerbajdžanske vlade na sprečavanju kontakata između skupina civilnog društva, mladih aktivista i intelektualaca iz Armenije i Azerbajdžana jer su ti kontakti iznimno važni za premošćivanje dugotrajnoga neprijateljstva između tih dviju država; u tom smislu ponovno podsjeća na važan rad Lejle i Arifa Junusa u tom području; |
| --- | --- |

10.

žali zbog stalnog djelovanja azerbajdžanske vlade na sprečavanju kontakata između skupina civilnog društva, mladih aktivista i intelektualaca iz Armenije i Azerbajdžana jer su ti kontakti iznimno važni za premošćivanje dugotrajnoga neprijateljstva između tih dviju država; u tom smislu ponovno podsjeća na važan rad Lejle i Arifa Junusa u tom području;

| 11. | poziva azerbajdžanske vlasti da poštuju slobodu tiska i medija i u zakonodavstvu i u praksi te na internetu i izvan njega, da zajamče slobodu izražavanja u skladu s međunarodnim standardima i da prestanu cenzurirati kritike vlasti preko medijskih kuća; |
| --- | --- |

11.

poziva azerbajdžanske vlasti da poštuju slobodu tiska i medija i u zakonodavstvu i u praksi te na internetu i izvan njega, da zajamče slobodu izražavanja u skladu s međunarodnim standardima i da prestanu cenzurirati kritike vlasti preko medijskih kuća;

| 12. | iznimno je zabrinut zbog stanja LGBTI osoba u Azerbajdžanu; oštro osuđuje politički govor mržnje protiv LGBTI osoba koji potječe s najviših razina; poziva azerbajdžansku vladu da prestane ometati i zastrašivati branitelje ljudskih prava koji se zalažu za prava LGBTI osoba; |
| --- | --- |

12.

iznimno je zabrinut zbog stanja LGBTI osoba u Azerbajdžanu; oštro osuđuje politički govor mržnje protiv LGBTI osoba koji potječe s najviših razina; poziva azerbajdžansku vladu da prestane ometati i zastrašivati branitelje ljudskih prava koji se zalažu za prava LGBTI osoba;

| 13. | ističe važnost ozbiljnog dijaloga uz uzajamno poštovanje između EU-a i azerbajdžanske vlade, oporbe i civilnog društva; |
| --- | --- |

13.

ističe važnost ozbiljnog dijaloga uz uzajamno poštovanje između EU-a i azerbajdžanske vlade, oporbe i civilnog društva;

| 14. | ponavlja da bi odmah trebalo obustaviti pregovore o Sporazumu o strateškom partnerstvu s Azerbajdžanom sve dok vlada ne poduzme konkretne mjere za postizanje napretka u poštovanju univerzalnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

14.

ponavlja da bi odmah trebalo obustaviti pregovore o Sporazumu o strateškom partnerstvu s Azerbajdžanom sve dok vlada ne poduzme konkretne mjere za postizanje napretka u poštovanju univerzalnih ljudskih prava;

| 15. | poziva Vijeće, Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da strogo primjenjuju načelo „više za više”, posebno se usredotočujući na stanje branitelja ljudskih prava u skladu sa Smjernicama EU-a o braniteljima ljudskih prava, na neovisnost pravosuđa, demokratske reforme i temeljna prava i slobode, te da jasno daju do znanja koje su posljedice kašnjenja s reformama; poziva Komisiju da izvrši reviziju i po potrebi obustavi sve oblike financiranja koji nisu povezani s ljudskim pravima, civilnim društvom i suštinskom suradnjom među ljudima koja je Azerbajdžanu zajamčena Europskim instrumentom za susjedstvo, u svjetlu navedenih incidenata u kojima su na meti branitelji ljudskih prava zbog prikupljanja dokaza o kršenju ljudskih prava u Azerbajdžanu; poziva Komisiju i države članice da i dalje financiraju kontakte među ljudima i suradnju u područjima kao što su civilno društvo, obrazovanje i akademska zajednica te mladi i razmjena studenata; |
| --- | --- |

15.

poziva Vijeće, Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da strogo primjenjuju načelo „više za više”, posebno se usredotočujući na stanje branitelja ljudskih prava u skladu sa Smjernicama EU-a o braniteljima ljudskih prava, na neovisnost pravosuđa, demokratske reforme i temeljna prava i slobode, te da jasno daju do znanja koje su posljedice kašnjenja s reformama; poziva Komisiju da izvrši reviziju i po potrebi obustavi sve oblike financiranja koji nisu povezani s ljudskim pravima, civilnim društvom i suštinskom suradnjom među ljudima koja je Azerbajdžanu zajamčena Europskim instrumentom za susjedstvo, u svjetlu navedenih incidenata u kojima su na meti branitelji ljudskih prava zbog prikupljanja dokaza o kršenju ljudskih prava u Azerbajdžanu; poziva Komisiju i države članice da i dalje financiraju kontakte među ljudima i suradnju u područjima kao što su civilno društvo, obrazovanje i akademska zajednica te mladi i razmjena studenata;

| 16. | poziva Vijeće, Komisiju i potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da oštro i jedinstveno odgovore na pritiske koji se vrše u Azerbajdžanu kako bi jasno dali do znanja da je trenutačna situacija u potpunosti neprihvatljiva i da se odnosi ne mogu nastaviti kako je uobičajeno sve dok vlada ne oslobodi sve one koji su zatvoreni na temelju politički motiviranih optužbi i obustavi pritiske na neovisne skupine civilnog društva; |
| --- | --- |

16.

poziva Vijeće, Komisiju i potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da oštro i jedinstveno odgovore na pritiske koji se vrše u Azerbajdžanu kako bi jasno dali do znanja da je trenutačna situacija u potpunosti neprihvatljiva i da se odnosi ne mogu nastaviti kako je uobičajeno sve dok vlada ne oslobodi sve one koji su zatvoreni na temelju politički motiviranih optužbi i obustavi pritiske na neovisne skupine civilnog društva;

| 17. | potiče europska poduzeća koja posluju u Azerbajdžanu da otvoreno zahtijevaju visoke standarde u pogledu ljudskih prava te da usvoje visoke standarde korporativne društvene odgovornosti, uzimajući u obzir utjecaj svojeg djelovanja na stanje u području ljudskih prava u zemlji; |
| --- | --- |

17.

potiče europska poduzeća koja posluju u Azerbajdžanu da otvoreno zahtijevaju visoke standarde u pogledu ljudskih prava te da usvoje visoke standarde korporativne društvene odgovornosti, uzimajući u obzir utjecaj svojeg djelovanja na stanje u području ljudskih prava u zemlji;

| 18. | žali zbog toga što u dijalogu o ljudskim pravima između EU-a i Azerbajdžana nije ostvaren nikakav znatan napredak u pogledu stanja ljudskih prava u toj zemlji; poziva ESVD da unaprijedi taj dijalog kako bi ga učinio djelotvornim i usmjerenim na rezultate te da o tome redovito izvješćuje Parlament; |
| --- | --- |

18.

žali zbog toga što u dijalogu o ljudskim pravima između EU-a i Azerbajdžana nije ostvaren nikakav znatan napredak u pogledu stanja ljudskih prava u toj zemlji; poziva ESVD da unaprijedi taj dijalog kako bi ga učinio djelotvornim i usmjerenim na rezultate te da o tome redovito izvješćuje Parlament;

| 19. | poziva tijela EU-a da provedu detaljnu istragu o navodima o korupciji protiv predsjednika Alijeva i članova njegove obitelji koji su rezultat rada novinarke istražiteljice Khadije Ismajlove; |
| --- | --- |

19.

poziva tijela EU-a da provedu detaljnu istragu o navodima o korupciji protiv predsjednika Alijeva i članova njegove obitelji koji su rezultat rada novinarke istražiteljice Khadije Ismajlove;

| 20. | poziva Vijeće da izbjegava primjenu dvostrukih standarda kad je riječ o državama Istočnog partnerstva i da u tom pogledu razmotri uvođenje ciljanih sankcija i zabranu izdavanja viza svim političarima, dužnosnicima i sudcima koji sudjeluju u političkom progonu; |
| --- | --- |

20.

poziva Vijeće da izbjegava primjenu dvostrukih standarda kad je riječ o državama Istočnog partnerstva i da u tom pogledu razmotri uvođenje ciljanih sankcija i zabranu izdavanja viza svim političarima, dužnosnicima i sudcima koji sudjeluju u političkom progonu;

| 21. | poziva azerbajdžanske vlasti da surađuju s predstavnicima regionalnih organizacija kao što su Vijeće Europe i OESS te da im olakšaju posjete; duboko žali zbog odluke azerbajdžanskih vlasti o zatvaranju uredia OESS-a u Bakuu; |
| --- | --- |

21.

poziva azerbajdžanske vlasti da surađuju s predstavnicima regionalnih organizacija kao što su Vijeće Europe i OESS te da im olakšaju posjete; duboko žali zbog odluke azerbajdžanskih vlasti o zatvaranju uredia OESS-a u Bakuu;

| 22. | napominje da su neovisni promatrači izbora, među kojima su također dugotrajna promatračka misija OESS-a i nacionalni promatrači, dokumentirali veća kršenja izbornih standarda u Azerbajdžanu na svim predsjedničkim i parlamentarnim izborima od predsjedničkih izbora održanih u listopadu 2003., uključujući te izbore; izražava ozbiljnu zabrinutost u pogledu toga postoje li uvjeti za slobodno i pošteno glasovanje 1. studenog 2015. uzimajući u obzir da su čelnici oporbenih stranaka zatvoreni, da se medijima i novinarima ne dopušta slobodan rad bez zastrašivanja te da prevladava atmosfera straha; |
| --- | --- |

22.

napominje da su neovisni promatrači izbora, među kojima su također dugotrajna promatračka misija OESS-a i nacionalni promatrači, dokumentirali veća kršenja izbornih standarda u Azerbajdžanu na svim predsjedničkim i parlamentarnim izborima od predsjedničkih izbora održanih u listopadu 2003., uključujući te izbore; izražava ozbiljnu zabrinutost u pogledu toga postoje li uvjeti za slobodno i pošteno glasovanje 1. studenog 2015. uzimajući u obzir da su čelnici oporbenih stranaka zatvoreni, da se medijima i novinarima ne dopušta slobodan rad bez zastrašivanja te da prevladava atmosfera straha;

| 23. | poziva ESVD i države članice da se suzdrže od aktivnosti promatranja izbora jer će svaka promatračka misija u sadašnjim uvjetima biti uzaludna i njome će se samo legitimizirati duboko poremećeno izborno okružje; Poziva ESVD i države članice EU-a da se za sad ne uključuju u aktivnosti promatranja izbora. Napominje da je misija ODIHR-a trenutačno na licu mjesta te da bi bilo od iznimnog značaja dobiti njezinu analizu stanja u zemlji; |
| --- | --- |

23.

poziva ESVD i države članice da se suzdrže od aktivnosti promatranja izbora jer će svaka promatračka misija u sadašnjim uvjetima biti uzaludna i njome će se samo legitimizirati duboko poremećeno izborno okružje; Poziva ESVD i države članice EU-a da se za sad ne uključuju u aktivnosti promatranja izbora. Napominje da je misija ODIHR-a trenutačno na licu mjesta te da bi bilo od iznimnog značaja dobiti njezinu analizu stanja u zemlji;

| 24. | podsjeća na svoju odluku o slanju izaslanstva Europskog parlamenta u Azerbajdžan te ističe da je takvo izaslanstvo važno poslati što prije kako bi s azerbajdžanskim vlastima počelo raditi na hitnim pitanjima kao što su ljudska prava i sukob u Nagorno-Karabahu; |
| --- | --- |

24.

podsjeća na svoju odluku o slanju izaslanstva Europskog parlamenta u Azerbajdžan te ističe da je takvo izaslanstvo važno poslati što prije kako bi s azerbajdžanskim vlastima počelo raditi na hitnim pitanjima kao što su ljudska prava i sukob u Nagorno-Karabahu;

| 25. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Europskom vijeću, Komisiji, vladi i parlamentu Republike Azerbajdžan, Vijeću Europe, OESS-u i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

25.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Europskom vijeću, Komisiji, vladi i parlamentu Republike Azerbajdžan, Vijeću Europe, OESS-u i Vijeću UN-a za ljudska prava.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/212

---

P8_TA(2015)0317

Migracije i izbjeglice u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o migracijama i izbjeglicama u Europi (2015/2833(RSP))

(2017/C 316/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju iz 1951. o statusu izbjeglica i njezin dodatni protokol, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju iz 1951. o statusu izbjeglica i njezin dodatni protokol,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2013. o mjerama EU-a i država članica za rješavanje pitanja priljeva izbjeglica nastalog kao posljedica sukoba u Siriji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2013. o mjerama EU-a i država članica za rješavanje pitanja priljeva izbjeglica nastalog kao posljedica sukoba u Siriji (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o migracijskim tokovima na području Sredozemlja, s posebnim naglaskom na tragične događaje kod Lampeduse (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o migracijskim tokovima na području Sredozemlja, s posebnim naglaskom na tragične događaje kod Lampeduse (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u (4),

| — | uzimajući u obzir Europski migracijski program Komisije od 13. svibnja 2015. (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski migracijski program Komisije od 13. svibnja 2015. (COM(2015)0240),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan o migraciji u deset točaka koji je donesen na zajedničkom zasjedanju Vijeća za vanjske i unutarnje poslove 20. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan o migraciji u deset točaka koji je donesen na zajedničkom zasjedanju Vijeća za vanjske i unutarnje poslove 20. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a s posebnog sastanka na vrhu o izbjegličkoj krizi na Sredozemlju od 23. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a s posebnog sastanka na vrhu o izbjegličkoj krizi na Sredozemlju od 23. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) iz travnja 2012. pod naslovom „Izgubljeni životi u Sredozemnom moru”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) iz travnja 2012. pod naslovom „Izgubljeni životi u Sredozemnom moru”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Inicijativu za migracijski put između EU-a i Roga Afrike, tj. Kartumski proces, koju su 28. studenog 2014. usvojile Afrička unija i države članice i institucije EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Inicijativu za migracijski put između EU-a i Roga Afrike, tj. Kartumski proces, koju su 28. studenog 2014. usvojile Afrička unija i države članice i institucije EU-a,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata, posebno izvješće pod naslovom „Računanje na mobilnost u okviru jedne generacije: nastavak na regionalnu studiju o upravljanju vanjskim granicama Europske unije i njegovom učinku na ljudska prava migranata” objavljeno u svibnju 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata, posebno izvješće pod naslovom „Računanje na mobilnost u okviru jedne generacije: nastavak na regionalnu studiju o upravljanju vanjskim granicama Europske unije i njegovom učinku na ljudska prava migranata” objavljeno u svibnju 2015.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog potpornog ureda za azil o stanju u području azila u Europskoj uniji 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog potpornog ureda za azil o stanju u području azila u Europskoj uniji 2014.,

| — | uzimajući u obzir raspravu o migracijama i izbjeglicama u Europi koja se održala u Parlamentu 9. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu o migracijama i izbjeglicama u Europi koja se održala u Parlamentu 9. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da kao posljedica dugotrajnih sukoba, regionalne nestabilnosti i kršenja ljudskih prava nezabilježeno velik broj osoba traži zaštitu u EU-u; budući da je od prošle godine broj zahtjeva za azil za djecu porastao za 75 %; budući da se tijekom ljeta opet pokazalo da migracije nisu privremeni problem i da se čini izglednim da će se porast broja izbjeglica nastaviti, što je još jedan pokazatelj da je hitno potrebno poduzeti sve što je moguće kako bi se spasili životi ljudi koji su u opasnosti i koji bježe iz svojih zemalja te da se države članice trebaju pridržavati svojih međunarodnih obveza, uključujući obveze spašavanja na moru; |
| --- | --- |

A.

budući da kao posljedica dugotrajnih sukoba, regionalne nestabilnosti i kršenja ljudskih prava nezabilježeno velik broj osoba traži zaštitu u EU-u; budući da je od prošle godine broj zahtjeva za azil za djecu porastao za 75 %; budući da se tijekom ljeta opet pokazalo da migracije nisu privremeni problem i da se čini izglednim da će se porast broja izbjeglica nastaviti, što je još jedan pokazatelj da je hitno potrebno poduzeti sve što je moguće kako bi se spasili životi ljudi koji su u opasnosti i koji bježe iz svojih zemalja te da se države članice trebaju pridržavati svojih međunarodnih obveza, uključujući obveze spašavanja na moru;

| B. | budući da je, prema podacima UNHCR-a, tijekom 2015. prijavljeno 2 800 umrlih ili nestalih žena, muškaraca i djece koji su pokušali doći do utočišta u Europi; budući da izbjeglice i migranti pogibaju i na putu kopnom kroz Europu; |
| --- | --- |

B.

budući da je, prema podacima UNHCR-a, tijekom 2015. prijavljeno 2 800 umrlih ili nestalih žena, muškaraca i djece koji su pokušali doći do utočišta u Europi; budući da izbjeglice i migranti pogibaju i na putu kopnom kroz Europu;

| C. | budući da krijumčari i trgovci ljudima iskorištavaju nezakonitu migraciju te radi vlastite zarade ugrožavaju živote imigranata, da su odgovorni za tisuće smrtnih slučajeva i da predstavljaju ozbiljan problem za EU i države članice; budući da trgovci ljudima od kriminalnih aktivnosti ostvaruju zaradu od 20 milijardi EUR godišnje; budući da se prema podacima Europola organizirane kriminalne skupine koje aktivno omogućuju prijevoz nezakonitih migranata preko Sredozemlja povezuju s trgovinom ljudima, drogom, oružjem i s terorizmom; |
| --- | --- |

C.

budući da krijumčari i trgovci ljudima iskorištavaju nezakonitu migraciju te radi vlastite zarade ugrožavaju živote imigranata, da su odgovorni za tisuće smrtnih slučajeva i da predstavljaju ozbiljan problem za EU i države članice; budući da trgovci ljudima od kriminalnih aktivnosti ostvaruju zaradu od 20 milijardi EUR godišnje; budući da se prema podacima Europola organizirane kriminalne skupine koje aktivno omogućuju prijevoz nezakonitih migranata preko Sredozemlja povezuju s trgovinom ljudima, drogom, oružjem i s terorizmom;

| D. | budući da su prema podacima FRONTEX-a Sirija, Afganistan, Eritreja i Irak glavne zemlje podrijetla tražitelja azila tijekom 2015.; budući da je prema podacima Eurostata velikoj većini osoba koje bježe iz tih zemalja u Europu pružena zaštita; |
| --- | --- |

D.

budući da su prema podacima FRONTEX-a Sirija, Afganistan, Eritreja i Irak glavne zemlje podrijetla tražitelja azila tijekom 2015.; budući da je prema podacima Eurostata velikoj većini osoba koje bježe iz tih zemalja u Europu pružena zaštita;

| E. | budući da regionalna nestabilnost i sukobi te uspon IS-a/Daeša u susjednim područjima pogođenima sukobom utječu na masovni priljev migranata i tokove raseljenih ljudi, a time i na broj pojedinaca koji žele dospjeti u EU; |
| --- | --- |

E.

budući da regionalna nestabilnost i sukobi te uspon IS-a/Daeša u susjednim područjima pogođenima sukobom utječu na masovni priljev migranata i tokove raseljenih ljudi, a time i na broj pojedinaca koji žele dospjeti u EU;

| F. | budući da na posljednjoj sjednici Europskog vijeća održanoj 25. i 26. lipnja 2015. te na kasnijoj sjednici Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove 20. srpnja 2015. nije postignut dogovor o obvezujućem mehanizmu raspodjele za premještaj i preseljenje osoba, već je prihvaćen dobrovoljni mehanizam; budući da države članice nisu postigle dogovor o prihvatu 40 000 izbjeglica koje bi trebale biti premještene iz Grčke i Italije, već su se obvezale na samo 32 256 mjesta za premještaj; |
| --- | --- |

F.

budući da na posljednjoj sjednici Europskog vijeća održanoj 25. i 26. lipnja 2015. te na kasnijoj sjednici Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove 20. srpnja 2015. nije postignut dogovor o obvezujućem mehanizmu raspodjele za premještaj i preseljenje osoba, već je prihvaćen dobrovoljni mehanizam; budući da države članice nisu postigle dogovor o prihvatu 40 000 izbjeglica koje bi trebale biti premještene iz Grčke i Italije, već su se obvezale na samo 32 256 mjesta za premještaj;

| G. | budući da je predsjednik Europskog vijeća Donald Tusk 3. rujna 2015. pozvao na preraspodjelu barem 100 000 izbjeglica; |
| --- | --- |

G.

budući da je predsjednik Europskog vijeća Donald Tusk 3. rujna 2015. pozvao na preraspodjelu barem 100 000 izbjeglica;

| H. | budući da je sadašnji ad hoc pristup donošenju odluka potrebno zamijeniti dugoročnijim pristupom azilu i migracijama; |
| --- | --- |

H.

budući da je sadašnji ad hoc pristup donošenju odluka potrebno zamijeniti dugoročnijim pristupom azilu i migracijama;

| I. | budući da brojni građani izražavaju nezabilježenu razinu solidarnosti s izbjeglicama, srdačno ih dočekujući i pružajući zavidnu razinu potpore; budući da europski građani time pokazuju da su zaštita potrebitih i suosjećanje i dalje istinski europske vrijednosti; |
| --- | --- |

I.

budući da brojni građani izražavaju nezabilježenu razinu solidarnosti s izbjeglicama, srdačno ih dočekujući i pružajući zavidnu razinu potpore; budući da europski građani time pokazuju da su zaštita potrebitih i suosjećanje i dalje istinski europske vrijednosti;

| J. | budući da trenutačna situacija ukazuje na žalostan nedostatak solidarnosti vlada prema tražiteljima azila te na nedovoljno usklađeno i dosljedno djelovanje; budući da to dovodi do kaosa i kršenja ljudskih prava; budući da različita stajališta pojedinačnih države članice naglašavaju činjenicu da u EU-u postoji 28 zasebnih migracijskih politika; budući da zbog nedostatka jedinstvenih postupaka i standarda za tražitelje azila u državama članicama postoje različite razine zaštite, u nekim slučajevima čak i neodgovarajuća jamstva za tražitelje azila; |
| --- | --- |

J.

budući da trenutačna situacija ukazuje na žalostan nedostatak solidarnosti vlada prema tražiteljima azila te na nedovoljno usklađeno i dosljedno djelovanje; budući da to dovodi do kaosa i kršenja ljudskih prava; budući da različita stajališta pojedinačnih države članice naglašavaju činjenicu da u EU-u postoji 28 zasebnih migracijskih politika; budući da zbog nedostatka jedinstvenih postupaka i standarda za tražitelje azila u državama članicama postoje različite razine zaštite, u nekim slučajevima čak i neodgovarajuća jamstva za tražitelje azila;

| K. | budući da su neke države članice i njihovi čelnici zauzeli proaktivan pristup te su pokazali spremnost i volju da prihvate izbjeglice i uspostave trajni i obvezni mehanizam za raspodjelu izbjeglica među svim državama članicama; budući da bi druge države članice trebale slijediti taj dobar primjer; |
| --- | --- |

K.

budući da su neke države članice i njihovi čelnici zauzeli proaktivan pristup te su pokazali spremnost i volju da prihvate izbjeglice i uspostave trajni i obvezni mehanizam za raspodjelu izbjeglica među svim državama članicama; budući da bi druge države članice trebale slijediti taj dobar primjer;

| L. | budući da će se strateško izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove o cjelovitom pristupu migraciji baviti politikom azila i migracijskom politikom EU-a u cijelosti; |
| --- | --- |

L.

budući da će se strateško izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove o cjelovitom pristupu migraciji baviti politikom azila i migracijskom politikom EU-a u cijelosti;

| M. | budući da u skladu s Konvencijom iz 1951. godine o statusu izbjeglica (Ženevska konvencija) osobe mogu zatražiti azil neovisno o svojoj zemlji podrijetla pod uvjetom da postoji osnovani strah od progona zbog njihove rase, vjere, nacionalnosti, pripadnosti određenoj društvenoj skupini ili političkog mišljenja; |
| --- | --- |

M.

budući da u skladu s Konvencijom iz 1951. godine o statusu izbjeglica (Ženevska konvencija) osobe mogu zatražiti azil neovisno o svojoj zemlji podrijetla pod uvjetom da postoji osnovani strah od progona zbog njihove rase, vjere, nacionalnosti, pripadnosti određenoj društvenoj skupini ili političkog mišljenja;

| 1. | izražava duboko žaljenje i tugu zbog tragičnih gubitaka života osoba koje traže azil u EU-u; apelira na EU i države članice da učine sve što je moguće kako bi spriječili daljnji gubitak života na moru i na kopnu; |
| --- | --- |

1.

izražava duboko žaljenje i tugu zbog tragičnih gubitaka života osoba koje traže azil u EU-u; apelira na EU i države članice da učine sve što je moguće kako bi spriječili daljnji gubitak života na moru i na kopnu;

| 2. | izražava solidarnost s mnogobrojnim izbjeglicama i migrantima koji su žrtve sukoba, teških kršenja ljudskih prava, znatnih propusta u upravljanju i grube represije; |
| --- | --- |

2.

izražava solidarnost s mnogobrojnim izbjeglicama i migrantima koji su žrtve sukoba, teških kršenja ljudskih prava, znatnih propusta u upravljanju i grube represije;

| 3. | pozdravlja rad skupina civilnog društva i pojedinaca diljem Europe koji se aktiviraju u velikom broju kako bi izbjeglicama i migrantima pružili dobrodošlicu i pomoć; potiče europske građane da nastave pružati potporu i sudjelovati u humanitarnom odgovoru na izbjegličku krizu; smatra da se takvim djelovanjem iskazuje istinsko poštovanje europskih vrijednosti te da je ono znak nade za budućnost Europe; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja rad skupina civilnog društva i pojedinaca diljem Europe koji se aktiviraju u velikom broju kako bi izbjeglicama i migrantima pružili dobrodošlicu i pomoć; potiče europske građane da nastave pružati potporu i sudjelovati u humanitarnom odgovoru na izbjegličku krizu; smatra da se takvim djelovanjem iskazuje istinsko poštovanje europskih vrijednosti te da je ono znak nade za budućnost Europe;

| 4. | ponavlja da podržava svoju Rezoluciju od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u; podsjeća da je potrebno da EU svoju hitnu reakciju na trenutačnu situaciju u pogledu izbjeglica temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti, kao što je navedeno u članku 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), i na holističkom pristupu kojim se uzima u obzir sigurna i zakonita migracija te puno poštovanje temeljnih prava i vrijednosti; |
| --- | --- |

4.

ponavlja da podržava svoju Rezoluciju od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u; podsjeća da je potrebno da EU svoju hitnu reakciju na trenutačnu situaciju u pogledu izbjeglica temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti, kao što je navedeno u članku 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), i na holističkom pristupu kojim se uzima u obzir sigurna i zakonita migracija te puno poštovanje temeljnih prava i vrijednosti;

| 5. | ponovno ističe da se zauzima za otvorene granice unutar schengenskog područja uz učinkovito upravljanje vanjskim granicama; ističe da je slobodno kretanje osoba unutar schengenskog područja jedno od najvećih postignuća europske integracije; |
| --- | --- |

5.

ponovno ističe da se zauzima za otvorene granice unutar schengenskog područja uz učinkovito upravljanje vanjskim granicama; ističe da je slobodno kretanje osoba unutar schengenskog područja jedno od najvećih postignuća europske integracije;

| 6. | pozdravlja inicijative Komisije za premještaj i preseljenje, uključujući novu inicijativu za hitni premještaj povećanog broja podnositelja zahtjeva za azil kojima je potrebna međunarodna zaštita, koja obuhvaća Grčku, Italiju i Mađarsku; podupire najavu Komisije o trajnom mehanizmu za premještaj koji bi se aktivirao u kriznim situacijama i u okviru kojeg se uzima u obzir broj izbjeglica koje se nalaze u određenoj državi članici, što se temelji na članku 78. stavku 2. UFEU-a; spreman je u okviru ubrzanog postupka rješavati pitanje novog sustava premještaja u kriznim situacijama te izražava namjeru da usporedno radi na svim drugim mjerama koje Komisija predloži kako države članice ne bi usporile uspostavu trajnog sustava premještaja; podsjeća Vijeće da Parlament snažno podupire uspostavu obvezujućeg mehanizma za premještaj u okviru kojeg se, koliko je to moguće, uzimaju u obzir želje izbjeglica; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja inicijative Komisije za premještaj i preseljenje, uključujući novu inicijativu za hitni premještaj povećanog broja podnositelja zahtjeva za azil kojima je potrebna međunarodna zaštita, koja obuhvaća Grčku, Italiju i Mađarsku; podupire najavu Komisije o trajnom mehanizmu za premještaj koji bi se aktivirao u kriznim situacijama i u okviru kojeg se uzima u obzir broj izbjeglica koje se nalaze u određenoj državi članici, što se temelji na članku 78. stavku 2. UFEU-a; spreman je u okviru ubrzanog postupka rješavati pitanje novog sustava premještaja u kriznim situacijama te izražava namjeru da usporedno radi na svim drugim mjerama koje Komisija predloži kako države članice ne bi usporile uspostavu trajnog sustava premještaja; podsjeća Vijeće da Parlament snažno podupire uspostavu obvezujućeg mehanizma za premještaj u okviru kojeg se, koliko je to moguće, uzimaju u obzir želje izbjeglica;

| 7. | pozdravlja operativnu potporu koju će Komisija pružiti državama članicama koje su pod najvećim pritiskom, kao što su Grčka, Italija i Mađarska, preko tzv. žarišta iskorištavajući stručnost agencija EU-a kao što su FRONTEX; Europski potporni ured za azil i Europski policijski ured (Europol) kako bi pomogla državama članicama pri registraciji pristiglih osoba; podsjeća države članice da uspjeh tih registracijskih centara ovisi o njihovoj spremnosti da izbjeglice presele iz „žarišta” na svoj teritorij; smatra da bi se takvim pristupom trebali jasno uspostaviti učinkoviti mehanizmi za prepoznavanje osoba s posebnim potrebama i za njihovo daljnje upućivanje službama; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja operativnu potporu koju će Komisija pružiti državama članicama koje su pod najvećim pritiskom, kao što su Grčka, Italija i Mađarska, preko tzv. žarišta iskorištavajući stručnost agencija EU-a kao što su FRONTEX; Europski potporni ured za azil i Europski policijski ured (Europol) kako bi pomogla državama članicama pri registraciji pristiglih osoba; podsjeća države članice da uspjeh tih registracijskih centara ovisi o njihovoj spremnosti da izbjeglice presele iz „žarišta” na svoj teritorij; smatra da bi se takvim pristupom trebali jasno uspostaviti učinkoviti mehanizmi za prepoznavanje osoba s posebnim potrebama i za njihovo daljnje upućivanje službama;

| 8. | prima na znanje prijedlog Komisije da se odredba o sigurnoj zemlji podrijetla iz Direktive o postupku azila ojača sastavljanjem zajedničkog popisa sigurnih zemalja podrijetla na razini EU-a; uviđa da bi se tim pristupom mogla ograničiti postupovna prava državljana tih zemalja; podsjeća da se stopa odobravanja zahtjeva za azil znatno razlikuje ovisno o državi članici, među ostalim i u pogledu pojedinih zemalja podrijetla; zahtijeva da se poduzmu mjere kojima će se zajamčiti da se tim pristupom ne ugrozi načelo zabrane protjerivanja i pravo pojedinaca na azil, posebno pripadnika ugroženih skupina; |
| --- | --- |

8.

prima na znanje prijedlog Komisije da se odredba o sigurnoj zemlji podrijetla iz Direktive o postupku azila ojača sastavljanjem zajedničkog popisa sigurnih zemalja podrijetla na razini EU-a; uviđa da bi se tim pristupom mogla ograničiti postupovna prava državljana tih zemalja; podsjeća da se stopa odobravanja zahtjeva za azil znatno razlikuje ovisno o državi članici, među ostalim i u pogledu pojedinih zemalja podrijetla; zahtijeva da se poduzmu mjere kojima će se zajamčiti da se tim pristupom ne ugrozi načelo zabrane protjerivanja i pravo pojedinaca na azil, posebno pripadnika ugroženih skupina;

| 9. | ponavlja svoje pozive Komisiji da izmijeni postojeću Dublinsku uredbu kako bi u nju uvrstila trajni, obvezujući sustav raspodjele tražitelja azila među 28 država članica po pravednom ključu za obveznu raspodjelu, vodeći pritom računa o mogućnostima integracije te potrebama i posebnim okolnostima samih tražitelja azila; |
| --- | --- |

9.

ponavlja svoje pozive Komisiji da izmijeni postojeću Dublinsku uredbu kako bi u nju uvrstila trajni, obvezujući sustav raspodjele tražitelja azila među 28 država članica po pravednom ključu za obveznu raspodjelu, vodeći pritom računa o mogućnostima integracije te potrebama i posebnim okolnostima samih tražitelja azila;

| 10. | poziva Komisiju i države članice da u proračunu za 2016. i odredbama višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) osiguraju znatan manevarski prostor i spremnost na izdvajanje sredstava, omogućujući pružanje brže i izdašnije potpore Europskom potpornom uredu za azil i državama članicama za njihove aktivnosti prihvata i integracije izbjeglica, među ostalim u okviru sustava za premještaj i preseljenje; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju i države članice da u proračunu za 2016. i odredbama višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) osiguraju znatan manevarski prostor i spremnost na izdvajanje sredstava, omogućujući pružanje brže i izdašnije potpore Europskom potpornom uredu za azil i državama članicama za njihove aktivnosti prihvata i integracije izbjeglica, među ostalim u okviru sustava za premještaj i preseljenje;

| 11. | poziva sve države članice sudionice na brzo i cjelovito prenošenje te učinkovitu primjenu zajedničkog europskog sustava azila; apelira na Komisiju da se pobrine za to da sve države članice propisno provode zakonodavstvo EU-a kako bi se zajamčila primjena zajedničkih učinkovitih, dosljednih i humanih standarda u čitavom EU-u, uzimajući u obzir najbolje interese djeteta; |
| --- | --- |

11.

poziva sve države članice sudionice na brzo i cjelovito prenošenje te učinkovitu primjenu zajedničkog europskog sustava azila; apelira na Komisiju da se pobrine za to da sve države članice propisno provode zakonodavstvo EU-a kako bi se zajamčila primjena zajedničkih učinkovitih, dosljednih i humanih standarda u čitavom EU-u, uzimajući u obzir najbolje interese djeteta;

| 12. | smatra da bi provedba Direktive o povratku trebala biti popraćena poštovanjem postupaka i standarda koji Europi omogućuju da zajamči čovječno i dostojanstveno postupanje s povratnicima, u skladu s načelom zabrane protjerivanja; podsjeća da dobrovoljnom povratku treba dati prednost pred prisilnim povratkom; |
| --- | --- |

12.

smatra da bi provedba Direktive o povratku trebala biti popraćena poštovanjem postupaka i standarda koji Europi omogućuju da zajamči čovječno i dostojanstveno postupanje s povratnicima, u skladu s načelom zabrane protjerivanja; podsjeća da dobrovoljnom povratku treba dati prednost pred prisilnim povratkom;

| 13. | podsjeća na to da su mogućnosti zakonitog ulaska u EU za osobe kojima je potrebna zaštita vrlo ograničene i izražava žaljenje zbog činjenice da njima kao jedina opcija u cilju pronalaženja zaštite u Europi ostaje pribjegavanje uslugama krijumčara i opasnim putovima, što je, između ostalih faktora, posljedica podizanja ograda i zatvaranja vanjskih granica; stoga smatra da bi osmišljavanje sigurnih i zakonitih pristupa za izbjeglice, kao što su humanitarni koridori i humanitarne vize, trebalo biti visoko na listi prioriteta EU-a i njegovih država članica; ističe da se države članice osim obveznog programa premještaja, trebaju usuglasiti u pogledu stvaranja drugih instrumenata kao što su pojačano spajanje obitelji, sustavi privatnog sponzorstva i fleksibilni vizni aranžmani, između ostalog i u svrhu studiranja i rada; smatra da je potrebno izmijeniti Zakonik o vizama uključivanjem konkretnijih zajedničkih odredbi o humanitarnim vizama; traži od država članica da omoguće podnošenje zahtjeva za azil u svojim veleposlanstvima i konzularnim uredima; |
| --- | --- |

13.

podsjeća na to da su mogućnosti zakonitog ulaska u EU za osobe kojima je potrebna zaštita vrlo ograničene i izražava žaljenje zbog činjenice da njima kao jedina opcija u cilju pronalaženja zaštite u Europi ostaje pribjegavanje uslugama krijumčara i opasnim putovima, što je, između ostalih faktora, posljedica podizanja ograda i zatvaranja vanjskih granica; stoga smatra da bi osmišljavanje sigurnih i zakonitih pristupa za izbjeglice, kao što su humanitarni koridori i humanitarne vize, trebalo biti visoko na listi prioriteta EU-a i njegovih država članica; ističe da se države članice osim obveznog programa premještaja, trebaju usuglasiti u pogledu stvaranja drugih instrumenata kao što su pojačano spajanje obitelji, sustavi privatnog sponzorstva i fleksibilni vizni aranžmani, između ostalog i u svrhu studiranja i rada; smatra da je potrebno izmijeniti Zakonik o vizama uključivanjem konkretnijih zajedničkih odredbi o humanitarnim vizama; traži od država članica da omoguće podnošenje zahtjeva za azil u svojim veleposlanstvima i konzularnim uredima;

| 14. | podsjeća da bi države članice trebale utvrditi stroge kaznene sankcije protiv trgovine ljudima i krijumčarenja ljudi i u Europsku uniju i kroz nju; poziva države članice da suzbiju kriminalne mreže krijumčara, ali da u međuvremenu ne kažnjavaju one koji iz humanitarnih razloga dobrovoljno pomažu migrantima, uključujući prijevoznike, tražeći od Komisije da razmotri mogućnost revizije Direktive Vijeća 2001/51/EZ; prima na znanje operaciju EUNAVFOR Med protiv krijumčara i trgovaca ljudima na Sredozemlju; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da bi države članice trebale utvrditi stroge kaznene sankcije protiv trgovine ljudima i krijumčarenja ljudi i u Europsku uniju i kroz nju; poziva države članice da suzbiju kriminalne mreže krijumčara, ali da u međuvremenu ne kažnjavaju one koji iz humanitarnih razloga dobrovoljno pomažu migrantima, uključujući prijevoznike, tražeći od Komisije da razmotri mogućnost revizije Direktive Vijeća 2001/51/EZ; prima na znanje operaciju EUNAVFOR Med protiv krijumčara i trgovaca ljudima na Sredozemlju;

| 15. | izražava žaljenje zbog toga što čelnici nekih država članica i stranke ekstremne desnice iskorištavaju trenutačnu situaciju kako bi potpirili antimigracijsko raspoloženje pri čemu okrivljuju EU za krizu, kao i zbog toga što se time doprinosi sve učestalijem nasilju nad migrantima; poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere protiv nasilnog djelovanja i govora mržnje usmjerenog na migrante; također poziva čelnike EU-a i država članica da zauzmu jasan stav u prilog europskoj solidarnosti i poštovanju ljudskog dostojanstva; |
| --- | --- |

15.

izražava žaljenje zbog toga što čelnici nekih država članica i stranke ekstremne desnice iskorištavaju trenutačnu situaciju kako bi potpirili antimigracijsko raspoloženje pri čemu okrivljuju EU za krizu, kao i zbog toga što se time doprinosi sve učestalijem nasilju nad migrantima; poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere protiv nasilnog djelovanja i govora mržnje usmjerenog na migrante; također poziva čelnike EU-a i država članica da zauzmu jasan stav u prilog europskoj solidarnosti i poštovanju ljudskog dostojanstva;

| 16. | podsjeća na to da su migracije globalna i složena pojava koja također zahtijeva dugoročan pristup kojim se rješavaju njezini glavni uzroci, kao što su siromaštvo, nejednakost, nepravda, klimatske promjene, korupcija, loše upravljanje i oružani sukobi; apelira na Komisiju i Vijeće da na sastanku na vrhu koji će se održati u studenome 2015. u Valetti stave naglasak na te glavne uzroke; naglašava da je potreban sveobuhvatan pristup EU-a kojim bi se povećala dosljednost njegove unutarnje i vanjske politike, a ponajprije njegove zajedničke vanjske i sigurnosne politike, razvojne politike i migracijske politike; dovodi u pitanje planove o povezivanju razvojne pomoći s jačim graničnim kontrolama ili sporazumima o ponovnom prihvatu u trećim zemljama; |
| --- | --- |

16.

podsjeća na to da su migracije globalna i složena pojava koja također zahtijeva dugoročan pristup kojim se rješavaju njezini glavni uzroci, kao što su siromaštvo, nejednakost, nepravda, klimatske promjene, korupcija, loše upravljanje i oružani sukobi; apelira na Komisiju i Vijeće da na sastanku na vrhu koji će se održati u studenome 2015. u Valetti stave naglasak na te glavne uzroke; naglašava da je potreban sveobuhvatan pristup EU-a kojim bi se povećala dosljednost njegove unutarnje i vanjske politike, a ponajprije njegove zajedničke vanjske i sigurnosne politike, razvojne politike i migracijske politike; dovodi u pitanje planove o povezivanju razvojne pomoći s jačim graničnim kontrolama ili sporazumima o ponovnom prihvatu u trećim zemljama;

| 17. | traži od EU-a, njegovih država članica i drugih međunarodnih donatora da pod hitno ispune obećanja s Konferencije o financiranju razvoja koja je u srpnju 2015. održana u Addis Abebi i ističe potrebu da se fokus razvojne politike preusmjeri na izgradnju miroljubivih društava, borbu protiv korupcije i promicanje dobrog upravljanja, kao što je utvrđeno u cilju o održivom razvoju br. 16 globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

17.

traži od EU-a, njegovih država članica i drugih međunarodnih donatora da pod hitno ispune obećanja s Konferencije o financiranju razvoja koja je u srpnju 2015. održana u Addis Abebi i ističe potrebu da se fokus razvojne politike preusmjeri na izgradnju miroljubivih društava, borbu protiv korupcije i promicanje dobrog upravljanja, kao što je utvrđeno u cilju o održivom razvoju br. 16 globalnog razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.;

| 18. | potiče EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da ojačaju svoju ulogu u rješavanju sukoba, a osobito da pomognu u pronalaženju održivih političkih rješenja u regijama pogođenim sukobima, kao što su Irak, Sirija, Libija i Bliski istok, te da ojačaju politički dijalog, među ostalim s regionalnim organizacijama, uz obuhvaćanje svih elemenata ljudskih prava kako bi se poduprle uključive i demokratske institucije te vladavina prava, izgradila otpornost lokalnih zajednica i potaknuo društveni i demokratski razvoj u zemljama podrijetla i među njihovim narodima; s obzirom na to poziva na bolju suradnju u regiji sa zemljama članicama Arapske lige i Afričke unije kako bi se prihvatilo i ponovno naselilo osobe kojima je potrebna zaštita te kako bi im se dao azil; |
| --- | --- |

18.

potiče EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da ojačaju svoju ulogu u rješavanju sukoba, a osobito da pomognu u pronalaženju održivih političkih rješenja u regijama pogođenim sukobima, kao što su Irak, Sirija, Libija i Bliski istok, te da ojačaju politički dijalog, među ostalim s regionalnim organizacijama, uz obuhvaćanje svih elemenata ljudskih prava kako bi se poduprle uključive i demokratske institucije te vladavina prava, izgradila otpornost lokalnih zajednica i potaknuo društveni i demokratski razvoj u zemljama podrijetla i među njihovim narodima; s obzirom na to poziva na bolju suradnju u regiji sa zemljama članicama Arapske lige i Afričke unije kako bi se prihvatilo i ponovno naselilo osobe kojima je potrebna zaštita te kako bi im se dao azil;

| 19. | poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da sazovu međunarodnu konferenciju o izbjegličkoj krizi na kojoj će, između ostalih, sudjelovati EU, njegove države članice, agencije povezane s UN-om, Sjedinjene Američke Države, relevantne međunarodne nevladine organizacije i arapske države, čiji će cilj biti izrada zajedničke globalne strategije za humanitarnu pomoć; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da sazovu međunarodnu konferenciju o izbjegličkoj krizi na kojoj će, između ostalih, sudjelovati EU, njegove države članice, agencije povezane s UN-om, Sjedinjene Američke Države, relevantne međunarodne nevladine organizacije i arapske države, čiji će cilj biti izrada zajedničke globalne strategije za humanitarnu pomoć;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0414.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0448.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0105.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0176.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/217

---

P8_TA(2015)0318

Uloga EU-a u bliskoistočnom mirovnom procesu

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o ulozi EU-a u bliskoistočnom mirovnom procesu (2015/2685(RSP))

(2017/C 316/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o bliskoistočnom mirovnom procesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o bliskoistočnom mirovnom procesu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. srpnja 2015. o bliskoistočnom mirovnom procesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. srpnja 2015. o bliskoistočnom mirovnom procesu,

| — | uzimajući u obzir nedavne izjave Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i njezine glasnogovornice o Izraelu, okupiranom palestinskom području, bliskoistočnom mirovnom procesu i potpori EU-a Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavne izjave Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i njezine glasnogovornice o Izraelu, okupiranom palestinskom području, bliskoistočnom mirovnom procesu i potpori EU-a Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku,

| — | uzimajući u obzir Europsko-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Države Izraela, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsko-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Države Izraela, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Europsko-mediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsko-mediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir relevantne rezolucije Opće skupštine UN-a i Vijeća sigurnosti UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne rezolucije Opće skupštine UN-a i Vijeća sigurnosti UN-a,

| — | uzimajući u obzir Četvrtu ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata iz 1949., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrtu ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata iz 1949.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je uspostava mira na Bliskom istoku i dalje ključni prioritet međunarodne zajednice te nužan čimbenik regionalne stabilnosti i sigurnosti; budući da Vijeće sigurnosti UN-a poduzima napore kako bi se mirovni proces nastavio; |
| --- | --- |

A.

budući da je uspostava mira na Bliskom istoku i dalje ključni prioritet međunarodne zajednice te nužan čimbenik regionalne stabilnosti i sigurnosti; budući da Vijeće sigurnosti UN-a poduzima napore kako bi se mirovni proces nastavio;

| B. | budući da izraelsko-palestinski sukob valja promatrati u širem kontekstu arapskog-izraelskog sukoba; budući da EU smatra da je za mir na Bliskom istoku nužno sveobuhvatno regionalno rješenje; budući da nasilna kriza u Siriji, uspon Daeša, sve veći radikalizam i širenje terorizma na Bliskom istoku predstavljaju ozbiljne sigurnosne prijetnje za Izrael i cijelu regiju te dodatno pogoršavaju patnje Palestinaca, no stvaraju i zajedničke interese među arapskim državama i Izraelom, dok nuklearni sporazum s Iranom, u kojem je EU imao važnu ulogu, istovremeno pruža jedinstven zamah za mirovni proces, što se ne bi smjelo propustiti; |
| --- | --- |

B.

budući da izraelsko-palestinski sukob valja promatrati u širem kontekstu arapskog-izraelskog sukoba; budući da EU smatra da je za mir na Bliskom istoku nužno sveobuhvatno regionalno rješenje; budući da nasilna kriza u Siriji, uspon Daeša, sve veći radikalizam i širenje terorizma na Bliskom istoku predstavljaju ozbiljne sigurnosne prijetnje za Izrael i cijelu regiju te dodatno pogoršavaju patnje Palestinaca, no stvaraju i zajedničke interese među arapskim državama i Izraelom, dok nuklearni sporazum s Iranom, u kojem je EU imao važnu ulogu, istovremeno pruža jedinstven zamah za mirovni proces, što se ne bi smjelo propustiti;

| C. | budući da je EU u više navrata izrazio podršku rješenju koje podrazumijeva postojanje dviju država na temelju granica iz 1967., s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država, sa sigurnom Državom Izrael i neovisnom, demokratskom, povezanom i održivom Državom Palestinom koje koegzistiraju u miru i sigurnosti te je pozvao na nastavak izravnih mirovnih pregovora između Izraela i Palestinske samouprave; |
| --- | --- |

C.

budući da je EU u više navrata izrazio podršku rješenju koje podrazumijeva postojanje dviju država na temelju granica iz 1967., s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država, sa sigurnom Državom Izrael i neovisnom, demokratskom, povezanom i održivom Državom Palestinom koje koegzistiraju u miru i sigurnosti te je pozvao na nastavak izravnih mirovnih pregovora između Izraela i Palestinske samouprave;

| D. | budući da je EU najveći trgovinski partner Izraela i najveći pružatelj pomoći Palestincima; budući da je Federica Mogherini, potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, u nekoliko prigoda izrazila predanost obnavljanju i intenziviranju uloge EU-a u bliskoistočnom mirovnom procesu; budući da je u travnju 2015. Fernando Gentilini imenovan novim posebnim predstavnikom EU-a za bliskoistočni mirovni proces; budući da EU, unatoč svojim težnjama i nastojanjima da ima konkretnu ulogu u tom području, tek treba osmisliti sveobuhvatnu i dosljednu viziju svog angažmana u bliskoistočnom mirovnom procesu koji bi trebao odražavati promjenjiv regionalni kontekst; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU najveći trgovinski partner Izraela i najveći pružatelj pomoći Palestincima; budući da je Federica Mogherini, potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, u nekoliko prigoda izrazila predanost obnavljanju i intenziviranju uloge EU-a u bliskoistočnom mirovnom procesu; budući da je u travnju 2015. Fernando Gentilini imenovan novim posebnim predstavnikom EU-a za bliskoistočni mirovni proces; budući da EU, unatoč svojim težnjama i nastojanjima da ima konkretnu ulogu u tom području, tek treba osmisliti sveobuhvatnu i dosljednu viziju svog angažmana u bliskoistočnom mirovnom procesu koji bi trebao odražavati promjenjiv regionalni kontekst;

| 1. | duboko je zabrinut zbog upornog zastoja u bliskoistočnom mirovnom procesu i poziva na to da se bez odgode nastavi s vjerodostojnim mirovnim naporima; poziva i Izraelce i Palestince da izbjegavaju poteze koji bi mogli izazvati daljnju eskalaciju, uključujući govor mržnje i huškanje u javnosti te jednostrane mjere kojima bi se mogao prejudicirati ishod pregovora i ugroziti održivost rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država; ističe činjenicu da se trajno rješenje sukoba može postići samo u regionalnom kontekstu uz sudjelovanje svih relevantnih regionalnih aktera i potporu međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

1.

duboko je zabrinut zbog upornog zastoja u bliskoistočnom mirovnom procesu i poziva na to da se bez odgode nastavi s vjerodostojnim mirovnim naporima; poziva i Izraelce i Palestince da izbjegavaju poteze koji bi mogli izazvati daljnju eskalaciju, uključujući govor mržnje i huškanje u javnosti te jednostrane mjere kojima bi se mogao prejudicirati ishod pregovora i ugroziti održivost rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država; ističe činjenicu da se trajno rješenje sukoba može postići samo u regionalnom kontekstu uz sudjelovanje svih relevantnih regionalnih aktera i potporu međunarodne zajednice;

| 2. | ponovno izražava snažnu potporu rješenju koje podrazumijeva postojanje dviju država na temelju granica iz 1967., uz međusobno usuglašenu zamjenu teritorija i s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država, sa sigurnom Državom Izrael i neovisnom, demokratskom, povezanom i održivom Državom Palestinom koje koegzistiraju u miru i sigurnosti i međusobno se priznaju, na temelju prava na samoodređenje i uz puno poštovanje međunarodnog prava; ističe da su nenasilna sredstva te poštovanje ljudskih prava i humanitarnog prava jedini put za uspostavu pravednog i trajnog mira između Izraelaca i Palestinaca; |
| --- | --- |

2.

ponovno izražava snažnu potporu rješenju koje podrazumijeva postojanje dviju država na temelju granica iz 1967., uz međusobno usuglašenu zamjenu teritorija i s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država, sa sigurnom Državom Izrael i neovisnom, demokratskom, povezanom i održivom Državom Palestinom koje koegzistiraju u miru i sigurnosti i međusobno se priznaju, na temelju prava na samoodređenje i uz puno poštovanje međunarodnog prava; ističe da su nenasilna sredstva te poštovanje ljudskih prava i humanitarnog prava jedini put za uspostavu pravednog i trajnog mira između Izraelaca i Palestinaca;

| 3. | naglašava da očuvanje održivosti rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država uz konkretne mjere i jamčenje punog poštovanja prava civila na obje strane mora biti prvi prioritet EU-a i međunarodne zajednice; očekuje pokretanje strukturnog dijaloga EU-a s Izraelom o stanju na Zapadnoj obali i zadržavanje rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država i kojim bi se trebalo obuhvatiti i pitanje naselja; |
| --- | --- |

3.

naglašava da očuvanje održivosti rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država uz konkretne mjere i jamčenje punog poštovanja prava civila na obje strane mora biti prvi prioritet EU-a i međunarodne zajednice; očekuje pokretanje strukturnog dijaloga EU-a s Izraelom o stanju na Zapadnoj obali i zadržavanje rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država i kojim bi se trebalo obuhvatiti i pitanje naselja;

| 4. | pozdravlja pozitivnu ulogu EU-a i potrebnu potporu koju želi pružiti u radu na miroljubivom i konstruktivnom okončanju izraelsko-palestinskog sukoba te šireg arapsko-izraelskog sukoba, što je u skladu s interesima EU-a, a to su sigurnost, stabilnost i prosperitet na Bliskom istoku; no poziva na nov pristup EU-a koji bi istinski bio u službi mira i sigurnosti i Izraelaca i Palestinaca; pozdravlja osobnu predanost potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice i imenovanje novog posebnog predstavnika EU-a za bliskoistočni mirovni proces te podržava njihove napore u tom području; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pozitivnu ulogu EU-a i potrebnu potporu koju želi pružiti u radu na miroljubivom i konstruktivnom okončanju izraelsko-palestinskog sukoba te šireg arapsko-izraelskog sukoba, što je u skladu s interesima EU-a, a to su sigurnost, stabilnost i prosperitet na Bliskom istoku; no poziva na nov pristup EU-a koji bi istinski bio u službi mira i sigurnosti i Izraelaca i Palestinaca; pozdravlja osobnu predanost potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice i imenovanje novog posebnog predstavnika EU-a za bliskoistočni mirovni proces te podržava njihove napore u tom području;

| 5. | pozdravlja predanost EU-a da energično radi na novom multilateralnom pristupu mirovnom procesu uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima te da aktivno podržava strane u ponovnom stjecanju povjerenja i stvaranju ozračja povjerenja potrebnog za početak konstruktivnih pregovora u najkraćem mogućem roku; napominje da EU smatra da je uspostava međunarodne skupine za potporu mogući doprinos tom cilju; naglašava da je EU spreman na suradnju s regionalnim partnerima na temelju arapske mirovne inicijative; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja predanost EU-a da energično radi na novom multilateralnom pristupu mirovnom procesu uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima te da aktivno podržava strane u ponovnom stjecanju povjerenja i stvaranju ozračja povjerenja potrebnog za početak konstruktivnih pregovora u najkraćem mogućem roku; napominje da EU smatra da je uspostava međunarodne skupine za potporu mogući doprinos tom cilju; naglašava da je EU spreman na suradnju s regionalnim partnerima na temelju arapske mirovne inicijative;

| 6. | potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i posebnog predstavnika EU-a da se bolje koriste političkim odnosima i institucijskim stručnim znanjem EU-a i njegovih država članica, s obzirom na to da se oni zasnivaju na zemljopisnoj blizini, povijesnim vezama i intenzivnoj gospodarskoj razmjeni Europe i regije Bliskog istoka, kako bi EU imao istinsku političku ulogu u mirovnom procesu između Izraelaca i Palestinaca te između arapskih država i Izraela u širem kontekstu; podsjeća države članice da je njihova dužnost da aktivno doprinose oblikovanju ujedinjenog stajališta EU-a u načinu postupanja u bliskoistočnom mirovnom procesu te da se suzdrže od jednostranih inicijativa kojima se slabi djelovanje EU-a; |
| --- | --- |

6.

potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i posebnog predstavnika EU-a da se bolje koriste političkim odnosima i institucijskim stručnim znanjem EU-a i njegovih država članica, s obzirom na to da se oni zasnivaju na zemljopisnoj blizini, povijesnim vezama i intenzivnoj gospodarskoj razmjeni Europe i regije Bliskog istoka, kako bi EU imao istinsku političku ulogu u mirovnom procesu između Izraelaca i Palestinaca te između arapskih država i Izraela u širem kontekstu; podsjeća države članice da je njihova dužnost da aktivno doprinose oblikovanju ujedinjenog stajališta EU-a u načinu postupanja u bliskoistočnom mirovnom procesu te da se suzdrže od jednostranih inicijativa kojima se slabi djelovanje EU-a;

| 7. | podržava napore koji se u Vijeću sigurnosti UN-a ulažu da se mirovni pregovori između Izraelaca i Palestinaca nastave; međutim, poziva EU da ispuni svoje obveze utjecajnog aktera i da poduzme smjelu i sveobuhvatnu inicijativu za mir u regiji; smatra da EU treba imati ključnu ulogu u redefiniranju ciljeva Kvarteta, koje treba preusmjeriti na iznalaženje političkog rješenja za sukob, kao i njegova formata; |
| --- | --- |

7.

podržava napore koji se u Vijeću sigurnosti UN-a ulažu da se mirovni pregovori između Izraelaca i Palestinaca nastave; međutim, poziva EU da ispuni svoje obveze utjecajnog aktera i da poduzme smjelu i sveobuhvatnu inicijativu za mir u regiji; smatra da EU treba imati ključnu ulogu u redefiniranju ciljeva Kvarteta, koje treba preusmjeriti na iznalaženje političkog rješenja za sukob, kao i njegova formata;

| 8. | osuđuje stalno širenje izraelskih naselja, čime se krši međunarodno humanitarno pravo, potpiruje ljutnja Palestinaca i ugrožavaju održivost i mogućnost postizanja rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država, te poziva izraelske vlasti da smjesta zaustave i promijene svoju politiku naseljavanja; |
| --- | --- |

8.

osuđuje stalno širenje izraelskih naselja, čime se krši međunarodno humanitarno pravo, potpiruje ljutnja Palestinaca i ugrožavaju održivost i mogućnost postizanja rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država, te poziva izraelske vlasti da smjesta zaustave i promijene svoju politiku naseljavanja;

| 9. | pozdravlja činjenicu da se EU u duhu diferencijacije između Izraela i njegovih aktivnosti na okupiranom palestinskom području obvezao zajamčiti da se u svim sporazumima između EU-a i Izraela mora nedvosmisleno i izričito istaknuti da oni nisu primjenjivi na područja koja je Izrael okupirao 1967., kako je ponovljeno u zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 20. srpnja 2015.; prima na znanje Smjernice Komisije od 19. srpnja 2013. o prihvatljivosti izraelskih subjekata i njihovih aktivnosti na područjima koje je Izrael okupirao od lipnja 1967. za bespovratna sredstva, nagrade i financijske instrumente koje financira EU od 2014. nadalje, te pismo koje je 16 ministara vanjskih poslova država članica EU-a 13. travnja 2015. poslalo potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici u kojem je pozivaju da preuzme inicijativu u Komisiji u cilju dovršetka smjernica na razini EU-a o označavanju proizvoda iz izraelskih naselja; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja činjenicu da se EU u duhu diferencijacije između Izraela i njegovih aktivnosti na okupiranom palestinskom području obvezao zajamčiti da se u svim sporazumima između EU-a i Izraela mora nedvosmisleno i izričito istaknuti da oni nisu primjenjivi na područja koja je Izrael okupirao 1967., kako je ponovljeno u zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 20. srpnja 2015.; prima na znanje Smjernice Komisije od 19. srpnja 2013. o prihvatljivosti izraelskih subjekata i njihovih aktivnosti na područjima koje je Izrael okupirao od lipnja 1967. za bespovratna sredstva, nagrade i financijske instrumente koje financira EU od 2014. nadalje, te pismo koje je 16 ministara vanjskih poslova država članica EU-a 13. travnja 2015. poslalo potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici u kojem je pozivaju da preuzme inicijativu u Komisiji u cilju dovršetka smjernica na razini EU-a o označavanju proizvoda iz izraelskih naselja;

| 10. | naglašava da su mjerodavna tijela EU-a nadležna za jamčenje da se sredstva EU-a ne mogu izravno ili neizravno preusmjeriti terorističkim organizacijama ili za terorističke aktivnosti; |
| --- | --- |

10.

naglašava da su mjerodavna tijela EU-a nadležna za jamčenje da se sredstva EU-a ne mogu izravno ili neizravno preusmjeriti terorističkim organizacijama ili za terorističke aktivnosti;

| 11. | ističe da je raketna paljba na izraelski teritorij od strane militantnih skupina neprihvatljiva te naglašava opasnost od eskalacije; naglašava da EU svakako treba surađivati s Izraelom, Palestinskom samoupravom, Egiptom i Jordanom na sprečavanju ponovnog naoružavanja terorističkih skupina u pojasu Gaze i na Zapadnoj obali, njihova krijumčarenja oružja, proizvodnje raketa i izgradnje tunela; još jednom naglašava nužnost razoružavanja svih terorističkih skupina u Gazi, u skladu sa zaključcima Vijeća za vanjske poslove iz srpnja 2014.; |
| --- | --- |

11.

ističe da je raketna paljba na izraelski teritorij od strane militantnih skupina neprihvatljiva te naglašava opasnost od eskalacije; naglašava da EU svakako treba surađivati s Izraelom, Palestinskom samoupravom, Egiptom i Jordanom na sprečavanju ponovnog naoružavanja terorističkih skupina u pojasu Gaze i na Zapadnoj obali, njihova krijumčarenja oružja, proizvodnje raketa i izgradnje tunela; još jednom naglašava nužnost razoružavanja svih terorističkih skupina u Gazi, u skladu sa zaključcima Vijeća za vanjske poslove iz srpnja 2014.;

| 12. | duboko je zabrinut zbog porasta nasilja doseljenika na Zapadnoj obali; pozdravlja to što su izraelski čelnici jednoglasno osudili nedavno podmetanje požara u domu obitelj Davabšah u selu Dumi, ali podsjeća Izrael da je u potpunosti odgovoran za zaštitu palestinskog stanovništva i za privođenje pravdi svih doseljenika koji počine kaznena djela; |
| --- | --- |

12.

duboko je zabrinut zbog porasta nasilja doseljenika na Zapadnoj obali; pozdravlja to što su izraelski čelnici jednoglasno osudili nedavno podmetanje požara u domu obitelj Davabšah u selu Dumi, ali podsjeća Izrael da je u potpunosti odgovoran za zaštitu palestinskog stanovništva i za privođenje pravdi svih doseljenika koji počine kaznena djela;

| 13. | pozdravlja rad policijske misije i misije za uspostavu vladavine prava (EUPOL COPPS) na okupiranom palestinskom području, koja u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike pomaže Palestinskoj samoupravi pri uspostavi institucija buduće Države Palestine u području policije i kaznenog pravosuđa; traži da se u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike ponovno aktivira misija za pomoć pri upravljanju granicama (EUBAM Rafah) s ambicioznijim mandatom te adekvatnim sredstvima i osobljem kako bi odigrala konkretnu ulogu u kontroliranju granica Pojasa Gaze s Egiptom i Izraelom; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja rad policijske misije i misije za uspostavu vladavine prava (EUPOL COPPS) na okupiranom palestinskom području, koja u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike pomaže Palestinskoj samoupravi pri uspostavi institucija buduće Države Palestine u području policije i kaznenog pravosuđa; traži da se u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike ponovno aktivira misija za pomoć pri upravljanju granicama (EUBAM Rafah) s ambicioznijim mandatom te adekvatnim sredstvima i osobljem kako bi odigrala konkretnu ulogu u kontroliranju granica Pojasa Gaze s Egiptom i Izraelom;

| 14. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisiju da podnesu izvješće Parlamentu o razaranju struktura i projekata na okupiranom palestinskom području financiranih sredstvima EU-a ili o počinjenim štetama na njima; |
| --- | --- |

14.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisiju da podnesu izvješće Parlamentu o razaranju struktura i projekata na okupiranom palestinskom području financiranih sredstvima EU-a ili o počinjenim štetama na njima;

| 15. | poziva Komisiju i ESVD da financiraju i zaštite nevladine organizacije u regiji čiji su politički ciljevi u skladu s općim ciljevima bliskoistočnog mirovnog procesa i potiče tijela vlasti EU-a da kad je o tom pitanju riječ surađuju sa svojim relevantnim pandanima; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju i ESVD da financiraju i zaštite nevladine organizacije u regiji čiji su politički ciljevi u skladu s općim ciljevima bliskoistočnog mirovnog procesa i potiče tijela vlasti EU-a da kad je o tom pitanju riječ surađuju sa svojim relevantnim pandanima;

| 16. | ponavlja svoj poziv na okončanje blokade pojasa Gaze i na hitnu obnovu i oporavak tog područja nakon rata u ljeto 2014., što mora biti prioritet EU-a i međunarodne zajednice u pogledu humanitarne pomoći; s tim u vezi pohvaljuje herojski rad Agencije UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku; poziva donatore da što prije distribuiraju financijska sredstva koja su obećali na Međunarodnoj konferenciji o Palestini (Obnova Gaze) održanoj u Kairu 12. listopada 2014.; |
| --- | --- |

16.

ponavlja svoj poziv na okončanje blokade pojasa Gaze i na hitnu obnovu i oporavak tog područja nakon rata u ljeto 2014., što mora biti prioritet EU-a i međunarodne zajednice u pogledu humanitarne pomoći; s tim u vezi pohvaljuje herojski rad Agencije UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku; poziva donatore da što prije distribuiraju financijska sredstva koja su obećali na Međunarodnoj konferenciji o Palestini (Obnova Gaze) održanoj u Kairu 12. listopada 2014.;

| 17. | pozdravlja nedavne mjere Izraela za ublažavanje restrikcija u Gazi, ali žali zbog nastavka restrikcija na unos građevinskog materijala; ističe da je važno poduzeti daljnje pozitivne mjere, uz istodobno rješavanje legitimnih sigurnosnih problema Izraela, kako bi se omogućili puno dostavljanje humanitarne pomoći, obnova i gospodarski oporavak; potiče države članice da ispune svoja obećanja o potpori trilateralnom mehanizmu za praćenje i provjeru materijala za obnovu; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja nedavne mjere Izraela za ublažavanje restrikcija u Gazi, ali žali zbog nastavka restrikcija na unos građevinskog materijala; ističe da je važno poduzeti daljnje pozitivne mjere, uz istodobno rješavanje legitimnih sigurnosnih problema Izraela, kako bi se omogućili puno dostavljanje humanitarne pomoći, obnova i gospodarski oporavak; potiče države članice da ispune svoja obećanja o potpori trilateralnom mehanizmu za praćenje i provjeru materijala za obnovu;

| 18. | potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da radi na cjelovitoj provedbi preporuka iz izvješća neovisnog istražnog povjerenstva UN-a o sukobu u Gazi iz 2014., uključujući preporuke o pružanju aktivne podrške radu Međunarodnog kaznenog suda; pozdravlja jednoglasnu podršku onih država članica EU-a koje su članice Vijeća UN-a za ljudska prava njegovoj Rezoluciji od 3. srpnja 2015. pod naslovom „Jamčenje odgovornosti i pravednosti u svim slučajevima kršenja međunarodnog prava na okupiranom palestinskom području, uključujući i istočni Jeruzalem”; |
| --- | --- |

18.

potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da radi na cjelovitoj provedbi preporuka iz izvješća neovisnog istražnog povjerenstva UN-a o sukobu u Gazi iz 2014., uključujući preporuke o pružanju aktivne podrške radu Međunarodnog kaznenog suda; pozdravlja jednoglasnu podršku onih država članica EU-a koje su članice Vijeća UN-a za ljudska prava njegovoj Rezoluciji od 3. srpnja 2015. pod naslovom „Jamčenje odgovornosti i pravednosti u svim slučajevima kršenja međunarodnog prava na okupiranom palestinskom području, uključujući i istočni Jeruzalem”;

| 19. | naglašava da je pomirenje među Palestincima važan element za postizanje rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država te izražava žaljenje zbog trajne palestinske nesložnosti; podržava poziv EU-a upućen palestinskim frakcijama u kojemu se od njih traži da pomirenje i ponovna uspostava Palestinske samouprave u Gazi budu prioritet; potiče palestinske snage da bez odlaganja nastave napore u cilju pomirenja, posebno održavanjem predsjedničkih i parlamentarnih izbora koji su već odavno trebali biti provedeni; naglašava da Palestinska samouprava u tom pogledu mora preuzeti veću odgovornost i svoju funkciju vlade u Gazi, između ostalog u području sigurnosti i civilne uprave te svojom prisutnošću na graničnim prijelazima; |
| --- | --- |

19.

naglašava da je pomirenje među Palestincima važan element za postizanje rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država te izražava žaljenje zbog trajne palestinske nesložnosti; podržava poziv EU-a upućen palestinskim frakcijama u kojemu se od njih traži da pomirenje i ponovna uspostava Palestinske samouprave u Gazi budu prioritet; potiče palestinske snage da bez odlaganja nastave napore u cilju pomirenja, posebno održavanjem predsjedničkih i parlamentarnih izbora koji su već odavno trebali biti provedeni; naglašava da Palestinska samouprava u tom pogledu mora preuzeti veću odgovornost i svoju funkciju vlade u Gazi, između ostalog u području sigurnosti i civilne uprave te svojom prisutnošću na graničnim prijelazima;

| 20. | poziva sve strane uključene u sukob da u potpunosti poštuju prava pritvorenika i zatvorenika, uključujući one koji štrajkaju glađu; |
| --- | --- |

20.

poziva sve strane uključene u sukob da u potpunosti poštuju prava pritvorenika i zatvorenika, uključujući one koji štrajkaju glađu;

| 21. | izražava duboku zabrinutost zbog ozbiljne krize u financiranju Agencije UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku; poziva EU da poveća financijsku potporu Agenciji, ostale donatore da održe svoja obećanja, a Agenciju da nastavi poboljšavati svoju upravu, no poziva i na rješavanje temeljnog problema palestinskih izbjeglica; pohvaljuje Agenciju i čestita joj na izvanrednim naporima zahvaljujući kojima je djeci palestinskih izbjeglica omogućeno da započnu školsku godinu 2015./2016.; |
| --- | --- |

21.

izražava duboku zabrinutost zbog ozbiljne krize u financiranju Agencije UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku; poziva EU da poveća financijsku potporu Agenciji, ostale donatore da održe svoja obećanja, a Agenciju da nastavi poboljšavati svoju upravu, no poziva i na rješavanje temeljnog problema palestinskih izbjeglica; pohvaljuje Agenciju i čestita joj na izvanrednim naporima zahvaljujući kojima je djeci palestinskih izbjeglica omogućeno da započnu školsku godinu 2015./2016.;

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za bliskoistočni mirovni proces, parlamentima i vladama država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Knessetu, predsjedniku i vladi Izraela, Palestinskom zakonodavnom vijeću i Palestinskoj samoupravi, glavnom tajniku Lige arapskih država, parlamentima i vladama Egipta, Jordana i Libanona te glavnom povjereniku Agencije UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku. |
| --- | --- |

22.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za bliskoistočni mirovni proces, parlamentima i vladama država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Knessetu, predsjedniku i vladi Izraela, Palestinskom zakonodavnom vijeću i Palestinskoj samoupravi, glavnom tajniku Lige arapskih država, parlamentima i vladama Egipta, Jordana i Libanona te glavnom povjereniku Agencije UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/221 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/221

---

P8_TA(2015)0319

Stanje u Bjelarusu

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o stanju u Bjelarusu (2015/2834(RSP))

(2017/C 316/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i preporuke o Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i preporuke o Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu Istočnog partnerstva održan u Rigi u svibnju 2015. i izjavu s tog sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu Istočnog partnerstva održan u Rigi u svibnju 2015. i izjavu s tog sastanka,

| — | uzimajući u obzir dijalog o ljudskim pravima između Europske unije i Republike Bjelarus od 28. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog o ljudskim pravima između Europske unije i Republike Bjelarus od 28. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir da su 22. kolovoza 2015. bjelaruske vlasti oslobodile šest političkih zatvorenika i s obzirom na popratnu izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice EU-a Federice Mogherini i povjerenika za europsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju Johannesa Hahna od 22. kolovoza 2015. o puštanju na slobodu političkih zatvorenika u Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da su 22. kolovoza 2015. bjelaruske vlasti oslobodile šest političkih zatvorenika i s obzirom na popratnu izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice EU-a Federice Mogherini i povjerenika za europsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju Johannesa Hahna od 22. kolovoza 2015. o puštanju na slobodu političkih zatvorenika u Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir predstojeće predsjedničke izbore koji se trebaju održati 11. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstojeće predsjedničke izbore koji se trebaju održati 11. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se, unatoč zamjetnom jačanju kontakata Bjelarusa s EU-om i Sjedinjenim Državama, u Bjelarusu i dalje krše ljudska prava, između ostalog zastrašuju borci za ljudska prava, provode policijske racije usmjerene na organizacije za ljudska prava i plijeni njihova oprema te ih se pod prisilom udaljava iz Bjelarusa, kako je potvrđeno u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Bjelarusu; |
| --- | --- |

A.

budući da se, unatoč zamjetnom jačanju kontakata Bjelarusa s EU-om i Sjedinjenim Državama, u Bjelarusu i dalje krše ljudska prava, između ostalog zastrašuju borci za ljudska prava, provode policijske racije usmjerene na organizacije za ljudska prava i plijeni njihova oprema te ih se pod prisilom udaljava iz Bjelarusa, kako je potvrđeno u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Bjelarusu;

| B. | budući da je prvi službeni posjet izaslanstva Parlamenta za odnose s Bjelarusom nakon 2002. održan u Minsku 18. i 19. lipnja 2015.; budući da Europski parlament trenutačno nema službene odnose s bjelaruskim parlamentom; |
| --- | --- |

B.

budući da je prvi službeni posjet izaslanstva Parlamenta za odnose s Bjelarusom nakon 2002. održan u Minsku 18. i 19. lipnja 2015.; budući da Europski parlament trenutačno nema službene odnose s bjelaruskim parlamentom;

| C. | budući da su preduvjeti za bolje odnose između EU-a i Bjelarusa znatno poboljšanje u području slobode govora i slobode medija, poštovanje političkih prava i običnih građana i oporbenih aktivista te poštovanje vladavine prava i temeljnih prava; budući da je Europska unija i dalje snažno predana daljnjem djelovanju u području zaštite ljudskih prava u Bjelarusu, uključujući slobode govora i medija; |
| --- | --- |

C.

budući da su preduvjeti za bolje odnose između EU-a i Bjelarusa znatno poboljšanje u području slobode govora i slobode medija, poštovanje političkih prava i običnih građana i oporbenih aktivista te poštovanje vladavine prava i temeljnih prava; budući da je Europska unija i dalje snažno predana daljnjem djelovanju u području zaštite ljudskih prava u Bjelarusu, uključujući slobode govora i medija;

| D. | budući da je postignut napredak u suradnji na nekim područjima, na primjer u visokom obrazovanju, strukovnom osposobljavanju, na digitalnom tržištu, u energetskom sektoru, u području sigurnosti hrane i u kulturi, što ima pozitivan učinak na pokretanje konstruktivne rasprave u bjelaruskom društvu o potrebnim reformama u državi i o osviještenosti o EU-u; no budući da EU mora osigurati da se njegovi resursi ne upotrebljavaju za represiju nad organizacijama civilnog društva, borcima za ljudska prava, slobodnim novinarima i vođama oporbe; |
| --- | --- |

D.

budući da je postignut napredak u suradnji na nekim područjima, na primjer u visokom obrazovanju, strukovnom osposobljavanju, na digitalnom tržištu, u energetskom sektoru, u području sigurnosti hrane i u kulturi, što ima pozitivan učinak na pokretanje konstruktivne rasprave u bjelaruskom društvu o potrebnim reformama u državi i o osviještenosti o EU-u; no budući da EU mora osigurati da se njegovi resursi ne upotrebljavaju za represiju nad organizacijama civilnog društva, borcima za ljudska prava, slobodnim novinarima i vođama oporbe;

| E. | budući da od 1994. u Bjelarusu nisu održani slobodni i pravedni izbori na temelju izbornog zakonodavstva koje je u skladu s međunarodno priznatim standardima i da postojeći zakon daje golemu prednost sadašnjem predsjedniku; budući da je OESS/Ured za demokratske institucije i ljudska prava uspostavio dugoročnu misiju za promatranje izbora u cijelom Bjelarusu i budući da će koordinirati rad kratkoročnih promatrača; |
| --- | --- |

E.

budući da od 1994. u Bjelarusu nisu održani slobodni i pravedni izbori na temelju izbornog zakonodavstva koje je u skladu s međunarodno priznatim standardima i da postojeći zakon daje golemu prednost sadašnjem predsjedniku; budući da je OESS/Ured za demokratske institucije i ljudska prava uspostavio dugoročnu misiju za promatranje izbora u cijelom Bjelarusu i budući da će koordinirati rad kratkoročnih promatrača;

| F. | budući da je 2. travnja 2015. predsjednik Lukašenko potpisao dekret br. 3 pod naslovom „O suzbijanju društvene ovisnosti” kojim se propisuje obvezni rad za nezaposlene osobe pod prijetnjom plaćanja posebne naknade u državni proračun ili prekršajnopravnih sankcija u obliku novčane ili zatvorske kazne; |
| --- | --- |

F.

budući da je 2. travnja 2015. predsjednik Lukašenko potpisao dekret br. 3 pod naslovom „O suzbijanju društvene ovisnosti” kojim se propisuje obvezni rad za nezaposlene osobe pod prijetnjom plaćanja posebne naknade u državni proračun ili prekršajnopravnih sankcija u obliku novčane ili zatvorske kazne;

| G. | budući da je 1. siječnja 2015. uveden novi zakon za reguliranje svih oblika medija; budući da se tim zakonom vladi omogućuje da ukine sve oblike masovnih medija, uključujući internetske medije, ako objave sadržaje koje ona smatra „neprimjerenima”; |
| --- | --- |

G.

budući da je 1. siječnja 2015. uveden novi zakon za reguliranje svih oblika medija; budući da se tim zakonom vladi omogućuje da ukine sve oblike masovnih medija, uključujući internetske medije, ako objave sadržaje koje ona smatra „neprimjerenima”;

| H. | budući da su bjelaruske vlasti konačno oslobodile svih šest političkih zatvorenika, među kojima su i bivši predsjednički kandidati, nakon što su godinama nijekale njihovo postojanje; |
| --- | --- |

H.

budući da su bjelaruske vlasti konačno oslobodile svih šest političkih zatvorenika, među kojima su i bivši predsjednički kandidati, nakon što su godinama nijekale njihovo postojanje;

| I. | budući da je Vijeće 13. srpnja i 31. srpnja 2015. preispitalo mjere ograničavanja prema Bjelarusu te je izmijenilo zabranu izdavanja viza i popis zamrznute imovine brišući sa njega određene dužnosnike i poduzeća; budući da 175 osoba, među kojima i Aleksandar Lukašenko, u ovom trenutku podliježe zabranama ulaska i da svi oni, uz još 18 gospodarskih subjekata, podliježu zamrzavanju imovine unutar EU-a; budući da se mjere ograničavanja koje je donio EU trebaju ocijeniti u mjesecima koji slijede, pri čemu će se u obzir uzeti posljednji događaji i svi ostali faktori na temelju kojih su te mjere poduzete; |
| --- | --- |

I.

budući da je Vijeće 13. srpnja i 31. srpnja 2015. preispitalo mjere ograničavanja prema Bjelarusu te je izmijenilo zabranu izdavanja viza i popis zamrznute imovine brišući sa njega određene dužnosnike i poduzeća; budući da 175 osoba, među kojima i Aleksandar Lukašenko, u ovom trenutku podliježe zabranama ulaska i da svi oni, uz još 18 gospodarskih subjekata, podliježu zamrzavanju imovine unutar EU-a; budući da se mjere ograničavanja koje je donio EU trebaju ocijeniti u mjesecima koji slijede, pri čemu će se u obzir uzeti posljednji događaji i svi ostali faktori na temelju kojih su te mjere poduzete;

| J. | budući da je 28. srpnja 2015. u Bruxellesu održan sastanak između EU-a i Republike Bjelarus radi dijaloga o ljudskim pravima na kojemu je naglasak bio na nizu pitanja koja su uključivala uspostavljanje nacionalne institucije za ljudska prava, slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja, smrtnu kaznu, borbu protiv mučenja i zlostavljanja te prava djece; |
| --- | --- |

J.

budući da je 28. srpnja 2015. u Bruxellesu održan sastanak između EU-a i Republike Bjelarus radi dijaloga o ljudskim pravima na kojemu je naglasak bio na nizu pitanja koja su uključivala uspostavljanje nacionalne institucije za ljudska prava, slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja, smrtnu kaznu, borbu protiv mučenja i zlostavljanja te prava djece;

| K. | budući da je Bjelarus imao poticajnu ulogu u omogućivanju sporazuma o prekidu vatre u Ukrajini; |
| --- | --- |

K.

budući da je Bjelarus imao poticajnu ulogu u omogućivanju sporazuma o prekidu vatre u Ukrajini;

| L. | budući da se uslijed sukoba u Ukrajini u bjelaruskom društvu povećao strah od destabilizacije unutarnjeg stanja zbog smjene vlasti; |
| --- | --- |

L.

budući da se uslijed sukoba u Ukrajini u bjelaruskom društvu povećao strah od destabilizacije unutarnjeg stanja zbog smjene vlasti;

| M. | budući da je Bjelarus i dalje jedina zemlja u Europi koja provodi smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

M.

budući da je Bjelarus i dalje jedina zemlja u Europi koja provodi smrtnu kaznu;

| 1. | i dalje je duboko zabrinut zbog stanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u Bjelarusu te zbog nedostataka koje su tijekom proteklih izbora primijetili nezavisni međunarodni promatrači i zbog aktivnog progona opozicijskih vođa nakon izbora; |
| --- | --- |

1.

i dalje je duboko zabrinut zbog stanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u Bjelarusu te zbog nedostataka koje su tijekom proteklih izbora primijetili nezavisni međunarodni promatrači i zbog aktivnog progona opozicijskih vođa nakon izbora;

| 2. | pozdravlja nedavno oslobađanje preostalih političkih zatvorenika; poziva bjelarusku vladu da rehabilitira oslobođene političke zatvorenike i u potpunosti im vrati građanska i politička prava; smatra da bi to mogao biti potencijalni prvi korak prema poboljšanju odnosa između Europske unije i Bjelarusa; no ističe da su slični koraci u prošlosti često bili simbolične prirode i nisu doprinijeli ni poboljšanju stanja u bjelaruskom društvu ni boljim odnosima s EU-om; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja nedavno oslobađanje preostalih političkih zatvorenika; poziva bjelarusku vladu da rehabilitira oslobođene političke zatvorenike i u potpunosti im vrati građanska i politička prava; smatra da bi to mogao biti potencijalni prvi korak prema poboljšanju odnosa između Europske unije i Bjelarusa; no ističe da su slični koraci u prošlosti često bili simbolične prirode i nisu doprinijeli ni poboljšanju stanja u bjelaruskom društvu ni boljim odnosima s EU-om;

| 3. | poziva Bjelarus da predstojeće predsjedničke izbore provede u skladu s međunarodno priznatim standardima, da pruži oporbi neometan pristup svim komunikacijskim sredstvima koje kontrolira Vlada i omogući joj ravnopravno sudjelovanje u izborima, osobito formiranjem neovisnih izbornih povjerenstava i omogućavanjem primjerene zastupljenosti oporbe u njima na svim razinama kao i transparentnog prebrojavanja glasova; |
| --- | --- |

3.

poziva Bjelarus da predstojeće predsjedničke izbore provede u skladu s međunarodno priznatim standardima, da pruži oporbi neometan pristup svim komunikacijskim sredstvima koje kontrolira Vlada i omogući joj ravnopravno sudjelovanje u izborima, osobito formiranjem neovisnih izbornih povjerenstava i omogućavanjem primjerene zastupljenosti oporbe u njima na svim razinama kao i transparentnog prebrojavanja glasova;

| 4. | očekuje da vlasti prestanu progoniti nezavisne medije zbog političkih razloga; poziva na ukidanje prakse prekršajnog progona i proizvoljne primjene članka 22.9. odjeljka 2. Upravnog kodeksa na slobodne novinare zbog toga što surađuju sa stranim medijima bez akreditacije, čime se ograničava pravo na slobodu izražavanja i širenje informacija; |
| --- | --- |

4.

očekuje da vlasti prestanu progoniti nezavisne medije zbog političkih razloga; poziva na ukidanje prakse prekršajnog progona i proizvoljne primjene članka 22.9. odjeljka 2. Upravnog kodeksa na slobodne novinare zbog toga što surađuju sa stranim medijima bez akreditacije, čime se ograničava pravo na slobodu izražavanja i širenje informacija;

| 5. | izražava zabrinutost zbog nedavnog pritvaranja i kaznenog progona mladih aktivista Maksima Piakarskog, Vadzima Žaromskog i Vjačeslava Kasineraua zbog sumnji na „maliciozni huliganizam”, što smatra nesrazmjernim, te snažno osuđuje nasilje koje su pretrpjeli; |
| --- | --- |

5.

izražava zabrinutost zbog nedavnog pritvaranja i kaznenog progona mladih aktivista Maksima Piakarskog, Vadzima Žaromskog i Vjačeslava Kasineraua zbog sumnji na „maliciozni huliganizam”, što smatra nesrazmjernim, te snažno osuđuje nasilje koje su pretrpjeli;

| 6. | podsjeća na to da je od 2010. u Bjelarusu smaknuto deset osoba, a samo 2014. izvršena su tri smaknuća te je 18. ožujka 2015. izrečena nova smrtna kazna; u tom kontekstu potiče Bjelarus, jedinu zemlju u Europi koja još primjenjuje smrtnu kaznu, da se pridruži globalnom moratoriju na izvršenje smrtne kazne kao prvom koraku prema njezinom trajnom ukidanju; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na to da je od 2010. u Bjelarusu smaknuto deset osoba, a samo 2014. izvršena su tri smaknuća te je 18. ožujka 2015. izrečena nova smrtna kazna; u tom kontekstu potiče Bjelarus, jedinu zemlju u Europi koja još primjenjuje smrtnu kaznu, da se pridruži globalnom moratoriju na izvršenje smrtne kazne kao prvom koraku prema njezinom trajnom ukidanju;

| 7. | poziva vladu Bjelarusa da poštuje preporuke Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava za ukidanje elemenata prisilnog rada u zemlji; |
| --- | --- |

7.

poziva vladu Bjelarusa da poštuje preporuke Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava za ukidanje elemenata prisilnog rada u zemlji;

| 8. | skreće pozornost na položaj nacionalnih manjina u zemlji i njihovih kulturnih organizacija čije su vođe katkad zamijenjeni onima koji su podobni državnim tijelima vlasti, čime se krši jedna od temeljnih ljudskih sloboda: sloboda udruživanja; |
| --- | --- |

8.

skreće pozornost na položaj nacionalnih manjina u zemlji i njihovih kulturnih organizacija čije su vođe katkad zamijenjeni onima koji su podobni državnim tijelima vlasti, čime se krši jedna od temeljnih ljudskih sloboda: sloboda udruživanja;

| 9. | ponovno poziva bjelaruske vlasti da u svim okolnostima zajamče poštovanje demokratskih načela, ljudskih prava i temeljnih sloboda, u skladu s Općom deklaracijom o ljudskim pravima te međunarodnim i regionalnim instrumentima za ljudska prava koje je Bjelarus ratificirao; |
| --- | --- |

9.

ponovno poziva bjelaruske vlasti da u svim okolnostima zajamče poštovanje demokratskih načela, ljudskih prava i temeljnih sloboda, u skladu s Općom deklaracijom o ljudskim pravima te međunarodnim i regionalnim instrumentima za ljudska prava koje je Bjelarus ratificirao;

| 10. | prima na znanje održavanje šestog kruga konzultacija između EU-a i Bjelarusa u Bruxellesu 3. rujna 2015. o pitanjima modernizacije, tijekom kojeg su izaslanstva razgovarala o izgledima za suradnju u ključnim područjima, a na temelju sporazuma postignutih 2014. i 2015. godine; poziva ESVD i Vijeće da zajamče da se suradnja vlasti u dijalogu o modernizaciji, uz ravnopravno sudjelovanje demokratske opozicije i civilnog društva, odvija uz potpuno poštovanje demokratskih načela u cilju razvoja održivog konkurentnog gospodarstva i poticanja demokratskih reformi te pluralističkog društva i vladavine prava; |
| --- | --- |

10.

prima na znanje održavanje šestog kruga konzultacija između EU-a i Bjelarusa u Bruxellesu 3. rujna 2015. o pitanjima modernizacije, tijekom kojeg su izaslanstva razgovarala o izgledima za suradnju u ključnim područjima, a na temelju sporazuma postignutih 2014. i 2015. godine; poziva ESVD i Vijeće da zajamče da se suradnja vlasti u dijalogu o modernizaciji, uz ravnopravno sudjelovanje demokratske opozicije i civilnog društva, odvija uz potpuno poštovanje demokratskih načela u cilju razvoja održivog konkurentnog gospodarstva i poticanja demokratskih reformi te pluralističkog društva i vladavine prava;

| 11. | podupire Komisiju i njezinu politiku „kritičkog angažmana” prema bjelaruskim vlastima te izražava da je spreman dati doprinos toj politici, među ostalim kroz izaslanstvo Parlamenta za odnose s Bjelarusom; no podsjeća da EU mora ostati oprezan u vezi s pitanjem kome se dodjeljuju njegova sredstva te da mora osigurati da se njima ne doprinosi pogoršanju stanja oporbe i civilnog društva; |
| --- | --- |

11.

podupire Komisiju i njezinu politiku „kritičkog angažmana” prema bjelaruskim vlastima te izražava da je spreman dati doprinos toj politici, među ostalim kroz izaslanstvo Parlamenta za odnose s Bjelarusom; no podsjeća da EU mora ostati oprezan u vezi s pitanjem kome se dodjeljuju njegova sredstva te da mora osigurati da se njima ne doprinosi pogoršanju stanja oporbe i civilnog društva;

| 12. | ponavlja poziv Komisiji da financijski i politički podrži napore bjelaruskog civilnog društva, neovisnih medija i nevladinih organizacija u Bjelarusu radi pružanja podrške demokratskim težnjama bjelaruskog naroda; |
| --- | --- |

12.

ponavlja poziv Komisiji da financijski i politički podrži napore bjelaruskog civilnog društva, neovisnih medija i nevladinih organizacija u Bjelarusu radi pružanja podrške demokratskim težnjama bjelaruskog naroda;

| 13. | pozdravlja napredak postignut u sektorskoj suradnji s Bjelarusom, između ostalog u područjima visokog obrazovanja, strukovnog osposobljavanja, digitalnog tržišta, energetskog sektora, sigurnosti hrane i kulture; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja napredak postignut u sektorskoj suradnji s Bjelarusom, između ostalog u područjima visokog obrazovanja, strukovnog osposobljavanja, digitalnog tržišta, energetskog sektora, sigurnosti hrane i kulture;

| 14. | napominje da su u siječnju 2014. započeli pregovori o pojednostavljenju viznog režima u cilju poboljšanja izravnih međuljudskih kontakata i poticanja civilnog društva; ističe da je potrebno ubrzati napredak u tom pogledu; |
| --- | --- |

14.

napominje da su u siječnju 2014. započeli pregovori o pojednostavljenju viznog režima u cilju poboljšanja izravnih međuljudskih kontakata i poticanja civilnog društva; ističe da je potrebno ubrzati napredak u tom pogledu;

| 15. | uviđa povećanje upotrebe bjelaruskog jezika u javnom životu; prima na znanje planove Ministarstva obrazovanja da potakne upotrebu bjelaruskog jezika u obrazovanju te da se zakonodavni akti Ustavnog suda objavljuju i na ruskom i na bjelaruskom; |
| --- | --- |

15.

uviđa povećanje upotrebe bjelaruskog jezika u javnom životu; prima na znanje planove Ministarstva obrazovanja da potakne upotrebu bjelaruskog jezika u obrazovanju te da se zakonodavni akti Ustavnog suda objavljuju i na ruskom i na bjelaruskom;

| 16. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju da pronađu nove načine podupiranja organizacija civilnog društva u Bjelarusu; u tom pogledu naglašava da je potrebno poduprijeti sve neovisne izvore informacija u bjelaruskom društvu, uključujući radiodifuziju na bjelaruskom jeziku iz inozemstva; |
| --- | --- |

16.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju da pronađu nove načine podupiranja organizacija civilnog društva u Bjelarusu; u tom pogledu naglašava da je potrebno poduprijeti sve neovisne izvore informacija u bjelaruskom društvu, uključujući radiodifuziju na bjelaruskom jeziku iz inozemstva;

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vijeću, Komisiji i državama članicama. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vijeću, Komisiji i državama članicama.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/224

---

P8_TA(2015)0320

Socijalno poduzetništvo i socijalne inovacije u borbi protiv nezaposlenosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (2014/2236(INI))

(2017/C 316/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. pod nazivom „Socijalna odgovornost poduzeća: pouzdano, transparentno i odgovorno poslovno ponašanje i održivi rast” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. pod nazivom „Socijalna odgovornost poduzeća: pouzdano, transparentno i odgovorno poslovno ponašanje i održivi rast” (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (3),

| — | uzimajući u obzir članak 184. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 184. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. pod nazivom „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike socijalne ekonomije i inovacija” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. pod nazivom „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike socijalne ekonomije i inovacija” (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Deklaraciju od 10. ožujka 2011. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Deklaraciju od 10. ožujka 2011. (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o promicanju poduzetništva mladih u svrhu jačanja socijalne uključenosti mladih (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o promicanju poduzetništva mladih u svrhu jačanja socijalne uključenosti mladih (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Europskom programu za zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”) u kojoj se uvodi dimenzija mikrofinancija i socijalnog poduzetništva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Europskom programu za zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”) u kojoj se uvodi dimenzija mikrofinancija i socijalnog poduzetništva,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 25. listopada 2011. naslovljenu „Inicijativa za socijalno poduzetništvo” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 25. listopada 2011. naslovljenu „Inicijativa za socijalno poduzetništvo” (COM(2011)0682),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0247/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0247/2015),

| A. | budući da je u okviru socijalne i solidarne ekonomije zaposleno preko 14 milijuna osoba, što čini oko 6,5 % radnika u EU-u; budući da u EU-u djeluje dva milijuna poduzeća iz područja socijalne i solidarne ekonomije, što čini 10 % poduzeća u Uniji; |
| --- | --- |

A.

budući da je u okviru socijalne i solidarne ekonomije zaposleno preko 14 milijuna osoba, što čini oko 6,5 % radnika u EU-u; budući da u EU-u djeluje dva milijuna poduzeća iz područja socijalne i solidarne ekonomije, što čini 10 % poduzeća u Uniji;

| B. | budući da su kao posljedica gospodarske i financijske krize porasle razine siromaštva i socijalne isključenosti, kao i dugotrajna nezaposlenost, nezaposlenost mladih i društvena nejednakost; |
| --- | --- |

B.

budući da su kao posljedica gospodarske i financijske krize porasle razine siromaštva i socijalne isključenosti, kao i dugotrajna nezaposlenost, nezaposlenost mladih i društvena nejednakost;

| C. | budući da su gospodarskom i financijskom krizom najviše pogođene skupine koje su najugroženije i najisključenije s tržišta rada, npr. osobe s invaliditetom, mladi, stariji, žene, dugotrajno nezaposleni i radnici u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

C.

budući da su gospodarskom i financijskom krizom najviše pogođene skupine koje su najugroženije i najisključenije s tržišta rada, npr. osobe s invaliditetom, mladi, stariji, žene, dugotrajno nezaposleni i radnici u nepovoljnom položaju;

| D. | budući da gospodarsku i financijsku krizu treba smatrati prilikom za rad na održivijem gospodarskom modelu EU-a u kojem bi se više pozornosti obraćalo na socijalnu i teritorijalnu koheziju te ekološku održivost; budući da svako poboljšanje gospodarske i financijske situacije treba biti popraćeno snažnom potporom uključivog, održivog i kvalitetnog zapošljavanja; budući da socijalna i solidarna ekonomija mogu doprinijeti postizanju tog cilja i treba ih smatrati pokretačima tog prijelaza koji mogu pomoći u uravnoteženju spornih socijalnih, ekoloških i gospodarskih pitanja; |
| --- | --- |

D.

budući da gospodarsku i financijsku krizu treba smatrati prilikom za rad na održivijem gospodarskom modelu EU-a u kojem bi se više pozornosti obraćalo na socijalnu i teritorijalnu koheziju te ekološku održivost; budući da svako poboljšanje gospodarske i financijske situacije treba biti popraćeno snažnom potporom uključivog, održivog i kvalitetnog zapošljavanja; budući da socijalna i solidarna ekonomija mogu doprinijeti postizanju tog cilja i treba ih smatrati pokretačima tog prijelaza koji mogu pomoći u uravnoteženju spornih socijalnih, ekoloških i gospodarskih pitanja;

| E. | budući da pružatelji socijalne podrške i zdravstvenih usluga, među kojima prednjače socijalna poduzeća, čine jedno od ključnih područja za rast radnih mjesta u EU-a s obzirom na to što su zaslužni za 1,3 milijuna novih radnih mjesta između 2009. i 2013.; budući da je to dokaz dvostruke sposobnosti sektora da čak i u doba krize otvara radna mjesta, ali i da osnažuje socijalnu i teritorijalnu koheziju u Europi, osobito pomaganjem korisnicima usluga pri zapošljavanju; |
| --- | --- |

E.

budući da pružatelji socijalne podrške i zdravstvenih usluga, među kojima prednjače socijalna poduzeća, čine jedno od ključnih područja za rast radnih mjesta u EU-a s obzirom na to što su zaslužni za 1,3 milijuna novih radnih mjesta između 2009. i 2013.; budući da je to dokaz dvostruke sposobnosti sektora da čak i u doba krize otvara radna mjesta, ali i da osnažuje socijalnu i teritorijalnu koheziju u Europi, osobito pomaganjem korisnicima usluga pri zapošljavanju;

| F. | budući da je na konferenciji „Oslobađanje potencijala socijalne ekonomije za rast u EU-u” održanoj u Rimu 17. i 18. studenog 2014. prepoznato da socijalna i solidarna ekonomija imaju ključnu ulogu u europskim zemljama i da doprinose ostvarivanju brojnih ključnih ciljeva EU-a kao što su otvaranje i očuvanje radnih mjesta, socijalna kohezija, socijalna inovacija, ruralni i regionalni razvoj te zaštita okoliša; |
| --- | --- |

F.

budući da je na konferenciji „Oslobađanje potencijala socijalne ekonomije za rast u EU-u” održanoj u Rimu 17. i 18. studenog 2014. prepoznato da socijalna i solidarna ekonomija imaju ključnu ulogu u europskim zemljama i da doprinose ostvarivanju brojnih ključnih ciljeva EU-a kao što su otvaranje i očuvanje radnih mjesta, socijalna kohezija, socijalna inovacija, ruralni i regionalni razvoj te zaštita okoliša;

| G. | budući da su povećanje stope zapošljavanja ljudi u rasponu od 20 do 64 godine sa 69 % na barem 75 % i smanjenje broja ljudi u Europi koji žive ispod nacionalnog praga siromaštva za 25 % tako da se 20 milijuna ljudi izbavi iz siromaštva zasad neostvareni ciljevi strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

G.

budući da su povećanje stope zapošljavanja ljudi u rasponu od 20 do 64 godine sa 69 % na barem 75 % i smanjenje broja ljudi u Europi koji žive ispod nacionalnog praga siromaštva za 25 % tako da se 20 milijuna ljudi izbavi iz siromaštva zasad neostvareni ciljevi strategije Europa 2020.;

| H. | budući da se u Strasburškoj deklaraciji iz siječnja 2014. navodi da socijalna poduzeća moraju imati veću ulogu u budućnosti Europe; |
| --- | --- |

H.

budući da se u Strasburškoj deklaraciji iz siječnja 2014. navodi da socijalna poduzeća moraju imati veću ulogu u budućnosti Europe;

| I. | budući da je EU regija s najbrojnijim stanovništvom starije dobi i najnižim rastom stanovništva na svijetu; budući da će do 2050., prema predviđanjima, prosječna dob građana EU-a iznositi više od 50 godina; budući da starenje stanovništva i demografske promjene predstavljaju izazov za sustave socijalne skrbi; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU regija s najbrojnijim stanovništvom starije dobi i najnižim rastom stanovništva na svijetu; budući da će do 2050., prema predviđanjima, prosječna dob građana EU-a iznositi više od 50 godina; budući da starenje stanovništva i demografske promjene predstavljaju izazov za sustave socijalne skrbi;

| J. | budući da cilj poduzeća socijalne i solidarne ekonomije nije samo poboljšati gospodarske i socijalne uvjete nego i ponuditi fleksibilne i inovativne radne uvjete te su ta poduzeća potencijalno sposobnija prilagoditi se gospodarskim i socijalnim okolnostima; |
| --- | --- |

J.

budući da cilj poduzeća socijalne i solidarne ekonomije nije samo poboljšati gospodarske i socijalne uvjete nego i ponuditi fleksibilne i inovativne radne uvjete te su ta poduzeća potencijalno sposobnija prilagoditi se gospodarskim i socijalnim okolnostima;

| K. | budući da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije karakteriziraju mehanizmi demokratskog upravljanja, visok stupanj uključenosti njihovih članova ili partnera u upravljanje poduzećem, velika transparentnost njihova djelovanja te da su usklađena sa sve većim zahtjevima građana koji se odnose na etičko, socijalno i ekološko ponašanje poduzeća; |
| --- | --- |

K.

budući da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije karakteriziraju mehanizmi demokratskog upravljanja, visok stupanj uključenosti njihovih članova ili partnera u upravljanje poduzećem, velika transparentnost njihova djelovanja te da su usklađena sa sve većim zahtjevima građana koji se odnose na etičko, socijalno i ekološko ponašanje poduzeća;

| L. | budući da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije pokrivaju velik raspon poduzeća te da većina tih poduzeća nije priznata pravnim okvirom na europskoj razini, nego samo na nacionalnoj razini u nekim državama članicama i to pod različitim pravnim oblicima; |
| --- | --- |

L.

budući da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije pokrivaju velik raspon poduzeća te da većina tih poduzeća nije priznata pravnim okvirom na europskoj razini, nego samo na nacionalnoj razini u nekim državama članicama i to pod različitim pravnim oblicima;

| M. | budući da zadruge pružaju kvalitetna radna mjesta koja nisu podložna preseljenju, otvorena su svima i nisu ugrožena krizom; budući da su zahvaljujući svom zadružnom modelu poslovanja za vrijeme krize povećale promet i rast uz manje stečaja i otkaza; |
| --- | --- |

M.

budući da zadruge pružaju kvalitetna radna mjesta koja nisu podložna preseljenju, otvorena su svima i nisu ugrožena krizom; budući da su zahvaljujući svom zadružnom modelu poslovanja za vrijeme krize povećale promet i rast uz manje stečaja i otkaza;

| N. | budući da su u članku 2. stavku 1. i 5. Uredbe (EU) br. 1296/2013 o Europskom programu za zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”) definirana „socijalna poduzeća” i „socijalne inovacije”; |
| --- | --- |

N.

budući da su u članku 2. stavku 1. i 5. Uredbe (EU) br. 1296/2013 o Europskom programu za zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”) definirana „socijalna poduzeća” i „socijalne inovacije”;

| O. | budući da se socijalne inovacije odnose na razvoj i provedbu novih ideja, bilo da se radi o proizvodima, uslugama ili modelima socijalne organizacije, kojima se upravlja tako da se odgovori na nove socijalne, teritorijalne i ekološke zahtjeve i izazove, poput starenja stanovništva, depopulacije, ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života, hvatanja u koštac s raznolikošću, nezaposlenošću mladih, integraciji onih koji su najviše isključeni s tržišta rada i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

O.

budući da se socijalne inovacije odnose na razvoj i provedbu novih ideja, bilo da se radi o proizvodima, uslugama ili modelima socijalne organizacije, kojima se upravlja tako da se odgovori na nove socijalne, teritorijalne i ekološke zahtjeve i izazove, poput starenja stanovništva, depopulacije, ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života, hvatanja u koštac s raznolikošću, nezaposlenošću mladih, integraciji onih koji su najviše isključeni s tržišta rada i klimatskim promjenama;

| P. | budući da su socijalna ulaganja namijenjena osnaživanju vještina i kapaciteta ljudi te pružanju podrške u zapošljavanju i u punopravnom sudjelovanju u društvenom životu; budući da se socijalna ulaganja u pravilu odnose na politike iz područja obrazovanja, skrbi o djeci, zdravstvene skrbi, osposobljavanja, pomoći u traženju posla i rehabilitaciji; |
| --- | --- |

P.

budući da su socijalna ulaganja namijenjena osnaživanju vještina i kapaciteta ljudi te pružanju podrške u zapošljavanju i u punopravnom sudjelovanju u društvenom životu; budući da se socijalna ulaganja u pravilu odnose na politike iz područja obrazovanja, skrbi o djeci, zdravstvene skrbi, osposobljavanja, pomoći u traženju posla i rehabilitaciji;

| Q. | budući da nedostatak priznanja s kojima su suočena poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, koja ponekad čak nisu priznata ni kao gospodarski dionici, dodatno otežava njihov pristup javnom i privatnom financiranju; budući da strukturni fondovi i europski programi trebaju doprinijeti modernizaciji gospodarskih struktura, uključujući socijalnu i solidarnu ekonomiju, koju predstavljaju različite vrste i veličine poduzeća (zadruge, uzajamna društva, zaklade, udruge i novi oblici poduzeća socijalne i solidarne ekonomije), od kojih su većina mikro, mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

Q.

budući da nedostatak priznanja s kojima su suočena poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, koja ponekad čak nisu priznata ni kao gospodarski dionici, dodatno otežava njihov pristup javnom i privatnom financiranju; budući da strukturni fondovi i europski programi trebaju doprinijeti modernizaciji gospodarskih struktura, uključujući socijalnu i solidarnu ekonomiju, koju predstavljaju različite vrste i veličine poduzeća (zadruge, uzajamna društva, zaklade, udruge i novi oblici poduzeća socijalne i solidarne ekonomije), od kojih su većina mikro, mala i srednja poduzeća;

| R. | budući da obrazovanje i osposobljavanje moraju biti prioritetna područja za poticanje kulture poduzetništva među mladima; |
| --- | --- |

R.

budući da obrazovanje i osposobljavanje moraju biti prioritetna područja za poticanje kulture poduzetništva među mladima;

| S. | budući da je rodni jaz u socijalnom poduzetništvu manji nego u tradicionalnim oblicima poduzetništva; budući da socijalne poduzetnice znatno doprinose smanjenju socijalne isključenosti i stvaranju novih razvojnih prilika; |
| --- | --- |

S.

budući da je rodni jaz u socijalnom poduzetništvu manji nego u tradicionalnim oblicima poduzetništva; budući da socijalne poduzetnice znatno doprinose smanjenju socijalne isključenosti i stvaranju novih razvojnih prilika;

| T. | budući da je potrebno pružiti usluge osposobljavanja i prekvalifikacije u socijalnom sektoru za dugotrajno nezaposlene jer im se time nude nove prilike u inovativnom okruženju kao što je socijalna i solidarna ekonomija; |
| --- | --- |

T.

budući da je potrebno pružiti usluge osposobljavanja i prekvalifikacije u socijalnom sektoru za dugotrajno nezaposlene jer im se time nude nove prilike u inovativnom okruženju kao što je socijalna i solidarna ekonomija;

| U. | budući da poduzeća socijalne i solidarne ekonomija, posebno inkluzivna poduzeća, nude prilike za zapošljavanje osobito za one koji su najviše isključeni s tržišta rada, za koje nezaposlenost često prelazi u dugotrajnu nezaposlenost; budući da bi države članice mogle razmotriti načine pružanja podrške poduzećima socijalne i solidarne ekonomije koja zapošljavaju nezaposlene osobe ili koriste tražiteljima socijalne pomoći, uključujući, gdje je to moguće, smanjenje poreza i socijalne premije; |
| --- | --- |

U.

budući da poduzeća socijalne i solidarne ekonomija, posebno inkluzivna poduzeća, nude prilike za zapošljavanje osobito za one koji su najviše isključeni s tržišta rada, za koje nezaposlenost često prelazi u dugotrajnu nezaposlenost; budući da bi države članice mogle razmotriti načine pružanja podrške poduzećima socijalne i solidarne ekonomije koja zapošljavaju nezaposlene osobe ili koriste tražiteljima socijalne pomoći, uključujući, gdje je to moguće, smanjenje poreza i socijalne premije;

| V. | budući da je komplementarni i dodatni učinak socijalne i solidarne ekonomije važan zajedno s drugim mjerama kojima se promiče zapošljavanje; budući da veću pozornost valja obratiti na rješenja kojima se promiče ponovno uključenje na tržište rada ljudi koji nemaju osnovne i konkurentne sposobnosti tako da poslije mogu iskoristiti prednosti koje im se nude inovativnijim rješenjima socijalne i solidarne ekonomije; |
| --- | --- |

V.

budući da je komplementarni i dodatni učinak socijalne i solidarne ekonomije važan zajedno s drugim mjerama kojima se promiče zapošljavanje; budući da veću pozornost valja obratiti na rješenja kojima se promiče ponovno uključenje na tržište rada ljudi koji nemaju osnovne i konkurentne sposobnosti tako da poslije mogu iskoristiti prednosti koje im se nude inovativnijim rješenjima socijalne i solidarne ekonomije;

| W. | budući da je socijalni dijalog ključan za funkcioniranje socijalne tržišne ekonomije EU-a i presudan za promicanje konkurentnosti i pravednosti; budući da socijalni dijalog i savjetovanje sa socijalnim partnerima u okviru donošenja politika EU-a čine veliku socijalnu inovaciju; |
| --- | --- |

W.

budući da je socijalni dijalog ključan za funkcioniranje socijalne tržišne ekonomije EU-a i presudan za promicanje konkurentnosti i pravednosti; budući da socijalni dijalog i savjetovanje sa socijalnim partnerima u okviru donošenja politika EU-a čine veliku socijalnu inovaciju;

| X. | budući da nabava često dolazi u obliku velikih jednokratnih javnih natječaja za usluge ili nabavu iz kojih manji akteri mogu biti isključeni; |
| --- | --- |

X.

budući da nabava često dolazi u obliku velikih jednokratnih javnih natječaja za usluge ili nabavu iz kojih manji akteri mogu biti isključeni;

Uvod

| 1. | napominje da su poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, koja ne moraju nužno biti neprofitne organizacije, poduzeća čija je svrha ostvarenje njihova društvenog cilja, bio on otvaranje radnih mjesta za najugroženije skupine, pružanje usluga svojim članovima ili, u općenitom smislu, stvaranje pozitivnog utjecaja na društvo i okoliš, te da ta poduzeća dobit ulažu ponajprije radi postizanja tih ciljeva; ističe da se poduzeća socijalne i solidarne ekonomije pridržavaju sljedećih vrijednosti:






  — | individualni i društveni ciljevi imaju prednost nad interesima kapitala; |
| --- | --- | --- |

1.

napominje da su poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, koja ne moraju nužno biti neprofitne organizacije, poduzeća čija je svrha ostvarenje njihova društvenog cilja, bio on otvaranje radnih mjesta za najugroženije skupine, pružanje usluga svojim članovima ili, u općenitom smislu, stvaranje pozitivnog utjecaja na društvo i okoliš, te da ta poduzeća dobit ulažu ponajprije radi postizanja tih ciljeva; ističe da se poduzeća socijalne i solidarne ekonomije pridržavaju sljedećih vrijednosti:

—

individualni i društveni ciljevi imaju prednost nad interesima kapitala;

| — | demokratsko upravljanje članova; |
| --- | --- |

—

demokratsko upravljanje članova;

| — | spoj interesa članova i korisnika s općim interesom; |
| --- | --- |

—

spoj interesa članova i korisnika s općim interesom;

| — | zaštita i primjena načela solidarnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

—

zaštita i primjena načela solidarnosti i odgovornosti;

| — | ulaganje viška sredstava u ciljeve dugoročnog razvoja ili u pružanje usluga u interesu članova ili u općem interesu; |
| --- | --- |

—

ulaganje viška sredstava u ciljeve dugoročnog razvoja ili u pružanje usluga u interesu članova ili u općem interesu;

| — | dobrovoljno i otvoreno članstvo; |
| --- | --- |

—

dobrovoljno i otvoreno članstvo;

| — | autonomno upravljanje nezavisno od javne vlasti. |
| --- | --- |

—

autonomno upravljanje nezavisno od javne vlasti.

| 2. | smatra da Komisija treba prepoznati raznolikost socijalnih poduzeća i pobrinuti se za poduzimanje radnji na razini EU-a kako bi se pružila podrška svim vrstama poduzeća socijalne i solidarne ekonomije; |
| --- | --- |

2.

smatra da Komisija treba prepoznati raznolikost socijalnih poduzeća i pobrinuti se za poduzimanje radnji na razini EU-a kako bi se pružila podrška svim vrstama poduzeća socijalne i solidarne ekonomije;

| 3. | poziva Komisiju i države članice da bez odgode i sustavno provedu sve mjere navedene u Inicijativi za socijalno poduzetništvo 2012.; poziva Komisiju da u partnerstvu s državama članicama i lokalnim i regionalnim vlastima, organizacijama civilnog društva i ključnim akterima socijalne i solidarne ekonomije što prije predstavi drugu fazu te inicijative u kojoj bi se proširio i produbio njezin opseg; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju i države članice da bez odgode i sustavno provedu sve mjere navedene u Inicijativi za socijalno poduzetništvo 2012.; poziva Komisiju da u partnerstvu s državama članicama i lokalnim i regionalnim vlastima, organizacijama civilnog društva i ključnim akterima socijalne i solidarne ekonomije što prije predstavi drugu fazu te inicijative u kojoj bi se proširio i produbio njezin opseg;

| 4. | napominje da socijalna i solidarna ekonomija ne mogu zamijeniti socijalnu državu i javne usluge; |
| --- | --- |

4.

napominje da socijalna i solidarna ekonomija ne mogu zamijeniti socijalnu državu i javne usluge;

| 5. | napominje da je model socijalnog poduzetništva često privlačan mladima i pruža im priliku da ponude inovativne odgovore na trenutačne ekonomske, socijalne i ekološke izazove; |
| --- | --- |

5.

napominje da je model socijalnog poduzetništva često privlačan mladima i pruža im priliku da ponude inovativne odgovore na trenutačne ekonomske, socijalne i ekološke izazove;

| 6. | naglašava da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije imaju snažnu lokalnu i regionalnu ukorijenjenost, zbog čega su u prednosti jer bolje prepoznaju konkretne potrebe i u stanju su na njih odgovoriti svojim proizvodima i uslugama, većinom na području zajednice, te tako poboljšati socijalnu i teritorijalnu koheziju; smatra da valja promicati suradnju poduzeća socijalne i solidarne ekonomije preko nacionalnih i sektorskih granica kako bi se omogućila razmjena znanja i praksi i time podržao rast takvih poduzeća; |
| --- | --- |

6.

naglašava da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije imaju snažnu lokalnu i regionalnu ukorijenjenost, zbog čega su u prednosti jer bolje prepoznaju konkretne potrebe i u stanju su na njih odgovoriti svojim proizvodima i uslugama, većinom na području zajednice, te tako poboljšati socijalnu i teritorijalnu koheziju; smatra da valja promicati suradnju poduzeća socijalne i solidarne ekonomije preko nacionalnih i sektorskih granica kako bi se omogućila razmjena znanja i praksi i time podržao rast takvih poduzeća;

| 7. | poziva Komisiju i države članice da predlože planove i mjere u cilju poboljšanja teritorijalne organizacije, osobito u područjima sa stalnim prirodnim ili demografskim hendikepima, kojima se neće samo pomoći u osnivanju i razvoju poduzeća socijalne i solidarne ekonomije te promicati socijalne inovacije i poduzetništvo, nego i pomoći u osnaživanju socijalne i teritorijalne kohezije u EU-u i olakšati nošenje s demografskim izazovima s kojima je Unija suočena; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju i države članice da predlože planove i mjere u cilju poboljšanja teritorijalne organizacije, osobito u područjima sa stalnim prirodnim ili demografskim hendikepima, kojima se neće samo pomoći u osnivanju i razvoju poduzeća socijalne i solidarne ekonomije te promicati socijalne inovacije i poduzetništvo, nego i pomoći u osnaživanju socijalne i teritorijalne kohezije u EU-u i olakšati nošenje s demografskim izazovima s kojima je Unija suočena;

| 8. | s velikim zadovoljstvom pozdravlja povećanje broja konvencionalnih poduzeća koja u okviru svojih poslovnih planova primjenjuju strategije društvene odgovornosti poduzeća; naglašava, međutim, da primjena takvih strategija sama po sebi nije dovoljan uvjet kako bi se utvrdilo da je neko poduzeće socijalno i solidarno; |
| --- | --- |

8.

s velikim zadovoljstvom pozdravlja povećanje broja konvencionalnih poduzeća koja u okviru svojih poslovnih planova primjenjuju strategije društvene odgovornosti poduzeća; naglašava, međutim, da primjena takvih strategija sama po sebi nije dovoljan uvjet kako bi se utvrdilo da je neko poduzeće socijalno i solidarno;

| 9. | vjeruje da je važno odrediti uzroke manjeg rodnog jaza u socijalnom poduzetništvu kako bi kreatori politika mogli uzeti te faktore u obzir prilikom promicanja socijalnog i tradicionalnog poduzetništva; |
| --- | --- |

9.

vjeruje da je važno odrediti uzroke manjeg rodnog jaza u socijalnom poduzetništvu kako bi kreatori politika mogli uzeti te faktore u obzir prilikom promicanja socijalnog i tradicionalnog poduzetništva;

| 10. | smatra da socijalne inovacije znatno doprinose postavljanju temelja za vrstu rasta u službi održivijeg i uključivijeg društva koji bi doprinosio gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji; napominje da socijalne inovacije za cilj moraju imati poboljšanje kvalitete usluga koje se provodi na učinkovit način, a ne samo smanjenjem troškova; |
| --- | --- |

10.

smatra da socijalne inovacije znatno doprinose postavljanju temelja za vrstu rasta u službi održivijeg i uključivijeg društva koji bi doprinosio gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji; napominje da socijalne inovacije za cilj moraju imati poboljšanje kvalitete usluga koje se provodi na učinkovit način, a ne samo smanjenjem troškova;

| 11. | pozdravlja činjenicu da je socijalna i solidarna ekonomija utvrđena u nacionalnim zakonodavstvima četiri države članice EU-a (Španjolska, Francuska, Portugal i Belgija), dok je Poljska pokrenula strategiju razvoja socijalne i solidarne ekonomije, a u Rumunjskoj se raspravlja o donošenju zakonodavstva kojim bi se regulirala socijalna i solidarna ekonomija; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja činjenicu da je socijalna i solidarna ekonomija utvrđena u nacionalnim zakonodavstvima četiri države članice EU-a (Španjolska, Francuska, Portugal i Belgija), dok je Poljska pokrenula strategiju razvoja socijalne i solidarne ekonomije, a u Rumunjskoj se raspravlja o donošenju zakonodavstva kojim bi se regulirala socijalna i solidarna ekonomija;

| 12. | smatra da Komisija treba prepoznati te politički i financijski podržati ulogu neprofitnih pružatelja socijalnih usluga; |
| --- | --- |

12.

smatra da Komisija treba prepoznati te politički i financijski podržati ulogu neprofitnih pružatelja socijalnih usluga;

| 13. | naglašava da je potrebno promicati razmjenu praksi među inovativnim poduzećima socijalne i solidarne ekonomije, školama, akademskom zajednicom, dionicima u socijalnom ulaganju, pritom uzimati u obzir potrebe društva kako bi se unaprijedile poduzetničke vještine i poboljšali uvjeti za rast i razvoj poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, te stvoriti centre socijalne inovativnosti; smatra važnim uzeti u obzir gledišta dionika, uključujući socijalne partnere i organizacije potrošača; poziva države članice da promiču zadružni model; |
| --- | --- |

13.

naglašava da je potrebno promicati razmjenu praksi među inovativnim poduzećima socijalne i solidarne ekonomije, školama, akademskom zajednicom, dionicima u socijalnom ulaganju, pritom uzimati u obzir potrebe društva kako bi se unaprijedile poduzetničke vještine i poboljšali uvjeti za rast i razvoj poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, te stvoriti centre socijalne inovativnosti; smatra važnim uzeti u obzir gledišta dionika, uključujući socijalne partnere i organizacije potrošača; poziva države članice da promiču zadružni model;

| 14. | naglašava potrebu za suradnjom svih država članica u cilju stvaranja potrebnih okvirnih uvjeta za sustav socijalnih inovacija u svim državama članicama jer se socijalna i solidarna ekonomija sama ne može boriti protiv svih simptoma i uzroka gorućih socijalnih problema; |
| --- | --- |

14.

naglašava potrebu za suradnjom svih država članica u cilju stvaranja potrebnih okvirnih uvjeta za sustav socijalnih inovacija u svim državama članicama jer se socijalna i solidarna ekonomija sama ne može boriti protiv svih simptoma i uzroka gorućih socijalnih problema;

Strategija Europa 2020.

| 15. | prepoznaje da je EU i dalje daleko od postizanja ciljeva navedenih u strategiji Europa 2020., osobito onih povezanih sa zapošljavanjem, inovacijama i smanjenjem siromaštva i socijalne isključenosti; napominje da socijalna i solidarna ekonomija doprinosi ne samo gospodarskom modelu koji je više održiv, pametan i uključiv, nego i europskom socijalnom modelu, te je dio jedinstvenog tržišta i zaslužuje veliko priznanje i potporu EU-a i država članica, kao što je predviđeno ustavima nekih država članica i različitim ključnim dokumentima EU-a; poziva, stoga, da se prilikom revizije strategije Europa 2020. razmotri uzimanje u obzir socijalne i solidarne ekonomije jer ona može znatno doprinijeti ostvarivanju ciljeva strategije; |
| --- | --- |

15.

prepoznaje da je EU i dalje daleko od postizanja ciljeva navedenih u strategiji Europa 2020., osobito onih povezanih sa zapošljavanjem, inovacijama i smanjenjem siromaštva i socijalne isključenosti; napominje da socijalna i solidarna ekonomija doprinosi ne samo gospodarskom modelu koji je više održiv, pametan i uključiv, nego i europskom socijalnom modelu, te je dio jedinstvenog tržišta i zaslužuje veliko priznanje i potporu EU-a i država članica, kao što je predviđeno ustavima nekih država članica i različitim ključnim dokumentima EU-a; poziva, stoga, da se prilikom revizije strategije Europa 2020. razmotri uzimanje u obzir socijalne i solidarne ekonomije jer ona može znatno doprinijeti ostvarivanju ciljeva strategije;

| 16. | ističe da su demografski trendovi povezani s novim modelima potrošnje i da starenje stanovništva u razvijenim zemljama uzima sve veći danak na socijalne službe, ali da će i pružiti prilike za stvaranje društveno odgovornih poduzeća; |
| --- | --- |

16.

ističe da su demografski trendovi povezani s novim modelima potrošnje i da starenje stanovništva u razvijenim zemljama uzima sve veći danak na socijalne službe, ali da će i pružiti prilike za stvaranje društveno odgovornih poduzeća;

| 17. | naglašava da, s obzirom na svoju socijalnu i inkluzivnu narav, socijalna i solidarna ekonomija nudi radna mjesta skupinama koje su najčešće isključene s otvorenog tržišta rada, čime doprinose solidarnosti, socijalnoj koheziji i gospodarskom rastu; |
| --- | --- |

17.

naglašava da, s obzirom na svoju socijalnu i inkluzivnu narav, socijalna i solidarna ekonomija nudi radna mjesta skupinama koje su najčešće isključene s otvorenog tržišta rada, čime doprinose solidarnosti, socijalnoj koheziji i gospodarskom rastu;

| 18. | smatra da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije mogu osmisliti procese koji omogućuju učinkovitije, odgovornije i transparentnije upravljanje sve oskudnijim resursima te mogu unaprijediti provedbu društveno odgovornih mjera; |
| --- | --- |

18.

smatra da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije mogu osmisliti procese koji omogućuju učinkovitije, odgovornije i transparentnije upravljanje sve oskudnijim resursima te mogu unaprijediti provedbu društveno odgovornih mjera;

| 19. | poziva države članice da bolje integriraju poduzeća socijalne i solidarne ekonomije u akcijske planove za zapošljavanje i socijalnu integraciju kao i u nacionalne programe reforme u cilju oslobađanja i iskorištavanja njihova potencijala za otvaranje radnih mjesta te doprinosa koji mogu imati u ostvarivanju glavnih ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice da bolje integriraju poduzeća socijalne i solidarne ekonomije u akcijske planove za zapošljavanje i socijalnu integraciju kao i u nacionalne programe reforme u cilju oslobađanja i iskorištavanja njihova potencijala za otvaranje radnih mjesta te doprinosa koji mogu imati u ostvarivanju glavnih ciljeva strategije Europa 2020.;

| 20. | pozdravlja činjenicu da je proračun za pretfinanciranje Inicijative za zapošljavanje mladih povećan na 30 %; poziva države članice da usklade mjere za promicanje socijalnog poduzetništva sa svojim nacionalnim planovima provedbe Jamstva za mlade; poziva Komisiju i države članice da potiču socijalno poduzetništvo i inovacije u nacionalnim operativnim programima ESF-a; apelira na to da se programi Jamstva za mlade provedu učinkovito i djelotvorno; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja činjenicu da je proračun za pretfinanciranje Inicijative za zapošljavanje mladih povećan na 30 %; poziva države članice da usklade mjere za promicanje socijalnog poduzetništva sa svojim nacionalnim planovima provedbe Jamstva za mlade; poziva Komisiju i države članice da potiču socijalno poduzetništvo i inovacije u nacionalnim operativnim programima ESF-a; apelira na to da se programi Jamstva za mlade provedu učinkovito i djelotvorno;

Javna nabava

| 21. | ističe da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije imaju poteškoće u pristupu javnoj nabavi kao što su prepreke povezane s veličinom i financijskim mogućnostima; poziva na brzu i djelotvornu provedbu novih direktiva o javnoj nabavi i dodjeli koncesija (Direktiva 2014/24/EU, 2014/25/EU i 2014/23/EU) radi ostvarivanja većeg sudjelovanja poduzeća socijalne i solidarne ekonomije u postupcima nadmetanja za postupke javne nabave, bolju dodjelu ugovora za takva poduzeća, pospješivanje njihove uloge i promicanje socijalne uključenosti i inovacije; poziva na djelovanje u cilju lakšeg sudjelovanja takvih poduzeća u javnoj nabavi pružanjem odgovarajućih savjeta, jednostavnijim postupcima i sastavljanjem natječaja tako da budu dostupniji manjim sudionicima; traži da se u postupcima javne nabave prednost daje ponudama koje uz nižu cijenu nose i veću ekonomsku i socijalnu vrijednost, s time da je u ugovore o javnoj nabavi potrebno uključiti socijalne i ekološke kriterije; |
| --- | --- |

21.

ističe da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije imaju poteškoće u pristupu javnoj nabavi kao što su prepreke povezane s veličinom i financijskim mogućnostima; poziva na brzu i djelotvornu provedbu novih direktiva o javnoj nabavi i dodjeli koncesija (Direktiva 2014/24/EU, 2014/25/EU i 2014/23/EU) radi ostvarivanja većeg sudjelovanja poduzeća socijalne i solidarne ekonomije u postupcima nadmetanja za postupke javne nabave, bolju dodjelu ugovora za takva poduzeća, pospješivanje njihove uloge i promicanje socijalne uključenosti i inovacije; poziva na djelovanje u cilju lakšeg sudjelovanja takvih poduzeća u javnoj nabavi pružanjem odgovarajućih savjeta, jednostavnijim postupcima i sastavljanjem natječaja tako da budu dostupniji manjim sudionicima; traži da se u postupcima javne nabave prednost daje ponudama koje uz nižu cijenu nose i veću ekonomsku i socijalnu vrijednost, s time da je u ugovore o javnoj nabavi potrebno uključiti socijalne i ekološke kriterije;

| 22. | pozdravlja reformu direktiva o javnoj nabavi i dodjeli koncesija, koja uključuje socijalne klauzule i kriterije usmjerene na promicanje socijalne uključenosti i socijalne inovacije i ugovore namijenjene poticanju zapošljavanja najugroženijih osoba na tržištu rada; poziva države članice da na pravilan način primijene načela javne nabave u svim postupcima nadmetanja i odabira, uz široku primjenu načela ekonomski najpovoljnije ponude i u skladu s obvezama koje proizlaze iz obveza ekološkog, socijalnog i radnog prava; potiče države članice da u postupke javne nabave uključe socijalne klauzule i kriterije radi poboljšanja položaja ugroženih ljudi na tržištu rada, smanje administrativno opterećenje, pojednostave postupke i poduzmu učinkovitije mjere protiv korupcije; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja reformu direktiva o javnoj nabavi i dodjeli koncesija, koja uključuje socijalne klauzule i kriterije usmjerene na promicanje socijalne uključenosti i socijalne inovacije i ugovore namijenjene poticanju zapošljavanja najugroženijih osoba na tržištu rada; poziva države članice da na pravilan način primijene načela javne nabave u svim postupcima nadmetanja i odabira, uz široku primjenu načela ekonomski najpovoljnije ponude i u skladu s obvezama koje proizlaze iz obveza ekološkog, socijalnog i radnog prava; potiče države članice da u postupke javne nabave uključe socijalne klauzule i kriterije radi poboljšanja položaja ugroženih ljudi na tržištu rada, smanje administrativno opterećenje, pojednostave postupke i poduzmu učinkovitije mjere protiv korupcije;

| 23. | izražava žaljenje zbog toga što Komisija u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu ne spominje poduzeća socijalne i solidarne ekonomije i njihov potencijalni doprinos postizanju ciljeva Unije; žali i zbog toga što se u Strategiji ne prepoznaje potreba za jamčenje potpunog, ravnopravnog i neograničenog pristupa novim digitalnim tehnologijama, tržištima i telekomunikacijama, osobito kad je riječ o osobama s invaliditetom; naglašava da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije koja se temelje na tehnologiji mogu imati ključnu ulogu u odgovaranju na društvene izazove na izravan i ekonomičan način; |
| --- | --- |

23.

izražava žaljenje zbog toga što Komisija u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu ne spominje poduzeća socijalne i solidarne ekonomije i njihov potencijalni doprinos postizanju ciljeva Unije; žali i zbog toga što se u Strategiji ne prepoznaje potreba za jamčenje potpunog, ravnopravnog i neograničenog pristupa novim digitalnim tehnologijama, tržištima i telekomunikacijama, osobito kad je riječ o osobama s invaliditetom; naglašava da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije koja se temelje na tehnologiji mogu imati ključnu ulogu u odgovaranju na društvene izazove na izravan i ekonomičan način;

Financiranje

| 24. | izražava žaljenje zbog činjenice da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije imaju još više poteškoća od tradicionalnih poduzeća u pribavljanju financijskih sredstava, kako iz javnih tako i iz privatnih izvora, te stoga poziva javne vlasti i pružatelje financijskih usluga da razviju širok raspon odgovarajućih financijskih instrumenata kojima će se na učinkovit način pružiti potpora socijalnim poduzećima u svim fazama njihova poslovnog razvoja, osobito prilikom njihova osnivanja, te stvoriti okvir u kojem će se približiti potencijalni ulagači i specijalizirani fondovi; |
| --- | --- |

24.

izražava žaljenje zbog činjenice da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije imaju još više poteškoća od tradicionalnih poduzeća u pribavljanju financijskih sredstava, kako iz javnih tako i iz privatnih izvora, te stoga poziva javne vlasti i pružatelje financijskih usluga da razviju širok raspon odgovarajućih financijskih instrumenata kojima će se na učinkovit način pružiti potpora socijalnim poduzećima u svim fazama njihova poslovnog razvoja, osobito prilikom njihova osnivanja, te stvoriti okvir u kojem će se približiti potencijalni ulagači i specijalizirani fondovi;

| 25. | ističe da je pristup financiranju otežan zbog činjenice da upravitelji financijskih posrednika ne poznaju stvarnost poduzeća socijalne i solidarne ekonomije; naglašava da je potrebno poboljšati obrazovanje tih upravitelja kad je riječ o takvim poduzećima kako bi se olakšao njihov pristup financiranju; stoga poziva na uvođenje europskog znaka pouzdanosti za „socijalno poduzetništvo” kojim bi se ulagačima omogućilo da uoče fondove s portfeljem koji čine socijalna poduzeća, što se posebno odnosi na Europski fond za socijalno poduzetništvo; |
| --- | --- |

25.

ističe da je pristup financiranju otežan zbog činjenice da upravitelji financijskih posrednika ne poznaju stvarnost poduzeća socijalne i solidarne ekonomije; naglašava da je potrebno poboljšati obrazovanje tih upravitelja kad je riječ o takvim poduzećima kako bi se olakšao njihov pristup financiranju; stoga poziva na uvođenje europskog znaka pouzdanosti za „socijalno poduzetništvo” kojim bi se ulagačima omogućilo da uoče fondove s portfeljem koji čine socijalna poduzeća, što se posebno odnosi na Europski fond za socijalno poduzetništvo;

| 26. | naglašava potrebu za pružanjem većeg poticaja za stvaranje mreža socijalnih poduzeća i potporu njima radi promicanja sinergije u organizaciji, razmjeni i širenju tehnologija te razvoju usluga među proizvođačima u različitim regijama; |
| --- | --- |

26.

naglašava potrebu za pružanjem većeg poticaja za stvaranje mreža socijalnih poduzeća i potporu njima radi promicanja sinergije u organizaciji, razmjeni i širenju tehnologija te razvoju usluga među proizvođačima u različitim regijama;

| 27. | naglašava da je potrebno promicati strukturiraniji dijalog među malim i srednjim poduzećima, socijalnim i solidarnim poduzećima te financijskim institucijama, i to preko specijaliziranih mrežnih platformi; |
| --- | --- |

27.

naglašava da je potrebno promicati strukturiraniji dijalog među malim i srednjim poduzećima, socijalnim i solidarnim poduzećima te financijskim institucijama, i to preko specijaliziranih mrežnih platformi;

| 28. | sa zadovoljstvom pozdravlja donošenje Uredbe o Europskom fondu za socijalno poduzetništvo; |
| --- | --- |

28.

sa zadovoljstvom pozdravlja donošenje Uredbe o Europskom fondu za socijalno poduzetništvo;

| 29. | pozdravlja činjenicu da je dio financiranja programa EaSI namijenjen pomoći pristupu financiranju za poduzeća socijalne i solidarne ekonomije; naglašava ulogu koju će osovina socijalnog poduzetništva koju čine EaSI, ESF i svi ostali relevantni programi EU-a u imati u boljem funkcioniranju tih poduzeća; naglašava potrebu za podizanjem razine osviještenosti kad je riječ o mogućnostima financiranja; poziva države članice da uspostave nacionalne kontaktne točke ili jedinstvene točke kako bi se sudionicima socijalne i solidarne ekonomije pomoglo u pristupu programima financiranja EU-a; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja činjenicu da je dio financiranja programa EaSI namijenjen pomoći pristupu financiranju za poduzeća socijalne i solidarne ekonomije; naglašava ulogu koju će osovina socijalnog poduzetništva koju čine EaSI, ESF i svi ostali relevantni programi EU-a u imati u boljem funkcioniranju tih poduzeća; naglašava potrebu za podizanjem razine osviještenosti kad je riječ o mogućnostima financiranja; poziva države članice da uspostave nacionalne kontaktne točke ili jedinstvene točke kako bi se sudionicima socijalne i solidarne ekonomije pomoglo u pristupu programima financiranja EU-a;

| 30. | poziva Komisiju da ponovno razmotri gornju granicu zajmova za socijalna poduzeća određenu programom EaSI te da odluči je li to u skladu s tržišnim uvjetima; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da ponovno razmotri gornju granicu zajmova za socijalna poduzeća određenu programom EaSI te da odluči je li to u skladu s tržišnim uvjetima;

| 31. | naglašava potrebu za pružanje podrške poduzećima socijalne i solidarne ekonomije uz dovoljno financijskih sredstava na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te razini EU-a, čime bi se stvorila sinergija među različitim vrstama poduzeća; poziva države članice i Komisiju da prihvate činjenicu da na raspolaganje treba staviti potrebna sredstva; stoga smatra da je potrebno poboljšati pristup financiranju socijalne i solidarne ekonomije na različite načine, primjerice europskim fondovima, fondovima rizičnog kapitala, mikrokreditima i skupnim mikrofinanciranjem (crowdfunding); |
| --- | --- |

31.

naglašava potrebu za pružanje podrške poduzećima socijalne i solidarne ekonomije uz dovoljno financijskih sredstava na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te razini EU-a, čime bi se stvorila sinergija među različitim vrstama poduzeća; poziva države članice i Komisiju da prihvate činjenicu da na raspolaganje treba staviti potrebna sredstva; stoga smatra da je potrebno poboljšati pristup financiranju socijalne i solidarne ekonomije na različite načine, primjerice europskim fondovima, fondovima rizičnog kapitala, mikrokreditima i skupnim mikrofinanciranjem (crowdfunding);

| 32. | poziva države članice da poboljšaju javne usluge (npr. zdravstvo i obrazovanje) uz pomoć lokalnih tijela vlasti, i to tako da ih upotrijebe kao pokretač poboljšanja kvalitete usluga kako bi ponudile prilike za zapošljavanje i podignule razinu pruženih usluga u cilju smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice da poboljšaju javne usluge (npr. zdravstvo i obrazovanje) uz pomoć lokalnih tijela vlasti, i to tako da ih upotrijebe kao pokretač poboljšanja kvalitete usluga kako bi ponudile prilike za zapošljavanje i podignule razinu pruženih usluga u cilju smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti;

| 33. | ističe da pravila o državnoj potpori ne trebaju predstavljati prepreku javnom financiranju poduzeća socijalne i solidarne ekonomije i socijalnih usluga; s tim u vezi poziva Komisiju da bude fleksibilna u primjeni pravila o državnoj potpori za takva poduzeća i usluge te da pomogne u tome da lokalna i regionalna tijela vlasti budu upoznata s njima i točno provode zacrtanu državnu potporu; |
| --- | --- |

33.

ističe da pravila o državnoj potpori ne trebaju predstavljati prepreku javnom financiranju poduzeća socijalne i solidarne ekonomije i socijalnih usluga; s tim u vezi poziva Komisiju da bude fleksibilna u primjeni pravila o državnoj potpori za takva poduzeća i usluge te da pomogne u tome da lokalna i regionalna tijela vlasti budu upoznata s njima i točno provode zacrtanu državnu potporu;

| 34. | žali što se u Uredbi o osnivanju Europskog fonda za strateška ulaganja sektor socijalne i solidarne ekonomije spominje samo u uvodnim izjavama; poziva Komisiju da i dalje promiče pristup socijalnog ulaganja kako je predstavljen u Paketu za socijalno ulaganje te da se prilikom vrednovanja projekata u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja uzmu u obzir projekti povezani sa socijalnom i solidarnom ekonomijom; |
| --- | --- |

34.

žali što se u Uredbi o osnivanju Europskog fonda za strateška ulaganja sektor socijalne i solidarne ekonomije spominje samo u uvodnim izjavama; poziva Komisiju da i dalje promiče pristup socijalnog ulaganja kako je predstavljen u Paketu za socijalno ulaganje te da se prilikom vrednovanja projekata u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja uzmu u obzir projekti povezani sa socijalnom i solidarnom ekonomijom;

| 35. | kritizira činjenicu da inkluzivna poduzeća, osnovana na temelju partnerstava između poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, u pravilu nemaju pristup sredstvima namijenjenima malim i srednjim poduzećima; poziva Komisiju da predloži novu iznimku za pravnu definiciju malih i srednjih poduzeća, sličnu onima koje se već primjenjuju na javna investicijska društva, društva rizičnog kapitala i neprofitnih sveučilišta i istraživačkih centara kako bi se inkluzivno poduzeće moglo smatrati autonomnim poduzećem čak i kada drugo poduzeće posjeduje, samo ili zajedno s drugim poduzećima, više od 25 % njegova kapitala ili glasačkih prava u upravnom odboru; |
| --- | --- |

35.

kritizira činjenicu da inkluzivna poduzeća, osnovana na temelju partnerstava između poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, u pravilu nemaju pristup sredstvima namijenjenima malim i srednjim poduzećima; poziva Komisiju da predloži novu iznimku za pravnu definiciju malih i srednjih poduzeća, sličnu onima koje se već primjenjuju na javna investicijska društva, društva rizičnog kapitala i neprofitnih sveučilišta i istraživačkih centara kako bi se inkluzivno poduzeće moglo smatrati autonomnim poduzećem čak i kada drugo poduzeće posjeduje, samo ili zajedno s drugim poduzećima, više od 25 % njegova kapitala ili glasačkih prava u upravnom odboru;

Obrazovanje

| 36. | poziva države članice da promiču poduzetničku kulturu i zadružni model te da u programe obrazovanja i osposobljavanja uvrste socijalno poduzetništvo te načela socijalne i solidarne ekonomije; također ih poziva da potaknu osnivanje poslovnih inkubatora u okviru sveučilišta za poduzeća socijalne i solidarne ekonomije; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice da promiču poduzetničku kulturu i zadružni model te da u programe obrazovanja i osposobljavanja uvrste socijalno poduzetništvo te načela socijalne i solidarne ekonomije; također ih poziva da potaknu osnivanje poslovnih inkubatora u okviru sveučilišta za poduzeća socijalne i solidarne ekonomije;

| 37. | ističe da socijalna i solidarna ekonomija može znatno pomoći smanjenju nezaposlenosti mladih u EU-u; poziva države članice da promiču veće sudjelovanje poduzeća socijalne i solidarne ekonomije u programima obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama, posebno preko sustava dvojnog obrazovanja; |
| --- | --- |

37.

ističe da socijalna i solidarna ekonomija može znatno pomoći smanjenju nezaposlenosti mladih u EU-u; poziva države članice da promiču veće sudjelovanje poduzeća socijalne i solidarne ekonomije u programima obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama, posebno preko sustava dvojnog obrazovanja;

| 38. | poziva države članice da zavodima za zapošljavanje pruže korisne informacije namijenjene ljudima koji namjeravaju raditi u sektoru socijalnih i solidarnih poduzeća; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice da zavodima za zapošljavanje pruže korisne informacije namijenjene ljudima koji namjeravaju raditi u sektoru socijalnih i solidarnih poduzeća;

| 39. | ističe da su neka od tih socijalnih i solidarnih poduzeća konkurentna i drže vodeću poziciju u svojem sektoru, dok ostalima trebaju specijalizirana znanja da bi se omogućilo njihovo pokretanje i razvoj te upravljanje njima; poziva države članice da osmisle programe osposobljavanja namijenjene i konkretno prilagođene poduzetnicima u socijalnom sektoru, i da pritom posebnu pozornost obrate na skupine s nižom stopom zaposlenosti kao što su žene, mladi ili ugroženi radnici, u cilju razvoja osnovnih vještina i znanja povezanih s poslovnim upravljanjem; |
| --- | --- |

39.

ističe da su neka od tih socijalnih i solidarnih poduzeća konkurentna i drže vodeću poziciju u svojem sektoru, dok ostalima trebaju specijalizirana znanja da bi se omogućilo njihovo pokretanje i razvoj te upravljanje njima; poziva države članice da osmisle programe osposobljavanja namijenjene i konkretno prilagođene poduzetnicima u socijalnom sektoru, i da pritom posebnu pozornost obrate na skupine s nižom stopom zaposlenosti kao što su žene, mladi ili ugroženi radnici, u cilju razvoja osnovnih vještina i znanja povezanih s poslovnim upravljanjem;

| 40. | poziva države članice da promiču cjeloživotno učenje i profesionalnu orijentaciju za starije radnike, dugotrajno nezaposlene i osobe s invaliditetom preko poduzeća socijalne i solidarne ekonomije i tako im pomognu u snalaženju na tržištu rada; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice da promiču cjeloživotno učenje i profesionalnu orijentaciju za starije radnike, dugotrajno nezaposlene i osobe s invaliditetom preko poduzeća socijalne i solidarne ekonomije i tako im pomognu u snalaženju na tržištu rada;

| 41. | ističe da je pravilno razumijevanje ljudskih prava ključ postizanja socijalnih ciljeva socijalnih i solidarnih poduzeća; stoga poziva države članice da osmisle programe osposobljavanja kako bi specijaliste u socijalnoj sferi upoznali s pravilnom provedbom načela ljudskih prava u Europi; |
| --- | --- |

41.

ističe da je pravilno razumijevanje ljudskih prava ključ postizanja socijalnih ciljeva socijalnih i solidarnih poduzeća; stoga poziva države članice da osmisle programe osposobljavanja kako bi specijaliste u socijalnoj sferi upoznali s pravilnom provedbom načela ljudskih prava u Europi;

| 42. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti iskoriste potencijal programa kao što je Erasmus+ i time potaknu razmjenu studenata i učitelja kao i drugih inovativnih poduzetnika; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju i države članice da u potpunosti iskoriste potencijal programa kao što je Erasmus+ i time potaknu razmjenu studenata i učitelja kao i drugih inovativnih poduzetnika;

| 43. | ističe da su sektori s velikim prostorom za rast i otvaranje radnih mjesta, npr. „bijeli” i „zeleni”, isti sektori u kojima je prisutnost socijalne i solidarne ekonomije vrlo visoka; u skladu s tim potiče države članice da promiču obrazovanje i osposobljavanje u tim sektorima; |
| --- | --- |

43.

ističe da su sektori s velikim prostorom za rast i otvaranje radnih mjesta, npr. „bijeli” i „zeleni”, isti sektori u kojima je prisutnost socijalne i solidarne ekonomije vrlo visoka; u skladu s tim potiče države članice da promiču obrazovanje i osposobljavanje u tim sektorima;

Potpora i promicanje

| 44. | duboko žali zbog činjenice da je socijalna i solidarna ekonomija na razini Europe rijetko gdje priznata; smatra da bi poboljšanje u prikupljanju podataka razvrstanih po spolu, razmjeni informacija i najbolje prakse na europskoj razini, zajedno s većom prisutnošću socijalne i solidarne ekonomije i njezinih uspjeha u medijima, omogućilo veće sudjelovanje društva u socijalnoj i solidarnoj ekonomiji i sektoru priskrbila veće razumijevanje, priznanje i popularnost; |
| --- | --- |

44.

duboko žali zbog činjenice da je socijalna i solidarna ekonomija na razini Europe rijetko gdje priznata; smatra da bi poboljšanje u prikupljanju podataka razvrstanih po spolu, razmjeni informacija i najbolje prakse na europskoj razini, zajedno s većom prisutnošću socijalne i solidarne ekonomije i njezinih uspjeha u medijima, omogućilo veće sudjelovanje društva u socijalnoj i solidarnoj ekonomiji i sektoru priskrbila veće razumijevanje, priznanje i popularnost;

| 45. | zalaže se za osnivanje višejezične digitalne platforme za razmjenu informacija namijenjenih socijalnim poduzećima, poslovnim inkubatorima, poslovnim klasterima i ulagačima u socijalna poduzeća te za olakšanje dijeljenja informacija i pristupa potpori iz programa EU-a; vjeruje da bi razvoju takve platforme trebalo prethoditi konzultiranje sa zainteresiranim skupinama; |
| --- | --- |

45.

zalaže se za osnivanje višejezične digitalne platforme za razmjenu informacija namijenjenih socijalnim poduzećima, poslovnim inkubatorima, poslovnim klasterima i ulagačima u socijalna poduzeća te za olakšanje dijeljenja informacija i pristupa potpori iz programa EU-a; vjeruje da bi razvoju takve platforme trebalo prethoditi konzultiranje sa zainteresiranim skupinama;

| 46. | traži od Komisije da provede komparativnu studiju o nacionalnim sustavima certificiranja i obilježavanja socijalne i solidarne ekonomije, kao i da olakša razmjenu dobre prakse, i to u uskoj suradnji s poduzećima socijalne i solidarne ekonomije; |
| --- | --- |

46.

traži od Komisije da provede komparativnu studiju o nacionalnim sustavima certificiranja i obilježavanja socijalne i solidarne ekonomije, kao i da olakša razmjenu dobre prakse, i to u uskoj suradnji s poduzećima socijalne i solidarne ekonomije;

| 47. | poziva Komisiju i države članice da promiču stvaranje poslovnih inkubatora za poduzeća socijalne i solidarne ekonomije te da pokrenu i učinkovito promoviraju mrežnu platformu za razmjenu podataka među socijalnim ulagačima i socijalnim poduzetnicima (europska platforma za socijalne inovacije), oko čijih je detalja postignut dogovor; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju i države članice da promiču stvaranje poslovnih inkubatora za poduzeća socijalne i solidarne ekonomije te da pokrenu i učinkovito promoviraju mrežnu platformu za razmjenu podataka među socijalnim ulagačima i socijalnim poduzetnicima (europska platforma za socijalne inovacije), oko čijih je detalja postignut dogovor;

| 48. | poziva države članice da poboljšaju razmjenu najboljih praksi kad je riječ o mogućim načinima pružanja podrške poduzećima socijalne i solidarne ekonomije i socijalnom ulaganju koje uključuje, gdje je to primjenjivo, porezne olakšice ili poticaje za poduzeća koja se bave s ugroženim skupinama kao što su osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice da poboljšaju razmjenu najboljih praksi kad je riječ o mogućim načinima pružanja podrške poduzećima socijalne i solidarne ekonomije i socijalnom ulaganju koje uključuje, gdje je to primjenjivo, porezne olakšice ili poticaje za poduzeća koja se bave s ugroženim skupinama kao što su osobe s invaliditetom;

| 49. | poziva Komisiju da pomno prati praktične mjere koje države članice poduzimaju kako bi ljudima koji su se odlučili za socijalno i solidarno poduzetništvo jamčili ista prava u područjima socijalne i zdravstvene zaštite te poslovne sigurnosti; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da pomno prati praktične mjere koje države članice poduzimaju kako bi ljudima koji su se odlučili za socijalno i solidarno poduzetništvo jamčili ista prava u područjima socijalne i zdravstvene zaštite te poslovne sigurnosti;

| 50. | poziva Komisiju da se pobrine za to da države članice ne poduzimaju mjere koje bi predstavljale prepreku slobodnom kretanju radnika kako bi ljudi koji su se odlučili za socijalno i solidarno poduzetništvo mogli obavljati svoje aktivnosti gdje god to žele na teritoriju Unije; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da se pobrine za to da države članice ne poduzimaju mjere koje bi predstavljale prepreku slobodnom kretanju radnika kako bi ljudi koji su se odlučili za socijalno i solidarno poduzetništvo mogli obavljati svoje aktivnosti gdje god to žele na teritoriju Unije;

| 51. | podržava ideju da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije mogu činiti posebnu kategoriju poduzeća s vlastitim pravnim statusom, definiranu time da imaju druge ciljeve osim dobiti za dioničare; poziva Komisiju da u skladu s Rimskom strategijom o socijalnoj i solidarnoj ekonomiji koju su donijeli europski predstavnici iznese pravni okvir za takva poduzeća, što se treba postići europskim statutom za zadruge, udruge, zaklade i uzajamna društva; |
| --- | --- |

51.

podržava ideju da poduzeća socijalne i solidarne ekonomije mogu činiti posebnu kategoriju poduzeća s vlastitim pravnim statusom, definiranu time da imaju druge ciljeve osim dobiti za dioničare; poziva Komisiju da u skladu s Rimskom strategijom o socijalnoj i solidarnoj ekonomiji koju su donijeli europski predstavnici iznese pravni okvir za takva poduzeća, što se treba postići europskim statutom za zadruge, udruge, zaklade i uzajamna društva;

| 52. | poziva Komisiju da poboljša socijalni dijalog u socijalnoj i solidarnoj ekonomiji u cilju lakših socijalnih inovacija, poboljšanja radnih uvjeta te prepoznavanja potencijala koje sektor ima za otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da poboljša socijalni dijalog u socijalnoj i solidarnoj ekonomiji u cilju lakših socijalnih inovacija, poboljšanja radnih uvjeta te prepoznavanja potencijala koje sektor ima za otvaranje radnih mjesta;

o

o o

| 53. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

53.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0049.

(2)  SL C 76 E, 25.3.2010., str.16.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0301.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0429.

(5)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 187.

(6)  SL C 183, 14.6.2014., str. 18.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/233 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/233

---

P8_TA(2015)0321

Stvaranje konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (2014/2235(INI))

(2017/C 316/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: provedba prioriteta za 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: provedba prioriteta za 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2014. naslovljenu „Kako Europska unija može doprinijeti stvaranju pogodnog okruženja za poduzeća, poslovne djelatnosti i novoosnovana poduzeća kako bi se stvorila nova radna mjesta? (2)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2014. naslovljenu „Kako Europska unija može doprinijeti stvaranju pogodnog okruženja za poduzeća, poslovne djelatnosti i novoosnovana poduzeća kako bi se stvorila nova radna mjesta? (2)”,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu u pogledu povećavanja početnog pretfinanciranja za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 29. travnja 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu u pogledu povećavanja početnog pretfinanciranja za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zapošljavanju mladih (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zapošljavanju mladih (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o poštovanju temeljnog prava na slobodu kretanja u EU-u (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o poštovanju temeljnog prava na slobodu kretanja u EU-u (5),

| — | uzimajući u obzir jedan od prioriteta zaključaka Europskog vijeća od 26. i 27. lipnja 2014. da se promicanjem vještina primjerenih modernom gospodarstvu i cjeloživotnog učenja pomogne u razvoju vještina i darovitosti te u pružanju životnih prilika za svakoga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir jedan od prioriteta zaključaka Europskog vijeća od 26. i 27. lipnja 2014. da se promicanjem vještina primjerenih modernom gospodarstvu i cjeloživotnog učenja pomogne u razvoju vještina i darovitosti te u pružanju životnih prilika za svakoga,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2014. o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj mreži službi za zapošljavanje, pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2014. o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj mreži službi za zapošljavanje, pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada (COM(2014)0006),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju rezultata neformalnog i informalnog učenja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju rezultata neformalnog i informalnog učenja (6),

| — | uzimajući u obzir Preporuku 2006/962/EC Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku 2006/962/EC Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (7),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0222/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0222/2015),

| A. | budući da postoje znatne razlike među državama članicama u pogledu zanimanja za koja se zbog nedostatka kvalificiranih radnika ne mogu popuniti radna mjesta; |
| --- | --- |

A.

budući da postoje znatne razlike među državama članicama u pogledu zanimanja za koja se zbog nedostatka kvalificiranih radnika ne mogu popuniti radna mjesta;

| B. | budući da je prema navodima Komisije (8) najviše 12,4 milijuna ljudi nezaposleno duže od jedne godine, a od njih 6 milijuna osoba duže od dvije godine; budući da dugotrajna nezaposlenost negativno utječe na ekonomski rast i održivost sustava socijalne skrbi te da može postati strukturni problem; |
| --- | --- |

B.

budući da je prema navodima Komisije (8) najviše 12,4 milijuna ljudi nezaposleno duže od jedne godine, a od njih 6 milijuna osoba duže od dvije godine; budući da dugotrajna nezaposlenost negativno utječe na ekonomski rast i održivost sustava socijalne skrbi te da može postati strukturni problem;

| C. | budući da nefleksibilnost tržišta rada i izostanak unutarnje potražnje i ulaganja negativno utječu na otvaranje radnih mjesta, dok se konkurentnim tržištem rada EU-a, na kojem se u obzir uzimaju ova tri faktora, može doprinijeti ostvarenju ciljeva u vezi sa zapošljavanjem te suzbijanjem siromaštva i socijalnom isključenošću u okviru strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

C.

budući da nefleksibilnost tržišta rada i izostanak unutarnje potražnje i ulaganja negativno utječu na otvaranje radnih mjesta, dok se konkurentnim tržištem rada EU-a, na kojem se u obzir uzimaju ova tri faktora, može doprinijeti ostvarenju ciljeva u vezi sa zapošljavanjem te suzbijanjem siromaštva i socijalnom isključenošću u okviru strategije Europa 2020.;

| D. | budući da potražnja za niže kvalificiranim radnicima opada, dok potražnja za visoko kvalificiranim radnicima znatno raste; budući da ova promjena na tržištu rada EU-a zahtijeva da se poduzmu mjere u vezi s vještinama radnika te osnovnim i strukovnim osposobljavanjem; |
| --- | --- |

D.

budući da potražnja za niže kvalificiranim radnicima opada, dok potražnja za visoko kvalificiranim radnicima znatno raste; budući da ova promjena na tržištu rada EU-a zahtijeva da se poduzmu mjere u vezi s vještinama radnika te osnovnim i strukovnim osposobljavanjem;

| E. | budući da je 2012. svaki treći europski zaposlenik bio prekvalificiran ili nedovoljno kvalificiran za svoj posao (9); budući da su mlađi zaposlenici obično formalno prekvalificirani, ali u odnosu na starije radnike kod njih je i veća vjerojatnost da rade na poslovima koji ne odgovaraju njihovim vještinama; |
| --- | --- |

E.

budući da je 2012. svaki treći europski zaposlenik bio prekvalificiran ili nedovoljno kvalificiran za svoj posao (9); budući da su mlađi zaposlenici obično formalno prekvalificirani, ali u odnosu na starije radnike kod njih je i veća vjerojatnost da rade na poslovima koji ne odgovaraju njihovim vještinama;

| F. | budući da se u nekim studijama navodi da će određeni dio postojećih poslova nestati ili će se njihov broj znatno smanjiti zbog automatizacije; |
| --- | --- |

F.

budući da se u nekim studijama navodi da će određeni dio postojećih poslova nestati ili će se njihov broj znatno smanjiti zbog automatizacije;

| G. | budući da težnja za gospodarstvom utemeljenim na višim kvalifikacijama znači da mnogo više poduzeća očekuje da će u sljedećih pet godina povećati broj radnih mjesta koja zahtijevaju vještine vođenja, upravljanja te višu razinu vještina; |
| --- | --- |

G.

budući da težnja za gospodarstvom utemeljenim na višim kvalifikacijama znači da mnogo više poduzeća očekuje da će u sljedećih pet godina povećati broj radnih mjesta koja zahtijevaju vještine vođenja, upravljanja te višu razinu vještina;

| H. | budući da mobilnost europskih radnika povećava njihovu zapošljivost i poboljšava konkurentnost na tržištu rada EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da mobilnost europskih radnika povećava njihovu zapošljivost i poboljšava konkurentnost na tržištu rada EU-a;

Gospodarska kriza i njezine posljedice

| 1. | primjećuje da se nakon europske gospodarske i financijske krize te posljedičnog usporavanja gospodarstva više država članica bori s problemom visoke stope nezaposlenosti (EU28: 9,8 %) kao i s javnim dugom, niskom stopom rasta i nedovoljnim ulaganjem; primjećuje rezanje javnih rashoda; dodatno je zabrinut zbog činjenice da su stope nezaposlenosti mladih u mnogim državama članicama (EU28: 20,9 %) puno više, dok su primjeri poboljšanja i niže stope rijetkost; |
| --- | --- |

1.

primjećuje da se nakon europske gospodarske i financijske krize te posljedičnog usporavanja gospodarstva više država članica bori s problemom visoke stope nezaposlenosti (EU28: 9,8 %) kao i s javnim dugom, niskom stopom rasta i nedovoljnim ulaganjem; primjećuje rezanje javnih rashoda; dodatno je zabrinut zbog činjenice da su stope nezaposlenosti mladih u mnogim državama članicama (EU28: 20,9 %) puno više, dok su primjeri poboljšanja i niže stope rijetkost;

| 2. | smatra da su potrebne ambiciozne gospodarske i socijalne politike i reforme tržišta rada kako bi se potaknuo pametan, održiv i uključiv rast te otvorila nova radna mjesta, kojima bi se omogućilo kvalitetno i održivo zapošljavanje; također naglašava potrebu za održivim sustavima socijalne skrbi koji obuhvaćaju poboljšanje vještina nezaposlenih, povećanje zapošljivosti nekvalificiranih osoba ili onih s doista niskim kvalifikacijama, kao i potrebu za poticajima za rad i mogućnostima rada; |
| --- | --- |

2.

smatra da su potrebne ambiciozne gospodarske i socijalne politike i reforme tržišta rada kako bi se potaknuo pametan, održiv i uključiv rast te otvorila nova radna mjesta, kojima bi se omogućilo kvalitetno i održivo zapošljavanje; također naglašava potrebu za održivim sustavima socijalne skrbi koji obuhvaćaju poboljšanje vještina nezaposlenih, povećanje zapošljivosti nekvalificiranih osoba ili onih s doista niskim kvalifikacijama, kao i potrebu za poticajima za rad i mogućnostima rada;

Stanje na tržištu rada EU-a

| 3. | primjećuje da čak i kad bi ponuda radne snage bila dovoljna da se zadovolji potražnja, još uvijek bi moglo doći do nedostatka kvalitetne radne snage jer postoji mogućnost da tražitelji posla nisu prikladni ni za jedno upražnjeno radno mjesto zbog neusklađenosti između sektora, struka ili zahtjeva u pogledu vještina; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da čak i kad bi ponuda radne snage bila dovoljna da se zadovolji potražnja, još uvijek bi moglo doći do nedostatka kvalitetne radne snage jer postoji mogućnost da tražitelji posla nisu prikladni ni za jedno upražnjeno radno mjesto zbog neusklađenosti između sektora, struka ili zahtjeva u pogledu vještina;

| 4. | zabrinut je zbog toga što su stope nezaposlenosti u EU-u i dalje razmjerno visoke (ožujak 2015., EU28: 9,8 %) i što su se znatno smanjile samo u nekoliko zemalja te upozorava na znatne razlike među državama članicama, uz najnižu stopu nezaposlenosti u Njemačkoj i Austriji (oko 5 %), a najvišu u Grčkoj i Španjolskoj (26 % odnosno 23 % (10)); budući da se tim ogromnim razlikama povećava rizik od fragmentacije tržišta rada i unutar država članica i među njima, koji bi mogao ugroziti ekonomsku stabilnost EU-a i socijalnu koheziju; |
| --- | --- |

4.

zabrinut je zbog toga što su stope nezaposlenosti u EU-u i dalje razmjerno visoke (ožujak 2015., EU28: 9,8 %) i što su se znatno smanjile samo u nekoliko zemalja te upozorava na znatne razlike među državama članicama, uz najnižu stopu nezaposlenosti u Njemačkoj i Austriji (oko 5 %), a najvišu u Grčkoj i Španjolskoj (26 % odnosno 23 % (10)); budući da se tim ogromnim razlikama povećava rizik od fragmentacije tržišta rada i unutar država članica i među njima, koji bi mogao ugroziti ekonomsku stabilnost EU-a i socijalnu koheziju;

| 5. | skreće pozornost na činjenicu da je prosječna stopa zaposlenosti žena u EU-u više od 10 postotnih bodova niža nego muškaraca, te naglašava da je ostvarenje cilja stope zaposlenosti od 75 % predviđenog strategijom Europa 2020. uvjetovano povećanjem stope zaposlenosti žena zahvaljujući politici čiji je cilj konkretno usklađivanje radnih i obiteljskih obveza; |
| --- | --- |

5.

skreće pozornost na činjenicu da je prosječna stopa zaposlenosti žena u EU-u više od 10 postotnih bodova niža nego muškaraca, te naglašava da je ostvarenje cilja stope zaposlenosti od 75 % predviđenog strategijom Europa 2020. uvjetovano povećanjem stope zaposlenosti žena zahvaljujući politici čiji je cilj konkretno usklađivanje radnih i obiteljskih obveza;

| 6. | napominje da nezaposlenost mladih znatno varira u EU-u, pri čemu je stopa nezaposlenosti mladih u dobi od 16 do 25 godina u nekim državama članicama viša od 50 %; ističe da visoke razine nezaposlenosti mladih, osim što pogađaju čitavu jednu generaciju, ugrožavaju ravnotežu među generacijama; |
| --- | --- |

6.

napominje da nezaposlenost mladih znatno varira u EU-u, pri čemu je stopa nezaposlenosti mladih u dobi od 16 do 25 godina u nekim državama članicama viša od 50 %; ističe da visoke razine nezaposlenosti mladih, osim što pogađaju čitavu jednu generaciju, ugrožavaju ravnotežu među generacijama;

| 7. | naglašava da još uvijek postoji razlika od 26 % u stopi zaposlenosti osoba s invaliditetom u odnosu na prosječnu stopu zaposlenosti u EU-u, pri čemu je stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom niža od 50 %; |
| --- | --- |

7.

naglašava da još uvijek postoji razlika od 26 % u stopi zaposlenosti osoba s invaliditetom u odnosu na prosječnu stopu zaposlenosti u EU-u, pri čemu je stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom niža od 50 %;

| 8. | duboko je zabrinut zbog razine nezaposlenosti mladih u Europi; u tom pogledu ističe važnost dvojnog obrazovanja poput strukovnog osposobljavanja i naukovanja pri usklađenju vještina mladih ljudi sa zahtjevima tržišta rada; |
| --- | --- |

8.

duboko je zabrinut zbog razine nezaposlenosti mladih u Europi; u tom pogledu ističe važnost dvojnog obrazovanja poput strukovnog osposobljavanja i naukovanja pri usklađenju vještina mladih ljudi sa zahtjevima tržišta rada;

| 9. | ističe da su elementi kao što su kvalificirana radna snaga, sposobnost inovativnosti, povećanje kupovne moći te stabilno društveno-ekonomsko i političko okruženje neophodni kako bi se stvorila dobra klima za ulaganje; |
| --- | --- |

9.

ističe da su elementi kao što su kvalificirana radna snaga, sposobnost inovativnosti, povećanje kupovne moći te stabilno društveno-ekonomsko i političko okruženje neophodni kako bi se stvorila dobra klima za ulaganje;

| 10. | konstatira visoku razinu dugotrajne nezaposlenosti, upozoravajući na potrebu njezina trenutnog suzbijanja s obzirom na njezinu ustrajnu prirodu; |
| --- | --- |

10.

konstatira visoku razinu dugotrajne nezaposlenosti, upozoravajući na potrebu njezina trenutnog suzbijanja s obzirom na njezinu ustrajnu prirodu;

| 11. | napominje da nekoliko važnih izazova utječe na europsko tržište rada, uključujući globalizaciju, starenje društva, brze tehnološke promjene poput digitalizacije i robotizacije, nepodudarnosti između vještina i radnih mjesta te povećanje potražnje za visokokvalificiranim radnicima, dok postoji višak ponude niskokvalificiranih radnika, što uzrokuje polarizaciju plaća; |
| --- | --- |

11.

napominje da nekoliko važnih izazova utječe na europsko tržište rada, uključujući globalizaciju, starenje društva, brze tehnološke promjene poput digitalizacije i robotizacije, nepodudarnosti između vještina i radnih mjesta te povećanje potražnje za visokokvalificiranim radnicima, dok postoji višak ponude niskokvalificiranih radnika, što uzrokuje polarizaciju plaća;

| 12. | ipak konstatira rizike koje je istaknuo Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja (CEDEFOP) u vezi s daljnjim nesrazmjerom vještina i zastarijevanja vještina zbog niske potražnje koja uzrokuje visoku nezaposlenost; |
| --- | --- |

12.

ipak konstatira rizike koje je istaknuo Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja (CEDEFOP) u vezi s daljnjim nesrazmjerom vještina i zastarijevanja vještina zbog niske potražnje koja uzrokuje visoku nezaposlenost;

| 13. | ističe značajne razlike u otvaranju novih radnih mjesta među državama članicama, u tom smislu naglašava da su radna mjesta ključan element dinamičnog tržišta rada na kojem se usklađuju vještine i radna mjesta te stvaraju prilike i mogućnosti za poduzetnike i zaposlenike, te je duboko zabrinut zbog statične situacije na tržištu rada u nekim državama članicama; stoga poziva da se uspostavi europsko mjerilo za otvaranje novih radnih mjesta u državama članicama; podaci za takvo mjerilo mogli bi se prikupljati godišnje u okviru Istraživanja o radnoj snazi i njima bi barem trebalo mjeriti: broj otvorenih radnih mjesta u pojedinoj državi članici; prosječno trajanje nezaposlenosti; |
| --- | --- |

13.

ističe značajne razlike u otvaranju novih radnih mjesta među državama članicama, u tom smislu naglašava da su radna mjesta ključan element dinamičnog tržišta rada na kojem se usklađuju vještine i radna mjesta te stvaraju prilike i mogućnosti za poduzetnike i zaposlenike, te je duboko zabrinut zbog statične situacije na tržištu rada u nekim državama članicama; stoga poziva da se uspostavi europsko mjerilo za otvaranje novih radnih mjesta u državama članicama; podaci za takvo mjerilo mogli bi se prikupljati godišnje u okviru Istraživanja o radnoj snazi i njima bi barem trebalo mjeriti: broj otvorenih radnih mjesta u pojedinoj državi članici; prosječno trajanje nezaposlenosti;

| 14. | naglašava da u Europi ima 24 milijuna nezaposlenih osoba, uključujući 7,5 milijuna osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEETs), s jedne strane, a s druge dva milijuna nepopunjenih radnih mjesta, te da su europska poduzeća suočena s velikim nedostatkom kvalificiranih ljudi i radne snage s „prenosivim vještinama”; |
| --- | --- |

14.

naglašava da u Europi ima 24 milijuna nezaposlenih osoba, uključujući 7,5 milijuna osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEETs), s jedne strane, a s druge dva milijuna nepopunjenih radnih mjesta, te da su europska poduzeća suočena s velikim nedostatkom kvalificiranih ljudi i radne snage s „prenosivim vještinama”;

| 15. | naglašava da je mobilnost radne snage unutar EU-a i dalje niska (EU27: 0,29 %) unatoč visokim stopama nezaposlenosti u nekim državama članicama i nepopunjenim radnim mjestima u drugima, među ostalim zbog postojećih barijera, a u usporedbi sa stanjem u svijetu, ona je gotovo 10 puta niža nego u Sjedinjenim Državama i 5 puta niža nego u Australiji; skreće pozornost na sedam milijuna građana EU-a koji od 2013. žive ili rade u državi članici čije državljanstvo ne posjeduju; također podsjeća da je u EU-u trenutno dva milijuna radnih mjesta nepopunjeno; stoga naglašava potrebu za pravičnom mobilnošću radne snage u Uniji kako bi se ta mjesta popunila; |
| --- | --- |

15.

naglašava da je mobilnost radne snage unutar EU-a i dalje niska (EU27: 0,29 %) unatoč visokim stopama nezaposlenosti u nekim državama članicama i nepopunjenim radnim mjestima u drugima, među ostalim zbog postojećih barijera, a u usporedbi sa stanjem u svijetu, ona je gotovo 10 puta niža nego u Sjedinjenim Državama i 5 puta niža nego u Australiji; skreće pozornost na sedam milijuna građana EU-a koji od 2013. žive ili rade u državi članici čije državljanstvo ne posjeduju; također podsjeća da je u EU-u trenutno dva milijuna radnih mjesta nepopunjeno; stoga naglašava potrebu za pravičnom mobilnošću radne snage u Uniji kako bi se ta mjesta popunila;

| 16. | napominje da tržište rada EU-a može pomoći da se ublaže velike zone nezaposlenosti koje postoje u različitim regijama Europe; |
| --- | --- |

16.

napominje da tržište rada EU-a može pomoći da se ublaže velike zone nezaposlenosti koje postoje u različitim regijama Europe;

| 17. | vjeruje da će se tržište rada u EU-u prilagoditi kulturi, modelu proizvodnje i poslovnoj strukturi različitih regija Europe te da će se razlike među njima uzeti u obzir prilikom donošenja mjera kako bi tržište rada učinilo fleksibilnijim; |
| --- | --- |

17.

vjeruje da će se tržište rada u EU-u prilagoditi kulturi, modelu proizvodnje i poslovnoj strukturi različitih regija Europe te da će se razlike među njima uzeti u obzir prilikom donošenja mjera kako bi tržište rada učinilo fleksibilnijim;

| 18. | podsjeća da je u razdoblju gospodarskog pada pojedincima teže pronaći posao te da ponekad moraju prihvatiti poslove koji zahtijevaju niže obrazovne kvalifikacije u odnosu na one koje imaju; ističe da su stoga rast uz pomoć stvaranja visokokvalificiranih radnih mjesta te napori u stvaranju radnih mjesta poticanjem ulaganja u nove sektore relevantne metode smanjenja učestalosti prekvalificiranosti u gospodarstvima EU-a; |
| --- | --- |

18.

podsjeća da je u razdoblju gospodarskog pada pojedincima teže pronaći posao te da ponekad moraju prihvatiti poslove koji zahtijevaju niže obrazovne kvalifikacije u odnosu na one koje imaju; ističe da su stoga rast uz pomoć stvaranja visokokvalificiranih radnih mjesta te napori u stvaranju radnih mjesta poticanjem ulaganja u nove sektore relevantne metode smanjenja učestalosti prekvalificiranosti u gospodarstvima EU-a;

Poticanje konkurentnog tržišta rada EU-a

| 19. | smatra da su za postizanje konkurentnog tržišta rada EU-a potrebne ambiciozne reforme kojima će se povećati uključivost, razborita fleksibilnost, inovativnost i mobilnost, ojačati uloga socijalnog dijaloga, potaknuti stvaranje više radnih mjesta koje vodi ka kvalitetnom i održivom zapošljavanju, oživjeti produktivnost i doprinijeti razvoju ljudskog kapitala, s obzirom na stalne promjene na tržištima rada i u modelima proizvodnje; |
| --- | --- |

19.

smatra da su za postizanje konkurentnog tržišta rada EU-a potrebne ambiciozne reforme kojima će se povećati uključivost, razborita fleksibilnost, inovativnost i mobilnost, ojačati uloga socijalnog dijaloga, potaknuti stvaranje više radnih mjesta koje vodi ka kvalitetnom i održivom zapošljavanju, oživjeti produktivnost i doprinijeti razvoju ljudskog kapitala, s obzirom na stalne promjene na tržištima rada i u modelima proizvodnje;

| 20. | ističe da je potrebno stalno raditi na povezivanju obrazovanja, osposobljavanja i tržišta rada na svim razinama te ponavlja da je za poticanje pametnog, održivog i uključivog rasta, konkurentnosti te stvaranje radnih mjesta u Europi potreban cjelovit pristup koji odražava potrebe tržišta rada i kojim se pruža podrška ranjivim skupinama poboljšanjem uvjeta rada i pružanjem poticaja; |
| --- | --- |

20.

ističe da je potrebno stalno raditi na povezivanju obrazovanja, osposobljavanja i tržišta rada na svim razinama te ponavlja da je za poticanje pametnog, održivog i uključivog rasta, konkurentnosti te stvaranje radnih mjesta u Europi potreban cjelovit pristup koji odražava potrebe tržišta rada i kojim se pruža podrška ranjivim skupinama poboljšanjem uvjeta rada i pružanjem poticaja;

| 21. | ističe da javni zavodi za zapošljavanje imaju važnu ulogu osigurati da do novog porasta radnih mjesta ne dođe na uštrb smanjenja kvalitete na području usklađenja vještina s potrebama tržišta rada; |
| --- | --- |

21.

ističe da javni zavodi za zapošljavanje imaju važnu ulogu osigurati da do novog porasta radnih mjesta ne dođe na uštrb smanjenja kvalitete na području usklađenja vještina s potrebama tržišta rada;

| 22. | podsjeća da je važno učiniti zakon o radu razumljivijim radnicima i poslodavcima, ukloniti prepreke zapošljavanju i promicati pravnu sigurnost za tvrtke i zaposlenike; |
| --- | --- |

22.

podsjeća da je važno učiniti zakon o radu razumljivijim radnicima i poslodavcima, ukloniti prepreke zapošljavanju i promicati pravnu sigurnost za tvrtke i zaposlenike;

| 23. | ističe da mladi sve češće nailaze na poteškoće pri prelasku iz obrazovnog sustava na tržište rada te su stoga češće nezaposleni ili zaposleni na nesigurnim radnim mjestima niske kvalitete; |
| --- | --- |

23.

ističe da mladi sve češće nailaze na poteškoće pri prelasku iz obrazovnog sustava na tržište rada te su stoga češće nezaposleni ili zaposleni na nesigurnim radnim mjestima niske kvalitete;

| 24. | naglašava važnost inicijative Europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO) koja na 25 europskih jezika utvrđuje i kategorizira vještine, kompetencije, kvalifikacije i zanimanja koja su relevantna za tržište rada, obrazovanje i osposobljavanje u EU-u; |
| --- | --- |

24.

naglašava važnost inicijative Europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO) koja na 25 europskih jezika utvrđuje i kategorizira vještine, kompetencije, kvalifikacije i zanimanja koja su relevantna za tržište rada, obrazovanje i osposobljavanje u EU-u;

| 25. | ističe važnost ljudskog razvoja, fleksibilnosti karijere i osobnog angažmana; s tim u vezi podsjeća da je profesionalna mobilnost ključan faktor i da je potrebno konkretno ulaganje kako bi se aktivno podržala zapošljivost i prilagodljivost, a spriječio gubitak vještina nezaposlenih; |
| --- | --- |

25.

ističe važnost ljudskog razvoja, fleksibilnosti karijere i osobnog angažmana; s tim u vezi podsjeća da je profesionalna mobilnost ključan faktor i da je potrebno konkretno ulaganje kako bi se aktivno podržala zapošljivost i prilagodljivost, a spriječio gubitak vještina nezaposlenih;

| 26. | naglašava važnost socijalnih ulaganja s ciljem stvaranja aktivirajuće države koja radnicima nudi instrumente koji im omogućavaju da se lako prilagode promjenjivim društvenim i ekonomskim uvjetima te zahtjevima tržišta rada; |
| --- | --- |

26.

naglašava važnost socijalnih ulaganja s ciljem stvaranja aktivirajuće države koja radnicima nudi instrumente koji im omogućavaju da se lako prilagode promjenjivim društvenim i ekonomskim uvjetima te zahtjevima tržišta rada;

| 27. | smatra da će vještine konkurentne na međunarodnoj razini omogućiti državama članicama da osvoje segmente globalnog tržišta s visokom vrijednošću; |
| --- | --- |

27.

smatra da će vještine konkurentne na međunarodnoj razini omogućiti državama članicama da osvoje segmente globalnog tržišta s visokom vrijednošću;

| 28. | ističe da kružno gospodarstvo može stvoriti milijune radnih mjesta u cijelom EU-u te omogućiti održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

28.

ističe da kružno gospodarstvo može stvoriti milijune radnih mjesta u cijelom EU-u te omogućiti održiv i uključiv rast;

| 29. | podsjeća na važnost geografske i međusektorske mobilnosti radne snage kada se odlučuje za konkurentno tržište rada i ističe potrebu za smanjenjem administrativnih i jezičnih prepreka koje je ograničavaju te potrebu za daljnjim razvojem alata koji omogućavaju mobilnost, poput brzog priznavanja formalnih, neformalnih i informalnih kvalifikacija među državama članicama, Europskog kvalifikacijskog okvira, jedinstvenog europskog životopisa i Europske putovnice vještina, kao i ponude jezičnih tečajeva za određene sektore i izobrazbe o međukulturnoj komunikaciji; potiče podizanje osviještenosti o portalu za zapošljavanje na razini EU-a EURES i njegovo daljnje unapređivanje, i to konkretno tako da se osigura da dovoljan broj savjetnika EURES-a bude obučen i ravnomjerno raspoređen diljem EU-a kako bi EURES postao nezaobilazan alat na tržištu rada u EU-u; ističe važnost poboljšane suradnje među nacionalnim javnim službama za zapošljavanje te budućeg uključivanja privatnih agencija za zapošljavanje i drugih dionika u mrežu EURES; ističe važnost inicijativa EU-a za poticanje mobilnosti te stvaranje mogućnosti poput programa ERASMUS+, Europskog kvalifikacijskog okvira, životopisa u formatu Europass, Europske putovnice vještina, Europskog portala za radnu mobilnost (EURES), Saveza znanja i Europskog saveza za naukovanje; poziva na bolju promidžbu tih inicijativa radi poboljšanja tržišta rada u Europi; |
| --- | --- |

29.

podsjeća na važnost geografske i međusektorske mobilnosti radne snage kada se odlučuje za konkurentno tržište rada i ističe potrebu za smanjenjem administrativnih i jezičnih prepreka koje je ograničavaju te potrebu za daljnjim razvojem alata koji omogućavaju mobilnost, poput brzog priznavanja formalnih, neformalnih i informalnih kvalifikacija među državama članicama, Europskog kvalifikacijskog okvira, jedinstvenog europskog životopisa i Europske putovnice vještina, kao i ponude jezičnih tečajeva za određene sektore i izobrazbe o međukulturnoj komunikaciji; potiče podizanje osviještenosti o portalu za zapošljavanje na razini EU-a EURES i njegovo daljnje unapređivanje, i to konkretno tako da se osigura da dovoljan broj savjetnika EURES-a bude obučen i ravnomjerno raspoređen diljem EU-a kako bi EURES postao nezaobilazan alat na tržištu rada u EU-u; ističe važnost poboljšane suradnje među nacionalnim javnim službama za zapošljavanje te budućeg uključivanja privatnih agencija za zapošljavanje i drugih dionika u mrežu EURES; ističe važnost inicijativa EU-a za poticanje mobilnosti te stvaranje mogućnosti poput programa ERASMUS+, Europskog kvalifikacijskog okvira, životopisa u formatu Europass, Europske putovnice vještina, Europskog portala za radnu mobilnost (EURES), Saveza znanja i Europskog saveza za naukovanje; poziva na bolju promidžbu tih inicijativa radi poboljšanja tržišta rada u Europi;

| 30. | ponavlja da je u Europi potrebno iskoristiti velik gospodarski potencijal žena i stvoriti odgovarajuće uvjete za napredovanje žena u poslu i preuzimanje viših pozicija u poduzećima ili pokretanje vlastitog poduzeća; ističe da je potrebno premostiti jaz između obrazovnih postignuća žena i njihova sudjelovanja i položaja na tržištu rada; ističe važnost ravnopravnosti spolova, uključujući uklanjanje razlika u plaćama među spolovima i povećanja stope zaposlenosti žena, kao i intenziviranje politika za usklađenje privatnog i poslovnog života, kao dio ostvarenja ciljeva za zapošljavanje u okviru strategije Europa 2020; |
| --- | --- |

30.

ponavlja da je u Europi potrebno iskoristiti velik gospodarski potencijal žena i stvoriti odgovarajuće uvjete za napredovanje žena u poslu i preuzimanje viših pozicija u poduzećima ili pokretanje vlastitog poduzeća; ističe da je potrebno premostiti jaz između obrazovnih postignuća žena i njihova sudjelovanja i položaja na tržištu rada; ističe važnost ravnopravnosti spolova, uključujući uklanjanje razlika u plaćama među spolovima i povećanja stope zaposlenosti žena, kao i intenziviranje politika za usklađenje privatnog i poslovnog života, kao dio ostvarenja ciljeva za zapošljavanje u okviru strategije Europa 2020;

| 31. | pozdravlja pozitivne rezultate ostvarene u prvom pilot programu za mobilnost u zapošljavanju „Tvoj prvi posao preko EURES-a” (YFej), kojim se učinkovito može doprijeti do mladih ljudi i izraditi prilagođene usluge i za posloprimce i za poslodavce; ističe pozitivno međudjelovanje između programa „Tvoj prvi posao preko EURES-a” i EURES; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja pozitivne rezultate ostvarene u prvom pilot programu za mobilnost u zapošljavanju „Tvoj prvi posao preko EURES-a” (YFej), kojim se učinkovito može doprijeti do mladih ljudi i izraditi prilagođene usluge i za posloprimce i za poslodavce; ističe pozitivno međudjelovanje između programa „Tvoj prvi posao preko EURES-a” i EURES;

| 32. | u takvim uvjetima ističe važnost aktivnih politika rada, cjeloživotnog učenja i sposobnosti ljudi da se prilagode tehnološkim promjenama; poziva države članice da povećaju opseg i djelotvornost aktivnih politika u području tržišta rada; |
| --- | --- |

32.

u takvim uvjetima ističe važnost aktivnih politika rada, cjeloživotnog učenja i sposobnosti ljudi da se prilagode tehnološkim promjenama; poziva države članice da povećaju opseg i djelotvornost aktivnih politika u području tržišta rada;

| 33. | smatra da će usklađena i sveobuhvatna strategija usmjerena prema učinkovitim i međusobno korisnim oblicima organizacije rada pomoći da tržište rada postane otpornije potpunim iskorištavanjem znanja radnika i povećanjem kvalitete njihovih radnih mjesta; mogli bi se osmisliti oblici organizacije rada koji omogućuju veće sudjelovanje i koji osnažuju osobe kako bi se zaposlenike više uključilo u inovacije i poduprlo sudjelovanje radnika i razvoj na području korištenja vještinama, a, kao posljedica toga, poboljšali poslovni rezultati poduzeća; |
| --- | --- |

33.

smatra da će usklađena i sveobuhvatna strategija usmjerena prema učinkovitim i međusobno korisnim oblicima organizacije rada pomoći da tržište rada postane otpornije potpunim iskorištavanjem znanja radnika i povećanjem kvalitete njihovih radnih mjesta; mogli bi se osmisliti oblici organizacije rada koji omogućuju veće sudjelovanje i koji osnažuju osobe kako bi se zaposlenike više uključilo u inovacije i poduprlo sudjelovanje radnika i razvoj na području korištenja vještinama, a, kao posljedica toga, poboljšali poslovni rezultati poduzeća;

| 34. | ističe da je s obzirom na predviđene brze promjene na tržištu rada potrebno ulagati u obrazovanje i osposobljavanje današnje mladeži; ističe da politika vještina ne bi trebala biti usmjerena na puko zadovoljavanje potreba tržišta, nego i omogućiti pojedincima da steknu potrebne horizontalne vještine kako bi se razvili u aktivne i odgovorne građane; poziva Komisiju i države članice da uvažavaju činjenicu da obrazovanje i osposobljavanje nisu ni samo instrument tržišta rada, niti im je svrha obrazovati buduće radnike, nego da su prije svega temeljno pravo i da imaju vrijednost sami po sebi; |
| --- | --- |

34.

ističe da je s obzirom na predviđene brze promjene na tržištu rada potrebno ulagati u obrazovanje i osposobljavanje današnje mladeži; ističe da politika vještina ne bi trebala biti usmjerena na puko zadovoljavanje potreba tržišta, nego i omogućiti pojedincima da steknu potrebne horizontalne vještine kako bi se razvili u aktivne i odgovorne građane; poziva Komisiju i države članice da uvažavaju činjenicu da obrazovanje i osposobljavanje nisu ni samo instrument tržišta rada, niti im je svrha obrazovati buduće radnike, nego da su prije svega temeljno pravo i da imaju vrijednost sami po sebi;

Predviđanje budućih potreba za vještinama

| 35. | smatra da je za predviđanje budućih potreba za vještinama potrebna snažna uključenost dionika na tržištu rada na svim razinama, uključujući organizacije poslodavaca i zaposlenika, posebno u pogledu osmišljavanja, provedbe i vrednovanja programa strukovne izobrazbe, kojima se omogućava djelotvoran prijelaz s formalnog obrazovanja na učenje kroz rad; |
| --- | --- |

35.

smatra da je za predviđanje budućih potreba za vještinama potrebna snažna uključenost dionika na tržištu rada na svim razinama, uključujući organizacije poslodavaca i zaposlenika, posebno u pogledu osmišljavanja, provedbe i vrednovanja programa strukovne izobrazbe, kojima se omogućava djelotvoran prijelaz s formalnog obrazovanja na učenje kroz rad;

| 36. | poziva na bolje razumijevanje sadašnjih i budućih traženih vještina te na jačanje postojeće panorame vještina EU-a kako bi se bolje utvrdile praznine kod vještina i njihov nedostatak u pojedinim sektorima, zanimanjima i regijama te zajamčilo prikupljanje i obrada informacija o promjenama u potražnji za vještinama, kao i širenje tih informacija među donositeljima odluka i tijelima javne vlasti, ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje te poslodavcima s ciljem učinkovitijeg previđanja budućih trendova; |
| --- | --- |

36.

poziva na bolje razumijevanje sadašnjih i budućih traženih vještina te na jačanje postojeće panorame vještina EU-a kako bi se bolje utvrdile praznine kod vještina i njihov nedostatak u pojedinim sektorima, zanimanjima i regijama te zajamčilo prikupljanje i obrada informacija o promjenama u potražnji za vještinama, kao i širenje tih informacija među donositeljima odluka i tijelima javne vlasti, ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje te poslodavcima s ciljem učinkovitijeg previđanja budućih trendova;

| 37. | vjeruje da je obrazovanje ključno u poticanju istraživanja i inovacija, čime se potom povećavaju mogućnosti stvaranja radnih mjesta u sektorima koji zahtijevaju visoke kvalifikacije te se povećava konkurentnost europskih gospodarstava; |
| --- | --- |

37.

vjeruje da je obrazovanje ključno u poticanju istraživanja i inovacija, čime se potom povećavaju mogućnosti stvaranja radnih mjesta u sektorima koji zahtijevaju visoke kvalifikacije te se povećava konkurentnost europskih gospodarstava;

| 38. | ističe važnost integriranijih partnerstava i povjerenja među školama, ustanovama za više obrazovanje, poduzećima i drugim relevantnim tijelima u cilju procjene budućih potreba za radnom snagom, revizije i provedbe novih programa strukovnog osposobljavanja te jačanja suradnje i razmjene primjera dobre prakse među državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima, uključujući praćenje neravnoteže na tržištu rada na regionalnoj i lokalnoj razini; podsjeća da je istovremeno potrebno socijalna odgovornost svih dionika, kao i njihovo uključivanje u daljnji razvoj instrumenata za praćenje i predviđanje; |
| --- | --- |

38.

ističe važnost integriranijih partnerstava i povjerenja među školama, ustanovama za više obrazovanje, poduzećima i drugim relevantnim tijelima u cilju procjene budućih potreba za radnom snagom, revizije i provedbe novih programa strukovnog osposobljavanja te jačanja suradnje i razmjene primjera dobre prakse među državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima, uključujući praćenje neravnoteže na tržištu rada na regionalnoj i lokalnoj razini; podsjeća da je istovremeno potrebno socijalna odgovornost svih dionika, kao i njihovo uključivanje u daljnji razvoj instrumenata za praćenje i predviđanje;

| 39. | smatra da države članice imaju važnu ulogu u osiguravanju dovoljnog broja profesora prirodnih znanosti i matematike kako bi mladi ljudi stekli znanje i kako bi se kod njih pobudio entuzijazam za predmete znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM); |
| --- | --- |

39.

smatra da države članice imaju važnu ulogu u osiguravanju dovoljnog broja profesora prirodnih znanosti i matematike kako bi mladi ljudi stekli znanje i kako bi se kod njih pobudio entuzijazam za predmete znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM);

| 40. | ističe da je važno baviti se potrebama školske djece već od najranije dobi; preporučuje da države članice usvoje inovativne mjere, uvedu ih u procese učenja unutar i izvan školskog sustava te da reformiraju ili osuvremene školska okruženja, metode poučavanja i kompetencije učitelja; predlaže da se izvrši prilagodba školskih kurikuluma u državama članicama kojom će se u školovanje uvesti posjeti razreda drugim državama tijekom školske godine, uvodeći u vrlo ranoj fazi obrazovanje izvan učionice; |
| --- | --- |

40.

ističe da je važno baviti se potrebama školske djece već od najranije dobi; preporučuje da države članice usvoje inovativne mjere, uvedu ih u procese učenja unutar i izvan školskog sustava te da reformiraju ili osuvremene školska okruženja, metode poučavanja i kompetencije učitelja; predlaže da se izvrši prilagodba školskih kurikuluma u državama članicama kojom će se u školovanje uvesti posjeti razreda drugim državama tijekom školske godine, uvodeći u vrlo ranoj fazi obrazovanje izvan učionice;

Važnost kontinuiranog obrazovanja i osposobljavanja svih sudionika na tržištu rada

| 41. | podsjeća da je pravo na obrazovanje temeljno pravo i ističe da je potrebno težiti fleksibilnijem pristupu individualnom razvoju karijere i cjeloživotnom obrazovanju i osposobljavanju tijekom osobne karijere pojedinca te prepoznaje ulogu koju u tome mogu imati javni i privatni sudionici, a istovremeno shvaća da usmjeravanje i savjetovanje kojim se uvažavaju potrebe pojedinca te stavlja naglasak na vrednovanje i proširenje njegovih vještina moraju biti osnovni element politike obrazovanja i stjecanja vještina već u ranoj fazi; |
| --- | --- |

41.

podsjeća da je pravo na obrazovanje temeljno pravo i ističe da je potrebno težiti fleksibilnijem pristupu individualnom razvoju karijere i cjeloživotnom obrazovanju i osposobljavanju tijekom osobne karijere pojedinca te prepoznaje ulogu koju u tome mogu imati javni i privatni sudionici, a istovremeno shvaća da usmjeravanje i savjetovanje kojim se uvažavaju potrebe pojedinca te stavlja naglasak na vrednovanje i proširenje njegovih vještina moraju biti osnovni element politike obrazovanja i stjecanja vještina već u ranoj fazi;

| 42. | prihvaća važnost jačanja naukovanja koje obuhvaća učenje kroz rad kao alternativan način pronalaženja posla; |
| --- | --- |

42.

prihvaća važnost jačanja naukovanja koje obuhvaća učenje kroz rad kao alternativan način pronalaženja posla;

| 43. | konstatira da su Europske politike cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja imale znatan utjecaj na nacionalne politike profesionalnog usmjeravanja i da su za djelotvorno cjeloživotno profesionalno usmjeravanje potrebni programi koji su horizontalne naravi na svim svojim razinama; |
| --- | --- |

43.

konstatira da su Europske politike cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja imale znatan utjecaj na nacionalne politike profesionalnog usmjeravanja i da su za djelotvorno cjeloživotno profesionalno usmjeravanje potrebni programi koji su horizontalne naravi na svim svojim razinama;

| 44. | napominje da mladima trebaju biti dostupne različite mogućnosti te da se definicije tih mogućnosti (pripravništva, stažiranja) razlikuju diljem Europe; |
| --- | --- |

44.

napominje da mladima trebaju biti dostupne različite mogućnosti te da se definicije tih mogućnosti (pripravništva, stažiranja) razlikuju diljem Europe;

| 45. | smatra da bi programe osposobljavanja i prekvalifikacije nezaposlenih, a posebno dugotrajno nezaposlenih, kao i programe ocjene vještina, trebalo ponuditi da bi se povećali izgledi takvih osoba na tržištu rada te da bi ih trebalo osmisliti i provesti u uskoj suradnji s udrugama poslodavaca i sindikatima, predstavničkim organizacijama nezaposlenih, privatnim i javnim agencijama za zapošljavanje, kako bi se nove vještine radnika bolje uskladile s budućim potrebama tržišta rada; ističe da je potrebno izraditi i provesti posebne programe kojima bi se pomoglo u ponovnoj integraciji dugotrajno nezaposlenih na tržište rada; |
| --- | --- |

45.

smatra da bi programe osposobljavanja i prekvalifikacije nezaposlenih, a posebno dugotrajno nezaposlenih, kao i programe ocjene vještina, trebalo ponuditi da bi se povećali izgledi takvih osoba na tržištu rada te da bi ih trebalo osmisliti i provesti u uskoj suradnji s udrugama poslodavaca i sindikatima, predstavničkim organizacijama nezaposlenih, privatnim i javnim agencijama za zapošljavanje, kako bi se nove vještine radnika bolje uskladile s budućim potrebama tržišta rada; ističe da je potrebno izraditi i provesti posebne programe kojima bi se pomoglo u ponovnoj integraciji dugotrajno nezaposlenih na tržište rada;

| 46. | ističe da bi Komisija trebala pojačano prati nacionalne provedbene programe Jamstva za mlade i njihovu djelotvornu primjenu na terenu; radi toga poziva Komisiju da izradi jasne i nedvosmislene preporuke po državama članicama u pogledu primjene Jamstva za mlade i kvalitete poslova; |
| --- | --- |

46.

ističe da bi Komisija trebala pojačano prati nacionalne provedbene programe Jamstva za mlade i njihovu djelotvornu primjenu na terenu; radi toga poziva Komisiju da izradi jasne i nedvosmislene preporuke po državama članicama u pogledu primjene Jamstva za mlade i kvalitete poslova;

| 47. | ističe zabrinutost koju je Europski revizorski sud izrazio u svome izvješću „Mladi i nezaposleni u Europi: prepreke pred Jamstvom za mlade EU-a” u pogledu primjerenosti ukupnog financiranja tog programa, definicije „kvalitetne ponude” i načina na koji Komisija prati rezultate programa i izvješćuje o njima; |
| --- | --- |

47.

ističe zabrinutost koju je Europski revizorski sud izrazio u svome izvješću „Mladi i nezaposleni u Europi: prepreke pred Jamstvom za mlade EU-a” u pogledu primjerenosti ukupnog financiranja tog programa, definicije „kvalitetne ponude” i načina na koji Komisija prati rezultate programa i izvješćuje o njima;

| 48. | podsjeća da je iznimno važno osobama koje su u potrazi za poslom pružiti individualizirano usmjeravanje i savjetovanje o tome kako tražiti posao ili za koje se daljnje obrazovanje ili osposobljavanje odlučiti kako bi njihove vještine i kompetencije bile prenosive, priznate i vrednovane uz pomoć „dokumenata o vještinama” poput životopisa Europass, u kojima se navode vještine i kompetencije stečene formalnim, neformalnim i informalnim učenjem, te da usmjeravanje tražitelja zaposlenja ima kao konkretan cilj optimiziranje njihovih mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

48.

podsjeća da je iznimno važno osobama koje su u potrazi za poslom pružiti individualizirano usmjeravanje i savjetovanje o tome kako tražiti posao ili za koje se daljnje obrazovanje ili osposobljavanje odlučiti kako bi njihove vještine i kompetencije bile prenosive, priznate i vrednovane uz pomoć „dokumenata o vještinama” poput životopisa Europass, u kojima se navode vještine i kompetencije stečene formalnim, neformalnim i informalnim učenjem, te da usmjeravanje tražitelja zaposlenja ima kao konkretan cilj optimiziranje njihovih mogućnosti zapošljavanja;

| 49. | naglašava potrebu da se poveća prilagodljivost radne snage kao način sprečavanja njezina budućeg pomanjkanja; poziva države članice da se za tu svrhu koriste strukturnim fondovima, posebno Europskim socijalnim fondom; |
| --- | --- |

49.

naglašava potrebu da se poveća prilagodljivost radne snage kao način sprečavanja njezina budućeg pomanjkanja; poziva države članice da se za tu svrhu koriste strukturnim fondovima, posebno Europskim socijalnim fondom;

| 50. | ističe da je pravo na obrazovanje i osposobljavanje posebno važno za dugotrajno nezaposlene osobe; podsjeća da je za dugotrajno nezaposlene najkorisniji pristup koji je usmjeren na njihove konkretne potrebe, a ne standardne mjere; ističe da dugotrajno nezaposleni trebaju biti upoznati sa svojim pravom na obrazovanje, da se mjerama koje su za njih donesene moraju poštovati njihove odluke o prihvaćanju posla, da osposobljavanje mora biti cjenovno prihvatljivo i pristojno te uvažavati njihove stvarne potrebe; upozorava da će, ako ti uvjeti budu ispunjeni, dugotrajno nezaposleni moći upotrijebiti stjecanje dodatnih vještina kao mogućnost da poboljšaju svoje uvjete rada i života; |
| --- | --- |

50.

ističe da je pravo na obrazovanje i osposobljavanje posebno važno za dugotrajno nezaposlene osobe; podsjeća da je za dugotrajno nezaposlene najkorisniji pristup koji je usmjeren na njihove konkretne potrebe, a ne standardne mjere; ističe da dugotrajno nezaposleni trebaju biti upoznati sa svojim pravom na obrazovanje, da se mjerama koje su za njih donesene moraju poštovati njihove odluke o prihvaćanju posla, da osposobljavanje mora biti cjenovno prihvatljivo i pristojno te uvažavati njihove stvarne potrebe; upozorava da će, ako ti uvjeti budu ispunjeni, dugotrajno nezaposleni moći upotrijebiti stjecanje dodatnih vještina kao mogućnost da poboljšaju svoje uvjete rada i života;

| 51. | ističe važnost Jamstva za mlade kao sredstva da se pomogne mladima pri prijelazu iz škole na posao te da steknu obrazovanje, vještine i iskustvo potrebno da pronađu kvalitetan posao zahvaljujući naukovanju, pripravništvu ili kontinuiranom obrazovanju; |
| --- | --- |

51.

ističe važnost Jamstva za mlade kao sredstva da se pomogne mladima pri prijelazu iz škole na posao te da steknu obrazovanje, vještine i iskustvo potrebno da pronađu kvalitetan posao zahvaljujući naukovanju, pripravništvu ili kontinuiranom obrazovanju;

| 52. | naglašava da je važno svima jamčiti jednake mogućnosti te pristup obrazovanju i osposobljavanju, posebice skupinama u nepovoljnom položaju te pružati učinkovitu potporu u borbi protiv socijalne isključenosti, kao i potporu lakšem pristupu tržištu rada; |
| --- | --- |

52.

naglašava da je važno svima jamčiti jednake mogućnosti te pristup obrazovanju i osposobljavanju, posebice skupinama u nepovoljnom položaju te pružati učinkovitu potporu u borbi protiv socijalne isključenosti, kao i potporu lakšem pristupu tržištu rada;

Jačanje veza između obrazovanja i zapošljavanja

| 53. | ističe da je potrebno osnažiti i bolje usmjeriti mjere za smanjenje stope ranog napuštanja školovanja na ispod 10 % do 2020. kako je dogovoreno strategijom Europa 2020., imajući na umu da je rano napuštanje školovanja trajni problem u EU-u koji štetno utječe na zapošljivost tih mladih ljudi te na njihovu integraciju u društvo; |
| --- | --- |

53.

ističe da je potrebno osnažiti i bolje usmjeriti mjere za smanjenje stope ranog napuštanja školovanja na ispod 10 % do 2020. kako je dogovoreno strategijom Europa 2020., imajući na umu da je rano napuštanje školovanja trajni problem u EU-u koji štetno utječe na zapošljivost tih mladih ljudi te na njihovu integraciju u društvo;

| 54. | smatra da bi trebalo posvetiti više pozornosti dvojnom strukovnom osposobljavanju kroz naukovanje i sličnim sustavima učenja kroz rad te da bi prednost trebalo dati kvaliteti bez akademskih predrasuda jer oni obično pomažu integraciji na tržište rada i bezbolnom prijelazu iz sustava obrazovanja na posao i pokazali su se učinkovitima u poticanju zapošljavanja mladih; |
| --- | --- |

54.

smatra da bi trebalo posvetiti više pozornosti dvojnom strukovnom osposobljavanju kroz naukovanje i sličnim sustavima učenja kroz rad te da bi prednost trebalo dati kvaliteti bez akademskih predrasuda jer oni obično pomažu integraciji na tržište rada i bezbolnom prijelazu iz sustava obrazovanja na posao i pokazali su se učinkovitima u poticanju zapošljavanja mladih;

| 55. | smatra da su postojeći sustavi strukovnog osposobljavanja rezultat određenih povijesnih i kulturnih uvjeta te da su ih oblikovale važeće pravne norme, tradicije, pedagoška načela i institucionalne strukture; |
| --- | --- |

55.

smatra da su postojeći sustavi strukovnog osposobljavanja rezultat određenih povijesnih i kulturnih uvjeta te da su ih oblikovale važeće pravne norme, tradicije, pedagoška načela i institucionalne strukture;

| 56. | ističe izrazito zabrinjavajuće podatke o stopi mladih osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se niti osposobljavaju, koja premašuje 10 % u većini država članica; ističe izravnu povezanost visokih stopa nezaposlenosti mladih i ranog napuštanja školovanja; ističe da postoji rizik da, bez žurnog i odlučnog djelovanja na europskoj i nacionalnoj razini, cijela jedna generacija mladih Europljana neće steći dovoljnu razinu obrazovanja i osposobljavanja te da će zbog toga ostati isključena s tržišta rada, što će imati dramatične posljedice za društvenu strukturu, socijalnu i teritorijalnu koheziju te održivost europskog gospodarskog modela kao cjeline; |
| --- | --- |

56.

ističe izrazito zabrinjavajuće podatke o stopi mladih osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se niti osposobljavaju, koja premašuje 10 % u većini država članica; ističe izravnu povezanost visokih stopa nezaposlenosti mladih i ranog napuštanja školovanja; ističe da postoji rizik da, bez žurnog i odlučnog djelovanja na europskoj i nacionalnoj razini, cijela jedna generacija mladih Europljana neće steći dovoljnu razinu obrazovanja i osposobljavanja te da će zbog toga ostati isključena s tržišta rada, što će imati dramatične posljedice za društvenu strukturu, socijalnu i teritorijalnu koheziju te održivost europskog gospodarskog modela kao cjeline;

| 57. | naglašava da je svaki nacionalni sustav strukovnog osposobljavanja sredstvo za postizanje određenih ciljeva, koji se mogu razlikovati od zemlje do zemlje, i da svaki od njih stoga treba procjenjivati samo prema uspjehu u ostvarenju tih ciljeva; ističe da je „izvoz” sustava strukovnog osposobljavanja iz jedne zemlje u drugu moguć samo ako su uvjeti u tim zemljama slični ili ako se mogu prilagoditi; |
| --- | --- |

57.

naglašava da je svaki nacionalni sustav strukovnog osposobljavanja sredstvo za postizanje određenih ciljeva, koji se mogu razlikovati od zemlje do zemlje, i da svaki od njih stoga treba procjenjivati samo prema uspjehu u ostvarenju tih ciljeva; ističe da je „izvoz” sustava strukovnog osposobljavanja iz jedne zemlje u drugu moguć samo ako su uvjeti u tim zemljama slični ili ako se mogu prilagoditi;

| 58. | ponavlja važnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u povećanju zapošljivosti te omogućavanju mladima da lakše steknu profesionalne kvalifikacije; poziva Komisiju i države članice da usklade strukovno obrazovanje i osposobljavanje s potrebama tržišta rada čineći ih sastavnim dijelom obrazovnog sustava te da zajamče visoke standarde kvalifikacije i s time povezana jamstva kvalitete; |
| --- | --- |

58.

ponavlja važnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u povećanju zapošljivosti te omogućavanju mladima da lakše steknu profesionalne kvalifikacije; poziva Komisiju i države članice da usklade strukovno obrazovanje i osposobljavanje s potrebama tržišta rada čineći ih sastavnim dijelom obrazovnog sustava te da zajamče visoke standarde kvalifikacije i s time povezana jamstva kvalitete;

| 59. | napominje da i pored dva milijuna nepopunjenih radnih mjesta u EU-u postoji velik broj prekvalificiranih nezaposlenih mladih ljudi čije vještine ne odgovaraju potražnji na tržištu rada; stoga ističe važnost bolje sinergije između sustava obrazovanja i tržišta rada, uključujući upoznatost s radnim mjestom, pripravništvo i suradnju s poduzećima za promicanje i znatno povećanje razine zaposlenosti te stvaranje inovativnih klastera; ističe važnu ulogu koju poduzeća mogu imati ako se povežu s obrazovnim sustavima u svojim državama članicama; naglašava da su potrebne sveobuhvatna i dugoročna strategija te hitne mjere kako bi se obrazovni sustavi na svim razinama, uključujući strukovno osposobljavanje, prilagodili trenutačnim i budućim potrebama tržišta rada; |
| --- | --- |

59.

napominje da i pored dva milijuna nepopunjenih radnih mjesta u EU-u postoji velik broj prekvalificiranih nezaposlenih mladih ljudi čije vještine ne odgovaraju potražnji na tržištu rada; stoga ističe važnost bolje sinergije između sustava obrazovanja i tržišta rada, uključujući upoznatost s radnim mjestom, pripravništvo i suradnju s poduzećima za promicanje i znatno povećanje razine zaposlenosti te stvaranje inovativnih klastera; ističe važnu ulogu koju poduzeća mogu imati ako se povežu s obrazovnim sustavima u svojim državama članicama; naglašava da su potrebne sveobuhvatna i dugoročna strategija te hitne mjere kako bi se obrazovni sustavi na svim razinama, uključujući strukovno osposobljavanje, prilagodili trenutačnim i budućim potrebama tržišta rada;

| 60. | pozdravlja inicijativu Komisije u vidu Europskog saveza za naukovanje, čiji je cilj okupiti javna tijela, poduzeća, socijalne partnere, ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, predstavnike mladih i druge bitne igrače kako bi diljem Europe promicali programe i inicijative vezane uz naukovanje; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja inicijativu Komisije u vidu Europskog saveza za naukovanje, čiji je cilj okupiti javna tijela, poduzeća, socijalne partnere, ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, predstavnike mladih i druge bitne igrače kako bi diljem Europe promicali programe i inicijative vezane uz naukovanje;

| 61. | ističe da su dvojni programi obrazovanja i osposobljavanja koji povezuju teoriju i praktično usavršavanje važni za razvoj vještina i kompetencija koje su usklađene s potrebama tržišta rada te potiče države članice da uvrste takve programe u svoje kurikulume i time pruže polaznicima praktično iskustvo koje im je potrebno za lakši prelazak iz obrazovnog sustava te sustava osposobljavanja na tržište rada; |
| --- | --- |

61.

ističe da su dvojni programi obrazovanja i osposobljavanja koji povezuju teoriju i praktično usavršavanje važni za razvoj vještina i kompetencija koje su usklađene s potrebama tržišta rada te potiče države članice da uvrste takve programe u svoje kurikulume i time pruže polaznicima praktično iskustvo koje im je potrebno za lakši prelazak iz obrazovnog sustava te sustava osposobljavanja na tržište rada;

| 62. | ističe važnost profesionalne orijentacije i radnog iskustva uz pomoć procjene i profesionalnog savjetovanja usmjerenog na individualne vještine i potrebe koje pružaju visokokvalificirani savjetnici za zapošljavanje i savjetnici iste struke, da bi se mladim osobama omogućilo dobivanje pravih informacija, savjeta i smjernica da odgovorno odluče o svojoj karijeri; |
| --- | --- |

62.

ističe važnost profesionalne orijentacije i radnog iskustva uz pomoć procjene i profesionalnog savjetovanja usmjerenog na individualne vještine i potrebe koje pružaju visokokvalificirani savjetnici za zapošljavanje i savjetnici iste struke, da bi se mladim osobama omogućilo dobivanje pravih informacija, savjeta i smjernica da odgovorno odluče o svojoj karijeri;

| 63. | ističe važnu ulogu koju obrazovne ustanove i ustanove za osposobljavanje imaju u razvoju vještina i kompetencija polaznika; poziva Komisiju i države članice da razviju visokokvalitetni i ciljani sustav strukovnog usmjeravanja na svim razinama obrazovnog ciklusa kako bi se mladim ljudima pomoglo pri donošenju ispravnih odluka o njihovu obrazovanju i odabiru struke; |
| --- | --- |

63.

ističe važnu ulogu koju obrazovne ustanove i ustanove za osposobljavanje imaju u razvoju vještina i kompetencija polaznika; poziva Komisiju i države članice da razviju visokokvalitetni i ciljani sustav strukovnog usmjeravanja na svim razinama obrazovnog ciklusa kako bi se mladim ljudima pomoglo pri donošenju ispravnih odluka o njihovu obrazovanju i odabiru struke;

| 64. | napominje da je za uspješan prelazak u radno okružje vrlo važno donositi utemeljene odluke i da bi trebalo razvijati samoinicijativnost, povećati motivaciju i samosvjesnost, pri čemu treba staviti na raspolaganje odgovarajuću podršku; ističe važnost kvalitetnog prelaska, uključujući prelazak iz obrazovne sredine u svijet rada, između poslova, te kad postoje prekidi između poslova i tijekom karijere; |
| --- | --- |

64.

napominje da je za uspješan prelazak u radno okružje vrlo važno donositi utemeljene odluke i da bi trebalo razvijati samoinicijativnost, povećati motivaciju i samosvjesnost, pri čemu treba staviti na raspolaganje odgovarajuću podršku; ističe važnost kvalitetnog prelaska, uključujući prelazak iz obrazovne sredine u svijet rada, između poslova, te kad postoje prekidi između poslova i tijekom karijere;

| 65. | podsjeća da su ulaganje u obrazovanje i razvoj vještina koje odgovaraju potražnji na tržištu rada i u društvu ključni za rast i konkurentnost, europsku osviještenost, osobni razvoj te samopouzdanje; ističe da je za rad u poduzetništvu potrebno razviti horizontalne vještine poput kreativnosti, kritičkog razmišljanja, timskog rada i samoinicijativnosti, koje doprinose osobnom i profesionalnom razvoju mladih i olakšavaju njihov raniji ulazak na tržište rada; ističe da je za takva ulaganja potrebna bolja povezanost između europskih i nacionalnih inicijativa u kojima sudjeluju razni sektori povezani s obrazovanjem i osposobljavanjem, kao i drugi relevantni sektori poput sektora povezanih sa zapošljavanjem, socijalnom politikom, politikom mladih te kulturom, te je nužna bliža suradnja sa svim zainteresiranim stranama poput socijalnih partnera i poslovnih subjekata kako bi kurikulum bio usklađen s potražnjom na tržištu rada; |
| --- | --- |

65.

podsjeća da su ulaganje u obrazovanje i razvoj vještina koje odgovaraju potražnji na tržištu rada i u društvu ključni za rast i konkurentnost, europsku osviještenost, osobni razvoj te samopouzdanje; ističe da je za rad u poduzetništvu potrebno razviti horizontalne vještine poput kreativnosti, kritičkog razmišljanja, timskog rada i samoinicijativnosti, koje doprinose osobnom i profesionalnom razvoju mladih i olakšavaju njihov raniji ulazak na tržište rada; ističe da je za takva ulaganja potrebna bolja povezanost između europskih i nacionalnih inicijativa u kojima sudjeluju razni sektori povezani s obrazovanjem i osposobljavanjem, kao i drugi relevantni sektori poput sektora povezanih sa zapošljavanjem, socijalnom politikom, politikom mladih te kulturom, te je nužna bliža suradnja sa svim zainteresiranim stranama poput socijalnih partnera i poslovnih subjekata kako bi kurikulum bio usklađen s potražnjom na tržištu rada;

| 66. | ponavlja da su se države članice obvezale na ulaganje u visoko obrazovanje te stoga poziva na postupno povećanje standarda u obrazovanju i osposobljavanju u svim europskim obrazovnim sustavima; poziva države članice da priznaju važnost ulaganja u obrazovanje, da se obvežu na ulaganje barem 2 % BDP-a u obrazovni sektor te da ga zaštite od mjera štednje; poziva Komisiju da nastavi jačati ulogu obrazovanja u strategiji Europa 2020. povezivanjem sveukupnih ciljeva strateškog okvira za obrazovanje i osposobljavanje 2020. (ET 2020.) s revizijom strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

66.

ponavlja da su se države članice obvezale na ulaganje u visoko obrazovanje te stoga poziva na postupno povećanje standarda u obrazovanju i osposobljavanju u svim europskim obrazovnim sustavima; poziva države članice da priznaju važnost ulaganja u obrazovanje, da se obvežu na ulaganje barem 2 % BDP-a u obrazovni sektor te da ga zaštite od mjera štednje; poziva Komisiju da nastavi jačati ulogu obrazovanja u strategiji Europa 2020. povezivanjem sveukupnih ciljeva strateškog okvira za obrazovanje i osposobljavanje 2020. (ET 2020.) s revizijom strategije Europa 2020.;

| 67. | ističe da su cjeloživotno ulaganje u ljudski kapital i vještine te usavršavanje, posebno postojeće radne snage i nekvalificiranih radnika, ključni u borbi protiv dugoročne nezaposlenosti i u omogućavanju pristupa kvalitetnim radnim mjestima široj skupini ljudi; poziva EU da utvrdi jasne ciljeve za metode cjeloživotnog učenja traženih vještina te da proširi mogućnosti stjecanja komunikacijskih, jezičnih i digitalnih vještina za starije radnike te posebice za niskokvalificirane radnike iznad 30 godina i osobe koje su rano napustile školovanje; |
| --- | --- |

67.

ističe da su cjeloživotno ulaganje u ljudski kapital i vještine te usavršavanje, posebno postojeće radne snage i nekvalificiranih radnika, ključni u borbi protiv dugoročne nezaposlenosti i u omogućavanju pristupa kvalitetnim radnim mjestima široj skupini ljudi; poziva EU da utvrdi jasne ciljeve za metode cjeloživotnog učenja traženih vještina te da proširi mogućnosti stjecanja komunikacijskih, jezičnih i digitalnih vještina za starije radnike te posebice za niskokvalificirane radnike iznad 30 godina i osobe koje su rano napustile školovanje;

| 68. | ističe da bi države članice, regionalna i lokalna tijela te pojedinačni poslodavci trebali primjereno financirati i provoditi kvalitetne programe pripravništva i naukovanja, kao i učenja u školi; podsjeća da ti programi trebaju ispunjavati minimalne standarde socijalne zaštite; |
| --- | --- |

68.

ističe da bi države članice, regionalna i lokalna tijela te pojedinačni poslodavci trebali primjereno financirati i provoditi kvalitetne programe pripravništva i naukovanja, kao i učenja u školi; podsjeća da ti programi trebaju ispunjavati minimalne standarde socijalne zaštite;

| 69. | smatra da su potrebna bliska i sustavna partnerstva na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini između javnih tijela i zastupnika poslodavaca i zaposlenika, uključujući javne službe za zapošljavanje i privatne agencije za zapošljavanje, institucije za obrazovanje i osposobljavanje, kako bi se izradile dugoročne strategije za nacionalna tržišta rada i pronašli najbolji načini rješavanja problema neusklađenosti vještina u svim njezinim oblicima te poziva države članice da promiču takvu suradnju; |
| --- | --- |

69.

smatra da su potrebna bliska i sustavna partnerstva na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini između javnih tijela i zastupnika poslodavaca i zaposlenika, uključujući javne službe za zapošljavanje i privatne agencije za zapošljavanje, institucije za obrazovanje i osposobljavanje, kako bi se izradile dugoročne strategije za nacionalna tržišta rada i pronašli najbolji načini rješavanja problema neusklađenosti vještina u svim njezinim oblicima te poziva države članice da promiču takvu suradnju;

| 70. | smatra da je Jamstvo za mlade prvi korak k pristupu utemeljenom na pravima u odnosu na potrebe mladih za zaposlenjem; podsjeća na obvezu poslodavaca da sudjeluju u procesu stavljanja programa strukovnog obrazovanja i kvalitetnih programa pripravništva mladim ljudima na raspolaganje; naglašava da aspekt kvalitete dostojanstvenog rada za mlade ljude ne smije biti ugrožen te da osnovni standardi rada te drugi standardi povezani s kvalitetom rada, kao što su radno vrijeme, minimalna plaća, socijalno osiguranje te zdravlje i sigurnost na radu, moraju biti glavne točke razmatranja u poduzetim naporima; |
| --- | --- |

70.

smatra da je Jamstvo za mlade prvi korak k pristupu utemeljenom na pravima u odnosu na potrebe mladih za zaposlenjem; podsjeća na obvezu poslodavaca da sudjeluju u procesu stavljanja programa strukovnog obrazovanja i kvalitetnih programa pripravništva mladim ljudima na raspolaganje; naglašava da aspekt kvalitete dostojanstvenog rada za mlade ljude ne smije biti ugrožen te da osnovni standardi rada te drugi standardi povezani s kvalitetom rada, kao što su radno vrijeme, minimalna plaća, socijalno osiguranje te zdravlje i sigurnost na radu, moraju biti glavne točke razmatranja u poduzetim naporima;

Poticanje mobilnosti radne snage

| 71. | podsjeća da je u EU-u trenutno 2 milijuna radnih mjesta nepopunjeno; naglašava potrebu za mobilnošću radne snage u Uniji kako bi se ta mjesta popunila i s tim u vezi ponovno ističe važnost programa ERASMUS+ i EURES; |
| --- | --- |

71.

podsjeća da je u EU-u trenutno 2 milijuna radnih mjesta nepopunjeno; naglašava potrebu za mobilnošću radne snage u Uniji kako bi se ta mjesta popunila i s tim u vezi ponovno ističe važnost programa ERASMUS+ i EURES;

| 72. | podsjeća koliko je važno olakšati mobilnost prekograničnih radnika dajući im informacije o postojanju prekograničnih partnerstava u okviru mreže EURES čija je svrha potaknuti mobilnost prekograničnih radnika i ukloniti njezine zapreke informiranjem i savjetovanjem tih radnika o poslovnim mogućnostima te uvjetima života i rada sa svake strane granice; u tom je pogledu EURES-T važan instrument za bolje kontroliranje potencijalnih izvora novih radnih mjesta i put prema integriranijem tržištu rada EU-a; |
| --- | --- |

72.

podsjeća koliko je važno olakšati mobilnost prekograničnih radnika dajući im informacije o postojanju prekograničnih partnerstava u okviru mreže EURES čija je svrha potaknuti mobilnost prekograničnih radnika i ukloniti njezine zapreke informiranjem i savjetovanjem tih radnika o poslovnim mogućnostima te uvjetima života i rada sa svake strane granice; u tom je pogledu EURES-T važan instrument za bolje kontroliranje potencijalnih izvora novih radnih mjesta i put prema integriranijem tržištu rada EU-a;

| 73. | podsjeća na mobilnost kvalificiranih radnika iz trećih zemalja, kao jedan od odgovora na demografske izazove, pomanjkanja i neusklađenosti na tržištu rada, kao i na potrebu da se posljedice odljeva mozgova svedu na minimum; |
| --- | --- |

73.

podsjeća na mobilnost kvalificiranih radnika iz trećih zemalja, kao jedan od odgovora na demografske izazove, pomanjkanja i neusklađenosti na tržištu rada, kao i na potrebu da se posljedice odljeva mozgova svedu na minimum;

| 74. | napominje da se EU temelji na načelu slobode kretanja radnika; poziva da se učenje i korištenje stranih jezika potiču radi povećanja mobilnosti; ističe da je važno učenje jezika, osobito kada se radi o europskim jezicima, učiniti elementom cjeloživotnog učenja koji će se poticati kako bi se olakšala mobilnost radnika te proširile njihove mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

74.

napominje da se EU temelji na načelu slobode kretanja radnika; poziva da se učenje i korištenje stranih jezika potiču radi povećanja mobilnosti; ističe da je važno učenje jezika, osobito kada se radi o europskim jezicima, učiniti elementom cjeloživotnog učenja koji će se poticati kako bi se olakšala mobilnost radnika te proširile njihove mogućnosti zapošljavanja;

Razmjena i potvrda najboljih praksi u EU-u

| 75. | naglašava potrebu za razmjenom i potvrdom najboljih praksi među državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima, kao i za usporedbom i mjerenjem njihove učinkovitosti, posebno u vezi s dvojnim i strukovnim obrazovanjem i naukovanjem, sustavom stažiranja i kurikulima, ishodima neformalnog i informalnog učenja te strategijama cjeloživotnog učenja, uz uvažavanje specifičnosti svakog tržišta rada i sustava obrazovanja; ukazuje na Europsku platformu za naukovanje kao jedan od ključnih alata za stvaranje europskih partnerstava i razmjenu najbolje prakse u području naukovanja; |
| --- | --- |

75.

naglašava potrebu za razmjenom i potvrdom najboljih praksi među državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima, kao i za usporedbom i mjerenjem njihove učinkovitosti, posebno u vezi s dvojnim i strukovnim obrazovanjem i naukovanjem, sustavom stažiranja i kurikulima, ishodima neformalnog i informalnog učenja te strategijama cjeloživotnog učenja, uz uvažavanje specifičnosti svakog tržišta rada i sustava obrazovanja; ukazuje na Europsku platformu za naukovanje kao jedan od ključnih alata za stvaranje europskih partnerstava i razmjenu najbolje prakse u području naukovanja;

| 76. | naglašava važnu ulogu neformalnog i informalnog učenja, volontiranja te cjeloživotnog učenja u razvoju vještina i kvalifikacija, posebice horizontalnih vještina poput poduzetničkih vještina te kompetencija povezanih s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, osobnim razvojem i jezicima, koje su primjenjive u brojnim kontekstima; poziva EU da odraslima poboljša pristup učenju te drugim prilikama za obrazovanje; poziva poslodavce i obrazovne ustanove da potvrde i priznaju važnost neformalnog i informalnog učenja; |
| --- | --- |

76.

naglašava važnu ulogu neformalnog i informalnog učenja, volontiranja te cjeloživotnog učenja u razvoju vještina i kvalifikacija, posebice horizontalnih vještina poput poduzetničkih vještina te kompetencija povezanih s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, osobnim razvojem i jezicima, koje su primjenjive u brojnim kontekstima; poziva EU da odraslima poboljša pristup učenju te drugim prilikama za obrazovanje; poziva poslodavce i obrazovne ustanove da potvrde i priznaju važnost neformalnog i informalnog učenja;

| 77. | naglašava da je važno ponovno oživjeti bolonjski proces usmjeravanjem na nove i naprednije oblike suradnje koje su predložene na Ministarskoj konferenciji u Erevanu u svibnju 2015. te ih uvesti bez odgode; |
| --- | --- |

77.

naglašava da je važno ponovno oživjeti bolonjski proces usmjeravanjem na nove i naprednije oblike suradnje koje su predložene na Ministarskoj konferenciji u Erevanu u svibnju 2015. te ih uvesti bez odgode;

| 78. | vjeruje da bi Komisija trebala zajamčiti pravilnu provedbu programa Erasmus+ sa svim njegovim brojnim aktivnostima, uključujući sportski element programa; smatra da je važno pojednostavniti pristup programu kako bi on bio dostupan što većem broju pojedinaca i organizacija; |
| --- | --- |

78.

vjeruje da bi Komisija trebala zajamčiti pravilnu provedbu programa Erasmus+ sa svim njegovim brojnim aktivnostima, uključujući sportski element programa; smatra da je važno pojednostavniti pristup programu kako bi on bio dostupan što većem broju pojedinaca i organizacija;

Poticanje poduzetničkog duha građana: mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća

| 79. | smatra da je potrebno poboljšati obrazovanje o vođenju i financijskom upravljanju i poticanje poduzetničkog obrazovanja od rane dobi te da su potrebni sveobuhvatni i kvalitetni pretškolski sustavi koji pružaju podršku obiteljima u nepovoljnom položaju kako bi se ostvario potencijal mladih i osposobilo ih se da ne postanu samo zaposlenici, nego i poslodavci, te im se omogućilo da pokrenu nova poduzeća i iskoriste nova tržišta; |
| --- | --- |

79.

smatra da je potrebno poboljšati obrazovanje o vođenju i financijskom upravljanju i poticanje poduzetničkog obrazovanja od rane dobi te da su potrebni sveobuhvatni i kvalitetni pretškolski sustavi koji pružaju podršku obiteljima u nepovoljnom položaju kako bi se ostvario potencijal mladih i osposobilo ih se da ne postanu samo zaposlenici, nego i poslodavci, te im se omogućilo da pokrenu nova poduzeća i iskoriste nova tržišta;

| 80. | pozdravlja programe kao što je Erasmus za mlade poduzetnike namijenjene pomaganju novim poduzetnicima da steknu odgovarajuće vještine za upravljanje poduzećem i vjeruje da bi trebalo nastaviti poticati takve programe kako bi se što većem broju mladih poduzetnika pomoglo pri uspostavi poduzeća i u uspješnom poslovanju; smatra da treba uvesti posebne mjere potpore mladim poduzetnicima kako bi im se olakšao pristup informacijama, financiranju i potporama, uključujući službe gdje se na jednom mjestu mogu dobiti informacije i podrška i koje su usmjerene na mlade ljude u postojećim tijelima za podršku poduzetnicima; |
| --- | --- |

80.

pozdravlja programe kao što je Erasmus za mlade poduzetnike namijenjene pomaganju novim poduzetnicima da steknu odgovarajuće vještine za upravljanje poduzećem i vjeruje da bi trebalo nastaviti poticati takve programe kako bi se što većem broju mladih poduzetnika pomoglo pri uspostavi poduzeća i u uspješnom poslovanju; smatra da treba uvesti posebne mjere potpore mladim poduzetnicima kako bi im se olakšao pristup informacijama, financiranju i potporama, uključujući službe gdje se na jednom mjestu mogu dobiti informacije i podrška i koje su usmjerene na mlade ljude u postojećim tijelima za podršku poduzetnicima;

| 81. | smatra da se informalnim obrazovanjem, posebno onim koje se razvilo u udrugama mladih, potiče kreativnost, osjećaj za poduzimanje inicijative i samoodgovornost te da se njime mogu povećati izgledi mladih na tržištu rada; |
| --- | --- |

81.

smatra da se informalnim obrazovanjem, posebno onim koje se razvilo u udrugama mladih, potiče kreativnost, osjećaj za poduzimanje inicijative i samoodgovornost te da se njime mogu povećati izgledi mladih na tržištu rada;

| 82. | ističe da je potrebno uvrstiti elemente poduzetničke izobrazbe u sve razine obrazovanja i osposobljavanja jer je širenje poduzetničkog duha među mladima u ranim fazama obrazovanja učinkovit način borbe protiv nezaposlenosti, posebice nezaposlenosti mladih; u vezi s time apelira na aktivni dijalog i suradnju između akademske i poslovne zajednice s ciljem razvijanja obrazovnih programa koji će opremiti mlade ljude potrebnim vještinama i kompetencijama; |
| --- | --- |

82.

ističe da je potrebno uvrstiti elemente poduzetničke izobrazbe u sve razine obrazovanja i osposobljavanja jer je širenje poduzetničkog duha među mladima u ranim fazama obrazovanja učinkovit način borbe protiv nezaposlenosti, posebice nezaposlenosti mladih; u vezi s time apelira na aktivni dijalog i suradnju između akademske i poslovne zajednice s ciljem razvijanja obrazovnih programa koji će opremiti mlade ljude potrebnim vještinama i kompetencijama;

| 83. | poziva na uspostavljanje Europske strategije za vještine koja će biti usmjerena na budućnost i na rezultate te koja će usmjeravati nacionalne strategije za vještine i integrirati ih u nacionalne planove za radna mjesta dajući istodobno sveobuhvatni okvir za sektorske akcijske planove koji su predloženi u Paketu za zapošljavanje; |
| --- | --- |

83.

poziva na uspostavljanje Europske strategije za vještine koja će biti usmjerena na budućnost i na rezultate te koja će usmjeravati nacionalne strategije za vještine i integrirati ih u nacionalne planove za radna mjesta dajući istodobno sveobuhvatni okvir za sektorske akcijske planove koji su predloženi u Paketu za zapošljavanje;

| 84. | naglašava važnost mjera potpore i poticaja za novoosnovana poduzeća, MSP-ove, mikropoduzeća i sudionike socijalnog gospodarstva kako bi se olakšalo njihovo osnivanje i rad, kao i potrebu da se uvede i primjenjuje načelo bolje regulacije i da se olakša zapošljavanje kvalificirane radne snage i osposobljavanje zaposlenika; s tom namjerom ističe da porezno opterećenje treba preusmjeriti s rada na druge izvore poreza koji manje štete zapošljavanju i rastu te istodobno očuvati odgovarajuću socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

84.

naglašava važnost mjera potpore i poticaja za novoosnovana poduzeća, MSP-ove, mikropoduzeća i sudionike socijalnog gospodarstva kako bi se olakšalo njihovo osnivanje i rad, kao i potrebu da se uvede i primjenjuje načelo bolje regulacije i da se olakša zapošljavanje kvalificirane radne snage i osposobljavanje zaposlenika; s tom namjerom ističe da porezno opterećenje treba preusmjeriti s rada na druge izvore poreza koji manje štete zapošljavanju i rastu te istodobno očuvati odgovarajuću socijalnu zaštitu;

| 85. | poziva države članice da smanje porezno opterećenje rada; |
| --- | --- |

85.

poziva države članice da smanje porezno opterećenje rada;

| 86. | podsjeća da gotovo 99 % europskih poduzeća čine mala i srednja poduzeća, koja su glavni pokretač stvaranja konkurentnog tržišta rada u EU-u; s obzirom na takvu situaciju ističe da je važno da se zakonodavstvo EU-a temelji na načelu „misli prvo na male” kako bi se uklonile birokratske prepreke s kojima se MSP-ovi susreću i kako bi im se omogućilo da potpuno ostvare potencijal otvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

86.

podsjeća da gotovo 99 % europskih poduzeća čine mala i srednja poduzeća, koja su glavni pokretač stvaranja konkurentnog tržišta rada u EU-u; s obzirom na takvu situaciju ističe da je važno da se zakonodavstvo EU-a temelji na načelu „misli prvo na male” kako bi se uklonile birokratske prepreke s kojima se MSP-ovi susreću i kako bi im se omogućilo da potpuno ostvare potencijal otvaranja radnih mjesta;

| 87. | smatra da bi poduzetnici trebali ulagati u osposobljavanje i naukovanje zaposlenika te da bi u tu svrhu trebalo uvesti poticaje i po potrebi ih dalje razraditi jer će to poduzetnicima omogućiti da se šire i stvaraju nova radna mjesta; smatra da bi nastanak mreža poslodavaca mogao olakšati MSP-ovima i mikropoduzećima pristup programima osposobljavanja i podršci koja im je potrebna; |
| --- | --- |

87.

smatra da bi poduzetnici trebali ulagati u osposobljavanje i naukovanje zaposlenika te da bi u tu svrhu trebalo uvesti poticaje i po potrebi ih dalje razraditi jer će to poduzetnicima omogućiti da se šire i stvaraju nova radna mjesta; smatra da bi nastanak mreža poslodavaca mogao olakšati MSP-ovima i mikropoduzećima pristup programima osposobljavanja i podršci koja im je potrebna;

Inovacije i digitalizacija: nove vještine i radna mjesta

| 88. | naglašava važnost inovacija i digitalizacije za rast, produktivnost te pravednije, održivije i uključivije društvo, a da s tim u vezi treba zajamčiti znanja, kreativnost i vještine, ali i motivaciju i odlučnost zaposlenika, potencijalnih zaposlenika i poslodavaca u cilju stvaranja inovativnih, kreativnih i digitalnih proizvoda i usluga; ističe potrebu da se premosti europski digitalni jaz, da digitalne vještine postanu dio cjeloživotnog učenja i da se novi mediji i nove tehnologije integriraju u kurikulume; nadalje ističe da je potrebno razvijati inovativne metode učenja i širiti dostupnost učenja preko interneta te na daljinu uz pomoć otvorenih obrazovnih sadržaja koji svima omogućuju jednak pristup obrazovanju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

88.

naglašava važnost inovacija i digitalizacije za rast, produktivnost te pravednije, održivije i uključivije društvo, a da s tim u vezi treba zajamčiti znanja, kreativnost i vještine, ali i motivaciju i odlučnost zaposlenika, potencijalnih zaposlenika i poslodavaca u cilju stvaranja inovativnih, kreativnih i digitalnih proizvoda i usluga; ističe potrebu da se premosti europski digitalni jaz, da digitalne vještine postanu dio cjeloživotnog učenja i da se novi mediji i nove tehnologije integriraju u kurikulume; nadalje ističe da je potrebno razvijati inovativne metode učenja i širiti dostupnost učenja preko interneta te na daljinu uz pomoć otvorenih obrazovnih sadržaja koji svima omogućuju jednak pristup obrazovanju i osposobljavanju;

| 89. | ističe da je potrebno utvrditi širok raspon industrija u nastajanju i ključnih sektora rasta na koje bi se države članice trebale usredotočiti u pogledu razvijanja svoje baze vještina; |
| --- | --- |

89.

ističe da je potrebno utvrditi širok raspon industrija u nastajanju i ključnih sektora rasta na koje bi se države članice trebale usredotočiti u pogledu razvijanja svoje baze vještina;

| 90. | naglašava potencijal koji za otvaranje radnih mjesta imaju dovršenje jedinstvenog digitalnog tržišta, uspostava energetske unije, otvaranje radnih mjesta ulaganjem u istraživanje, razvoj i inovacije, promicanje socijalnog poduzetništva i socijalnog gospodarstva, usavršavanje radnika u sektorima zdravstvene i socijalne skrbi te poticanje boljih prometnih mreža; |
| --- | --- |

90.

naglašava potencijal koji za otvaranje radnih mjesta imaju dovršenje jedinstvenog digitalnog tržišta, uspostava energetske unije, otvaranje radnih mjesta ulaganjem u istraživanje, razvoj i inovacije, promicanje socijalnog poduzetništva i socijalnog gospodarstva, usavršavanje radnika u sektorima zdravstvene i socijalne skrbi te poticanje boljih prometnih mreža;

| 91. | ističe nedavni trend vraćanja proizvodnje i usluga u EU te s time povezanu priliku za otvaranje radnih mjesta, posebno za mlade; vjeruje da gospodarstva EU-a imaju jedinstvenu priliku ubrzati taj trend vraćanja radnih mjesta u izvornu državu jamčenjem usklađenosti vještina naše radne snage s potrebama poduzeća; |
| --- | --- |

91.

ističe nedavni trend vraćanja proizvodnje i usluga u EU te s time povezanu priliku za otvaranje radnih mjesta, posebno za mlade; vjeruje da gospodarstva EU-a imaju jedinstvenu priliku ubrzati taj trend vraćanja radnih mjesta u izvornu državu jamčenjem usklađenosti vještina naše radne snage s potrebama poduzeća;

| 92. | ističe važnost studiranja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike i naglašava ulogu koju ta područja imaju u omogućavanju Europi da postane važan igrač na svjetskoj razini u odnosu na brzi razvoj tehnologije; |
| --- | --- |

92.

ističe važnost studiranja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike i naglašava ulogu koju ta područja imaju u omogućavanju Europi da postane važan igrač na svjetskoj razini u odnosu na brzi razvoj tehnologije;

| 93. | podržava inicijativu Komisije u suradnji s trojnim predsjedništvom da promiču poduzetnički način razmišljanja u Europi i da razvijaju prenosive cjeloživotne vještine; |
| --- | --- |

93.

podržava inicijativu Komisije u suradnji s trojnim predsjedništvom da promiču poduzetnički način razmišljanja u Europi i da razvijaju prenosive cjeloživotne vještine;

| 94. | ističe činjenicu da u EU-u nedostaju vještine u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, dok istovremeno postoji višak osoba s diplomama iz društvenih znanosti; smatra da su potrebne dodatne inicijative na europskoj i nacionalnoj razini kako bi se riješio problem nedostatka vještina na radnim mjestima i studijima u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike; preporučuje Komisiji i državama članicama da poduzmu mjere kojima će se povećati privlačnost i vrijednost studija u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te kojima će se mlade ljude, posebice žene, potaknuti da upišu studije iz tih područja; |
| --- | --- |

94.

ističe činjenicu da u EU-u nedostaju vještine u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, dok istovremeno postoji višak osoba s diplomama iz društvenih znanosti; smatra da su potrebne dodatne inicijative na europskoj i nacionalnoj razini kako bi se riješio problem nedostatka vještina na radnim mjestima i studijima u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike; preporučuje Komisiji i državama članicama da poduzmu mjere kojima će se povećati privlačnost i vrijednost studija u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te kojima će se mlade ljude, posebice žene, potaknuti da upišu studije iz tih područja;

| 95. | naglašava da i u 21. stoljeću još uvijek ima prostora za tradicionalna znanja koja stvaraju stabilna radna mjesta koja se ne mogu popuniti vanjskim suradnicima te podupire niz područja u kojima Europa pokazuje izvrsnost; poziva na potporu koja će omogućiti očuvanje tih tradicionalnih vještina te njihovo prenošenje na buduće generacije uz pomoć osposobljavanja i, kad god je to moguće, kombiniranje tih vještina s novim znanjima, uključujući digitalne vještine, kako bi se njihov potencijal što više povećao; |
| --- | --- |

95.

naglašava da i u 21. stoljeću još uvijek ima prostora za tradicionalna znanja koja stvaraju stabilna radna mjesta koja se ne mogu popuniti vanjskim suradnicima te podupire niz područja u kojima Europa pokazuje izvrsnost; poziva na potporu koja će omogućiti očuvanje tih tradicionalnih vještina te njihovo prenošenje na buduće generacije uz pomoć osposobljavanja i, kad god je to moguće, kombiniranje tih vještina s novim znanjima, uključujući digitalne vještine, kako bi se njihov potencijal što više povećao;

Mjere za mlađe i starije radnike te radnike s invaliditetom

| 96. | naglašava potrebu za posebnim mjerama i potporom za poslodavce, posebno za MSP-ove, i njihovu važnost kako bi im pomogli da povećaju kvalitetno i održivo zapošljavanje, zajamče osposobljavanje na radu i ponude mogućnosti razvoja karijere skupinama u nepovoljnom položaju na tržištu rada, kao što su mladi, stariji radnici, žene, migranti, osobe s invaliditetom i dugotrajno nezaposleni; prepoznaje i podržava ulogu javnih i privatnih službi za zapošljavanje u promicanju konkurentnih tržišta rada; podsjeća na važnost društvene i gospodarske odgovornosti koju poslodavci i obrazovne ustanove imaju prema svim zaposlenicima i prema društvu; smatra da bi tu društvenu odgovornost trebalo zahtijevati i od institucija odgovornih za obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

96.

naglašava potrebu za posebnim mjerama i potporom za poslodavce, posebno za MSP-ove, i njihovu važnost kako bi im pomogli da povećaju kvalitetno i održivo zapošljavanje, zajamče osposobljavanje na radu i ponude mogućnosti razvoja karijere skupinama u nepovoljnom položaju na tržištu rada, kao što su mladi, stariji radnici, žene, migranti, osobe s invaliditetom i dugotrajno nezaposleni; prepoznaje i podržava ulogu javnih i privatnih službi za zapošljavanje u promicanju konkurentnih tržišta rada; podsjeća na važnost društvene i gospodarske odgovornosti koju poslodavci i obrazovne ustanove imaju prema svim zaposlenicima i prema društvu; smatra da bi tu društvenu odgovornost trebalo zahtijevati i od institucija odgovornih za obrazovanje i osposobljavanje;

| 97. | uviđa izazove s kojima se suočavaju mladi kad ulaze na tržište rada, podsjeća da je važno da steknu prvo radno iskustvo tijekom studija kako bi usvojili vještine koje omogućavaju zapošljivost te povećali uspješnost i učinkovitost prelaska iz obrazovnog sustava u radni odnos; upućuje na potencijal koji ima poduzetništvo mladih i zato apelira na odgovornost poslodavaca i država članica da mladima daju priliku steći takvo iskustvo i da podupru mlade pri stjecanju pravih vještina; nadalje, s tim u vezi naglašava važnost suradnje između škola i poslodavaca te poziva institucije EU-a i države članice da postanu naklonjenije poduzećima i da podrže mlade u procesu pretvorbe svojih ideja u uspješne poslovne planove; |
| --- | --- |

97.

uviđa izazove s kojima se suočavaju mladi kad ulaze na tržište rada, podsjeća da je važno da steknu prvo radno iskustvo tijekom studija kako bi usvojili vještine koje omogućavaju zapošljivost te povećali uspješnost i učinkovitost prelaska iz obrazovnog sustava u radni odnos; upućuje na potencijal koji ima poduzetništvo mladih i zato apelira na odgovornost poslodavaca i država članica da mladima daju priliku steći takvo iskustvo i da podupru mlade pri stjecanju pravih vještina; nadalje, s tim u vezi naglašava važnost suradnje između škola i poslodavaca te poziva institucije EU-a i države članice da postanu naklonjenije poduzećima i da podrže mlade u procesu pretvorbe svojih ideja u uspješne poslovne planove;

Prijedlog politike i preporuke

| 98. | poziva Komisiju, države članice, regionalna i lokalna tijela da ulažu u inovativne i obećavajuće nove ekonomske sektore kako bi potakli ulaganja u EU-u u cilju poticanja rasta i novog, kvalitetnog, održivog zapošljavanja koje vodi k pravednijem, održivijem i uključivijem društvu; nadalje naglašava da je važno da države članice provode ekonomske i financijske mjere te da izvrše reforme tržišta rada utemeljene na jasnim i mjerljivim pokazateljima utemeljenim na podacima i s dokazivom djelotvornošću; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisiju, države članice, regionalna i lokalna tijela da ulažu u inovativne i obećavajuće nove ekonomske sektore kako bi potakli ulaganja u EU-u u cilju poticanja rasta i novog, kvalitetnog, održivog zapošljavanja koje vodi k pravednijem, održivijem i uključivijem društvu; nadalje naglašava da je važno da države članice provode ekonomske i financijske mjere te da izvrše reforme tržišta rada utemeljene na jasnim i mjerljivim pokazateljima utemeljenim na podacima i s dokazivom djelotvornošću;

| 99. | poziva države članice da se pobrinu da reforme tržišta rada, osim za promicanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, budu namijenjene za smanjenje segmentacije, bolje uključivanje ranjivih skupina u tržište rada, promicanje jednakosti spolova, smanjenje siromaštva zaposlenih i pružanje odgovarajuće socijalne zaštite svim radnicima, uključujući samozaposlene; |
| --- | --- |

99.

poziva države članice da se pobrinu da reforme tržišta rada, osim za promicanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, budu namijenjene za smanjenje segmentacije, bolje uključivanje ranjivih skupina u tržište rada, promicanje jednakosti spolova, smanjenje siromaštva zaposlenih i pružanje odgovarajuće socijalne zaštite svim radnicima, uključujući samozaposlene;

| 100. | poziva države članice da ulažu u obrazovanje u ranom djetinjstvu, u rano poučavanje stranih jezika te u informacijske i komunikacijske tehnologije u osnovnim školama; |
| --- | --- |

100.

poziva države članice da ulažu u obrazovanje u ranom djetinjstvu, u rano poučavanje stranih jezika te u informacijske i komunikacijske tehnologije u osnovnim školama;

| 101. | poziva države članice da u potpunosti vode računa o važnosti automatizacije kao trenda koji može narušiti kvantitativnu važnost mnogih radnih mjesta te da svoje programe osposobljavanja nezaposlenih usmjere prema vještinama učenja koje su korisne u nerutinskim poslovima; |
| --- | --- |

101.

poziva države članice da u potpunosti vode računa o važnosti automatizacije kao trenda koji može narušiti kvantitativnu važnost mnogih radnih mjesta te da svoje programe osposobljavanja nezaposlenih usmjere prema vještinama učenja koje su korisne u nerutinskim poslovima;

| 102. | poziva države članice i regionalna i lokalna tijela da se informiraju o primjerima najbolje prakse i da dio tih praksi prenesu u političke mjere za povećanje stopa zaposlenosti i smanjenje siromaštva i nejednakosti, kao i da poduzmu reforme koje se pozivaju na te prakse; nadalje poziva države članice da uspoređuju i mjere učinkovitost takvih praksi, da pronađu pravu ravnotežu između prilagodljivosti i sigurnosti radnika i poduzeća, te da uzmu u obzir specifične osobine tržišta rada i obrazovnih sustava u državama članicama; |
| --- | --- |

102.

poziva države članice i regionalna i lokalna tijela da se informiraju o primjerima najbolje prakse i da dio tih praksi prenesu u političke mjere za povećanje stopa zaposlenosti i smanjenje siromaštva i nejednakosti, kao i da poduzmu reforme koje se pozivaju na te prakse; nadalje poziva države članice da uspoređuju i mjere učinkovitost takvih praksi, da pronađu pravu ravnotežu između prilagodljivosti i sigurnosti radnika i poduzeća, te da uzmu u obzir specifične osobine tržišta rada i obrazovnih sustava u državama članicama;

| 103. | poziva gradove i regije da se usredotoče na kvalitetu obrazovanja i osposobljavanja boreći se protiv ranog napuštanja školovanja i protiv nezaposlenosti mladih jer mladi ljudi hitno trebaju nove perspektive i treba učiniti sve da ih se podrži; |
| --- | --- |

103.

poziva gradove i regije da se usredotoče na kvalitetu obrazovanja i osposobljavanja boreći se protiv ranog napuštanja školovanja i protiv nezaposlenosti mladih jer mladi ljudi hitno trebaju nove perspektive i treba učiniti sve da ih se podrži;

| 104. | poziva države članice da osmisle kolektivni pristup poput mreža poslodavaca kako bi pomogli da se uklone prepreke koje onemogućavaju poslodavcima da teže k ambicioznijim planovima u pogledu razvoja radne snage; |
| --- | --- |

104.

poziva države članice da osmisle kolektivni pristup poput mreža poslodavaca kako bi pomogli da se uklone prepreke koje onemogućavaju poslodavcima da teže k ambicioznijim planovima u pogledu razvoja radne snage;

| 105. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju i podupru socijalna poduzeća koja ozbiljno shvaćaju svoju odgovornost prema okolišu, potrošačima i posloprimcima; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisiju i države članice da ojačaju i podupru socijalna poduzeća koja ozbiljno shvaćaju svoju odgovornost prema okolišu, potrošačima i posloprimcima;

| 106. | poziva države članice da uvedu minimalnu plaću s ciljem rješavanja nejednakosti u plaćama, postavljajući najnižu razinu za svaku državu članicu, da bi se pravnim sredstvima ili sporazumom osigurao pristojan dohodak, u skladu s nacionalnom praksom; |
| --- | --- |

106.

poziva države članice da uvedu minimalnu plaću s ciljem rješavanja nejednakosti u plaćama, postavljajući najnižu razinu za svaku državu članicu, da bi se pravnim sredstvima ili sporazumom osigurao pristojan dohodak, u skladu s nacionalnom praksom;

| 107. | poziva države članice da u svoje obrazovne programe, uključujući strategije cjeloživotnog učenja, uvrste obrazovanje o vođenju, upravljanju, poduzetništvu i financijama, savjetovanje o osnivanju poduzeća i komunikacijske tehnologije, i da daju prednost daljnjem razvoju programa strukovnog osposobljavanja i obrazovanja, uključujući širenje europskog obrtništva, uzimajući u obzir razlike među država članicama u pogledu tržišta rada i obrazovnih sustava, a izbjegavajući jedinstveno rješenje za sve; |
| --- | --- |

107.

poziva države članice da u svoje obrazovne programe, uključujući strategije cjeloživotnog učenja, uvrste obrazovanje o vođenju, upravljanju, poduzetništvu i financijama, savjetovanje o osnivanju poduzeća i komunikacijske tehnologije, i da daju prednost daljnjem razvoju programa strukovnog osposobljavanja i obrazovanja, uključujući širenje europskog obrtništva, uzimajući u obzir razlike među država članicama u pogledu tržišta rada i obrazovnih sustava, a izbjegavajući jedinstveno rješenje za sve;

| 108. | apelira na Komisiju da izradi europsku platformu za priznavanje i vrednovanje vještina koje su zajedničke određenim aktivnostima i strukama, a koja bi obuhvatila priznavanje vještina stečenih dobrovoljnim radom; |
| --- | --- |

108.

apelira na Komisiju da izradi europsku platformu za priznavanje i vrednovanje vještina koje su zajedničke određenim aktivnostima i strukama, a koja bi obuhvatila priznavanje vještina stečenih dobrovoljnim radom;

| 109. | poziva države članice da provedu Preporuku Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja iz 2012. kao način priznavanja kompetencija stečenih neformalnim obrazovanjem, posebno dobrovoljnim radom i u sektoru mladih, te kao podrušku pri provedbi politike cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

109.

poziva države članice da provedu Preporuku Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja iz 2012. kao način priznavanja kompetencija stečenih neformalnim obrazovanjem, posebno dobrovoljnim radom i u sektoru mladih, te kao podrušku pri provedbi politike cjeloživotnog učenja;

| 110. | poziva države članice da podrže blisko i sustavno sudjelovanje dionika tržišta rada, uključujući organizacije poslodavaca i zaposlenika, ustanova za osposobljavanje, javnih i privatnih službi za zapošljavanje na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, među ostalim omogućavanjem njihove međusobne komunikacije i razmjene informacija, kako bi se potaknula čvršća veza između obrazovanja i osposobljavanja te radnog mjesta, kako bi se bolje uskladila ponuda i potražnja te kako bi se predvidjele i planirale buduće potrebe za vještinama i kvalifikacijama na tržištu rada; |
| --- | --- |

110.

poziva države članice da podrže blisko i sustavno sudjelovanje dionika tržišta rada, uključujući organizacije poslodavaca i zaposlenika, ustanova za osposobljavanje, javnih i privatnih službi za zapošljavanje na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, među ostalim omogućavanjem njihove međusobne komunikacije i razmjene informacija, kako bi se potaknula čvršća veza između obrazovanja i osposobljavanja te radnog mjesta, kako bi se bolje uskladila ponuda i potražnja te kako bi se predvidjele i planirale buduće potrebe za vještinama i kvalifikacijama na tržištu rada;

| 111. | poziva Komisiju, države članice te regionalna i lokalna tijela da pruže financijske i ekonomske poticaje kojima se podržava sudjelovanje u trajnom obrazovanju i osposobljavanju kako bi se zajamčila visokokvalificirana buduća radna snaga; preporučuje da se takvi poticaji temelje na mjerljivim pokazateljima utemeljenim na podacima i s dokazivom djelotvornošću; |
| --- | --- |

111.

poziva Komisiju, države članice te regionalna i lokalna tijela da pruže financijske i ekonomske poticaje kojima se podržava sudjelovanje u trajnom obrazovanju i osposobljavanju kako bi se zajamčila visokokvalificirana buduća radna snaga; preporučuje da se takvi poticaji temelje na mjerljivim pokazateljima utemeljenim na podacima i s dokazivom djelotvornošću;

| 112. | poziva države članice da ponude odgovarajuće osposobljavanje i osiguraju stalno stručno usavršavanje nastavnika i čelnih osoba u sektoru obrazovanja kako bi im pomogle da upotrebljavaju najprikladnije metode učenja i omogućile im da kod mladih diljem Europe razvijaju vještine i kompetencije za 21. stoljeće; nadalje ističe da je važno nastavnicima omogućiti stjecanje iskustvenog znanja u kojem se praksa kombinira s teorijom, osobito s obzirom na nove tehnologije i digitalizaciju, kako bi to znanje mogli prenijeti učenicima; |
| --- | --- |

112.

poziva države članice da ponude odgovarajuće osposobljavanje i osiguraju stalno stručno usavršavanje nastavnika i čelnih osoba u sektoru obrazovanja kako bi im pomogle da upotrebljavaju najprikladnije metode učenja i omogućile im da kod mladih diljem Europe razvijaju vještine i kompetencije za 21. stoljeće; nadalje ističe da je važno nastavnicima omogućiti stjecanje iskustvenog znanja u kojem se praksa kombinira s teorijom, osobito s obzirom na nove tehnologije i digitalizaciju, kako bi to znanje mogli prenijeti učenicima;

| 113. | poziva države članice i EU da poduzmu brze i konkretne korake za provedbu politika i važećih propisa o uzajamnom priznavanju kvalifikacija i akademskih naziva u EU-u, kao način da se potakne pravedna mobilnost radne snage unutar EU-a i riješi problem nepopunjenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

113.

poziva države članice i EU da poduzmu brze i konkretne korake za provedbu politika i važećih propisa o uzajamnom priznavanju kvalifikacija i akademskih naziva u EU-u, kao način da se potakne pravedna mobilnost radne snage unutar EU-a i riješi problem nepopunjenih radnih mjesta;

| 114. | poziva Komisiju i države članice da dostave predviđanja o promjenama na tržištu rada, osobito u vezi s izazovima koji proizlaze iz globalizacije, kao i predviđanja o radnim mjestima i vještinama za svaku državu članicu i kao presjek po sektorima; |
| --- | --- |

114.

poziva Komisiju i države članice da dostave predviđanja o promjenama na tržištu rada, osobito u vezi s izazovima koji proizlaze iz globalizacije, kao i predviđanja o radnim mjestima i vještinama za svaku državu članicu i kao presjek po sektorima;

o

o o

| 115. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

115.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0038.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0394.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0110.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0010.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0037.

(6)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

(7)  SL L 394, 30.12.2006., str. 10.

(8)  Prema Tromjesečnom pregledu stanja zapošljavanja i socijalne situacije iz ožujka 2015. koji je objavila Komisija.

(9)  Europska komisija (2013.), Razvoj na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi.

(10)  Prema Tromjesečnom pregledu stanja zapošljavanja i socijalne situacije od 13. travnja 2015. koji je objavila Komisija.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/246 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/246

---

P8_TA(2015)0322

30. i 31. godišnje izvješće o praćenju primjene prava EU-a (2012. – 2013.)

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. rujna 2015. o 30. i 31. godišnjem izvješću o praćenju primjene prava EU-a (2012. – 2013.) (2014/2253(INI))

(2017/C 316/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir 30. godišnje izvješće o praćenju primjene prava EU-a (2012.) (COM(2013)0726), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 30. godišnje izvješće o praćenju primjene prava EU-a (2012.) (COM(2013)0726),

| — | uzimajući u obzir 31. godišnje izvješće o praćenju primjene zakonodavstva EU-a (2013.) (COM(2014)0612), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 31. godišnje izvješće o praćenju primjene zakonodavstva EU-a (2013.) (COM(2014)0612),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješće o ocjeni projekta EU Pilot” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješće o ocjeni projekta EU Pilot” (COM(2010)0070),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Drugo izvješće o ocjeni projekta EU Pilot” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Drugo izvješće o ocjeni projekta EU Pilot” (COM(2011)0930),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2002. o odnosu prema podnositelju prigovora o povredi prava Zajednice (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2002. o odnosu prema podnositelju prigovora o povredi prava Zajednice (COM(2002)0141),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. travnja 2012. naslovljenu „Ažuriranje načina upravljanja odnosima s podnositeljem zahtjeva u pogledu primjene prava Unije”(COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. travnja 2012. naslovljenu „Ažuriranje načina upravljanja odnosima s podnositeljem zahtjeva u pogledu primjene prava Unije”(COM(2012)0154),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o 29. godišnjem izvješću o praćenju primjene prava Europske Unije (2011.) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o 29. godišnjem izvješću o praćenju primjene prava Europske Unije (2011.) (2),

| — | uzimajući u obzir studiju: „Utjecaj krize na temeljna prava diljem država članica EU-a – usporedna analiza” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju: „Utjecaj krize na temeljna prava diljem država članica EU-a – usporedna analiza” (3),

| — | uzimajući u obzir paket Komisije za bolje donošenje propisa od 19. svibnja 2015.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket Komisije za bolje donošenje propisa od 19. svibnja 2015.;

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke (A8-0242/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke (A8-0242/2015),

| A. | budući da se člankom 17. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) definira temeljna uloga Komisije kao „čuvarice Ugovora”; |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 17. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) definira temeljna uloga Komisije kao „čuvarice Ugovora”;

| B. | budući da u skladu s člankom 6. stavkom 1. UEU-a Povelja o temeljnim pravima Europske unije ima jednaku pravnu vrijednost kao Ugovori te se odnosi na institucije, tijela, urede i agencije Unije i države članice kada primjenjuju pravo Unije (članak 51. stavak 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije); |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 6. stavkom 1. UEU-a Povelja o temeljnim pravima Europske unije ima jednaku pravnu vrijednost kao Ugovori te se odnosi na institucije, tijela, urede i agencije Unije i države članice kada primjenjuju pravo Unije (članak 51. stavak 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije);

| C. | budući da Komisija, u skladu s člankom 258. stavcima 1. i 2. UFEU-a, nekoj državi članici daje obrazloženo mišljenje ako smatra da ta država članica nije ispunila neku obvezu na temelju Ugovorâ i može taj predmet uputiti Sudu Europske unije ako dotična država ne postupi u skladu s mišljenjem u roku koji odredi Komisija; |
| --- | --- |

C.

budući da Komisija, u skladu s člankom 258. stavcima 1. i 2. UFEU-a, nekoj državi članici daje obrazloženo mišljenje ako smatra da ta država članica nije ispunila neku obvezu na temelju Ugovorâ i može taj predmet uputiti Sudu Europske unije ako dotična država ne postupi u skladu s mišljenjem u roku koji odredi Komisija;

| D. | budući da se Okvirnim sporazumom o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije predviđa razmjena informacija o svim postupcima povrede na temelju pisama službene opomene, no njime nije obuhvaćen neformalni postupak EU Pilot koji prethodi pokretanju formalnog postupka zbog povrede; |
| --- | --- |

D.

budući da se Okvirnim sporazumom o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije predviđa razmjena informacija o svim postupcima povrede na temelju pisama službene opomene, no njime nije obuhvaćen neformalni postupak EU Pilot koji prethodi pokretanju formalnog postupka zbog povrede;

| E. | budući da se člankom 41. Povelje o temeljnim pravima Europske unije definira pravo na dobru upravu kao pravo svake osobe na to da institucije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku i da se člankom 298. UFEU-a predviđa da u obavljanju svojih zadaća, institucije, tijela, uredi i agencije Unije imaju potporu otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije; |
| --- | --- |

E.

budući da se člankom 41. Povelje o temeljnim pravima Europske unije definira pravo na dobru upravu kao pravo svake osobe na to da institucije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku i da se člankom 298. UFEU-a predviđa da u obavljanju svojih zadaća, institucije, tijela, uredi i agencije Unije imaju potporu otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije;

| F. | budući da se člankom 51. Povelje o temeljnim pravima Europske unije ograničava obveza država članica da poštuju Povelju kada primjenjuju pravo Unije, no njome se ne predviđa ograničenje obveza iz Povelje za institucije, tijela, urede ili agencije EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da se člankom 51. Povelje o temeljnim pravima Europske unije ograničava obveza država članica da poštuju Povelju kada primjenjuju pravo Unije, no njome se ne predviđa ograničenje obveza iz Povelje za institucije, tijela, urede ili agencije EU-a;

| G. | budući da su u kontekstu nedavne financijske krize države članice morale poduzeti mjere kojima se ugrožava primarno pravo EU-a, posebice odredbe o zaštiti socijalnih i gospodarskih prava; |
| --- | --- |

G.

budući da su u kontekstu nedavne financijske krize države članice morale poduzeti mjere kojima se ugrožava primarno pravo EU-a, posebice odredbe o zaštiti socijalnih i gospodarskih prava;

| 1. | napominje da je Komisija, u skladu sa Zajedničkom političkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 27. listopada 2011. o dokumentima s objašnjenjima, oba suzakonodavca izvijestila o njezinoj provedbi; |
| --- | --- |

1.

napominje da je Komisija, u skladu sa Zajedničkom političkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 27. listopada 2011. o dokumentima s objašnjenjima, oba suzakonodavca izvijestila o njezinoj provedbi;

| 2. | pozdravlja 30. i 31. godišnje izvješće Europske komisije o primjeni prava EU-a i napominje da su u skladu s njima četiri glavna područja u kojima je pokrenut najveći broj postupaka zbog povrede u smislu prenošenja u nacionalno zakonodavstvo tijekom 2012. bila područje prometa, zaštite zdravlja i potrošača, zaštite okoliša i pitanja u vezi s unutarnjim tržištem i uslugama, dok su 2013. najproblematičnija područja bila okoliš, zaštita zdravlja i potrošača, unutarnje tržište i usluge te promet; međutim, podsjeća da ta naknadna evaluacija ne zamjenjuje dužnost Komisije da pravovremeno i učinkovito nadzire primjenu i provedbu prava EU-a te napominje da bi Parlament mogao pomoći pri reviziji provedbe zakonodavstva provodeći nadzor nad Komisijom; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja 30. i 31. godišnje izvješće Europske komisije o primjeni prava EU-a i napominje da su u skladu s njima četiri glavna područja u kojima je pokrenut najveći broj postupaka zbog povrede u smislu prenošenja u nacionalno zakonodavstvo tijekom 2012. bila područje prometa, zaštite zdravlja i potrošača, zaštite okoliša i pitanja u vezi s unutarnjim tržištem i uslugama, dok su 2013. najproblematičnija područja bila okoliš, zaštita zdravlja i potrošača, unutarnje tržište i usluge te promet; međutim, podsjeća da ta naknadna evaluacija ne zamjenjuje dužnost Komisije da pravovremeno i učinkovito nadzire primjenu i provedbu prava EU-a te napominje da bi Parlament mogao pomoći pri reviziji provedbe zakonodavstva provodeći nadzor nad Komisijom;

| 3. | ističe da u Europskoj uniji koja se temelji na vladavini prava, pravnoj sigurnosti i predvidivosti zakona mora postojati pravna obveza da građani Europske unije prvi budu na jasan, dostupan, transparentan način (putem interneta i drugim sredstvima) te pravodobno obaviješteni o tome koje su nacionalne pravne norme usvojene u okviru prenošenja zakonodavstva EU-a i koja su nacionalna tijela nadležna za njihovu pravilnu primjenu; |
| --- | --- |

3.

ističe da u Europskoj uniji koja se temelji na vladavini prava, pravnoj sigurnosti i predvidivosti zakona mora postojati pravna obveza da građani Europske unije prvi budu na jasan, dostupan, transparentan način (putem interneta i drugim sredstvima) te pravodobno obaviješteni o tome koje su nacionalne pravne norme usvojene u okviru prenošenja zakonodavstva EU-a i koja su nacionalna tijela nadležna za njihovu pravilnu primjenu;

| 4. | napominje da građani i poduzeća očekuju jednostavan, predvidiv i pouzdan regulatorni okvir; |
| --- | --- |

4.

napominje da građani i poduzeća očekuju jednostavan, predvidiv i pouzdan regulatorni okvir;

| 5. | poziva Komisiju da pri izradi i procjeni zakonodavstva u većoj mjeri vodi računa o opterećenju za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da pri izradi i procjeni zakonodavstva u većoj mjeri vodi računa o opterećenju za mala i srednja poduzeća;

| 6. | poziva Komisiju i države članice da koordiniraju svoje napore u ranijoj fazi zakonodavnog postupka kako bi se zajamčilo da će krajnji rezultat biti proveden učinkovitije; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju i države članice da koordiniraju svoje napore u ranijoj fazi zakonodavnog postupka kako bi se zajamčilo da će krajnji rezultat biti proveden učinkovitije;

| 7. | napominje da kasno i nepravilno prenošenje te loša primjena prava EU-a mogu dovesti do diferenciranja među državama članicama i narušavanja jednakih uvjeta u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

7.

napominje da kasno i nepravilno prenošenje te loša primjena prava EU-a mogu dovesti do diferenciranja među državama članicama i narušavanja jednakih uvjeta u cijelom EU-u;

| 8. | poziva Komisiju da sa svim državama članicama postupa jednako, neovisno o njihovoj veličini ili datumu pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da sa svim državama članicama postupa jednako, neovisno o njihovoj veličini ili datumu pristupanja EU-u;

| 9. | primjećuje da su provedba i prenošenje prava EU-a i dalje neujednačeni diljem država članica; napominje da se građani koji žele živjeti, raditi ili poslovati u drugoj državi članici suočavaju sa svakodnevnom realnošću stalnih poteškoća koje proizlaze iz neujednačene provedbe prava EU-a u pravnim sustavima država članica; |
| --- | --- |

9.

primjećuje da su provedba i prenošenje prava EU-a i dalje neujednačeni diljem država članica; napominje da se građani koji žele živjeti, raditi ili poslovati u drugoj državi članici suočavaju sa svakodnevnom realnošću stalnih poteškoća koje proizlaze iz neujednačene provedbe prava EU-a u pravnim sustavima država članica;

| 10. | podsjeća na činjenicu da je, u skladu s člankom 17. UEU-a, odgovornost Komisije da osigurava primjenu prava Unije, uključujući Povelju o temeljnim pravima Europske unije (članak 6. stavak 1. UEU-a), čije se odredbe odnose na institucije, tijela, urede i agencije Unije i na države članice kada primjenjuju pravo Unije (članak 51. stavak 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije); podsjeća da Komisija ima ovlast pokretanja postupka zbog povrede prava u skladu s člancima 258. i 260. UFEU-a kako bi zajamčila poštovanje prava EU-a; međutim, poziva Komisiju da Parlamentu olakša obavljanje uloge suzakonodavca pružajući mu odgovarajuće informacije i preuzimajući odgovornost prema njemu; |
| --- | --- |

10.

podsjeća na činjenicu da je, u skladu s člankom 17. UEU-a, odgovornost Komisije da osigurava primjenu prava Unije, uključujući Povelju o temeljnim pravima Europske unije (članak 6. stavak 1. UEU-a), čije se odredbe odnose na institucije, tijela, urede i agencije Unije i na države članice kada primjenjuju pravo Unije (članak 51. stavak 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije); podsjeća da Komisija ima ovlast pokretanja postupka zbog povrede prava u skladu s člancima 258. i 260. UFEU-a kako bi zajamčila poštovanje prava EU-a; međutim, poziva Komisiju da Parlamentu olakša obavljanje uloge suzakonodavca pružajući mu odgovarajuće informacije i preuzimajući odgovornost prema njemu;

| 11. | napominje da je zatvoren 731 slučaj zbog povrede prava jer su dotične države članice pokazale svoju usklađenost s pravom EU-a; ističe da je Sud tijekom 2013. donio 52 presude u skladu s člankom 258. UFEU-a, od čega je 31 presuda (59,6 %) donesena protiv država članica; da bi te statističke podatke učinio jasnijima, podsjeća na to da je Sud do danas donio 3 274 presude o povredi (87,3 %) u korist Komisije; traži od Komisije da obrati posebnu pozornost na konkretno provođenje svih tih presuda; |
| --- | --- |

11.

napominje da je zatvoren 731 slučaj zbog povrede prava jer su dotične države članice pokazale svoju usklađenost s pravom EU-a; ističe da je Sud tijekom 2013. donio 52 presude u skladu s člankom 258. UFEU-a, od čega je 31 presuda (59,6 %) donesena protiv država članica; da bi te statističke podatke učinio jasnijima, podsjeća na to da je Sud do danas donio 3 274 presude o povredi (87,3 %) u korist Komisije; traži od Komisije da obrati posebnu pozornost na konkretno provođenje svih tih presuda;

| 12. | pozdravlja činjenicu da se Komisija sve više koristi planovima za provedbu novih dijelova zakonodavstva EU-a koji se upućuju državama članicama jer se time povećavaju šanse za pravodobnu i pravilnu provedbu, sprečavaju problemi u vezi s prenošenjem i primjenom te se, s druge strane, utječe na broj podnesenih relevantnih predstavki; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da se Komisija sve više koristi planovima za provedbu novih dijelova zakonodavstva EU-a koji se upućuju državama članicama jer se time povećavaju šanse za pravodobnu i pravilnu provedbu, sprečavaju problemi u vezi s prenošenjem i primjenom te se, s druge strane, utječe na broj podnesenih relevantnih predstavki;

| 13. | ponavlja da se Komisija treba usredotočiti na učinkovito rješavanje problema, djelotvorno upravljanje i preventivne mjere, ali predlaže da bi ona, osim formalnih postupaka zbog povreda, trebala razmišljati i o novim načinima za poboljšanje prenošenja i provedbe prava EU-a; |
| --- | --- |

13.

ponavlja da se Komisija treba usredotočiti na učinkovito rješavanje problema, djelotvorno upravljanje i preventivne mjere, ali predlaže da bi ona, osim formalnih postupaka zbog povreda, trebala razmišljati i o novim načinima za poboljšanje prenošenja i provedbe prava EU-a;

| 14. | smatra da se zakonodavstvo EU-a mora pravilno i pravovremeno prenijeti u pravni poredak svake države članice; potiče vlasti država članica da izbjegavaju praksu prekomjernog reguliranja jer to često dovodi do većih razilaženja u postupku provedbe na razini država članica, što pak oslabljuje poštovanje prava Unije jer građani postaju svjesni značajnih razlika diljem EU-a; ističe potrebu da se dodatno ojača suradnja zastupnika u Europskom parlamentu i odbora za europske poslove nacionalnih i regionalnih parlamenata; toplo pozdravlja novost uvedenu Ugovorom iz Lisabona prema kojoj Sud, na zahtjev Komisije, ima mogućnost državama članicama nametnuti kazne za kasno prenošenje bez potrebe čekanja druge presude; poziva institucije EU-a (Vijeće, Komisiju, ESB) da poštuju primarno pravo EU-a (Ugovore i Povelju o temeljnim pravima) pri utvrđivanju pravila za sekundarno pravo, odnosno pri usvajanju politika o ekonomskim i socijalnim pitanjima koje utječu na ljudska prava i zajedničko dobro; |
| --- | --- |

14.

smatra da se zakonodavstvo EU-a mora pravilno i pravovremeno prenijeti u pravni poredak svake države članice; potiče vlasti država članica da izbjegavaju praksu prekomjernog reguliranja jer to često dovodi do većih razilaženja u postupku provedbe na razini država članica, što pak oslabljuje poštovanje prava Unije jer građani postaju svjesni značajnih razlika diljem EU-a; ističe potrebu da se dodatno ojača suradnja zastupnika u Europskom parlamentu i odbora za europske poslove nacionalnih i regionalnih parlamenata; toplo pozdravlja novost uvedenu Ugovorom iz Lisabona prema kojoj Sud, na zahtjev Komisije, ima mogućnost državama članicama nametnuti kazne za kasno prenošenje bez potrebe čekanja druge presude; poziva institucije EU-a (Vijeće, Komisiju, ESB) da poštuju primarno pravo EU-a (Ugovore i Povelju o temeljnim pravima) pri utvrđivanju pravila za sekundarno pravo, odnosno pri usvajanju politika o ekonomskim i socijalnim pitanjima koje utječu na ljudska prava i zajedničko dobro;

| 15. | prima na znanje da se Komisija koristi pojmom „prekomjernog reguliranja” (gold plating) koji se odnosi na obveze koje nadilaze zahtjeve EU-a, odnosno na pretjeran broj normi, smjernica i postupaka akumuliranih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini koji utječu na očekivane ciljeve politika; poziva Komisiju da jasno definira taj termin; ističe da se takvom definicijom mora razjasniti da države članice imaju pravo postaviti strože standarde kad je to potrebno, uzimajući u obzir činjenicu da je bolje usklađivanje pri provedbi zakonodavstva EU-a u području okoliša važno za funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

15.

prima na znanje da se Komisija koristi pojmom „prekomjernog reguliranja” (gold plating) koji se odnosi na obveze koje nadilaze zahtjeve EU-a, odnosno na pretjeran broj normi, smjernica i postupaka akumuliranih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini koji utječu na očekivane ciljeve politika; poziva Komisiju da jasno definira taj termin; ističe da se takvom definicijom mora razjasniti da države članice imaju pravo postaviti strože standarde kad je to potrebno, uzimajući u obzir činjenicu da je bolje usklađivanje pri provedbi zakonodavstva EU-a u području okoliša važno za funkcioniranje unutarnjeg tržišta;

| 16. | napominje da je smanjenje broja povreda u vezi s kasnim prenošenjem 2012. u usporedbi s prethodnom godinom uglavnom izazvano činjenicom da je tijekom 2012. bilo manje direktiva koje je trebalo prenijeti u usporedbi s prethodnim godinama; međutim, priznaje da statistika za 2013. svjedoči o stvarnom smanjenju broja povreda u vezi s kasnim prenošenjem, pri čemu je broj tih povreda na kraju te godine dosegnuo najnižu razinu u pet godina, što bi se moglo smatrati pozitivnim rezultatom uvođenja ubrzanog postupka kažnjavanja u slučajevima neprenošenja iz članka 260. stavka 3. UFEU-a; |
| --- | --- |

16.

napominje da je smanjenje broja povreda u vezi s kasnim prenošenjem 2012. u usporedbi s prethodnom godinom uglavnom izazvano činjenicom da je tijekom 2012. bilo manje direktiva koje je trebalo prenijeti u usporedbi s prethodnim godinama; međutim, priznaje da statistika za 2013. svjedoči o stvarnom smanjenju broja povreda u vezi s kasnim prenošenjem, pri čemu je broj tih povreda na kraju te godine dosegnuo najnižu razinu u pet godina, što bi se moglo smatrati pozitivnim rezultatom uvođenja ubrzanog postupka kažnjavanja u slučajevima neprenošenja iz članka 260. stavka 3. UFEU-a;

| 17. | prima na znanje da je smanjenje broja povreda u vezi s kasnim prenošenjem 2013., 2012. i tijekom zadnjih pet godina moguće objasniti upotrebom EU Pilota i drugih mehanizama (uključujući SOLVIT 2) te uvođenjem ubrzanog postupka kažnjavanja u slučajevima neprenošenja iz članka 260. stavka 3. UFEU-a; naglašava da bi pravodobno prenošenje direktiva trebalo ostati glavni prioritet Komisije te da se treba držati provedbe rokova prenošenja; |
| --- | --- |

17.

prima na znanje da je smanjenje broja povreda u vezi s kasnim prenošenjem 2013., 2012. i tijekom zadnjih pet godina moguće objasniti upotrebom EU Pilota i drugih mehanizama (uključujući SOLVIT 2) te uvođenjem ubrzanog postupka kažnjavanja u slučajevima neprenošenja iz članka 260. stavka 3. UFEU-a; naglašava da bi pravodobno prenošenje direktiva trebalo ostati glavni prioritet Komisije te da se treba držati provedbe rokova prenošenja;

| 18. | ističe da povećanje broja novih spisa u okviru projekta EU Pilot, posebno onih povezanih s okolišem, oporezivanjem, pravosuđem i carinom, tijekom razdoblja ispitivanja i smanjenje broja otvorenih slučajeva povrede ukazuju na pozitivne tendencije u državama članicama u pogledu provedbe prava EU-a, što dokazuje da se projekt EU Pilot pokazao djelotvornim u ranom rješavanju potencijalnih slučaja povrede; međutim, smatra da bi trebalo uložiti veće napore u području provedbe prava EU-a kako bi ona bila transparentnija i kako bi podnositelji prigovora i zainteresirane strane imali bolju kontrolu nad njom te žali zbog činjenice da, unatoč opetovanim zahtjevima, Parlament i dalje nema odgovarajući pristup informacijama o postupku EU Pilot i neriješenim predmetima; napominje da je potrebno ojačati pravni status i legitimnost EU Pilota te smatra da je to moguće postići povećanjem transparentnosti i boljim sudjelovanjem podnositelja prigovora i Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

18.

ističe da povećanje broja novih spisa u okviru projekta EU Pilot, posebno onih povezanih s okolišem, oporezivanjem, pravosuđem i carinom, tijekom razdoblja ispitivanja i smanjenje broja otvorenih slučajeva povrede ukazuju na pozitivne tendencije u državama članicama u pogledu provedbe prava EU-a, što dokazuje da se projekt EU Pilot pokazao djelotvornim u ranom rješavanju potencijalnih slučaja povrede; međutim, smatra da bi trebalo uložiti veće napore u području provedbe prava EU-a kako bi ona bila transparentnija i kako bi podnositelji prigovora i zainteresirane strane imali bolju kontrolu nad njom te žali zbog činjenice da, unatoč opetovanim zahtjevima, Parlament i dalje nema odgovarajući pristup informacijama o postupku EU Pilot i neriješenim predmetima; napominje da je potrebno ojačati pravni status i legitimnost EU Pilota te smatra da je to moguće postići povećanjem transparentnosti i boljim sudjelovanjem podnositelja prigovora i Europskog parlamenta;

| 19. | stoga ponovno poziva Komisiju da predloži obvezujuće propise u obliku uredbe po novoj pravnoj osnovi članka 298. UFEU-a kako bi osigurala puno poštovanje prava građana na dobru upravu, kako je utvrđeno člankom 41. Povelje o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

19.

stoga ponovno poziva Komisiju da predloži obvezujuće propise u obliku uredbe po novoj pravnoj osnovi članka 298. UFEU-a kako bi osigurala puno poštovanje prava građana na dobru upravu, kako je utvrđeno člankom 41. Povelje o temeljnim pravima;

| 20. | uviđa da glavnu odgovornost za ispravnu provedbu i primjenu prava EU-a imaju države članice te ističe dužnost institucija EU-a da poštuju primarno pravo EU-a pri izradi sekundarnog prava EU-a ili odlučivanju, provedbi i nametanju socijalnih, gospodarskih ili drugih politika državama članicama, također naglašava njihovu dužnost da svim potrebnim sredstvima pruže pomoć državama članicama u njihovim nastojanjima da poštuju demokratske i socijalne vrijednosti te da prenesu zakonodavstvo EU-a u vremenima štednje i proračunskih ograničenja te podsjeća da su institucije EU-a obvezane načelom supsidijarnosti i ovlastima država članica; |
| --- | --- |

20.

uviđa da glavnu odgovornost za ispravnu provedbu i primjenu prava EU-a imaju države članice te ističe dužnost institucija EU-a da poštuju primarno pravo EU-a pri izradi sekundarnog prava EU-a ili odlučivanju, provedbi i nametanju socijalnih, gospodarskih ili drugih politika državama članicama, također naglašava njihovu dužnost da svim potrebnim sredstvima pruže pomoć državama članicama u njihovim nastojanjima da poštuju demokratske i socijalne vrijednosti te da prenesu zakonodavstvo EU-a u vremenima štednje i proračunskih ograničenja te podsjeća da su institucije EU-a obvezane načelom supsidijarnosti i ovlastima država članica;

| 21. | izražava zabrinutost zbog činjenice da su mjere štednje nametnute prezaduženim državama članicama EU-a tijekom razdoblja obuhvaćenog dvama godišnjim izvješćima koja se razmatraju, a koje su naknadno uvrštene u akte sekundarnog prava EU-a prije njihova prenošenja u nacionalno zakonodavstvo, te osobito drastična smanjenja javne potrošnje, imali učinak znatnog smanjenja sposobnosti uprave i pravosuđa država članica da preuzmu odgovornost za pravilnu primjenu prava EU-a; |
| --- | --- |

21.

izražava zabrinutost zbog činjenice da su mjere štednje nametnute prezaduženim državama članicama EU-a tijekom razdoblja obuhvaćenog dvama godišnjim izvješćima koja se razmatraju, a koje su naknadno uvrštene u akte sekundarnog prava EU-a prije njihova prenošenja u nacionalno zakonodavstvo, te osobito drastična smanjenja javne potrošnje, imali učinak znatnog smanjenja sposobnosti uprave i pravosuđa država članica da preuzmu odgovornost za pravilnu primjenu prava EU-a;

| 22. | smatra da bi države članice u kojima se provode programi gospodarske prilagodbe i dalje trebale biti u mogućnosti ispunjavati svoju obvezu poštovanja socijalnih i gospodarskih prava; |
| --- | --- |

22.

smatra da bi države članice u kojima se provode programi gospodarske prilagodbe i dalje trebale biti u mogućnosti ispunjavati svoju obvezu poštovanja socijalnih i gospodarskih prava;

| 23. | podsjeća da su institucije EU-a, čak i kada djeluju u svojstvu članica skupina međunarodnih zajmodavaca („trojki”), obvezane Ugovorima i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije; |
| --- | --- |

23.

podsjeća da su institucije EU-a, čak i kada djeluju u svojstvu članica skupina međunarodnih zajmodavaca („trojki”), obvezane Ugovorima i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije;

| 24. | naglašava da je od krajnje važnosti da institucije EU-a poštuju Ugovore; napominje da Komisija mora pomoći državama članicama da pravilno provode pravo EU-a u cilju jačanja potpore EU-u i pouzdanja u njegovu legitimnost; potiče Komisiju da objavi probleme s kojima se države članice susreću tijekom procesa provedbe; naglašava da je potpora nacionalnih parlamenata u prenošenju zakonodavstva ključna za poboljšanje primjene prava EU-a te stoga poziva na poboljšanje dijaloga s nacionalnim parlamentima, uključujući u slučajevima kad je izražena zabrinutost u pogledu supsidijarnosti; napominje da redovne naknadne procjene imaju ključnu ulogu te da je važno saslušati stajališta nacionalnih parlamenata kako bi se riješila zabrinjavajuća ili složena pitanja povezana sa zakonodavstvom koja ranije možda nisu bila primijećena; |
| --- | --- |

24.

naglašava da je od krajnje važnosti da institucije EU-a poštuju Ugovore; napominje da Komisija mora pomoći državama članicama da pravilno provode pravo EU-a u cilju jačanja potpore EU-u i pouzdanja u njegovu legitimnost; potiče Komisiju da objavi probleme s kojima se države članice susreću tijekom procesa provedbe; naglašava da je potpora nacionalnih parlamenata u prenošenju zakonodavstva ključna za poboljšanje primjene prava EU-a te stoga poziva na poboljšanje dijaloga s nacionalnim parlamentima, uključujući u slučajevima kad je izražena zabrinutost u pogledu supsidijarnosti; napominje da redovne naknadne procjene imaju ključnu ulogu te da je važno saslušati stajališta nacionalnih parlamenata kako bi se riješila zabrinjavajuća ili složena pitanja povezana sa zakonodavstvom koja ranije možda nisu bila primijećena;

| 25. | napominje da je pravo na upućivanje predstavki Parlamentu jedan od stupova europskog građanstva kao što je utvrđeno člankom 44. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i člankom 227. UFEU-a; ističe da se tim pravom pružaju potrebni, ali nedovoljni alati za povećanje sudjelovanja javnosti u postupku donošenja odluka u EU-u te da ono igra važnu ulogu u utvrđivanju i procjenjivanju potencijalnih nedostataka i kršenja provedbe prava EU-a u državama članicama, kao i u obavještavanju institucija EU-a o njima; s obzirom na navedeno ističe ključnu ulogu Odbora za predstavke kao učinkovite spojnice između građana EU-a, Parlamenta, Komisije i nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

25.

napominje da je pravo na upućivanje predstavki Parlamentu jedan od stupova europskog građanstva kao što je utvrđeno člankom 44. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i člankom 227. UFEU-a; ističe da se tim pravom pružaju potrebni, ali nedovoljni alati za povećanje sudjelovanja javnosti u postupku donošenja odluka u EU-u te da ono igra važnu ulogu u utvrđivanju i procjenjivanju potencijalnih nedostataka i kršenja provedbe prava EU-a u državama članicama, kao i u obavještavanju institucija EU-a o njima; s obzirom na navedeno ističe ključnu ulogu Odbora za predstavke kao učinkovite spojnice između građana EU-a, Parlamenta, Komisije i nacionalnih parlamenata;

| 26. | pozdravlja to što je Komisija priznala ključnu ulogu podnositelja pritužbe u pogledu pomoći Komisiji u otkrivanju povreda prava EU-a; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja to što je Komisija priznala ključnu ulogu podnositelja pritužbe u pogledu pomoći Komisiji u otkrivanju povreda prava EU-a;

| 27. | podsjeća da europske institucije, a posebno Komisija i Vijeće, moraju u potpunosti primjenjivati i poštovati pravo EU-a i sudsku praksu u području transparentnosti i pristupa dokumentima; u tom smislu, poziva na učinkovitu primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (4) te povezanih presuda Suda Europske unije; |
| --- | --- |

27.

podsjeća da europske institucije, a posebno Komisija i Vijeće, moraju u potpunosti primjenjivati i poštovati pravo EU-a i sudsku praksu u području transparentnosti i pristupa dokumentima; u tom smislu, poziva na učinkovitu primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (4) te povezanih presuda Suda Europske unije;

| 28. | naglašava da je EU osnovan kao Unija koja se temelji na vladavini prava i poštovanju ljudskih prava (članak 2. UEU-a); ponavlja da je od krajnje važnosti pomno praćenje djelovanja i propusta država članica i institucija EU-a i naglašava da broj predstavki upućenih Parlamentu i pritužbi Komisiji u vezi s problemima koje je ona navodno riješila ukazuje na to da građani pridaju sve više pozornosti potrebi za boljom primjenom prava EU-a; poziva Komisiju da brže i jasnije odgovori na obavijesti građana o povredama prava Unije; |
| --- | --- |

28.

naglašava da je EU osnovan kao Unija koja se temelji na vladavini prava i poštovanju ljudskih prava (članak 2. UEU-a); ponavlja da je od krajnje važnosti pomno praćenje djelovanja i propusta država članica i institucija EU-a i naglašava da broj predstavki upućenih Parlamentu i pritužbi Komisiji u vezi s problemima koje je ona navodno riješila ukazuje na to da građani pridaju sve više pozornosti potrebi za boljom primjenom prava EU-a; poziva Komisiju da brže i jasnije odgovori na obavijesti građana o povredama prava Unije;

| 29. | primjećuje velik broj predmeta zbog povreda koji su riješeni 2013. prije nego što su došli do Suda, dok se otprilike samo 6,6 % svih slučajeva zaključuje sudskom presudom; stoga smatra da je ključno nastaviti s opreznim nadziranjem djelovanja država članica uzimajući u obzir činjenicu da se neke predstavke još odnose na probleme koji ostaju neriješeni čak i nakon što je predmet riješen; |
| --- | --- |

29.

primjećuje velik broj predmeta zbog povreda koji su riješeni 2013. prije nego što su došli do Suda, dok se otprilike samo 6,6 % svih slučajeva zaključuje sudskom presudom; stoga smatra da je ključno nastaviti s opreznim nadziranjem djelovanja država članica uzimajući u obzir činjenicu da se neke predstavke još odnose na probleme koji ostaju neriješeni čak i nakon što je predmet riješen;

| 30. | pozdravlja činjenicu da Komisija pridaje sve veću važnost predstavkama kao izvoru informacija o pritužbama građana na račun javnih tijela, uključujući EU, i potencijalnim povredma prava EU-a prilikom njegove stvarne provedbe, što dokazuje činjenica da se u dvama godišnjim izvješćima posebna pozornost davala predstavkama; napominje da u korak s navedenim ide i odgovarajući porast broja predstavki koje je Odbor za predstavke uputio Komisiji sa zahtjevima za dostavu informacija; međutim, žali zbog toga što Komisija kasni u davanju odgovora kada se od nje traži mišljenje u slučaju brojnih predstavki; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja činjenicu da Komisija pridaje sve veću važnost predstavkama kao izvoru informacija o pritužbama građana na račun javnih tijela, uključujući EU, i potencijalnim povredma prava EU-a prilikom njegove stvarne provedbe, što dokazuje činjenica da se u dvama godišnjim izvješćima posebna pozornost davala predstavkama; napominje da u korak s navedenim ide i odgovarajući porast broja predstavki koje je Odbor za predstavke uputio Komisiji sa zahtjevima za dostavu informacija; međutim, žali zbog toga što Komisija kasni u davanju odgovora kada se od nje traži mišljenje u slučaju brojnih predstavki;

| 31. | primjećuje također potrebu za konstruktivnim dijalogom s državama članicama u okviru Odbora za predstavke i traži od država članica na koje se odnose relevantne predstavke da pošalju predstavnike koji će se obratiti Odboru tijekom njegovih sastanaka; |
| --- | --- |

31.

primjećuje također potrebu za konstruktivnim dijalogom s državama članicama u okviru Odbora za predstavke i traži od država članica na koje se odnose relevantne predstavke da pošalju predstavnike koji će se obratiti Odboru tijekom njegovih sastanaka;

| 32. | ističe da se predstavke koje podnose građani EU-a ili rezidenti neke države članice odnose na kršenje prava EU-a, posebno u područjima temeljnih prava, unutarnjih poslova, pravosuđa, unutarnjeg tržišta, zdravlja, potrošačkih pitanja, prometa, oporezivanja, poljoprivrede i ruralnog razvoja te okoliša; smatra da predstavke potvrđuju činjenicu da su slučajevi nepotpunog prenošenja prava EU-a i dalje česti i rašireni te da nedostaje prikladna provedba, što uistinu dovodi do njegove pogrešne primjene; naglašava da takva situacija iziskuje povećane napore država članica i neprekidan nadzor Komisije; posebno ističe veliki broj podnesenih predstavki u kojima je riječ o diskriminaciji i preprekama za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

32.

ističe da se predstavke koje podnose građani EU-a ili rezidenti neke države članice odnose na kršenje prava EU-a, posebno u područjima temeljnih prava, unutarnjih poslova, pravosuđa, unutarnjeg tržišta, zdravlja, potrošačkih pitanja, prometa, oporezivanja, poljoprivrede i ruralnog razvoja te okoliša; smatra da predstavke potvrđuju činjenicu da su slučajevi nepotpunog prenošenja prava EU-a i dalje česti i rašireni te da nedostaje prikladna provedba, što uistinu dovodi do njegove pogrešne primjene; naglašava da takva situacija iziskuje povećane napore država članica i neprekidan nadzor Komisije; posebno ističe veliki broj podnesenih predstavki u kojima je riječ o diskriminaciji i preprekama za osobe s invaliditetom;

| 33. | ističe da i dalje postoje poteškoće u dijalogu s nekim državama članicama i regijama koje se opiru stavljanju na raspolaganje dokumenata ili zatraženih objašnjenja; |
| --- | --- |

33.

ističe da i dalje postoje poteškoće u dijalogu s nekim državama članicama i regijama koje se opiru stavljanju na raspolaganje dokumenata ili zatraženih objašnjenja;

| 34. | pozdravlja činjenicu da su službe Komisije posvećene jačanju razmjene informacija s Odborom za predstavke te želi ponoviti zahtjeve za:






  (a) | poboljšanu komunikaciju između dviju strana, posebno u vezi s pokretanjem i tijekom postupaka zbog povrede u nadležnosti Komisije, uključujući postupak EU Pilot, kako bi se zajamčilo da je Parlament u potpunosti obaviješten u cilju kontinuiranog unapređivanja svojeg zakonodavnog rada; |
| --- | --- | --- |

34.

pozdravlja činjenicu da su službe Komisije posvećene jačanju razmjene informacija s Odborom za predstavke te želi ponoviti zahtjeve za:

(a)

poboljšanu komunikaciju između dviju strana, posebno u vezi s pokretanjem i tijekom postupaka zbog povrede u nadležnosti Komisije, uključujući postupak EU Pilot, kako bi se zajamčilo da je Parlament u potpunosti obaviješten u cilju kontinuiranog unapređivanja svojeg zakonodavnog rada;

| (b) | ulaganje većih napora u pružanje svih mogućih relevantnih informacija o predstavkama u vezi s postupcima istrage i povrede Odboru za predstavke u razumnom vremenskom roku čime se Odboru omogućuje da na učinkovitiji način odgovori na zahtjeve građana; |
| --- | --- |

(b)

ulaganje većih napora u pružanje svih mogućih relevantnih informacija o predstavkama u vezi s postupcima istrage i povrede Odboru za predstavke u razumnom vremenskom roku čime se Odboru omogućuje da na učinkovitiji način odgovori na zahtjeve građana;

| (c) | suglasnost Komisije da će u obzir uzeti izvješća Odbora za predstavke, a posebno nalaze i preporuke koje ona sadrže, prilikom izrade nacrta svojih komunikacija i u okviru pripreme izmjena zakonodavstva; |
| --- | --- |

(c)

suglasnost Komisije da će u obzir uzeti izvješća Odbora za predstavke, a posebno nalaze i preporuke koje ona sadrže, prilikom izrade nacrta svojih komunikacija i u okviru pripreme izmjena zakonodavstva;

| 35. | izražava žaljenje zbog činjenice da Parlament, koji izravno predstavlja europske građane i sada je punopravni suzakonodavac koji je sve više uključen u postupke pritužbi, posebice putem parlamentarnih pitanja ili aktivnosti Odbora za predstavke, još uvijek automatski ne raspolaže transparentnim i pravodobnim informacijama o primjeni pravnih normi EU-a unatoč činjenici da su te informacije ključne, ne samo kao sredstvo za poboljšanje dostupnosti i pravne sigurnosti za europske građane, nego i radi usvajanja izmjena u cilju poboljšanja tih pravnih normi; smatra da bi poboljšana komunikacija između Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata mogla biti koristan korak u tom smislu; poziva na djelotvorniju i učinkovitiju suradnju institucija Europske unije i očekuje od Komisije da u dobroj vjeri primijeni odredbu o revidiranom Okvirnom sporazumu o odnosima s Parlamentom kojom se obvezuje na to da „Parlamentu stavlja na raspolaganje sažete informacije o svim sudskim postupcima zbog povrede nakon službene opomene, između ostalog i, ako se tako traži, o pitanjima na koja se odnosi sudski postupak zbog povrede”; |
| --- | --- |

35.

izražava žaljenje zbog činjenice da Parlament, koji izravno predstavlja europske građane i sada je punopravni suzakonodavac koji je sve više uključen u postupke pritužbi, posebice putem parlamentarnih pitanja ili aktivnosti Odbora za predstavke, još uvijek automatski ne raspolaže transparentnim i pravodobnim informacijama o primjeni pravnih normi EU-a unatoč činjenici da su te informacije ključne, ne samo kao sredstvo za poboljšanje dostupnosti i pravne sigurnosti za europske građane, nego i radi usvajanja izmjena u cilju poboljšanja tih pravnih normi; smatra da bi poboljšana komunikacija između Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata mogla biti koristan korak u tom smislu; poziva na djelotvorniju i učinkovitiju suradnju institucija Europske unije i očekuje od Komisije da u dobroj vjeri primijeni odredbu o revidiranom Okvirnom sporazumu o odnosima s Parlamentom kojom se obvezuje na to da „Parlamentu stavlja na raspolaganje sažete informacije o svim sudskim postupcima zbog povrede nakon službene opomene, između ostalog i, ako se tako traži, o pitanjima na koja se odnosi sudski postupak zbog povrede”;

| 36. | traži da se u okviru nadležnih glavnih uprava u sklopu Parlamenta (IPOL, EXPO i Istraživanje) osmisli samostalan sustav naknadne procjene utjecaja glavnih propisa Europske unije donesenih u okviru postupka suodlučivanja i redovnog zakonodavnog postupka Parlamenta, između ostalog i u suradnji s nacionalnim parlamentima; |
| --- | --- |

36.

traži da se u okviru nadležnih glavnih uprava u sklopu Parlamenta (IPOL, EXPO i Istraživanje) osmisli samostalan sustav naknadne procjene utjecaja glavnih propisa Europske unije donesenih u okviru postupka suodlučivanja i redovnog zakonodavnog postupka Parlamenta, između ostalog i u suradnji s nacionalnim parlamentima;

| 37. | napominje da je Sud istaknuo da „šteta koju prouzrokuju nacionalne institucije ... može samo dovesti do odgovornosti tih institucija te nacionalni sudovi zadržavaju isključivu nadležnost u vezi s određivanjem kompenzacije za takvu štetu” (5); stoga ističe važnost jačanja raspoložive pravne zaštite na nacionalnoj razini, što bi omogućilo podnositeljima pritužbi da izravnije i osobno ostvare svoja prava; |
| --- | --- |

37.

napominje da je Sud istaknuo da „šteta koju prouzrokuju nacionalne institucije ... može samo dovesti do odgovornosti tih institucija te nacionalni sudovi zadržavaju isključivu nadležnost u vezi s određivanjem kompenzacije za takvu štetu” (5); stoga ističe važnost jačanja raspoložive pravne zaštite na nacionalnoj razini, što bi omogućilo podnositeljima pritužbi da izravnije i osobno ostvare svoja prava;

| 38. | napominje da se većina pritužbi građana u području pravosuđa odnosi na slobodu kretanja i zaštitu osobnih podataka; ponavlja da je pravo slobodnog kretanja jedno od četiri temeljne slobode EU-a sadržane u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije te je zajamčeno svim građanima EU-a; podsjeća da se pravo građana EU-a da se slobodno kreću te borave i rade u drugim državama članicama treba zajamčiti i zaštiti, s obzirom na to da je riječ o jednoj od temeljnih sloboda Europske unije; |
| --- | --- |

38.

napominje da se većina pritužbi građana u području pravosuđa odnosi na slobodu kretanja i zaštitu osobnih podataka; ponavlja da je pravo slobodnog kretanja jedno od četiri temeljne slobode EU-a sadržane u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije te je zajamčeno svim građanima EU-a; podsjeća da se pravo građana EU-a da se slobodno kreću te borave i rade u drugim državama članicama treba zajamčiti i zaštiti, s obzirom na to da je riječ o jednoj od temeljnih sloboda Europske unije;

| 39. | naglašava da su potpuno prenošenje i učinkovita provedba zajedničkog europskog sustava azila glavni prioriteti; poziva države članice da ulože sve napore u ispravno, pravodobno i potpuno prenošenje novog paketa o azilu; |
| --- | --- |

39.

naglašava da su potpuno prenošenje i učinkovita provedba zajedničkog europskog sustava azila glavni prioriteti; poziva države članice da ulože sve napore u ispravno, pravodobno i potpuno prenošenje novog paketa o azilu;

| 40. | napominje da je u području unutarnjih poslova 2012. godine otvoreno 22 predmeta zbog povrede prava, a 2013. godine njih 44; izražava žaljenje zbog činjenice da je 2013. većina predmeta povrede zbog kasnog prenošenja otvorena zbog kasnog prenošenja Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima; napominje da se u području azila i dalje podnosi velik broj pritužbi; |
| --- | --- |

40.

napominje da je u području unutarnjih poslova 2012. godine otvoreno 22 predmeta zbog povrede prava, a 2013. godine njih 44; izražava žaljenje zbog činjenice da je 2013. većina predmeta povrede zbog kasnog prenošenja otvorena zbog kasnog prenošenja Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima; napominje da se u području azila i dalje podnosi velik broj pritužbi;

| 41. | napominje da je u području pravosuđa 2012. godine otvoren 61 predmet zbog povrede prava, a 2013. godine njih 67; ističe da se većina tih predmeta odnosi na pitanja državljanstva i slobodnog kretanja osoba; izražava žaljenje zbog činjenice da je većina predmeta povrede zbog kasnog prenošenja otvorena zbog kasnog prenošenja Direktive 2010/64/EU o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima; izražava zabrinutost zbog znatnog povećanja broja pritužbi podnesenih 2013. godine u području pravosuđa; |
| --- | --- |

41.

napominje da je u području pravosuđa 2012. godine otvoren 61 predmet zbog povrede prava, a 2013. godine njih 67; ističe da se većina tih predmeta odnosi na pitanja državljanstva i slobodnog kretanja osoba; izražava žaljenje zbog činjenice da je većina predmeta povrede zbog kasnog prenošenja otvorena zbog kasnog prenošenja Direktive 2010/64/EU o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima; izražava zabrinutost zbog znatnog povećanja broja pritužbi podnesenih 2013. godine u području pravosuđa;

| 42. | pozdravlja veliki napredak do kojeg je tijekom posljednjih godina došlo u jačanju prava na obranu osumnjičenih ili optuženih osoba u EU-u; naglašava veliku važnost pravodobnog, potpunog i ispravnog prenošenja svih mjera predviđenih planom Vijeća za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima; ističe da su te mjere ključne za pravilno funkcioniranje pravosudne suradnje u kaznenim stvarima u EU-u; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja veliki napredak do kojeg je tijekom posljednjih godina došlo u jačanju prava na obranu osumnjičenih ili optuženih osoba u EU-u; naglašava veliku važnost pravodobnog, potpunog i ispravnog prenošenja svih mjera predviđenih planom Vijeća za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima; ističe da su te mjere ključne za pravilno funkcioniranje pravosudne suradnje u kaznenim stvarima u EU-u;

| 43. | ističe da je trgovanje ljudima teško kazneno djelo te predstavlja kršenje ljudskih prava i ljudskog dostojanstva, što EU ne može dopustiti; izražava žaljenje zbog činjenice da raste broj ljudi koji ulaze u EU i izlaze iz njega u lancu trgovine ljudima; ističe da je, unatoč odgovarajućem pravnom okviru, njegova konkretna provedba u državama članicama i dalje manjkava; naglašava da je zbog trenutačne situacije na Sredozemlju porastao rizik od trgovanja ljudima te poziva države članice da zauzmu izrazito čvrst stav prema počiniteljima takvih kaznenih djela te da zaštite žrtve na što učinkovitiji način; |
| --- | --- |

43.

ističe da je trgovanje ljudima teško kazneno djelo te predstavlja kršenje ljudskih prava i ljudskog dostojanstva, što EU ne može dopustiti; izražava žaljenje zbog činjenice da raste broj ljudi koji ulaze u EU i izlaze iz njega u lancu trgovine ljudima; ističe da je, unatoč odgovarajućem pravnom okviru, njegova konkretna provedba u državama članicama i dalje manjkava; naglašava da je zbog trenutačne situacije na Sredozemlju porastao rizik od trgovanja ljudima te poziva države članice da zauzmu izrazito čvrst stav prema počiniteljima takvih kaznenih djela te da zaštite žrtve na što učinkovitiji način;

| 44. | podsjeća da je prijelazno razdoblje predviđeno Protokolom 36 Ugovora iz Lisabona završilo 1. prosinca 2014.; ističe da nakon završetka tog prijelaznog razdoblja mora uslijediti strogi postupak ocjene mjera bivšeg trećeg stupa i njihove provedbe u nacionalnom zakonodavstvu država članica; ističe da do travnja 2015. Parlament nije bio obaviješten o trenutačnoj situaciji u svakoj državi članici u pogledu svih pravnih instrumenata iz razdoblja prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona u području pravosudne i policijske suradnje; poziva Komisiju da postupa prema načelu lojalne suradnje i da te informacije što prije stavi na raspolaganje Parlamentu; |
| --- | --- |

44.

podsjeća da je prijelazno razdoblje predviđeno Protokolom 36 Ugovora iz Lisabona završilo 1. prosinca 2014.; ističe da nakon završetka tog prijelaznog razdoblja mora uslijediti strogi postupak ocjene mjera bivšeg trećeg stupa i njihove provedbe u nacionalnom zakonodavstvu država članica; ističe da do travnja 2015. Parlament nije bio obaviješten o trenutačnoj situaciji u svakoj državi članici u pogledu svih pravnih instrumenata iz razdoblja prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona u području pravosudne i policijske suradnje; poziva Komisiju da postupa prema načelu lojalne suradnje i da te informacije što prije stavi na raspolaganje Parlamentu;

| 45. | podsjeća da su dosljedno prenošenje, učinkovita provedba te konsolidacija pravnih instrumenata i usvojenih političkih mjera u zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2014. određeni kao sveukupni prioriteti za narednih pet godina u području slobode, sigurnosti i pravde; poziva Komisiju da stavi veći naglasak na nadziranje i jamčenje stvarne provedbe prava EU-a u državama članicama; smatra da to mora biti politički prioritet s obzirom na širok jaz koji se često uočava između politika usvojenih na razini Unije i njihove provedbe na nacionalnoj razini; potiče nacionalne parlamente da se više uključe u europsku raspravu i nadziranje primjene prava EU-a, posebno u području unutarnjih poslova; |
| --- | --- |

45.

podsjeća da su dosljedno prenošenje, učinkovita provedba te konsolidacija pravnih instrumenata i usvojenih političkih mjera u zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2014. određeni kao sveukupni prioriteti za narednih pet godina u području slobode, sigurnosti i pravde; poziva Komisiju da stavi veći naglasak na nadziranje i jamčenje stvarne provedbe prava EU-a u državama članicama; smatra da to mora biti politički prioritet s obzirom na širok jaz koji se često uočava između politika usvojenih na razini Unije i njihove provedbe na nacionalnoj razini; potiče nacionalne parlamente da se više uključe u europsku raspravu i nadziranje primjene prava EU-a, posebno u području unutarnjih poslova;

| 46. | naglašava da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (6) podsjetio Komisiju da bi trebala posvetiti pozornost činjenici da neke regije i države članice svojim politikama ugrožavaju opstanak jezika unutar svojih granica, čak i ako ti jezici nisu ugroženi na razini Europe, te je također pozvao Komisiju da razmotri administrativne i zakonodavne prepreke projektima u vezi s ugroženim jezicima zbog male veličine dotičnih jezičnih zajednica; u tom pogledu poziva Komisiju da pri procjeni primjene prava EU-a s dužnom pažnjom u obzir uzme prava pripadnika manjina; |
| --- | --- |

46.

naglašava da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (6) podsjetio Komisiju da bi trebala posvetiti pozornost činjenici da neke regije i države članice svojim politikama ugrožavaju opstanak jezika unutar svojih granica, čak i ako ti jezici nisu ugroženi na razini Europe, te je također pozvao Komisiju da razmotri administrativne i zakonodavne prepreke projektima u vezi s ugroženim jezicima zbog male veličine dotičnih jezičnih zajednica; u tom pogledu poziva Komisiju da pri procjeni primjene prava EU-a s dužnom pažnjom u obzir uzme prava pripadnika manjina;

| 47. | naglašava da je i u drugim područjima, a ne samo u području slobode, sigurnosti i pravde, potrebno građanima olakšati pristup informacijama i dokumentima o provedbi prava EU-a; poziva Komisiju da pronađe najbolje moguće načine kako bi se to postiglo, da iskoristi postojeća sredstva za komunikaciju u svrhu povećanja transparentnosti i da zajamči odgovarajući pristup informacijama i dokumentima o provedbi prava EU-a; poziva Komisiju da predloži pravno obvezujući instrument o administrativnom postupku povezanom s obradom pritužbi građana; |
| --- | --- |

47.

naglašava da je i u drugim područjima, a ne samo u području slobode, sigurnosti i pravde, potrebno građanima olakšati pristup informacijama i dokumentima o provedbi prava EU-a; poziva Komisiju da pronađe najbolje moguće načine kako bi se to postiglo, da iskoristi postojeća sredstva za komunikaciju u svrhu povećanja transparentnosti i da zajamči odgovarajući pristup informacijama i dokumentima o provedbi prava EU-a; poziva Komisiju da predloži pravno obvezujući instrument o administrativnom postupku povezanom s obradom pritužbi građana;

| 48. | podsjeća da je nesmetano funkcioniranje istinskog europskog područja pravde utemeljenog na poštovanju različitih pravnih sustava i tradicija država članica od ključne važnosti za EU te da je potpuna, ispravna i pravovremena provedba zakonodavstva EU-a preduvjet za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

48.

podsjeća da je nesmetano funkcioniranje istinskog europskog područja pravde utemeljenog na poštovanju različitih pravnih sustava i tradicija država članica od ključne važnosti za EU te da je potpuna, ispravna i pravovremena provedba zakonodavstva EU-a preduvjet za postizanje tog cilja;

| 49. | ističe da je poboljšanje provedbe jedan od prioriteta Sedmog akcijskog programa za okoliš; |
| --- | --- |

49.

ističe da je poboljšanje provedbe jedan od prioriteta Sedmog akcijskog programa za okoliš;

| 50. | žali zbog činjenice što se zakonodavstvo EU-a u području zaštite okoliša i zdravlja još uvijek često prenosi s kašnjenjem ili nepravilno te se često loše primjenjuje u državama članicama; napominje da 31. godišnje izvješće Komisije o primjeni prava EU-a pokazuje da se 2013. najveća kategorija postupaka zbog povreda prava odnosila na okoliš; podsjeća da su troškovi neprovođenja politike okoliša, uključujući troškove postupka zbog povrede prava, visoki te se procjenjuju na oko 50 milijardi EUR godišnje (COWI i sur., 2011.); nadalje naglašava da bi provedba politike okoliša mogla donijeti veliku društveno-gospodarsku korist koja nije uvijek vidljiva u analizama omjera troškova i koristi; |
| --- | --- |

50.

žali zbog činjenice što se zakonodavstvo EU-a u području zaštite okoliša i zdravlja još uvijek često prenosi s kašnjenjem ili nepravilno te se često loše primjenjuje u državama članicama; napominje da 31. godišnje izvješće Komisije o primjeni prava EU-a pokazuje da se 2013. najveća kategorija postupaka zbog povreda prava odnosila na okoliš; podsjeća da su troškovi neprovođenja politike okoliša, uključujući troškove postupka zbog povrede prava, visoki te se procjenjuju na oko 50 milijardi EUR godišnje (COWI i sur., 2011.); nadalje naglašava da bi provedba politike okoliša mogla donijeti veliku društveno-gospodarsku korist koja nije uvijek vidljiva u analizama omjera troškova i koristi;

| 51. | poziva Komisiju da bude stroža u pogledu primjene zakonodavstva EU-a u području okoliša te da provodi brže i učinkovite istrage povreda prava povezanih s onečišćenjem okoliša; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da bude stroža u pogledu primjene zakonodavstva EU-a u području okoliša te da provodi brže i učinkovite istrage povreda prava povezanih s onečišćenjem okoliša;

| 52. | poziva Komisiju da poduzme snažnije mjere protiv kasnog prenošenja direktiva o okolišu te da u većoj mjeri izriče novčane kazne; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da poduzme snažnije mjere protiv kasnog prenošenja direktiva o okolišu te da u većoj mjeri izriče novčane kazne;

| 53. | poziva Komisiju da preda novi prijedlog o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša i prijedlog o nadzoru zaštite okoliša, po mogućnosti bez povećanja birokracije i administrativnih troškova; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju da preda novi prijedlog o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša i prijedlog o nadzoru zaštite okoliša, po mogućnosti bez povećanja birokracije i administrativnih troškova;

| 54. | ističe da zaštita okoliša treba ostati na visokoj razini i upozorava da velik broj povreda ne znači da se ambicije u vezi sa zakonodavstvom na području okoliša trebaju smanjiti; |
| --- | --- |

54.

ističe da zaštita okoliša treba ostati na visokoj razini i upozorava da velik broj povreda ne znači da se ambicije u vezi sa zakonodavstvom na području okoliša trebaju smanjiti;

| 55. | izražava zabrinutost zbog toga što se komunikacijskom politikom Komisije u vezi s Programom za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) prenaglašavaju poteškoće u provedbi zakonodavstva u području zaštite okoliša i zdravlja; ističe da standardi u pogledu zaštite okoliša, sigurnosti hrane te zdravlja ne bi smjeli biti zanemareni u okviru programa REFIT; priznaje da postoji potreba za boljom regulacijom te smatra da bi se pojednostavljenjem propisa između ostalog trebali riješiti problemi do kojih dolazi tijekom provedbe; mišljenja je da program REFIT treba donijeti rezultate za građane i poduzeća na način koji stvara najmanje opterećenje; |
| --- | --- |

55.

izražava zabrinutost zbog toga što se komunikacijskom politikom Komisije u vezi s Programom za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) prenaglašavaju poteškoće u provedbi zakonodavstva u području zaštite okoliša i zdravlja; ističe da standardi u pogledu zaštite okoliša, sigurnosti hrane te zdravlja ne bi smjeli biti zanemareni u okviru programa REFIT; priznaje da postoji potreba za boljom regulacijom te smatra da bi se pojednostavljenjem propisa između ostalog trebali riješiti problemi do kojih dolazi tijekom provedbe; mišljenja je da program REFIT treba donijeti rezultate za građane i poduzeća na način koji stvara najmanje opterećenje;

| 56. | pozdravlja novu praksu prema kojoj Komisija u opravdanim slučajevima može od država članica tražiti da prilikom obavješćivanja Komisije o svojim mjerama za prenošenje uključe dokumente s objašnjenjima; međutim, ponavlja svoj poziv da korelacijske tablice o prenošenju direktiva postanu obavezne, smatra da bi one trebale biti javno dostupne na svim jezicima EU-a, te žali zbog toga što je REFIT nastao jednostranom odlukom Komisije bez istinskog socijalnog i parlamentarnog dijaloga; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja novu praksu prema kojoj Komisija u opravdanim slučajevima može od država članica tražiti da prilikom obavješćivanja Komisije o svojim mjerama za prenošenje uključe dokumente s objašnjenjima; međutim, ponavlja svoj poziv da korelacijske tablice o prenošenju direktiva postanu obavezne, smatra da bi one trebale biti javno dostupne na svim jezicima EU-a, te žali zbog toga što je REFIT nastao jednostranom odlukom Komisije bez istinskog socijalnog i parlamentarnog dijaloga;

| 57. | ističe da u vezi s programom REFIT Komisija mora olakšati dijalog na temu primjerenosti propisa s građanima, državama članicama, trgovačkim društvima i civilnim društvom kako bi se zajamčilo da će se održati kvalitativni i socijalni aspekti zakonodavstva EU-a te da se određeni ciljevi ne ostvaruju na račun drugih; |
| --- | --- |

57.

ističe da u vezi s programom REFIT Komisija mora olakšati dijalog na temu primjerenosti propisa s građanima, državama članicama, trgovačkim društvima i civilnim društvom kako bi se zajamčilo da će se održati kvalitativni i socijalni aspekti zakonodavstva EU-a te da se određeni ciljevi ne ostvaruju na račun drugih;

| 58. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

58.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0051.

(3)  Resorni odjel C: Prava građana i ustavna pitanja za Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (2015.).

(4)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

(5)  Vidi presudu u predmetu 175/84.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0350.

---

Srijeda, 16. rujna 2015.

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/254 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/254

---

P8_TA(2015)0323

Priprema programa rada Komisije za 2016.

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2015. o programu rada Komisije za 2016. (2015/2729(RSP))

(2017/C 316/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Program rada Komisije za 2015. – novi početak” (COM(2014)0910) i njezine priloge od 1. do 4., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Program rada Komisije za 2015. – novi početak” (COM(2014)0910) i njezine priloge od 1. do 4.,

| — | uzimajući u obzir članak 37. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 37. stavak 3. Poslovnika,

| A. | budući da Europa na izazove treba odgovoriti jasnom vizijom, usmjerenošću, ambicijom i odvažnošću za suočavanje s izazovima koji su pred nama na unutarnjem i vanjskom planu, kako bi pokazala da je sposobna ispuniti očekivanja svojih građana, ponuditi im perspektivu i izgraditi povjerenje stvaranjem od EU-a istinski demokratske unije, parlamentarne demokracije i političke arene u kojoj građani mogu usmjeravati i oblikovati svoj kontinent u interesu očuvanja i konsolidacije svojih životnih standarda; |
| --- | --- |

A.

budući da Europa na izazove treba odgovoriti jasnom vizijom, usmjerenošću, ambicijom i odvažnošću za suočavanje s izazovima koji su pred nama na unutarnjem i vanjskom planu, kako bi pokazala da je sposobna ispuniti očekivanja svojih građana, ponuditi im perspektivu i izgraditi povjerenje stvaranjem od EU-a istinski demokratske unije, parlamentarne demokracije i političke arene u kojoj građani mogu usmjeravati i oblikovati svoj kontinent u interesu očuvanja i konsolidacije svojih životnih standarda;

| B. | budući da je strategija Europa 2020. i dalje čvrst temelj pametnog, održivog i uključivog rasta u Europi te da se potvrda njezinih ciljeva očekuje prije konca 2015., premda instrumente njezine provedbe treba ažurirati i osnažiti; |
| --- | --- |

B.

budući da je strategija Europa 2020. i dalje čvrst temelj pametnog, održivog i uključivog rasta u Europi te da se potvrda njezinih ciljeva očekuje prije konca 2015., premda instrumente njezine provedbe treba ažurirati i osnažiti;

| C. | budući da se budućim programima rada Komisije treba odgovoriti na ključne izazove 21. stoljeća kao što su klimatske promjene, energetska neovisnost, učinkovito korištenje resursima, prijelaz prema digitalnom društvu, globalna konkurencija, rodna jednakost i sve veća nejednakost, uzimajući pritom u obzir trošak neujedinjene Europe; |
| --- | --- |

C.

budući da se budućim programima rada Komisije treba odgovoriti na ključne izazove 21. stoljeća kao što su klimatske promjene, energetska neovisnost, učinkovito korištenje resursima, prijelaz prema digitalnom društvu, globalna konkurencija, rodna jednakost i sve veća nejednakost, uzimajući pritom u obzir trošak neujedinjene Europe;

| D. | budući da je zbog pada konkurentnosti u svjetskom gospodarstvu, visoke stope nezaposlenosti, demografskih promjena i sve starijeg stanovništva EU suočen s dosad nezabilježenim izazovima; budući da će se samo u konkurentnim gospodarstvima s odgovarajućom makroekonomskom politikom moći otvarati radna mjesta, povećati životni standard građana i ostvariti blagostanje koje će omogućiti financiranje ulaganja u budućnosti i jamčiti ponudu javnih usluga; budući da je za postizanje ambicioznih ciljeva povezanih s kvalitetnim radnim mjestima, rastom, ulaganjem i globalnom konkurentnošću europskog gospodarstva potrebno jače usmjerenje na promicanje slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja, posebno u svjetlu činjenice da druge svjetske regije sve brže rastu i ostvaruju sve veće razine produktivnosti i inovacija; |
| --- | --- |

D.

budući da je zbog pada konkurentnosti u svjetskom gospodarstvu, visoke stope nezaposlenosti, demografskih promjena i sve starijeg stanovništva EU suočen s dosad nezabilježenim izazovima; budući da će se samo u konkurentnim gospodarstvima s odgovarajućom makroekonomskom politikom moći otvarati radna mjesta, povećati životni standard građana i ostvariti blagostanje koje će omogućiti financiranje ulaganja u budućnosti i jamčiti ponudu javnih usluga; budući da je za postizanje ambicioznih ciljeva povezanih s kvalitetnim radnim mjestima, rastom, ulaganjem i globalnom konkurentnošću europskog gospodarstva potrebno jače usmjerenje na promicanje slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja, posebno u svjetlu činjenice da druge svjetske regije sve brže rastu i ostvaruju sve veće razine produktivnosti i inovacija;

| E. | budući da gospodarska kriza u EU-u dugo traje, a popraćena je niskom stopom rasta, sve većim unutarnjim neravnotežama, izostankom novih radnih mjesta i ulaganja te neće biti prevladana bez dodatnog znatnog osnaživanja europske integracije gdje god je to potrebno, posebno kada je riječ o unutarnjem tržištu te ekonomskoj i monetarnoj uniji, uz pojačani mehanizam demokratskog nadzora i odgovornosti; |
| --- | --- |

E.

budući da gospodarska kriza u EU-u dugo traje, a popraćena je niskom stopom rasta, sve većim unutarnjim neravnotežama, izostankom novih radnih mjesta i ulaganja te neće biti prevladana bez dodatnog znatnog osnaživanja europske integracije gdje god je to potrebno, posebno kada je riječ o unutarnjem tržištu te ekonomskoj i monetarnoj uniji, uz pojačani mehanizam demokratskog nadzora i odgovornosti;

| F. | budući da je financijska sredstva potrebno usmjeriti na političke prioritete EU-a, ne samo kada je riječ o iznosima sredstava već i o njihovoj fleksibilnosti i ravnoteži, pa i u pogledu Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020., u sklopu kojega se predviđa niz instrumenata fleksibilnosti, uključujući revizijsku klauzulu, kojima se proračunu EU-a omogućuje da se prilagodi nepredviđenim okolnostima; |
| --- | --- |

F.

budući da je financijska sredstva potrebno usmjeriti na političke prioritete EU-a, ne samo kada je riječ o iznosima sredstava već i o njihovoj fleksibilnosti i ravnoteži, pa i u pogledu Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020., u sklopu kojega se predviđa niz instrumenata fleksibilnosti, uključujući revizijsku klauzulu, kojima se proračunu EU-a omogućuje da se prilagodi nepredviđenim okolnostima;

| G. | budući da politike i aktivnosti EU-a moraju biti u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, kako bi se pomoglo građanima pri predviđanju brzih promjena u društvu i reagiranju na njih; |
| --- | --- |

G.

budući da politike i aktivnosti EU-a moraju biti u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, kako bi se pomoglo građanima pri predviđanju brzih promjena u društvu i reagiranju na njih;

| H. | budući da Europa mora biti predana gospodarskom modelu kojim se može zajamčiti održivi rast kako bi se ovoj i sljedećoj generaciji umjesto dugova osigurala dobra radna mjesta; |
| --- | --- |

H.

budući da Europa mora biti predana gospodarskom modelu kojim se može zajamčiti održivi rast kako bi se ovoj i sljedećoj generaciji umjesto dugova osigurala dobra radna mjesta;

| I. | budući da su održivost i gospodarski rast kompatibilni i mogu se uzajamno jačati te s obzirom na to da se od Komisije traži da održivost bude kamen temeljac njezina plana za nova radna mjesta i gospodarski rast; budući da je Komisija čuvarica ugovora EU-a u kojima su sadržana načela održivog razvoja, socijalne pravde i solidarnosti te temeljna prava europskih građana; |
| --- | --- |

I.

budući da su održivost i gospodarski rast kompatibilni i mogu se uzajamno jačati te s obzirom na to da se od Komisije traži da održivost bude kamen temeljac njezina plana za nova radna mjesta i gospodarski rast; budući da je Komisija čuvarica ugovora EU-a u kojima su sadržana načela održivog razvoja, socijalne pravde i solidarnosti te temeljna prava europskih građana;

| J. | budući da je Europi potreban jasno usredotočen i dovoljno ambiciozan program rada Komisije u okviru kojega će se baviti stvarnim potrebama EU-a i njegovih građana; |
| --- | --- |

J.

budući da je Europi potreban jasno usredotočen i dovoljno ambiciozan program rada Komisije u okviru kojega će se baviti stvarnim potrebama EU-a i njegovih građana;

DIO 1.

| 1. | potiče Komisiju da u cijelosti iskoristi svoje pravo inicijative kako bi Uniji priskrbila jasno političko vodstvo te da posebno radi na dovršenju jedinstvenog tržišta i strateškog plana za ekonomsku i političku uniju te vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

1.

potiče Komisiju da u cijelosti iskoristi svoje pravo inicijative kako bi Uniji priskrbila jasno političko vodstvo te da posebno radi na dovršenju jedinstvenog tržišta i strateškog plana za ekonomsku i političku uniju te vanjsko djelovanje;

| 2. | pozdravlja usredotočenje Komisije na deset strateških prioriteta; naglašava važnost promicanja interesa Zajednice i održavanja EU-a ujedinjenim i povezanim, uz istovremeno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; stoga je čvrsto uvjeren da se napori moraju usmjeriti na te strateške prioritete; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja usredotočenje Komisije na deset strateških prioriteta; naglašava važnost promicanja interesa Zajednice i održavanja EU-a ujedinjenim i povezanim, uz istovremeno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; stoga je čvrsto uvjeren da se napori moraju usmjeriti na te strateške prioritete;

| 3. | pozdravlja pokretanje pregovora o novom međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva; smatra da bi to trebalo dovesti do poboljšanja kvalitete u postupku izrade zakonodavnih akata u Komisiji, poboljšanja njezinih procjena učinka nacrta zakona, uključujući procjene učinka u području gospodarstva, socijalnih pitanja, okoliša te malih i srednjih poduzeća te, po potrebi, do korištenja uredbama, a ne direktivama, u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; očekuje od Komisije da se ponaša ravnopravno prema dvjema granama zakonodavne vlasti kad je riječ o informacijama i dokumentaciji koju im pruža tijekom zakonodavnog postupka; očekuje snažniju predanost jamčenju primjerenog međuinstitucijskog savjetovanja, potpuno pridržavanje prijedloga i preporuka Parlamenta te pružanje detaljnih obrazloženja svakog predviđenog povlačenja; podsjeća da bi višegodišnji program, koji su međusobno utvrdile tri institucije, trebao predstavljati okvir za godišnji program rada te bi trebao biti temelj rasprava o svakom konkretnom godišnjem programu rada; podsjeća na svoje stajalište da se bolju izradu zakonodavstva ne bi trebalo smatrati instrumentom za oduzimanje prioriteta područjima u nadležnosti EU-a te da bi političke odluke u okviru demokratskog postupka donošenja odluka trebale imati prednost pred tehničkim procjenama; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja pokretanje pregovora o novom međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva; smatra da bi to trebalo dovesti do poboljšanja kvalitete u postupku izrade zakonodavnih akata u Komisiji, poboljšanja njezinih procjena učinka nacrta zakona, uključujući procjene učinka u području gospodarstva, socijalnih pitanja, okoliša te malih i srednjih poduzeća te, po potrebi, do korištenja uredbama, a ne direktivama, u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; očekuje od Komisije da se ponaša ravnopravno prema dvjema granama zakonodavne vlasti kad je riječ o informacijama i dokumentaciji koju im pruža tijekom zakonodavnog postupka; očekuje snažniju predanost jamčenju primjerenog međuinstitucijskog savjetovanja, potpuno pridržavanje prijedloga i preporuka Parlamenta te pružanje detaljnih obrazloženja svakog predviđenog povlačenja; podsjeća da bi višegodišnji program, koji su međusobno utvrdile tri institucije, trebao predstavljati okvir za godišnji program rada te bi trebao biti temelj rasprava o svakom konkretnom godišnjem programu rada; podsjeća na svoje stajalište da se bolju izradu zakonodavstva ne bi trebalo smatrati instrumentom za oduzimanje prioriteta područjima u nadležnosti EU-a te da bi političke odluke u okviru demokratskog postupka donošenja odluka trebale imati prednost pred tehničkim procjenama;

| 4. | potiče Komisiju da i dalje unapređuje dosljednost svog zakonodavnog programa i poboljša neovisnu procjenu učinka nacrta zakona, uključujući test utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća te test konkurentnosti, čime bi se pridonijelo uklanjanju birokracije na svim razinama – europskoj, nacionalnoj i regionalnoj – te za sve gospodarske aktere i građane u njihovu svakodnevnom životu, pomažući tako pri otvaranju novih radnih mjesta, uz istovremeno poštovanje socijalnih standarda i standarda zaštite okoliša; smatra da se pri provedbi zakonodavstva i poštovanju standarda ne bi trebalo nepotrebno opteretiti mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća; poziva Komisiju da teži k najvećem mogućem pojednostavljenju te da, gdje god je to moguće, promiče potpuno iskorištavanje digitalnih rješenja u cilju lakše provedbe propisa EU-a; smatra da direktive i uredbe treba preispitati ako se pokažu neprimjerenima za mala poduzeća, kako bi se zajamčilo da mala i srednja poduzeća nisu previše opterećena; poziva da se mikropoduzeća u što većoj mjeri izuzmu iz opterećujućeg zakonodavstva, posebno kako bi se potaknula novoosnovana poduzeća („start-up poduzeća”) i poduzetnici; |
| --- | --- |

4.

potiče Komisiju da i dalje unapređuje dosljednost svog zakonodavnog programa i poboljša neovisnu procjenu učinka nacrta zakona, uključujući test utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća te test konkurentnosti, čime bi se pridonijelo uklanjanju birokracije na svim razinama – europskoj, nacionalnoj i regionalnoj – te za sve gospodarske aktere i građane u njihovu svakodnevnom životu, pomažući tako pri otvaranju novih radnih mjesta, uz istovremeno poštovanje socijalnih standarda i standarda zaštite okoliša; smatra da se pri provedbi zakonodavstva i poštovanju standarda ne bi trebalo nepotrebno opteretiti mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća; poziva Komisiju da teži k najvećem mogućem pojednostavljenju te da, gdje god je to moguće, promiče potpuno iskorištavanje digitalnih rješenja u cilju lakše provedbe propisa EU-a; smatra da direktive i uredbe treba preispitati ako se pokažu neprimjerenima za mala poduzeća, kako bi se zajamčilo da mala i srednja poduzeća nisu previše opterećena; poziva da se mikropoduzeća u što većoj mjeri izuzmu iz opterećujućeg zakonodavstva, posebno kako bi se potaknula novoosnovana poduzeća („start-up poduzeća”) i poduzetnici;

| 5. | očekuje od Komisije da u kontekstu Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) predstavi popis zakonodavstva i prijedloga koji će se revidirati ili staviti izvan snage ako se njihova primjerenost ili dodana vrijednost EU-a više ne podrazumijeva, ako su zastarjeli ili ako više ne odgovaraju prvotnoj namjeni; ipak, naglašava činjenicu da se program REFIT ne smije koristiti kao izgovor za smanjenje razine ambicioznosti u vezi s pitanjima od ključne važnosti, kao ni za deregulaciju ili sniženje socijalnih standarda i standarda zaštite okoliša; smatra da pojednostavljenje podrazumijeva kvalitetu, a ne kvantitativne ciljeve; ističe cilj smanjenja administrativnog i birokratskog opterećenja i povezanih troškova novih prijedloga za cjelokupan politički ciklus, za 25 %, uključujući prenošenje, uvođenje i provedbu; poziva na znatna smanjenja kako bi se uspostavili bolji uvjeti za otvaranje novih radnih mjesta, očuvala radna mjesta u Europi i vratila radna mjesta iz inozemstva te tako potaknuli konkurentnost i održivi rast; |
| --- | --- |

5.

očekuje od Komisije da u kontekstu Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) predstavi popis zakonodavstva i prijedloga koji će se revidirati ili staviti izvan snage ako se njihova primjerenost ili dodana vrijednost EU-a više ne podrazumijeva, ako su zastarjeli ili ako više ne odgovaraju prvotnoj namjeni; ipak, naglašava činjenicu da se program REFIT ne smije koristiti kao izgovor za smanjenje razine ambicioznosti u vezi s pitanjima od ključne važnosti, kao ni za deregulaciju ili sniženje socijalnih standarda i standarda zaštite okoliša; smatra da pojednostavljenje podrazumijeva kvalitetu, a ne kvantitativne ciljeve; ističe cilj smanjenja administrativnog i birokratskog opterećenja i povezanih troškova novih prijedloga za cjelokupan politički ciklus, za 25 %, uključujući prenošenje, uvođenje i provedbu; poziva na znatna smanjenja kako bi se uspostavili bolji uvjeti za otvaranje novih radnih mjesta, očuvala radna mjesta u Europi i vratila radna mjesta iz inozemstva te tako potaknuli konkurentnost i održivi rast;

| 6. | očekuje od Komisije da podnese prijedlog za sljedeću fazu strategije Europa 2020. za rast i zapošljavanje kao odgovor na velike izazove i prilike koji nam predstoje, a to su ponajprije prelazak na obnovljive izvore energije i digitalna revolucija te priprema europskih građana na te promjene; smatra da bi u okviru te strategije trebalo povezati relevantne reforme i velike inicijative u području ulaganja, nadovezujući se na već pokrenutu energetsku uniju i jedinstveno digitalno tržište, kao i novu inicijativu za socijalna ulaganja i prekvalifikaciju; vjeruje da bi tu strategiju trebalo podržati punim korištenjem sredstvima iz Europskog fonda za strateška ulaganja te revidiranog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.; smatra da sve države članice moraju ispunjavati uvjete za provedbu te strategije te da bi ekonomska i monetarna unija trebala biti dovršena kako bi se pospješila konvergencija u tom smjeru; smatra da bi vanjska strateška partnerstva EU-a također trebala doprinijeti stvaranju novih prilika za uspjeh te strategije; |
| --- | --- |

6.

očekuje od Komisije da podnese prijedlog za sljedeću fazu strategije Europa 2020. za rast i zapošljavanje kao odgovor na velike izazove i prilike koji nam predstoje, a to su ponajprije prelazak na obnovljive izvore energije i digitalna revolucija te priprema europskih građana na te promjene; smatra da bi u okviru te strategije trebalo povezati relevantne reforme i velike inicijative u području ulaganja, nadovezujući se na već pokrenutu energetsku uniju i jedinstveno digitalno tržište, kao i novu inicijativu za socijalna ulaganja i prekvalifikaciju; vjeruje da bi tu strategiju trebalo podržati punim korištenjem sredstvima iz Europskog fonda za strateška ulaganja te revidiranog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.; smatra da sve države članice moraju ispunjavati uvjete za provedbu te strategije te da bi ekonomska i monetarna unija trebala biti dovršena kako bi se pospješila konvergencija u tom smjeru; smatra da bi vanjska strateška partnerstva EU-a također trebala doprinijeti stvaranju novih prilika za uspjeh te strategije;

| 7. | potiče Komisiju da osmisli snažan odgovor za rješavanje socijalnih problema EU-a, a to su ponajprije nezaposlenost, pomanjkanje stručne radne snage, socijalna nejednakost i isključenost, kao i opasnost od socijalnog dampinga i odljeva mozgova; smatra da to iziskuje ostvarenje gospodarskog oporavka i ulaganja kojima se promiču otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, socijalna ulaganja usmjerena na vještine, skrb za djecu i druge socijalne usluge te socijalna ekonomija; smatra da to također zahtijeva veći stupanj konvergencije kako bi se zajamčilo poštovanje skupa temeljnih socijalnih standarda diljem Unije; smatra da bi unutar tog okvira trebalo promicati poštenu mobilnost radne snage kao temeljnu vrijednost na jedinstvenom tržištu; smatra da je potrebno bez odgode poduzeti konkretne korake u cilju postizanja obećanog „socijalnog AAA rejtinga”; poziva Komisiju da promiče veću uključenost socijalnih partnera u tom cilju, na europskoj i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

7.

potiče Komisiju da osmisli snažan odgovor za rješavanje socijalnih problema EU-a, a to su ponajprije nezaposlenost, pomanjkanje stručne radne snage, socijalna nejednakost i isključenost, kao i opasnost od socijalnog dampinga i odljeva mozgova; smatra da to iziskuje ostvarenje gospodarskog oporavka i ulaganja kojima se promiču otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, socijalna ulaganja usmjerena na vještine, skrb za djecu i druge socijalne usluge te socijalna ekonomija; smatra da to također zahtijeva veći stupanj konvergencije kako bi se zajamčilo poštovanje skupa temeljnih socijalnih standarda diljem Unije; smatra da bi unutar tog okvira trebalo promicati poštenu mobilnost radne snage kao temeljnu vrijednost na jedinstvenom tržištu; smatra da je potrebno bez odgode poduzeti konkretne korake u cilju postizanja obećanog „socijalnog AAA rejtinga”; poziva Komisiju da promiče veću uključenost socijalnih partnera u tom cilju, na europskoj i na nacionalnoj razini;

| 8. | ističe činjenicu da je razina nezaposlenosti i dalje pretjerano visoka, osobito za mlade i žene, dok je gospodarski oporavak EU-a nestabilan; pozdravlja usvajanje Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), potiče na to da se on u potpunosti primijeni i očekuje da se što prije odobri i razradi niz investicijskih projekata kojima će se doprinijeti stabilnom oporavku, uravnoteženom i održivom rastu, čime će se potaknuti zapošljavanje te gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija diljem EU-a; podsjeća na svoje zahtjeve povezane s transparentnošću, demokratskom odgovornošću i pridržavanjem smjernica za ulaganje; |
| --- | --- |

8.

ističe činjenicu da je razina nezaposlenosti i dalje pretjerano visoka, osobito za mlade i žene, dok je gospodarski oporavak EU-a nestabilan; pozdravlja usvajanje Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), potiče na to da se on u potpunosti primijeni i očekuje da se što prije odobri i razradi niz investicijskih projekata kojima će se doprinijeti stabilnom oporavku, uravnoteženom i održivom rastu, čime će se potaknuti zapošljavanje te gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija diljem EU-a; podsjeća na svoje zahtjeve povezane s transparentnošću, demokratskom odgovornošću i pridržavanjem smjernica za ulaganje;

| 9. | poziva Komisiju da istakne rast i otvaranje novih radnih mjesta kao kamen temeljac europske socijalne tržišne ekonomije i strategije EU-a za održiv razvoj; potiče Komisiju da u središte svake zdrave ekonomske politike okrenute budućnosti i rješavanju krize stavi održivost te da zajamči da se ona i postigne u ovom i budućim radnim programima na način da se jedan odjeljak posveti sveobuhvatnoj i brzoj provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da istakne rast i otvaranje novih radnih mjesta kao kamen temeljac europske socijalne tržišne ekonomije i strategije EU-a za održiv razvoj; potiče Komisiju da u središte svake zdrave ekonomske politike okrenute budućnosti i rješavanju krize stavi održivost te da zajamči da se ona i postigne u ovom i budućim radnim programima na način da se jedan odjeljak posveti sveobuhvatnoj i brzoj provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš;

| 10. | pozdravlja donošenje strategije jedinstvenog digitalnog tržišta te poziva na njezinu hitnu provedbu, uz jasne zakonodavne preporuke te financijske načine i sredstva, u cilju stvaranja digitalnog gospodarstva u kojem Europa može predvoditi svijet, poduzeća mogu poslovati preko granica, a prava potrošača, nositelja prava i građana se štite; uvjeren je da Europa nudi jasnu dodanu vrijednost promicanjem poduzetništva i gospodarstva znanja te uklanjanjem nepotrebnih prepreka; smatra da bi također trebala biti usmjerena na promicanje inovacija i stvaranje novih prilika za građane EU-a, poduzeća i potrošače, čime se otvaraju nova radna mjesta, uz istovremeno jamčenje osnovnih socijalnih standarda; naglašava da će napredak u tom području imati izravan učinak na građane; vjeruje da su zaštita potrošača i zaštita temeljnih prava ključne kako bi Europljani imali povjerenja u jedinstveno digitalno tržište kao aspekt digitalizacije njihovih svakodnevnih života; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja donošenje strategije jedinstvenog digitalnog tržišta te poziva na njezinu hitnu provedbu, uz jasne zakonodavne preporuke te financijske načine i sredstva, u cilju stvaranja digitalnog gospodarstva u kojem Europa može predvoditi svijet, poduzeća mogu poslovati preko granica, a prava potrošača, nositelja prava i građana se štite; uvjeren je da Europa nudi jasnu dodanu vrijednost promicanjem poduzetništva i gospodarstva znanja te uklanjanjem nepotrebnih prepreka; smatra da bi također trebala biti usmjerena na promicanje inovacija i stvaranje novih prilika za građane EU-a, poduzeća i potrošače, čime se otvaraju nova radna mjesta, uz istovremeno jamčenje osnovnih socijalnih standarda; naglašava da će napredak u tom području imati izravan učinak na građane; vjeruje da su zaštita potrošača i zaštita temeljnih prava ključne kako bi Europljani imali povjerenja u jedinstveno digitalno tržište kao aspekt digitalizacije njihovih svakodnevnih života;

| 11. | vjeruje da bi se na oblikovanje uravnoteženih i pravednih poreznih politika trebalo gledati kao na sastavni dio strukturnih reformi država članica, gdje je to primjereno, te da bi poreznu politiku i politiku tržišnog natjecanja na unutrašnjem tržištu trebalo smatrati komplementarnima, na korist svih potrošača i građana EU-a, u cilju daljnje podrške otvaranju radnih mjesta; podržava premještanje poreznog opterećenja s rada na druge oblike održivog oporezivanja; |
| --- | --- |

11.

vjeruje da bi se na oblikovanje uravnoteženih i pravednih poreznih politika trebalo gledati kao na sastavni dio strukturnih reformi država članica, gdje je to primjereno, te da bi poreznu politiku i politiku tržišnog natjecanja na unutrašnjem tržištu trebalo smatrati komplementarnima, na korist svih potrošača i građana EU-a, u cilju daljnje podrške otvaranju radnih mjesta; podržava premještanje poreznog opterećenja s rada na druge oblike održivog oporezivanja;

| 12. | poziva Komisiju da ponovno procijeni i osnaži mehanizme i resurse politike tržišnog natjecanja i državne pomoći; smatra da su politika EU-a u vezi s državnim potporama i nadzor nad njima važni instrumenti u borbi protiv poreznih praksi kojima se narušava jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da ponovno procijeni i osnaži mehanizme i resurse politike tržišnog natjecanja i državne pomoći; smatra da su politika EU-a u vezi s državnim potporama i nadzor nad njima važni instrumenti u borbi protiv poreznih praksi kojima se narušava jedinstveno tržište;

| 13. | potvrđuje važnost koju pridaje „metodi Zajednice”, transparentnosti zakonodavnog postupka, demokratskom legitimitetu te ulozi i odgovornosti nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

13.

potvrđuje važnost koju pridaje „metodi Zajednice”, transparentnosti zakonodavnog postupka, demokratskom legitimitetu te ulozi i odgovornosti nacionalnih parlamenata;

| 14. | ustraje u potrebi da se postojeće zakonodavstvo u potpunosti, brzo i učinkovito provede i primjeni u područjima kao što su jedinstveno tržište, zakonodavstvo o okolišu, revidirana zajednička poljoprivredna politika (ZPP), zajednička ribarstvena politika (ZRP), kohezijska politika te financijski i bankovni sektor; poziva Komisiju da bolje nadzire tijek provedbe u državama članicama; |
| --- | --- |

14.

ustraje u potrebi da se postojeće zakonodavstvo u potpunosti, brzo i učinkovito provede i primjeni u područjima kao što su jedinstveno tržište, zakonodavstvo o okolišu, revidirana zajednička poljoprivredna politika (ZPP), zajednička ribarstvena politika (ZRP), kohezijska politika te financijski i bankovni sektor; poziva Komisiju da bolje nadzire tijek provedbe u državama članicama;

| 15. | poziva na usvajanje konvergencijskih smjernica u sklopu redovnog zakonodavnog postupka koje bi uz godišnji pregled rasta trebale činiti osnovu preporuka za pojedine zemlje; smatra da bi trebalo formalizirati nadzornu ulogu Parlamenta u Europskom semestru te da bi svi nacionalni parlamenti u europodručju trebali slijediti svaki korak postupka Europskog semestra; |
| --- | --- |

15.

poziva na usvajanje konvergencijskih smjernica u sklopu redovnog zakonodavnog postupka koje bi uz godišnji pregled rasta trebale činiti osnovu preporuka za pojedine zemlje; smatra da bi trebalo formalizirati nadzornu ulogu Parlamenta u Europskom semestru te da bi svi nacionalni parlamenti u europodručju trebali slijediti svaki korak postupka Europskog semestra;

| 16. | poziva Komisiju i sve dionike da istraže sve mogućnosti postizanja snažnije i otpornije ekonomske i monetarne unije, pogodne za rast, zapošljavanje i stabilnost, sa socijalnom dimenzijom usmjerenom na očuvanje europske socijalne tržišne ekonomije i poštovanje prava na kolektivne pregovore, u kojoj je osigurano usklađivanje socijalnih politika u državama članicama, uključujući mehanizam minimalne plaće ili dohotka primjeren pojedinoj državi te o kojem je država sama odlučila, te na podržavanje borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, reintegraciju radnika na tržište rada, dobrovoljnu mobilnost te fleksibilnost među pojedinim zanimanjima i državama članicama; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju i sve dionike da istraže sve mogućnosti postizanja snažnije i otpornije ekonomske i monetarne unije, pogodne za rast, zapošljavanje i stabilnost, sa socijalnom dimenzijom usmjerenom na očuvanje europske socijalne tržišne ekonomije i poštovanje prava na kolektivne pregovore, u kojoj je osigurano usklađivanje socijalnih politika u državama članicama, uključujući mehanizam minimalne plaće ili dohotka primjeren pojedinoj državi te o kojem je država sama odlučila, te na podržavanje borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, reintegraciju radnika na tržište rada, dobrovoljnu mobilnost te fleksibilnost među pojedinim zanimanjima i državama članicama;

| 17. | naglašava da se proračun EU-a mora upotrebljavati učinkovito u cilju poticanja prioriteta i politika EU-a te stoga poziva Komisiju da se posveti rješavanju problema povezanih s lošim upravljanjem i prijevarom; poziva Komisiju da poduzme korake u cilju evaluacije i poboljšanja postojećeg nadzora te smanji birokratsko opterećenje gdje god je to moguće; naglašava da Komisija mora zajamčiti najbolje moguće korištenje novcem poreznih obveznika Unije te ističe da bi učinkovitost trebala biti važnija od pukog trošenja odobrenih proračunskih sredstava; stoga poziva na provođenje sustavnih, redovitih i neovisnih evaluacija kako bi se osiguralo da se svim rashodima postižu željeni rezultati na financijski isplativ način; poziva Komisiju da ponovno nastoji uključiti države članice u taj zadatak, posebno u pogledu financijskih sredstava za čiju su isplatu nadležne same države članice; |
| --- | --- |

17.

naglašava da se proračun EU-a mora upotrebljavati učinkovito u cilju poticanja prioriteta i politika EU-a te stoga poziva Komisiju da se posveti rješavanju problema povezanih s lošim upravljanjem i prijevarom; poziva Komisiju da poduzme korake u cilju evaluacije i poboljšanja postojećeg nadzora te smanji birokratsko opterećenje gdje god je to moguće; naglašava da Komisija mora zajamčiti najbolje moguće korištenje novcem poreznih obveznika Unije te ističe da bi učinkovitost trebala biti važnija od pukog trošenja odobrenih proračunskih sredstava; stoga poziva na provođenje sustavnih, redovitih i neovisnih evaluacija kako bi se osiguralo da se svim rashodima postižu željeni rezultati na financijski isplativ način; poziva Komisiju da ponovno nastoji uključiti države članice u taj zadatak, posebno u pogledu financijskih sredstava za čiju su isplatu nadležne same države članice;

| 18. | ističe da je potrebno učinkovitije iskoristiti novac poreznih obveznika te poduzeti daljnje korake u cilju zaštite financijskih interesa Unije kako bi se zajamčila legitimnost potrošnje EU-a na financijski isplativ način; stoga poziva na učinkovito korištenje proračunskim sredstvima EU-a, uz usredotočenje na bolju učinkovitost postojećeg nadzora, evaluaciju nadzora te na metode jamčenja da se učinkovitost i dodana vrijednost smatraju važnijima od maksimalnog iskorištavanja odobrenih proračunskih sredstava; mišljenja je da je prijedlog u vezi s nadzornikom postupovnih jamstava Ureda za borbu protiv prijevara OLAF, (COM(2014)0340 2014/0173(COD)) potrebno održati; |
| --- | --- |

18.

ističe da je potrebno učinkovitije iskoristiti novac poreznih obveznika te poduzeti daljnje korake u cilju zaštite financijskih interesa Unije kako bi se zajamčila legitimnost potrošnje EU-a na financijski isplativ način; stoga poziva na učinkovito korištenje proračunskim sredstvima EU-a, uz usredotočenje na bolju učinkovitost postojećeg nadzora, evaluaciju nadzora te na metode jamčenja da se učinkovitost i dodana vrijednost smatraju važnijima od maksimalnog iskorištavanja odobrenih proračunskih sredstava; mišljenja je da je prijedlog u vezi s nadzornikom postupovnih jamstava Ureda za borbu protiv prijevara OLAF, (COM(2014)0340 2014/0173(COD)) potrebno održati;

| 19. | pozdravlja Europski migracijski program koji je izradila Komisija i zakonodavne prijedloge koji se na taj program nadovezuju te povezane prijedloge u vezi s proračunskim prilagodbama 2015. i 2016. kako bi se zajamčila uspješna provedba ciljeva iz tog programa; međutim, podsjeća Komisiju da se obvezala da će se boriti protiv sve većeg pritiska na vanjske granice EU-a, među ostalim poduzimanjem strogih mjera protiv nezakonite migracije, trgovanja ljudima i krijumčarenja ljudi te unapređenjem upravljanja migracijama, što podrazumijeva bolje povezivanje migracijske politike EU-a s njegovom vanjskom politikom; potiče Komisiju da dodatno razvije instrumente za osmišljavanje pristupa utemeljenog na ljudskim pravima koji bi se primjenjivao u vezi s osobama koje u EU-u traže zaštitu od rata i progona; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja Europski migracijski program koji je izradila Komisija i zakonodavne prijedloge koji se na taj program nadovezuju te povezane prijedloge u vezi s proračunskim prilagodbama 2015. i 2016. kako bi se zajamčila uspješna provedba ciljeva iz tog programa; međutim, podsjeća Komisiju da se obvezala da će se boriti protiv sve većeg pritiska na vanjske granice EU-a, među ostalim poduzimanjem strogih mjera protiv nezakonite migracije, trgovanja ljudima i krijumčarenja ljudi te unapređenjem upravljanja migracijama, što podrazumijeva bolje povezivanje migracijske politike EU-a s njegovom vanjskom politikom; potiče Komisiju da dodatno razvije instrumente za osmišljavanje pristupa utemeljenog na ljudskim pravima koji bi se primjenjivao u vezi s osobama koje u EU-u traže zaštitu od rata i progona;

| 20. | duboko je zabrinut zbog nedavnog razvoja događaja na Sredozemlju i na zapadnobalkanskoj ruti, gdje je rekordan broj nezakonitih migranata prešao granice EU-a, što predstavlja dosad nezabilježen izazov Europi i državama članicama EU-a i iziskuje zajednički i odlučan odgovor Europe; izražava svoju potporu mjerama koje je predložila Komisija te poziva države članice da te mjere žurno usvoje i provedu; pozdravlja inicijative Komisije, na području premještanja i preseljenja, uključujući novu inicijativu u korist Grčke, Italije i Mađarske za hitni premještaj većeg broja tražitelja azila kojima je potrebna međunarodna zaštita, kao i prijedlog Komisije o trajnom sustavu premještanja koji bi se aktivirao u hitnim situacijama uzimajući u obzir broj izbjeglica u državi članici, a koji se temelji na članku 78. stavku 2. UFEU-a; potiče Komisiju da pokrene potrebni mehanizam koji je osmišljen posebno za slučajeve masovnog priljeva; ujedno naglašava da je potrebno ubrzati obradu zahtjeva za azil i povrat osoba čiji su zahtjevi odbijeni; izražava potporu pristupu „žarišta”, najavljenom u Migracijskom programu, usmjerenom na jačanje operativne podrške pri prvom dolasku tražitelja azila, uključujući u pogledu registracije i prvotne obrade prijava, također za osobe kojima nije potrebna zaštita; odbacuje sve mjere kojima se de facto ponovno uvode granične kontrole i kojima bi se ugrozio šengenski prostor; |
| --- | --- |

20.

duboko je zabrinut zbog nedavnog razvoja događaja na Sredozemlju i na zapadnobalkanskoj ruti, gdje je rekordan broj nezakonitih migranata prešao granice EU-a, što predstavlja dosad nezabilježen izazov Europi i državama članicama EU-a i iziskuje zajednički i odlučan odgovor Europe; izražava svoju potporu mjerama koje je predložila Komisija te poziva države članice da te mjere žurno usvoje i provedu; pozdravlja inicijative Komisije, na području premještanja i preseljenja, uključujući novu inicijativu u korist Grčke, Italije i Mađarske za hitni premještaj većeg broja tražitelja azila kojima je potrebna međunarodna zaštita, kao i prijedlog Komisije o trajnom sustavu premještanja koji bi se aktivirao u hitnim situacijama uzimajući u obzir broj izbjeglica u državi članici, a koji se temelji na članku 78. stavku 2. UFEU-a; potiče Komisiju da pokrene potrebni mehanizam koji je osmišljen posebno za slučajeve masovnog priljeva; ujedno naglašava da je potrebno ubrzati obradu zahtjeva za azil i povrat osoba čiji su zahtjevi odbijeni; izražava potporu pristupu „žarišta”, najavljenom u Migracijskom programu, usmjerenom na jačanje operativne podrške pri prvom dolasku tražitelja azila, uključujući u pogledu registracije i prvotne obrade prijava, također za osobe kojima nije potrebna zaštita; odbacuje sve mjere kojima se de facto ponovno uvode granične kontrole i kojima bi se ugrozio šengenski prostor;

| 21. | podsjeća na obećanje Komisije da će se koristiti svim dostupnim sredstvima, uključujući proračun EU-a, kako bi poticala otvaranje radnih mjesta i rast pametnim ulaganjem u tješnje partnerstvo s državama članicama, nacionalnim parlamentima, regijama i gradovima u cilju postizanja bolje provedbe postojećih politika i učinkovitosti mjera na terenu, posebno u korištenju sredstvima iz strukturnih i investicijskih fondova EU-a; naglašava da kohezijska politika, u skladu s postupkom ekonomskog upravljanja, i dalje predstavlja glavni izvor takvih javnih ulaganja te stoga smatra da je potrebno iskoristiti sinergije između EFSU-a i drugih fondova, posebno europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF); poziva na istraživanje sinergija između europskih strukturnih i investicijskih fondova te Obzora 2020.; potiče presudno uključivanje partnera i ulagača iz privatnog sektora kako bi se zajamčila uspješnost EFSU-a te ističe njegov potencijal za otvaranje radnih mjesta; istodobno poziva na demokratski nadzor nad EFSU-om na razini EU-a; mišljenja je da bi se jednak ili veći iznos sredstava preusmjerenih iz programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe trebao uložiti u istraživanje i inovacije, digitalnu infrastrukturu, transport i energiju te poziva Komisiju da iskoristi priliku koja joj se pruža u vidu obvezne revizije 2016. i da pripremi kompenzaciju za ta dva programa; |
| --- | --- |

21.

podsjeća na obećanje Komisije da će se koristiti svim dostupnim sredstvima, uključujući proračun EU-a, kako bi poticala otvaranje radnih mjesta i rast pametnim ulaganjem u tješnje partnerstvo s državama članicama, nacionalnim parlamentima, regijama i gradovima u cilju postizanja bolje provedbe postojećih politika i učinkovitosti mjera na terenu, posebno u korištenju sredstvima iz strukturnih i investicijskih fondova EU-a; naglašava da kohezijska politika, u skladu s postupkom ekonomskog upravljanja, i dalje predstavlja glavni izvor takvih javnih ulaganja te stoga smatra da je potrebno iskoristiti sinergije između EFSU-a i drugih fondova, posebno europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF); poziva na istraživanje sinergija između europskih strukturnih i investicijskih fondova te Obzora 2020.; potiče presudno uključivanje partnera i ulagača iz privatnog sektora kako bi se zajamčila uspješnost EFSU-a te ističe njegov potencijal za otvaranje radnih mjesta; istodobno poziva na demokratski nadzor nad EFSU-om na razini EU-a; mišljenja je da bi se jednak ili veći iznos sredstava preusmjerenih iz programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe trebao uložiti u istraživanje i inovacije, digitalnu infrastrukturu, transport i energiju te poziva Komisiju da iskoristi priliku koja joj se pruža u vidu obvezne revizije 2016. i da pripremi kompenzaciju za ta dva programa;

| 22. | poziva na žurnu provedbu strategije o Instrumentu za povezivanje Europe, izgradnjom bolje infrastrukture i projektima s europskom dodanom vrijednošću u sektorima prometa, energije i telekomunikacija, tj. ključnim sektorima za funkcioniranje jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

22.

poziva na žurnu provedbu strategije o Instrumentu za povezivanje Europe, izgradnjom bolje infrastrukture i projektima s europskom dodanom vrijednošću u sektorima prometa, energije i telekomunikacija, tj. ključnim sektorima za funkcioniranje jedinstvenog tržišta;

| 23. | napominje da Komisija 2016. mora započeti detaljnu, sveobuhvatnu i potpunu „postizbornu reviziju” višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020., popraćenu zakonodavnim prijedlogom o izmjeni Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru kako bi se korištenjem proračunskim sredstvima EU-a doprinijelo oporavku europskog gospodarstva; napominje da je jedan od glavnih zahtjeva Parlamenta u pregovorima o višegodišnjem financijskom okviru bila obvezna zakonodavna revizija tog okvira; stoga pridaje izuzetnu važnost tom postupku; izražava svoju spremnost na konstruktivno djelovanje kako bi se pronašla rješenja za niz aktualnih pitanja, uključujući pitanja povezana s financiranjem jamstvenog fonda u sklopu Europskog fonda za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

23.

napominje da Komisija 2016. mora započeti detaljnu, sveobuhvatnu i potpunu „postizbornu reviziju” višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020., popraćenu zakonodavnim prijedlogom o izmjeni Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru kako bi se korištenjem proračunskim sredstvima EU-a doprinijelo oporavku europskog gospodarstva; napominje da je jedan od glavnih zahtjeva Parlamenta u pregovorima o višegodišnjem financijskom okviru bila obvezna zakonodavna revizija tog okvira; stoga pridaje izuzetnu važnost tom postupku; izražava svoju spremnost na konstruktivno djelovanje kako bi se pronašla rješenja za niz aktualnih pitanja, uključujući pitanja povezana s financiranjem jamstvenog fonda u sklopu Europskog fonda za strateška ulaganja;

| 24. | potiče Komisiju da izvuče pouku iz zaključaka Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva koji se očekuju do kraja 2016. te da tijekom svog mandata iznese konkretne prijedloge; ponovno ističe svoju predanost reformi sustava vlastitih sredstava EU-a prije početka sljedećeg VFO-a; |
| --- | --- |

24.

potiče Komisiju da izvuče pouku iz zaključaka Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva koji se očekuju do kraja 2016. te da tijekom svog mandata iznese konkretne prijedloge; ponovno ističe svoju predanost reformi sustava vlastitih sredstava EU-a prije početka sljedećeg VFO-a;

| 25. | ponavlja svoju snažnu zabrinutost zbog akumuliranih zaostataka u plaćanjima kojima je narušena vjerodostojnost EU-a; pozdravlja usvajanje zajedničke izjave Komisije, Vijeća i Parlamenta o planu plaćanja za razdoblje 2015. – 2016. u cilju smanjenja tih zaostataka na održivu razinu do kraja 2016.; podsjeća Komisiju da je obvezna pomno pratiti provedbu programa za razdoblje 2014. – 2020. uspostavljanjem sustava ranog upozorenja te pravovremenim predlaganjem izmjene proračuna u slučaju da se odobreni iznosi plaćanja za 2016. pokažu nedostatnima; |
| --- | --- |

25.

ponavlja svoju snažnu zabrinutost zbog akumuliranih zaostataka u plaćanjima kojima je narušena vjerodostojnost EU-a; pozdravlja usvajanje zajedničke izjave Komisije, Vijeća i Parlamenta o planu plaćanja za razdoblje 2015. – 2016. u cilju smanjenja tih zaostataka na održivu razinu do kraja 2016.; podsjeća Komisiju da je obvezna pomno pratiti provedbu programa za razdoblje 2014. – 2020. uspostavljanjem sustava ranog upozorenja te pravovremenim predlaganjem izmjene proračuna u slučaju da se odobreni iznosi plaćanja za 2016. pokažu nedostatnima;

| 26. | poziva Komisiju da predloži mjere za poboljšanje razmjene informacija i povećanje operativne suradnje među državama članicama i s agencijama EU-a, posebno u pogledu kriterija uzbunjivanja, te da uvede obvezu izdavanja upozorenja za osobe osuđene zbog terorizma ili osumnjičene za terorizam; poziva Komisiju da upotrijebi tehnička i financijska sredstva kako bi se na razini EU-a ostvarila koordinacija i razmjena najboljih praksi u području borbe protiv terorističke propagande, radikalnih mreža i novačenja na internetu; u vezi s time posebno traži da se Europolu daju sva potrebna sredstva za suzbijanje terorizma i organiziranog kriminala u skladu s njegovim mandatom; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju da predloži mjere za poboljšanje razmjene informacija i povećanje operativne suradnje među državama članicama i s agencijama EU-a, posebno u pogledu kriterija uzbunjivanja, te da uvede obvezu izdavanja upozorenja za osobe osuđene zbog terorizma ili osumnjičene za terorizam; poziva Komisiju da upotrijebi tehnička i financijska sredstva kako bi se na razini EU-a ostvarila koordinacija i razmjena najboljih praksi u području borbe protiv terorističke propagande, radikalnih mreža i novačenja na internetu; u vezi s time posebno traži da se Europolu daju sva potrebna sredstva za suzbijanje terorizma i organiziranog kriminala u skladu s njegovim mandatom;

| 27. | naglašava da je sklapanje novih trgovinskih sporazuma nužno kako bi se izradio otvoren i konkurentan europski gospodarski okvir kojim se mogu ostvariti opipljive prednosti i niže cijene za potrošače te otvoriti nova radna mjesta otvaranjem tržišta trećih zemalja i diversifikacijom izvoza; podsjeća na svoje stajalište da uravnoteženi trgovinski sporazumi globalizaciji mogu poslužiti za donošenje pravila; stoga poziva Komisiju da se pobrine za to da europski standardi ne budu ugroženi i naglašava da trgovina mora odigrati ulogu u borbi protiv siromaštva i poboljšanju razvoja u inozemstvu; smatra da uklanjanje prepreka za trgovinu i ulaganja na svjetskoj razini mora i dalje biti ključni prioritet trgovinske strategije EU-a; stoga podržava napore Komisije u svim aktualnim bilateralnim i multilateralnim trgovinskim pregovorima u cilju postizanja pozitivnog ishoda u pogledu sveobuhvatnih i uzajamno korisnih trgovinskih sporazuma 2016.; naglašava da EU treba ulagati trajne napore u iskorištavanje postupka koji je započet 2013. Paketom iz Balija, dogovorenim u sklopu kruga multilateralnih pregovora iz Dohe, i koji bi trebao predstavljati put prema svjetskoj ekonomskoj stabilnosti; naglašava da je potrebno uvrstiti poglavlje o boljoj suradnji u borbi protiv utaje poreza, poreznih oaza, korupcije i pranja novca u okviru bilateralne plurilateralne i multilateralne trgovine EU-a; |
| --- | --- |

27.

naglašava da je sklapanje novih trgovinskih sporazuma nužno kako bi se izradio otvoren i konkurentan europski gospodarski okvir kojim se mogu ostvariti opipljive prednosti i niže cijene za potrošače te otvoriti nova radna mjesta otvaranjem tržišta trećih zemalja i diversifikacijom izvoza; podsjeća na svoje stajalište da uravnoteženi trgovinski sporazumi globalizaciji mogu poslužiti za donošenje pravila; stoga poziva Komisiju da se pobrine za to da europski standardi ne budu ugroženi i naglašava da trgovina mora odigrati ulogu u borbi protiv siromaštva i poboljšanju razvoja u inozemstvu; smatra da uklanjanje prepreka za trgovinu i ulaganja na svjetskoj razini mora i dalje biti ključni prioritet trgovinske strategije EU-a; stoga podržava napore Komisije u svim aktualnim bilateralnim i multilateralnim trgovinskim pregovorima u cilju postizanja pozitivnog ishoda u pogledu sveobuhvatnih i uzajamno korisnih trgovinskih sporazuma 2016.; naglašava da EU treba ulagati trajne napore u iskorištavanje postupka koji je započet 2013. Paketom iz Balija, dogovorenim u sklopu kruga multilateralnih pregovora iz Dohe, i koji bi trebao predstavljati put prema svjetskoj ekonomskoj stabilnosti; naglašava da je potrebno uvrstiti poglavlje o boljoj suradnji u borbi protiv utaje poreza, poreznih oaza, korupcije i pranja novca u okviru bilateralne plurilateralne i multilateralne trgovine EU-a;

| 28. | poziva Komisiju da dosljednu i jasnu strategiju vanjske i sigurnosne politike zacrta kao cilj kojim će se težiti utvrđivanju novih i nadolazećih izazova s kojima će se EU morati suočiti u nestabilnom sigurnosnom okružju, određivanju interesa koje treba štititi i vrijednosti koje treba promicati, kao i jamčenju zaštite građanima EU-a i stvaranju uvjeta za održiv mir i stabilnost; u tom kontekstu, podsjeća na važnost ljudskih prava i temeljnih sloboda te podsjeća da EU mora imati snažnu ulogu u svijetu u pogledu razvoja, mirotvorstva, izgradnje mira, humanitarne pomoći i promicanja ljudskih prava na globalnoj razini; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da dosljednu i jasnu strategiju vanjske i sigurnosne politike zacrta kao cilj kojim će se težiti utvrđivanju novih i nadolazećih izazova s kojima će se EU morati suočiti u nestabilnom sigurnosnom okružju, određivanju interesa koje treba štititi i vrijednosti koje treba promicati, kao i jamčenju zaštite građanima EU-a i stvaranju uvjeta za održiv mir i stabilnost; u tom kontekstu, podsjeća na važnost ljudskih prava i temeljnih sloboda te podsjeća da EU mora imati snažnu ulogu u svijetu u pogledu razvoja, mirotvorstva, izgradnje mira, humanitarne pomoći i promicanja ljudskih prava na globalnoj razini;

DIO 2.

Novi poticaj za zapošljavanje, rast i ulaganja

| 29. | poziva Komisiju da podnese prijedlog za sljedeću fazu strategije Europa 2020. kao odgovor na izazove koje predstavljaju globalna konkurencija, prelazak na obnovljive izvore energije, digitalna revolucija i demografski trendovi; smatra da bi u sklopu tog prijedloga trebalo povezati strukturne promjene i opsežne inicijative u području ulaganja, nadovezujući se na postojeće instrumente (proračun EU-a, EFSU); |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da podnese prijedlog za sljedeću fazu strategije Europa 2020. kao odgovor na izazove koje predstavljaju globalna konkurencija, prelazak na obnovljive izvore energije, digitalna revolucija i demografski trendovi; smatra da bi u sklopu tog prijedloga trebalo povezati strukturne promjene i opsežne inicijative u području ulaganja, nadovezujući se na postojeće instrumente (proračun EU-a, EFSU);

| 30. | ističe temeljnu ulogu koju u stvaranju jednakih uvjeta kojima se potiču inovacije, produktivnost, otvaranje radnih mjesta i ulaganja ima provođenje politike tržišnog natjecanja od strane svih sudionika na jedinstvenom tržištu i u svim poslovnim modelima, uključujući mala i srednja poduzeća; traži od Komisije da strogo provodi pravila za suzbijanje monopola, pravila o državnoj potpori i pravila o kontroli spajanja poduzeća kako bi se ostvarilo unutarnje tržište koje dobro funkcionira; |
| --- | --- |

30.

ističe temeljnu ulogu koju u stvaranju jednakih uvjeta kojima se potiču inovacije, produktivnost, otvaranje radnih mjesta i ulaganja ima provođenje politike tržišnog natjecanja od strane svih sudionika na jedinstvenom tržištu i u svim poslovnim modelima, uključujući mala i srednja poduzeća; traži od Komisije da strogo provodi pravila za suzbijanje monopola, pravila o državnoj potpori i pravila o kontroli spajanja poduzeća kako bi se ostvarilo unutarnje tržište koje dobro funkcionira;

| 31. | podržava razvoj unije tržišta kapitala, no pritom ističe da je potrebno pobrinuti se da ne dođe do povećanja sistemskih financijskih rizika i pružiti joj potrebnu infrastrukturu i pojačani nadzor radi poticanja održivih nebankovnih kredita i promicanja dugoročnih ulaganja kojima se podupire realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

31.

podržava razvoj unije tržišta kapitala, no pritom ističe da je potrebno pobrinuti se da ne dođe do povećanja sistemskih financijskih rizika i pružiti joj potrebnu infrastrukturu i pojačani nadzor radi poticanja održivih nebankovnih kredita i promicanja dugoročnih ulaganja kojima se podupire realno gospodarstvo;

| 32. | poziva Komisiju da ukloni prepreke na jedinstvenom tržištu radi poboljšanja financiranja poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća te mikropoduzeća, kako bi potakla ulaganja u privatni sektor; poziva na ojačanje i potpunu primjenu pravila unutarnjeg tržišta EU-a te potiče Komisiju da na sustavan način razvija vanjsku dimenziju jedinstvenog tržišta u okviru trgovinskih politika EU-a u cilju poboljšanja konkurentnosti EU-a i zaštite potrošača, izbjegavajući pritom nepošteno tržišno natjecanje kad je riječ o robi i proizvodima koji ne zadovoljavaju sigurnosne, ekološke i socijalne standarde EU-a; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da ukloni prepreke na jedinstvenom tržištu radi poboljšanja financiranja poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća te mikropoduzeća, kako bi potakla ulaganja u privatni sektor; poziva na ojačanje i potpunu primjenu pravila unutarnjeg tržišta EU-a te potiče Komisiju da na sustavan način razvija vanjsku dimenziju jedinstvenog tržišta u okviru trgovinskih politika EU-a u cilju poboljšanja konkurentnosti EU-a i zaštite potrošača, izbjegavajući pritom nepošteno tržišno natjecanje kad je riječ o robi i proizvodima koji ne zadovoljavaju sigurnosne, ekološke i socijalne standarde EU-a;

| 33. | poziva na provedbu ambiciozne industrijske politike EU-a kojom će se omogućiti razvoj novih proizvoda i restrukturiranje industrijskih procesa zahvaljujući inovacijama, imajući u vidu modernizaciju industrije EU-a upravljanjem digitalnom tranzicijom u tom sektoru i pružanjem digitalnih vještina kojima se mogu iskoristiti pružene prilike; |
| --- | --- |

33.

poziva na provedbu ambiciozne industrijske politike EU-a kojom će se omogućiti razvoj novih proizvoda i restrukturiranje industrijskih procesa zahvaljujući inovacijama, imajući u vidu modernizaciju industrije EU-a upravljanjem digitalnom tranzicijom u tom sektoru i pružanjem digitalnih vještina kojima se mogu iskoristiti pružene prilike;

| 34. | smatra da bi strategija Europa 2020. kojom su obuhvaćeni konkurentnost, rast i zapošljavanje trebala u svojoj socijalnoj dimenziji biti usmjerena na održavanje i unaprjeđenje usklađivanjem socijalnih politika država članica između ostalog mjerilima ili po potrebi zakonodavstvom, nizom temeljnih socijalnih standarda kao što su kvaliteta javnih službi za zapošljavanje, osiguranje naknade za nezaposlenost povezane s poticajnim mjerama, pristup zdravstvenim uslugama, pristupačne i kvalitetne usluge za skrb o djeci, stručno obrazovanje i cjeloživotno učenje; mišljenja je da bi se socijalni ciljevi strategije Europa 2020. i ljestvica ključnih pokazatelja zaposlenosti i socijalnih pokazatelja mogli koristiti za provedbu tih temeljnih standarda; |
| --- | --- |

34.

smatra da bi strategija Europa 2020. kojom su obuhvaćeni konkurentnost, rast i zapošljavanje trebala u svojoj socijalnoj dimenziji biti usmjerena na održavanje i unaprjeđenje usklađivanjem socijalnih politika država članica između ostalog mjerilima ili po potrebi zakonodavstvom, nizom temeljnih socijalnih standarda kao što su kvaliteta javnih službi za zapošljavanje, osiguranje naknade za nezaposlenost povezane s poticajnim mjerama, pristup zdravstvenim uslugama, pristupačne i kvalitetne usluge za skrb o djeci, stručno obrazovanje i cjeloživotno učenje; mišljenja je da bi se socijalni ciljevi strategije Europa 2020. i ljestvica ključnih pokazatelja zaposlenosti i socijalnih pokazatelja mogli koristiti za provedbu tih temeljnih standarda;

| 35. | potiče Komisiju da do kraja godine finalizira i podnese paket za mobilnost radne snage te da se osvrne i na pitanje negativnih učinaka mobilnosti radne snage; poziva na stroge inspekcije prekograničnog rada u cilju suzbijanja zlouporabe; smatra da mobilnost diljem Europe spada u osnovna prava; nadalje, poziva Komisiju da poduzme mjere u cilju promicanja integracije i zapošljivosti europskih radnika; podsjeća Komisiju na njezinu obvezu s obzirom na Direktivu o upućivanju radnika; |
| --- | --- |

35.

potiče Komisiju da do kraja godine finalizira i podnese paket za mobilnost radne snage te da se osvrne i na pitanje negativnih učinaka mobilnosti radne snage; poziva na stroge inspekcije prekograničnog rada u cilju suzbijanja zlouporabe; smatra da mobilnost diljem Europe spada u osnovna prava; nadalje, poziva Komisiju da poduzme mjere u cilju promicanja integracije i zapošljivosti europskih radnika; podsjeća Komisiju na njezinu obvezu s obzirom na Direktivu o upućivanju radnika;

| 36. | zahtijeva poduzimanje konkretnih mjera u cilju iskorjenjivanja tvrdokornih oblika diskriminacije na tržištu rada, posebno one u pogledu starijih radnika, dugotrajno nezaposlenih osoba, žena, radnika s invalidnošću i mladih; podsjeća da je potrebno pokrenuti rješavanje problema dugotrajno nezaposlenih osoba, ne samo u okviru obrazovanja i osposobljavanja, nego i uključivošću tržišta rada, boljim savjetovanjem osoba koje traže posao i pružanjem podrške tim osobama, ciljanim poticajima za zapošljavanje te povlasticama uz zaposlenje; |
| --- | --- |

36.

zahtijeva poduzimanje konkretnih mjera u cilju iskorjenjivanja tvrdokornih oblika diskriminacije na tržištu rada, posebno one u pogledu starijih radnika, dugotrajno nezaposlenih osoba, žena, radnika s invalidnošću i mladih; podsjeća da je potrebno pokrenuti rješavanje problema dugotrajno nezaposlenih osoba, ne samo u okviru obrazovanja i osposobljavanja, nego i uključivošću tržišta rada, boljim savjetovanjem osoba koje traže posao i pružanjem podrške tim osobama, ciljanim poticajima za zapošljavanje te povlasticama uz zaposlenje;

| 37. | nada se da će provedba Jamstva za mlade, uključujući potporu Inicijative za zapošljavanje mladih, početi urađati plodom te napominje da je voljan podržati bilo koju inicijativu, uključujući financijsku, kako bi osnažio taj program EU-a; poziva Komisiju da se pobrine za to da obrazovanje i osposobljavanje ostanu među njezinim prioritetima, uključujući ponovno promišljanje vještina potrebnih za trenutačno i buduće tržište rada, usredotočenjem na visoku kvalitetu, učinkovitost, dostupnost i jednakost; smatra da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti cjeloživotnom učenju, dvojnim sustavima, priznavanju diploma te pružanju potpore mjerama za smanjivanje stopa ranog prekida školovanja kako bi se osiguralo da učenici steknu osnovne vještine pismenosti određene u sklopu Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) u nadležnosti OECD-a te u skladu s nadležnostima navedenima u Ugovoru; poziva da se više pozornosti usmjeri na financiranje i potpomaganje mobilnosti među mladima, kako bi ponuda vještina na jedinstvenom tržištu u najvećoj mogućoj mjeri odgovarala ponudi radnih mjesta; |
| --- | --- |

37.

nada se da će provedba Jamstva za mlade, uključujući potporu Inicijative za zapošljavanje mladih, početi urađati plodom te napominje da je voljan podržati bilo koju inicijativu, uključujući financijsku, kako bi osnažio taj program EU-a; poziva Komisiju da se pobrine za to da obrazovanje i osposobljavanje ostanu među njezinim prioritetima, uključujući ponovno promišljanje vještina potrebnih za trenutačno i buduće tržište rada, usredotočenjem na visoku kvalitetu, učinkovitost, dostupnost i jednakost; smatra da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti cjeloživotnom učenju, dvojnim sustavima, priznavanju diploma te pružanju potpore mjerama za smanjivanje stopa ranog prekida školovanja kako bi se osiguralo da učenici steknu osnovne vještine pismenosti određene u sklopu Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) u nadležnosti OECD-a te u skladu s nadležnostima navedenima u Ugovoru; poziva da se više pozornosti usmjeri na financiranje i potpomaganje mobilnosti među mladima, kako bi ponuda vještina na jedinstvenom tržištu u najvećoj mogućoj mjeri odgovarala ponudi radnih mjesta;

| 38. | vjeruje da su dostupnost, povoljnost i kvaliteta obrazovanja i zdravstvene zaštite djece ključne kako nijedno dijete ne bi bilo izostavljeno te stoga poziva Komisiju da razmotri buduće mjere u cilju promicanja socijalnih ulaganja, te posebno u cilju smanjenja siromaštva djece; |
| --- | --- |

38.

vjeruje da su dostupnost, povoljnost i kvaliteta obrazovanja i zdravstvene zaštite djece ključne kako nijedno dijete ne bi bilo izostavljeno te stoga poziva Komisiju da razmotri buduće mjere u cilju promicanja socijalnih ulaganja, te posebno u cilju smanjenja siromaštva djece;

| 39. | podsjeća da bi u svim novim zakonodavnim prijedlozima u obzir trebalo uzeti odgovarajuću ravnotežu između fleksibilnosti i sigurnosti za poslodavce i zaposlenike, kao i aspekt zapošljavanja te socijalne aspekte, uključujući učinak starenja i potrebu za vještinama; ističe da je pojam „radnika” višeslojan zbog novih oblika zapošljavanja i samozapošljavanja te bi ga se trebalo razmatrati u cilju suzbijanja nejednakosti koje bi mogle ugroziti pravednost i učinkovitost naše socijalne tržišne ekonomije; podsjeća Komisiju na njezin poziv na reviziju Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu, koju je trebalo provesti do kraja 2012.; |
| --- | --- |

39.

podsjeća da bi u svim novim zakonodavnim prijedlozima u obzir trebalo uzeti odgovarajuću ravnotežu između fleksibilnosti i sigurnosti za poslodavce i zaposlenike, kao i aspekt zapošljavanja te socijalne aspekte, uključujući učinak starenja i potrebu za vještinama; ističe da je pojam „radnika” višeslojan zbog novih oblika zapošljavanja i samozapošljavanja te bi ga se trebalo razmatrati u cilju suzbijanja nejednakosti koje bi mogle ugroziti pravednost i učinkovitost naše socijalne tržišne ekonomije; podsjeća Komisiju na njezin poziv na reviziju Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu, koju je trebalo provesti do kraja 2012.;

| 40. | ističe važnost potpore koju kohezijska politika pruža malim i srednjim poduzećima koja su okosnica rasta EU-a i zapošljavanja te poziva na uspostavljanje sinergija između fondova kohezijske politike, Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) i programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

40.

ističe važnost potpore koju kohezijska politika pruža malim i srednjim poduzećima koja su okosnica rasta EU-a i zapošljavanja te poziva na uspostavljanje sinergija između fondova kohezijske politike, Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) i programa Obzor 2020.;

| 41. | ističe neprekinutu provedbu programa Obzor 2020., a posebno njegove napore da se stavi veći naglasak na korištenje prvoklasnim istraživanjima pri razvijanju proizvoda i usluga koji mogu doprinijeti oživljavanju konkurentnosti europskih gospodarstava; |
| --- | --- |

41.

ističe neprekinutu provedbu programa Obzor 2020., a posebno njegove napore da se stavi veći naglasak na korištenje prvoklasnim istraživanjima pri razvijanju proizvoda i usluga koji mogu doprinijeti oživljavanju konkurentnosti europskih gospodarstava;

| 42. | poziva na pokretanje inicijativa za razvoj potencijala kulturnog i kreativnog sektora kao izvora zapošljavanja i rasta; s time u vezi naglašava važnost jačanja prava intelektualnog vlasništva i apelira na Komisiju da prati svoj akcijski plan o borbi protiv povreda prava intelektualnog vlasništva, uključujući reviziju Direktive o provedbi prava intelektualnog vlasništva koja ne ide u korak s digitalnim dobom i nije prikladna za suzbijanje povreda na internetu, te da prati Zelenu knjigu o zaduženjima po kartici i drugim povezanim mehanizmima kao potencijalnom pravu na razini EU-a radi povrata novca koji je nenamjerno iskorišten za kupnju krivotvorene robe; poziva Komisiju da dodatno ojača nadležnost Opservatorija EU-a za povrede prava intelektualnog vlasništva te pozdravlja Komisijino osnivanje stručne skupine o provedbi prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

42.

poziva na pokretanje inicijativa za razvoj potencijala kulturnog i kreativnog sektora kao izvora zapošljavanja i rasta; s time u vezi naglašava važnost jačanja prava intelektualnog vlasništva i apelira na Komisiju da prati svoj akcijski plan o borbi protiv povreda prava intelektualnog vlasništva, uključujući reviziju Direktive o provedbi prava intelektualnog vlasništva koja ne ide u korak s digitalnim dobom i nije prikladna za suzbijanje povreda na internetu, te da prati Zelenu knjigu o zaduženjima po kartici i drugim povezanim mehanizmima kao potencijalnom pravu na razini EU-a radi povrata novca koji je nenamjerno iskorišten za kupnju krivotvorene robe; poziva Komisiju da dodatno ojača nadležnost Opservatorija EU-a za povrede prava intelektualnog vlasništva te pozdravlja Komisijino osnivanje stručne skupine o provedbi prava intelektualnog vlasništva;

| 43. | pozdravlja cilj Komisije da povuče prijedlog za Zajednički europski zakon o prodaji robe te naglašava da se novi prijedlog Komisije, kao što je najavljeno u Komunikaciji o jedinstvenom digitalnom tržištu, mora temeljiti na stajalištu Parlamenta u prvom čitanju; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja cilj Komisije da povuče prijedlog za Zajednički europski zakon o prodaji robe te naglašava da se novi prijedlog Komisije, kao što je najavljeno u Komunikaciji o jedinstvenom digitalnom tržištu, mora temeljiti na stajalištu Parlamenta u prvom čitanju;

| 44. | ističe važnost konkurentnog sektora financijskih usluga koji potrošačima pruža korisne proizvode i transparentne informacije; naglašava da će se time povećati povjerenje potrošača u proizvode financijskih usluga; |
| --- | --- |

44.

ističe važnost konkurentnog sektora financijskih usluga koji potrošačima pruža korisne proizvode i transparentne informacije; naglašava da će se time povećati povjerenje potrošača u proizvode financijskih usluga;

| 45. | zabrinut je zbog mogućih posljedica gospodarske i financijske krize u Kini koja je potaknuta pucanjem burzovnog mjehura; upozorava na moguće posljedice sustavnih nedostataka u ustroju kineskih financijskih usluga; |
| --- | --- |

45.

zabrinut je zbog mogućih posljedica gospodarske i financijske krize u Kini koja je potaknuta pucanjem burzovnog mjehura; upozorava na moguće posljedice sustavnih nedostataka u ustroju kineskih financijskih usluga;

Borba protiv poreznih prijevara i utaje poreza

| 46. | pozdravlja objavljivanje novog paketa poreznih politika i poziva Komisiju da ambiciozno nastoji zajamčiti pravedan sustav oporezivanja utemeljen na načelu da poreze treba plaćati u državi gdje je ostvarena dobit, čime bi se izbjeglo narušavanje unutarnjeg tržišta i nepošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja objavljivanje novog paketa poreznih politika i poziva Komisiju da ambiciozno nastoji zajamčiti pravedan sustav oporezivanja utemeljen na načelu da poreze treba plaćati u državi gdje je ostvarena dobit, čime bi se izbjeglo narušavanje unutarnjeg tržišta i nepošteno tržišno natjecanje;

| 47. | pozdravlja rad Komisije i država članica kojim se aktivno promiče borba protiv poreznih prijevara, utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja te korištenja poreznim oazama, na temelju stručnog znanja OECD-a o poticanju dobrog upravljanja u području poreza na svim relevantnim međunarodnim forumima; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja rad Komisije i država članica kojim se aktivno promiče borba protiv poreznih prijevara, utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja te korištenja poreznim oazama, na temelju stručnog znanja OECD-a o poticanju dobrog upravljanja u području poreza na svim relevantnim međunarodnim forumima;

| 48. | poziva Komisiju da objavi komunikaciju u kojoj bi se u ime EU-a osmislila definicija poreznih oaza (područja koja ne surađuju), utemeljena na kriterijima OECD-a; vjeruje da bi tu politiku trebalo kombinirati s jasnim stajalištem o načinu korištenja tog popisa; također poziva Komisiju da osmisli poboljšanu inicijativu EU-a u vezi s obaveznom zajedničkom konsolidiranom osnovicom poreza na dobit, čak i u slučaju odgode konsolidacije u početnoj fazi, što bi trebalo imati znatan učinak na administraciju te će iziskivati nesmetano prijelazno razdoblje; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju da objavi komunikaciju u kojoj bi se u ime EU-a osmislila definicija poreznih oaza (područja koja ne surađuju), utemeljena na kriterijima OECD-a; vjeruje da bi tu politiku trebalo kombinirati s jasnim stajalištem o načinu korištenja tog popisa; također poziva Komisiju da osmisli poboljšanu inicijativu EU-a u vezi s obaveznom zajedničkom konsolidiranom osnovicom poreza na dobit, čak i u slučaju odgode konsolidacije u početnoj fazi, što bi trebalo imati znatan učinak na administraciju te će iziskivati nesmetano prijelazno razdoblje;

Povezano i uključivo jedinstveno digitalno tržište

| 49. | podsjeća Komisiju da ambiciozno jedinstveno digitalno tržište neće biti moguće bez odgovarajućeg mehanizma za poticanje ulaganja na terenu te podupire davanje prioriteta jedinstvenom digitalnom tržištu s obzirom na mogućnosti koje proizlaze iz digitalnih aktivnosti, a odnose se na zapošljavanje, stvaranje novoosnovanih poduzeća („start-up” poduzeća), poticanje inovacija i produktivnosti te povećanje konkurentnosti, čime se ostvaruje rast; naglašava potrebu za podržavanjem razvoja digitalnog sektora, čime će se svakom Europljaninu jamčiti pristup internetskoj vezi uz najveću moguću brzinu, po najmanjoj mogućoj cijeni; |
| --- | --- |

49.

podsjeća Komisiju da ambiciozno jedinstveno digitalno tržište neće biti moguće bez odgovarajućeg mehanizma za poticanje ulaganja na terenu te podupire davanje prioriteta jedinstvenom digitalnom tržištu s obzirom na mogućnosti koje proizlaze iz digitalnih aktivnosti, a odnose se na zapošljavanje, stvaranje novoosnovanih poduzeća („start-up” poduzeća), poticanje inovacija i produktivnosti te povećanje konkurentnosti, čime se ostvaruje rast; naglašava potrebu za podržavanjem razvoja digitalnog sektora, čime će se svakom Europljaninu jamčiti pristup internetskoj vezi uz najveću moguću brzinu, po najmanjoj mogućoj cijeni;

| 50. | priznaje predanost Komisije oslobađanju potencijala digitalne ekonomije pristupom koji se temelji na tri stupa, u cilju omogućavanja boljeg pristupa potrošačima i poduzećima te stvaranja boljeg okružja za razvoj digitalnih usluga; naglašava potrebu za suradnjom s globalnim regulatorima u pogledu tržišnog natjecanja i sigurnosti; ustraje na tome da je važno svima poboljšati mrežni pristup korištenjem brzih širokopojasnih veza kako bi se riješio problem digitalnog jaza; pozdravlja najavu europske inicijative za „slobodan protok podataka” kojom je potrebno ukloniti preostale prepreke za uspostavu jedinstvenog tržišta podataka; |
| --- | --- |

50.

priznaje predanost Komisije oslobađanju potencijala digitalne ekonomije pristupom koji se temelji na tri stupa, u cilju omogućavanja boljeg pristupa potrošačima i poduzećima te stvaranja boljeg okružja za razvoj digitalnih usluga; naglašava potrebu za suradnjom s globalnim regulatorima u pogledu tržišnog natjecanja i sigurnosti; ustraje na tome da je važno svima poboljšati mrežni pristup korištenjem brzih širokopojasnih veza kako bi se riješio problem digitalnog jaza; pozdravlja najavu europske inicijative za „slobodan protok podataka” kojom je potrebno ukloniti preostale prepreke za uspostavu jedinstvenog tržišta podataka;

| 51. | podržava napore Komisije da zaključi paket mjera EU-a za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

51.

podržava napore Komisije da zaključi paket mjera EU-a za zaštitu podataka;

| 52. | vjeruje da je potrebno i smanjenje birokracije te uklanjanje neopravdanih i nerazmjernih regulatornih ili neregulatornih prepreka u sklopu strategije jedinstvenog digitalnog tržišta u cilju potpunog iskorištavanja potencijala digitalne transformacije industrije i prekogranične elektroničke trgovine; smatra da bi se moglo razmotriti poduzimanje konkretnijih mjera kako bi se povećalo povjerenje potrošača i poboljšala zaštita podataka pri kupovini digitalne robe i usluga diljem EU-a, što je ključno kako bi Europljani imali povjerenja u jedinstveno digitalno tržište kao aspekt digitalizacije njihovih svakodnevnih života; |
| --- | --- |

52.

vjeruje da je potrebno i smanjenje birokracije te uklanjanje neopravdanih i nerazmjernih regulatornih ili neregulatornih prepreka u sklopu strategije jedinstvenog digitalnog tržišta u cilju potpunog iskorištavanja potencijala digitalne transformacije industrije i prekogranične elektroničke trgovine; smatra da bi se moglo razmotriti poduzimanje konkretnijih mjera kako bi se povećalo povjerenje potrošača i poboljšala zaštita podataka pri kupovini digitalne robe i usluga diljem EU-a, što je ključno kako bi Europljani imali povjerenja u jedinstveno digitalno tržište kao aspekt digitalizacije njihovih svakodnevnih života;

| 53. | poziva Komisiju da u obzir uzme aktualnu konvergenciju tehnologije u reviziji Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama donošenjem primjerenih preporuka u cilju prilagodbe regulatornog okvira i njegovog usklađivanja s budućim zahtjevima; poziva Komisiju da nastavi promicati kulturnu i kreativnu industriju te da podrži i promiče osnivanje Europske godine kulturne baštine; u tom pogledu ističe činjenicu da kulturni i kreativni sektor obuhvaćaju gotovo 4,5 % BDP-a EU-a te gotovo 8,5 milijuna radnih mjesta te su stoga važni za kulturnu raznolikost, ali ujedno i znatno pridonose socijalnom i gospodarskom razvoju diljem EU-a; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju da u obzir uzme aktualnu konvergenciju tehnologije u reviziji Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama donošenjem primjerenih preporuka u cilju prilagodbe regulatornog okvira i njegovog usklađivanja s budućim zahtjevima; poziva Komisiju da nastavi promicati kulturnu i kreativnu industriju te da podrži i promiče osnivanje Europske godine kulturne baštine; u tom pogledu ističe činjenicu da kulturni i kreativni sektor obuhvaćaju gotovo 4,5 % BDP-a EU-a te gotovo 8,5 milijuna radnih mjesta te su stoga važni za kulturnu raznolikost, ali ujedno i znatno pridonose socijalnom i gospodarskom razvoju diljem EU-a;

| 54. | očekuje ambicioznu reviziju Direktive o univerzalnoj usluzi kako bi se ažurirala prava krajnjih korisnika; |
| --- | --- |

54.

očekuje ambicioznu reviziju Direktive o univerzalnoj usluzi kako bi se ažurirala prava krajnjih korisnika;

Autorska prava

| 55. | poziva na ulaganje daljnjih napora u razvijanje i modernizaciju zakona EU-a o pravima intelektualnog vlasništva, osobito u području autorskih prava, u cilju njihove prilagodbe zahtjevima digitalnog doba i olakšanja prekograničnog pristupa kreativnom sadržaju pod pravednim i razumnim uvjetima diljem EU-a, čime bi se postigla pravna sigurnost, uz istovremenu zaštitu prava autora i izvođača i osiguranje pravedne naknade za njih te borbu protiv digitalnog piratstva koje utječe na vrijednost i zapošljavanje u kreativnom i kulturnom sektoru; poziva Komisiju da sve zakonodavne inicijative za modernizaciju autorskih prava temelji na nezavisnim dokazima; smatra da bi autorska prava trebala zadržati svoju prvotnu funkciju, što je omogućavanje stvarateljima da budu nagrađeni za svoj trud kada se drugi koriste njihovim radom; naglašava činjenicu da modernizacija i prijedlozi reformi ne bi smjeli štetiti važnom doprinosu tradicionalnih metoda promicanja regionalne i europske kulture; |
| --- | --- |

55.

poziva na ulaganje daljnjih napora u razvijanje i modernizaciju zakona EU-a o pravima intelektualnog vlasništva, osobito u području autorskih prava, u cilju njihove prilagodbe zahtjevima digitalnog doba i olakšanja prekograničnog pristupa kreativnom sadržaju pod pravednim i razumnim uvjetima diljem EU-a, čime bi se postigla pravna sigurnost, uz istovremenu zaštitu prava autora i izvođača i osiguranje pravedne naknade za njih te borbu protiv digitalnog piratstva koje utječe na vrijednost i zapošljavanje u kreativnom i kulturnom sektoru; poziva Komisiju da sve zakonodavne inicijative za modernizaciju autorskih prava temelji na nezavisnim dokazima; smatra da bi autorska prava trebala zadržati svoju prvotnu funkciju, što je omogućavanje stvarateljima da budu nagrađeni za svoj trud kada se drugi koriste njihovim radom; naglašava činjenicu da modernizacija i prijedlozi reformi ne bi smjeli štetiti važnom doprinosu tradicionalnih metoda promicanja regionalne i europske kulture;

Otporna energetska unija s naprednom klimatskom politikom

| 56. | naglašava činjenicu da se energetska unija može ostvariti pojačanim djelovanjem na razini EU-a u sljedećim područjima: konkurentno unutarnje energetsko tržište, snažan europski sustav upravljanja, istraživanje i inovacije, nova ulaganja kojima se poboljšavaju prekogranična infrastruktura i spojni vodovi postizanjem održivosti i sigurnosti u prelasku na obnovljive izvore energije koji će, dugoročno gledajući, potaknuti rast i otvaranje novih radnih mjesta, pružiti dostupne cijene energije za kućanstva i industriju te stoga spriječiti energetsko siromaštvo; |
| --- | --- |

56.

naglašava činjenicu da se energetska unija može ostvariti pojačanim djelovanjem na razini EU-a u sljedećim područjima: konkurentno unutarnje energetsko tržište, snažan europski sustav upravljanja, istraživanje i inovacije, nova ulaganja kojima se poboljšavaju prekogranična infrastruktura i spojni vodovi postizanjem održivosti i sigurnosti u prelasku na obnovljive izvore energije koji će, dugoročno gledajući, potaknuti rast i otvaranje novih radnih mjesta, pružiti dostupne cijene energije za kućanstva i industriju te stoga spriječiti energetsko siromaštvo;

| 57. | poziva na promicanje zelenog ulaganja, među ostalim preko strateškog plana ulaganja, te na izradu dugoročnog i stabilnog političkog okvira za promicanje niskougljičnog, resursno učinkovitog gospodarstva kojim se jačaju ciljevi EU-a o smanjenju emisija ugljika, povećava udio obnovljivih energija i energetska učinkovitost, a to podrazumijeva ulaganje u paneuropsku elektroenergetsku mrežu i usredotočenost na ostvarivanje napretka u području izvora obnovljive energije; |
| --- | --- |

57.

poziva na promicanje zelenog ulaganja, među ostalim preko strateškog plana ulaganja, te na izradu dugoročnog i stabilnog političkog okvira za promicanje niskougljičnog, resursno učinkovitog gospodarstva kojim se jačaju ciljevi EU-a o smanjenju emisija ugljika, povećava udio obnovljivih energija i energetska učinkovitost, a to podrazumijeva ulaganje u paneuropsku elektroenergetsku mrežu i usredotočenost na ostvarivanje napretka u području izvora obnovljive energije;

| 58. | poziva Komisiju da u potpunosti uključi Parlament u zajedničke napore u cilju borbe protiv globalnog zatopljenja, jamčeći da će se djelovanje protiv klimatskih promjena uzeti u obzir u svim politikama EU-a prilagođavanjem tih politika stvarnosti klimatskih promjena, te traži donošenje zakonodavnih prijedloga u cilju provedbe klimatskog i energetskog paketa za 2030. u sklopu redovnog zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisiju da u potpunosti uključi Parlament u zajedničke napore u cilju borbe protiv globalnog zatopljenja, jamčeći da će se djelovanje protiv klimatskih promjena uzeti u obzir u svim politikama EU-a prilagođavanjem tih politika stvarnosti klimatskih promjena, te traži donošenje zakonodavnih prijedloga u cilju provedbe klimatskog i energetskog paketa za 2030. u sklopu redovnog zakonodavnog postupka;

| 59. | poziva Komisiju da se pobrine za cjelovitu provedbu Direktive o obnovljivoj energiji (2009/28/EZ), zajedno s prijedlozima za učinkovitu regulativu, pa i onih iz Parlamenta, kako bi se omogućilo ostvarivanje ambicioznih ciljeva u pogledu obnovljive energije; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisiju da se pobrine za cjelovitu provedbu Direktive o obnovljivoj energiji (2009/28/EZ), zajedno s prijedlozima za učinkovitu regulativu, pa i onih iz Parlamenta, kako bi se omogućilo ostvarivanje ambicioznih ciljeva u pogledu obnovljive energije;

| 60. | poziva Komisiju da predstavi niz inicijativa u cilju uspostavljanja ambicioznog klimatskog i energetskog okvira za 2030. kao doprinosa EU-a sklapanju globalnog klimatskog sporazuma ususret sastanku na vrhu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama u Parizu; naglašava važnost davanja zamaha izradi zamašnog, univerzalnog, pravednog i pravno obvezujućeg sporazuma; poziva Komisiju da se pobrine za odgovarajuće popratne mjere nakon susreta u Parizu i da pripremi zakonodavne prijedloge kojima se jamči pravodobna ratifikacija sporazuma; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisiju da predstavi niz inicijativa u cilju uspostavljanja ambicioznog klimatskog i energetskog okvira za 2030. kao doprinosa EU-a sklapanju globalnog klimatskog sporazuma ususret sastanku na vrhu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama u Parizu; naglašava važnost davanja zamaha izradi zamašnog, univerzalnog, pravednog i pravno obvezujućeg sporazuma; poziva Komisiju da se pobrine za odgovarajuće popratne mjere nakon susreta u Parizu i da pripremi zakonodavne prijedloge kojima se jamči pravodobna ratifikacija sporazuma;

| 61. | traži donošenje zakonodavnog prijedloga o distribuciji ciljeva emisije stakleničkih plinova u sektoru nepokrivenom sustavom trgovanja emisijama za 2030. te reviziju zakonodavnog okvira za energetsku učinkovitost, uključujući energetsku učinkovitost zgrada, Direktivu o energetskoj učinkovitosti i druge aspekte povezane s upravljanjem u sklopu okvira za razdoblje do 2030,. kao i reviziju Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

61.

traži donošenje zakonodavnog prijedloga o distribuciji ciljeva emisije stakleničkih plinova u sektoru nepokrivenom sustavom trgovanja emisijama za 2030. te reviziju zakonodavnog okvira za energetsku učinkovitost, uključujući energetsku učinkovitost zgrada, Direktivu o energetskoj učinkovitosti i druge aspekte povezane s upravljanjem u sklopu okvira za razdoblje do 2030,. kao i reviziju Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora;

| 62. | potiče Komisiju da i geopolitičku neovisnost EU-a postavi kao prioritet u okviru zajedničkog stajališta EU-a u odnosima s trećim zemljama, pa i pravodobnom revizijom Uredbe o sigurnosti opskrbe plinom i odluke o uspostavljanju mehanizma za razmjenu informacija u vezi s međuvladinim sporazumima u području energije; ističe važnost cjenovne pristupačnosti, održivosti i sigurnosti opskrbe energijom; naglašava da da je Ugovorom svakoj državi članici zajamčeno pravo odlučivanja o vlastitoj strukturi izvora energije, a da bi regionalna suradnja (npr. u regijama Baltika, jugoistočne Europe, središnje i zapadne Europe te Sjevernog mora) omogućila uštedu troškova i korist za europski energetski sustav;; |
| --- | --- |

62.

potiče Komisiju da i geopolitičku neovisnost EU-a postavi kao prioritet u okviru zajedničkog stajališta EU-a u odnosima s trećim zemljama, pa i pravodobnom revizijom Uredbe o sigurnosti opskrbe plinom i odluke o uspostavljanju mehanizma za razmjenu informacija u vezi s međuvladinim sporazumima u području energije; ističe važnost cjenovne pristupačnosti, održivosti i sigurnosti opskrbe energijom; naglašava da da je Ugovorom svakoj državi članici zajamčeno pravo odlučivanja o vlastitoj strukturi izvora energije, a da bi regionalna suradnja (npr. u regijama Baltika, jugoistočne Europe, središnje i zapadne Europe te Sjevernog mora) omogućila uštedu troškova i korist za europski energetski sustav;;

Ekološka i zdravstvena pitanja

| 63. | pozdravlja prijedlog Komisije o paketu za kvalitetu zraka te aktualnu provedbu Uredbe REACH; poziva na uravnoteženiji pristup mjerama ekološkog dizajna, koje se temelje na njihovu potencijalu da uštede energiju i važnosti na tržištu; snažno podržava jasno označivanje energetske učinkovitosti kako bi se potrošačima omogućio izbor i inzistira na novom prijedlogu u pogledu paketa o cirkularnoj ekonomiji; smatra da je ulaganje i poticanje prelaska na cirkularnu ekonomiju u skladu s programom Komisije za radna mjesta, rast i konkurentnost te da, smanjujući ovisnost EU-a o uvoznim sirovinama, ima potencijal stvoriti uvjete koji će biti od koristi za sve uključene dionike, u cilju prelaska na cirkularnu ekonomiju proizvodnjom bez otpada i održivim razvojem proizvoda; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja prijedlog Komisije o paketu za kvalitetu zraka te aktualnu provedbu Uredbe REACH; poziva na uravnoteženiji pristup mjerama ekološkog dizajna, koje se temelje na njihovu potencijalu da uštede energiju i važnosti na tržištu; snažno podržava jasno označivanje energetske učinkovitosti kako bi se potrošačima omogućio izbor i inzistira na novom prijedlogu u pogledu paketa o cirkularnoj ekonomiji; smatra da je ulaganje i poticanje prelaska na cirkularnu ekonomiju u skladu s programom Komisije za radna mjesta, rast i konkurentnost te da, smanjujući ovisnost EU-a o uvoznim sirovinama, ima potencijal stvoriti uvjete koji će biti od koristi za sve uključene dionike, u cilju prelaska na cirkularnu ekonomiju proizvodnjom bez otpada i održivim razvojem proizvoda;

| 64. | poziva na sveobuhvatno praćenje revizije u sredini razdoblja provedbe strategije biološke raznolikosti EU-a te izvješća Komisije pod naslovom „Stanje prirode u Europskoj uniji” kako bi se riješili nedostatci, zajamčila potpuna provedba strategije i ostvarili ciljevi EU-a u području biološke raznolikosti; općenito naglašava da taj postupak ne smije biti izlika za smanjenje razine ambicija u pitanjima od ključne važnosti za zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

64.

poziva na sveobuhvatno praćenje revizije u sredini razdoblja provedbe strategije biološke raznolikosti EU-a te izvješća Komisije pod naslovom „Stanje prirode u Europskoj uniji” kako bi se riješili nedostatci, zajamčila potpuna provedba strategije i ostvarili ciljevi EU-a u području biološke raznolikosti; općenito naglašava da taj postupak ne smije biti izlika za smanjenje razine ambicija u pitanjima od ključne važnosti za zaštitu okoliša;

| 65. | očekuje od Komisije da razmotri trenutačne izazove u područjima okoliša i zdravlja, gdje stanje u okolišu negativno utječe na ljudsko zdravlje, te da ostvari napredak u planiranim strategijama, u prvom redu kada je riječ o znanstveno utemeljenim horizontalnim kriterijima za endokrine disruptore, o kojima je riječ u 7. programu djelovanja za okoliš; ističe potrebu za postizanjem napretka u području zajedničkog ocjenjivanja europskih tehnologija u području zdravstva na razini EU-a kojim se neće stvoriti dodatno administrativno opterećenje i potrebu za jačanjem otpornosti na antimikrobne lijekove; očekuje donošenje sekundarnog zakonodavstva sadržanog u Direktivi o duhanskim proizvodima; ističe potrebu za hitnim preispitivanjem Direktive o tkivima i stanicama, kako bi se uskladila s načelom neplaćenog darivanja, i Uredbe o naprednim terapijama, koja se mora u većoj mjeri odnositi na MSP-ove; |
| --- | --- |

65.

očekuje od Komisije da razmotri trenutačne izazove u područjima okoliša i zdravlja, gdje stanje u okolišu negativno utječe na ljudsko zdravlje, te da ostvari napredak u planiranim strategijama, u prvom redu kada je riječ o znanstveno utemeljenim horizontalnim kriterijima za endokrine disruptore, o kojima je riječ u 7. programu djelovanja za okoliš; ističe potrebu za postizanjem napretka u području zajedničkog ocjenjivanja europskih tehnologija u području zdravstva na razini EU-a kojim se neće stvoriti dodatno administrativno opterećenje i potrebu za jačanjem otpornosti na antimikrobne lijekove; očekuje donošenje sekundarnog zakonodavstva sadržanog u Direktivi o duhanskim proizvodima; ističe potrebu za hitnim preispitivanjem Direktive o tkivima i stanicama, kako bi se uskladila s načelom neplaćenog darivanja, i Uredbe o naprednim terapijama, koja se mora u većoj mjeri odnositi na MSP-ove;

| 66. | naglašava važnost uznastojanja oko toga da se sve buduće inicijative ili preispitivanja koja predlaže Komisija na području zdravlja i sigurnosti temelje na čvrstim znanstvenim dokazima; |
| --- | --- |

66.

naglašava važnost uznastojanja oko toga da se sve buduće inicijative ili preispitivanja koja predlaže Komisija na području zdravlja i sigurnosti temelje na čvrstim znanstvenim dokazima;

Integriran i učinkovit prometni sektor

| 67. | poziva Komisiju da se pobrine za bolje praćenje i pravilnu primjenu politike transeuropske prometne mreže (TEN-T), od planiranja do same provedbe; ističe potrebu da se poboljša transeuropska prometna mreža (TEN-T) kako bi se povezale prometne mreže svih regija EU-a, poboljšala infrastruktura i uklonile prepreke, posebno između istočnih i zapadnih dijelova EU-a; ističe važnost cjelovite provedbe akcijskog programa NAIADES II; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju da se pobrine za bolje praćenje i pravilnu primjenu politike transeuropske prometne mreže (TEN-T), od planiranja do same provedbe; ističe potrebu da se poboljša transeuropska prometna mreža (TEN-T) kako bi se povezale prometne mreže svih regija EU-a, poboljšala infrastruktura i uklonile prepreke, posebno između istočnih i zapadnih dijelova EU-a; ističe važnost cjelovite provedbe akcijskog programa NAIADES II;

| 68. | poziva na poduzimanje konkretnih mjera kojima bi se jamčila dostupnost učinkovitog javnog prijevoza, razvijala pametna i inovativna rješenja te mobilizirala financijska sredstva za održivu i međusobno povezanu infrastrukturu sustava urbanog prijevoza, pa i održiv prijevoz koji odlikuju tehnološke inovacije i alternativna goriva; |
| --- | --- |

68.

poziva na poduzimanje konkretnih mjera kojima bi se jamčila dostupnost učinkovitog javnog prijevoza, razvijala pametna i inovativna rješenja te mobilizirala financijska sredstva za održivu i međusobno povezanu infrastrukturu sustava urbanog prijevoza, pa i održiv prijevoz koji odlikuju tehnološke inovacije i alternativna goriva;

| 69. | zahtijeva pravedno i učinkovito određivanje cijena za održiv promet koje će se postići revizijom Direktive o eurovinjeti i okvira namijenjenog promicanju europskog elektroničkog sustava naplate cestarine, te izradu glavnog plana za pokretanje kooperativnih inteligentnih prometnih sustava, reviziju Direktive o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu i reviziju pravila o pristupu tržištu u pogledu cestovnog prijevoza kako bi se poboljšala njegova energetska učinkovitost; |
| --- | --- |

69.

zahtijeva pravedno i učinkovito određivanje cijena za održiv promet koje će se postići revizijom Direktive o eurovinjeti i okvira namijenjenog promicanju europskog elektroničkog sustava naplate cestarine, te izradu glavnog plana za pokretanje kooperativnih inteligentnih prometnih sustava, reviziju Direktive o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu i reviziju pravila o pristupu tržištu u pogledu cestovnog prijevoza kako bi se poboljšala njegova energetska učinkovitost;

| 70. | poziva Komisiju da istraži nove načine kako da zajamči poštenu konkurenciju prijevoznika te da se pozabavi pitanjem radnih uvjeta radnika u sektoru cestovnog prijevoza te da poboljša sigurnost na cestama; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisiju da istraži nove načine kako da zajamči poštenu konkurenciju prijevoznika te da se pozabavi pitanjem radnih uvjeta radnika u sektoru cestovnog prijevoza te da poboljša sigurnost na cestama;

| 71. | ističe da su u pogledu paketa za zrakoplovstvo ključni prioriteti strategija za konkurentnost, revizija Uredbe (EZ) br. 868/2004 koja se bavi nepravednim određivanjem cijena u zračnom prometu te revizija Uredbe (EZ) br. 216/2008 o osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa; |
| --- | --- |

71.

ističe da su u pogledu paketa za zrakoplovstvo ključni prioriteti strategija za konkurentnost, revizija Uredbe (EZ) br. 868/2004 koja se bavi nepravednim određivanjem cijena u zračnom prometu te revizija Uredbe (EZ) br. 216/2008 o osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa;

Poljoprivredna i ribarstvena politika

| 72. | pozdravlja predanost Komisije pojednostavnjenju regulative kao i predloženu provjeru prikladnosti i evaluaciju ZPP-a u cilju smanjenja birokratskog tereta i uklanjanja regulatornih opterećenja; traži izlaganje prijedloga kojim bi se olakšala provedba reforme kako bi se zajamčilo održavanje administrativnog opterećenja za poljoprivrednike i nadležna tijela država članica na minimalnoj razini; ističe potrebu da se očuva ključna uloga zajedničke poljoprivredne politike u jamčenju sigurnosti opskrbe hranom, potakne rast izvoza u prehrambenoj industriji u EU-u i otvore nova tržišta, jamčeći pritom pravedan pristup izvoznika tim tržištima, te naglašava činjenicu da se vrlo visoki standardi EU-a u području zaštite sigurnosti hrane i zdravlja ne bi smjeli dovoditi u pitanje; poziva na to da se povezanost istraživanja, poljoprivrednika i industrije poboljša inovacijama; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja predanost Komisije pojednostavnjenju regulative kao i predloženu provjeru prikladnosti i evaluaciju ZPP-a u cilju smanjenja birokratskog tereta i uklanjanja regulatornih opterećenja; traži izlaganje prijedloga kojim bi se olakšala provedba reforme kako bi se zajamčilo održavanje administrativnog opterećenja za poljoprivrednike i nadležna tijela država članica na minimalnoj razini; ističe potrebu da se očuva ključna uloga zajedničke poljoprivredne politike u jamčenju sigurnosti opskrbe hranom, potakne rast izvoza u prehrambenoj industriji u EU-u i otvore nova tržišta, jamčeći pritom pravedan pristup izvoznika tim tržištima, te naglašava činjenicu da se vrlo visoki standardi EU-a u području zaštite sigurnosti hrane i zdravlja ne bi smjeli dovoditi u pitanje; poziva na to da se povezanost istraživanja, poljoprivrednika i industrije poboljša inovacijama;

| 73. | poziva Komisiju da pomogne poljoprivrednicima u predviđanju tržišnih kriza novim i stabilnim tržišnim instrumentima za izbjegavanje gubitka prihoda te tako što će ih obavještavati o promjenjivim uvjetima na tržištu koristeći točne podatke i podatke u stvarnom vremenu gdje god je to moguće; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisiju da pomogne poljoprivrednicima u predviđanju tržišnih kriza novim i stabilnim tržišnim instrumentima za izbjegavanje gubitka prihoda te tako što će ih obavještavati o promjenjivim uvjetima na tržištu koristeći točne podatke i podatke u stvarnom vremenu gdje god je to moguće;

| 74. | naglašava da su potrebne snažnije mjere za razmatranjenejednakosti u lancu opskrbe hranom, posebno kako bi se osigurala pravednost i transparentnost u odnosima između primarnih proizvođača, obrađivača, opskrbljivača i distributera te poziva Komisiju da istraži nejednakosti u lancu opskrbe i održivu ulogu primarnog proizvođača unutar lanca; |
| --- | --- |

74.

naglašava da su potrebne snažnije mjere za razmatranjenejednakosti u lancu opskrbe hranom, posebno kako bi se osigurala pravednost i transparentnost u odnosima između primarnih proizvođača, obrađivača, opskrbljivača i distributera te poziva Komisiju da istraži nejednakosti u lancu opskrbe i održivu ulogu primarnog proizvođača unutar lanca;

| 75. | potiče Komisiju da predstavi višegodišnje planove za upravljanje koji će poslužiti kao jedan od glavnih instrumenata u provedbi reformirane zajedničke ribarstvene politike (ZRP) u cilju održivog iskorištavanja ribolovnih resursa, kao i zakonodavni okvir o tehničkim mjerama koji se već očekuje 2015. i reviziju Uredbe o kontroli u sklopu redovnog zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

75.

potiče Komisiju da predstavi višegodišnje planove za upravljanje koji će poslužiti kao jedan od glavnih instrumenata u provedbi reformirane zajedničke ribarstvene politike (ZRP) u cilju održivog iskorištavanja ribolovnih resursa, kao i zakonodavni okvir o tehničkim mjerama koji se već očekuje 2015. i reviziju Uredbe o kontroli u sklopu redovnog zakonodavnog postupka;

| 76. | traži od Komisije da, u sklopu strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast, nastavi ulagati napore u otvaranje radnih mjesta primjenjivanjem koncepta cirkularne ekonomije i postizanjem sinergija u morskom i pomorskom sektoru u cjelini (plavi rast); |
| --- | --- |

76.

traži od Komisije da, u sklopu strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast, nastavi ulagati napore u otvaranje radnih mjesta primjenjivanjem koncepta cirkularne ekonomije i postizanjem sinergija u morskom i pomorskom sektoru u cjelini (plavi rast);

| 77. | ističe da je Uredba o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu polučila uspjeh i da bi se s njezinom provedbom trebalo nastaviti i 2016., posebno kada je riječ o državama koje ne surađuju i svim organizacijama koje doprinose navedenim vrstama ribolova; poziva Komisiju da zajamči koherentnost svih politika EU-a, uključujući zajedničku ribarstvenu politiku i trgovinsku politiku; |
| --- | --- |

77.

ističe da je Uredba o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu polučila uspjeh i da bi se s njezinom provedbom trebalo nastaviti i 2016., posebno kada je riječ o državama koje ne surađuju i svim organizacijama koje doprinose navedenim vrstama ribolova; poziva Komisiju da zajamči koherentnost svih politika EU-a, uključujući zajedničku ribarstvenu politiku i trgovinsku politiku;

| 78. | naglašava da se cilj jedinstvene europske ekološke oznake za proizvode ribarstva i akvakulture mora provoditi sastavljanjem izvješća; |
| --- | --- |

78.

naglašava da se cilj jedinstvene europske ekološke oznake za proizvode ribarstva i akvakulture mora provoditi sastavljanjem izvješća;

Bolje povezana i pravednija ekonomska i monetarna unija

| 79. | potiče Komisiju da Izvješće petorice predsjednika poprati predstavljanjem ambicioznog nacrta u kojem bi predložila sve mjere potrebne kako bi europska ekonomska i monetarna unija (EMU) postala otporniji okvir za bolju koordinaciju i strukturnu konvergenciju, koristeći se metodom Zajednice; |
| --- | --- |

79.

potiče Komisiju da Izvješće petorice predsjednika poprati predstavljanjem ambicioznog nacrta u kojem bi predložila sve mjere potrebne kako bi europska ekonomska i monetarna unija (EMU) postala otporniji okvir za bolju koordinaciju i strukturnu konvergenciju, koristeći se metodom Zajednice;

| 80. | poziva Komisiju da poduzme mjere u cilju poboljšanja provedbe preporuka po državama članicama te da ubrza i provede strukturne reforme i ulaganja kojima se želi modernizirati gospodarstvo EU-a instrumentima sadržanim u paketu od šest mjera, paketu dviju mjera i zakonodavstvu o gospodarskom upravljanju; poziva Komisiju da, kada je riječ o zemljama koje su pod pojačanim nadzorom ili o zemljama koje sudjeluju u programu makroekonomske prilagodbe, odgovarajuću pozornost posveti svojim dužnostima i ovlastima u okviru zakonodavstva iz paketa dviju mjera; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisiju da poduzme mjere u cilju poboljšanja provedbe preporuka po državama članicama te da ubrza i provede strukturne reforme i ulaganja kojima se želi modernizirati gospodarstvo EU-a instrumentima sadržanim u paketu od šest mjera, paketu dviju mjera i zakonodavstvu o gospodarskom upravljanju; poziva Komisiju da, kada je riječ o zemljama koje su pod pojačanim nadzorom ili o zemljama koje sudjeluju u programu makroekonomske prilagodbe, odgovarajuću pozornost posveti svojim dužnostima i ovlastima u okviru zakonodavstva iz paketa dviju mjera;

Politike međunarodne trgovine

| 81. | podsjeća na svoje stajalište da uravnoteženi trgovinski sporazumi globalizaciji mogu poslužiti za donošenje pravila; stoga poziva Komisiju da se pobrine za to da europski standardi ne budu ugroženi i naglašava da trgovina mora odigrati ulogu u borbi protiv siromaštva i poboljšanju razvoja u inozemstvu; smatra da je uklanjanje prepreka za trgovinu i ulaganja na svjetskoj razini i dalje ključni prioritet trgovinske strategije EU-a; u tom pogledu napominje da se u izvješću Komisije o preprekama u trgovini i ulaganju iz 2014. navodi da postoje znatne i neopravdane prepreke u trgovinskim odnosima EU-a s glavnim trećim zemljama; stoga ponavlja svoj poziv Komisiji da se posveti tom pitanju i da se bori protiv neopravdanih protekcionističkih mjera; |
| --- | --- |

81.

podsjeća na svoje stajalište da uravnoteženi trgovinski sporazumi globalizaciji mogu poslužiti za donošenje pravila; stoga poziva Komisiju da se pobrine za to da europski standardi ne budu ugroženi i naglašava da trgovina mora odigrati ulogu u borbi protiv siromaštva i poboljšanju razvoja u inozemstvu; smatra da je uklanjanje prepreka za trgovinu i ulaganja na svjetskoj razini i dalje ključni prioritet trgovinske strategije EU-a; u tom pogledu napominje da se u izvješću Komisije o preprekama u trgovini i ulaganju iz 2014. navodi da postoje znatne i neopravdane prepreke u trgovinskim odnosima EU-a s glavnim trećim zemljama; stoga ponavlja svoj poziv Komisiji da se posveti tom pitanju i da se bori protiv neopravdanih protekcionističkih mjera;

| 82. | napominje važnost Transatlantskog partnerstva za trgovinu i ulaganja (TTIP); podsjeća Komisiju na važnost suradnje, transparentnosti i razmjene informacija s Parlamentom tijekom cijelog postupka; |
| --- | --- |

82.

napominje važnost Transatlantskog partnerstva za trgovinu i ulaganja (TTIP); podsjeća Komisiju na važnost suradnje, transparentnosti i razmjene informacija s Parlamentom tijekom cijelog postupka;

Ostala trgovinska pitanja

| 83. | poziva Komisiju da unaprijed razmotri reviziju Uredbe o prijelaznim aranžmanima za bilateralne sporazume o ulaganjima predviđenu za 2020. radi stvaranja potrebnih instrumenata za poduzimanje dodatnih koraka u razrađivanju ulagačke politike EU-a; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisiju da unaprijed razmotri reviziju Uredbe o prijelaznim aranžmanima za bilateralne sporazume o ulaganjima predviđenu za 2020. radi stvaranja potrebnih instrumenata za poduzimanje dodatnih koraka u razrađivanju ulagačke politike EU-a;

| 84. | traži od Komisije da nastavi s radom na novim i revidiranim sporazumima o slobodnoj trgovini te pozdravlja namjeru Komisije da državama članicama predstavi nacrte direktiva za modernizaciju postojećih sporazuma s Meksikom, Čileom i Turskom; |
| --- | --- |

84.

traži od Komisije da nastavi s radom na novim i revidiranim sporazumima o slobodnoj trgovini te pozdravlja namjeru Komisije da državama članicama predstavi nacrte direktiva za modernizaciju postojećih sporazuma s Meksikom, Čileom i Turskom;

| 85. | sa zabrinutošću prima na znanje nedovoljan napredak u pregovorima o slobodnoj trgovini između EU-a i Indije te od Komisije traži da pojača napore za prevladavanje sadašnjih prepreka u pregovorima; |
| --- | --- |

85.

sa zabrinutošću prima na znanje nedovoljan napredak u pregovorima o slobodnoj trgovini između EU-a i Indije te od Komisije traži da pojača napore za prevladavanje sadašnjih prepreka u pregovorima;

| 86. | naglašava da multilateralizam mora ostati bitan cilj trgovinske politike EU-a te poziva Komisiju da radi na postizanju sporazuma na desetoj ministarskoj konferenciji WTO-a u prosincu 2015. u Nairobiju; |
| --- | --- |

86.

naglašava da multilateralizam mora ostati bitan cilj trgovinske politike EU-a te poziva Komisiju da radi na postizanju sporazuma na desetoj ministarskoj konferenciji WTO-a u prosincu 2015. u Nairobiju;

Područje pravosuđa i temeljnih prava utemeljeno na uzajamnom povjerenju

| 87. | traži od Komisije da razmotri problem praznina i nedorečenosti u primjeni članka 2. UEU-a i vrijednosti kao što su poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava na kojima se EU temelji, uključujući pravo pripadanja manjini, među ostalim preko obvezujućeg mehanizma koji će se temeljiti na nizu objektivnih pokazatelja kojim bi se omogućilo postupno reagiranje na povrede tih vrijednosti, uključujući temeljnih prava na razini EU-u i na razini država članica; podsjeća da će se poštovanje ljudskih prava morati učinkovito provesti usklađivanjem sa svim odredbama Ugovora koje se odnose na demokraciju; |
| --- | --- |

87.

traži od Komisije da razmotri problem praznina i nedorečenosti u primjeni članka 2. UEU-a i vrijednosti kao što su poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava na kojima se EU temelji, uključujući pravo pripadanja manjini, među ostalim preko obvezujućeg mehanizma koji će se temeljiti na nizu objektivnih pokazatelja kojim bi se omogućilo postupno reagiranje na povrede tih vrijednosti, uključujući temeljnih prava na razini EU-u i na razini država članica; podsjeća da će se poštovanje ljudskih prava morati učinkovito provesti usklađivanjem sa svim odredbama Ugovora koje se odnose na demokraciju;

| 88. | poziva na dovršenje sveobuhvatnog krovnog sporazuma između EU-a i SAD-a o zaštiti podataka i reviziju načela o sigurnoj luci kako bi bila usklađena s tim sporazumom i lišena zakonskih nedorečenosti, a to će se ostvariti zahvaljujući ambicioznom paketu mjera EU-a za zaštitu podataka kojim će se donijeti novi zakonodavni okvir na razini EU-a u pogledu zaštite osobnih podataka; |
| --- | --- |

88.

poziva na dovršenje sveobuhvatnog krovnog sporazuma između EU-a i SAD-a o zaštiti podataka i reviziju načela o sigurnoj luci kako bi bila usklađena s tim sporazumom i lišena zakonskih nedorečenosti, a to će se ostvariti zahvaljujući ambicioznom paketu mjera EU-a za zaštitu podataka kojim će se donijeti novi zakonodavni okvir na razini EU-a u pogledu zaštite osobnih podataka;

| 89. | poziva Komisiju da revidira Uredbu Bruxelles IIa u pogledu sukoba zakona u obiteljskom pravu između država članica; stoga apelira na Komisiju da sustavom posredovanja spriječi „otmice djece” i da potiče posebnu obuku za posrednike i suce uključene u međunarodne postupke u koje su umiješana djeca te potiče države članice da omoguće da slučajeve otmice djece centralizirano obrađuju specijalizirani sudovi; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisiju da revidira Uredbu Bruxelles IIa u pogledu sukoba zakona u obiteljskom pravu između država članica; stoga apelira na Komisiju da sustavom posredovanja spriječi „otmice djece” i da potiče posebnu obuku za posrednike i suce uključene u međunarodne postupke u koje su umiješana djeca te potiče države članice da omoguće da slučajeve otmice djece centralizirano obrađuju specijalizirani sudovi;

| 90. | pozdravlja donošenje Europskog programa sigurnosti za razdoblje 2015. – 2020. te prioritete određene u području protuterorizma, prekograničnog organiziranog kriminala i računalnog kriminala te u potpunosti podupire predanost Komisije da u okviru strategije unutarnje sigurnosti doprinese rješavanju prijetnji koje strani borci i terorizam predstavljaju za unutarnju sigurnost država članica; naglašava da se EU mora suočiti sa sve većom prijetnjom od domaćeg terorizma koju predstavljaju „strani borci” odnosno pojedinci koji putuju u zemlju u kojoj nemaju boravište niti su državljani te zemlje u cilju izvršenja, planiranja ili pripremanja terorističkih djela ili sudjelovanja u obuci kao obučavatelji ili sudionici obuke, između ostalog i u vezi s oružanim sukobima; slaže se da bi sprečavanje nasilnog ekstremizma trebao biti prioritet EU-a; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja donošenje Europskog programa sigurnosti za razdoblje 2015. – 2020. te prioritete određene u području protuterorizma, prekograničnog organiziranog kriminala i računalnog kriminala te u potpunosti podupire predanost Komisije da u okviru strategije unutarnje sigurnosti doprinese rješavanju prijetnji koje strani borci i terorizam predstavljaju za unutarnju sigurnost država članica; naglašava da se EU mora suočiti sa sve većom prijetnjom od domaćeg terorizma koju predstavljaju „strani borci” odnosno pojedinci koji putuju u zemlju u kojoj nemaju boravište niti su državljani te zemlje u cilju izvršenja, planiranja ili pripremanja terorističkih djela ili sudjelovanja u obuci kao obučavatelji ili sudionici obuke, između ostalog i u vezi s oružanim sukobima; slaže se da bi sprečavanje nasilnog ekstremizma trebao biti prioritet EU-a;

| 91. | poziva Komisiju da spriječi kretanje pojedinačnih terorista jačanjem kontrola na vanjskim granicama, sustavnijim i učinkovitijim provjerama putnih isprava, suzbijanjem nezakonite trgovine oružjem i nezakonitog korištenja tuđim identitetom te utvrđivanjem rizičnih područja; očekuje novi prijedlog Komisije u vezi s paketom o „pametnim granicama”; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisiju da spriječi kretanje pojedinačnih terorista jačanjem kontrola na vanjskim granicama, sustavnijim i učinkovitijim provjerama putnih isprava, suzbijanjem nezakonite trgovine oružjem i nezakonitog korištenja tuđim identitetom te utvrđivanjem rizičnih područja; očekuje novi prijedlog Komisije u vezi s paketom o „pametnim granicama”;

| 92. | poziva Komisiju da poduzme mjere za bolju razmjenu informacija između tijela kaznenog progona država članica i agencija EU-a; poziva Komisiju da doprinese poboljšanju, intenzitetu i ubrzanju globalne razmjene informacija tijela kaznenog progona te učinkovitijoj suradnji država članica većom primjenom korisnih postojećih instrumenata te bržom i učinkovitijom razmjenom relevantnih podataka i informacija uz puno poštovanje temeljnih prava i načela zaštite podataka; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisiju da poduzme mjere za bolju razmjenu informacija između tijela kaznenog progona država članica i agencija EU-a; poziva Komisiju da doprinese poboljšanju, intenzitetu i ubrzanju globalne razmjene informacija tijela kaznenog progona te učinkovitijoj suradnji država članica većom primjenom korisnih postojećih instrumenata te bržom i učinkovitijom razmjenom relevantnih podataka i informacija uz puno poštovanje temeljnih prava i načela zaštite podataka;

| 93. | pozdravlja prijedlog Komisije u europskoj strategiji sigurnosti o borbi protiv kibernetičkog kriminala i napominje da terorističke organizacije sve više upotrebljavaju internet i komunikacijske tehnologije za planiranje napada, širenje propagande i prikupljanja sredstava; poziva Komisiju da potiče internetska poduzeća i društvene mreže da s vladama i tijelima kaznenog progona rade na suzbijanju tog problema te da istodobno zajamče poštovanje općih načela slobode govora i privatnosti; |
| --- | --- |

93.

pozdravlja prijedlog Komisije u europskoj strategiji sigurnosti o borbi protiv kibernetičkog kriminala i napominje da terorističke organizacije sve više upotrebljavaju internet i komunikacijske tehnologije za planiranje napada, širenje propagande i prikupljanja sredstava; poziva Komisiju da potiče internetska poduzeća i društvene mreže da s vladama i tijelima kaznenog progona rade na suzbijanju tog problema te da istodobno zajamče poštovanje općih načela slobode govora i privatnosti;

| 94. | poziva Komisiju da iznese prijedlog reforme europskog uhidbenog naloga; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisiju da iznese prijedlog reforme europskog uhidbenog naloga;

| 95. | ponavlja da Komisija treba zajamčiti cjelovitu provedbu zakonodavstva EU-a unutar rokova za prijenos te poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere protiv onih država članica koje nisu pravilno prenijele Direktivu 2011/93/EU o seksualnom zlostavljanju djece; poziva Komisiju da nastavi ulagati snažnije napore u poboljšanje postupaka identifikacije internetskih predatora i zaštite djece od takvih predatora; |
| --- | --- |

95.

ponavlja da Komisija treba zajamčiti cjelovitu provedbu zakonodavstva EU-a unutar rokova za prijenos te poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere protiv onih država članica koje nisu pravilno prenijele Direktivu 2011/93/EU o seksualnom zlostavljanju djece; poziva Komisiju da nastavi ulagati snažnije napore u poboljšanje postupaka identifikacije internetskih predatora i zaštite djece od takvih predatora;

| 96. | potiče Komisiju da uz rješavanje preostalih pravnih izazova nastavi s radom na pristupanju EU-a Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, uzimajući pritom u obzir mišljenje Suda Europske unije o tom pitanju; |
| --- | --- |

96.

potiče Komisiju da uz rješavanje preostalih pravnih izazova nastavi s radom na pristupanju EU-a Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, uzimajući pritom u obzir mišljenje Suda Europske unije o tom pitanju;

| 97. | potiče Komisiju da i dalje jamči pravilnu provedbu zakonodavstva EU-a u području pravosuđa te da sustavnije radi na pravosudnoj suradnji u građanskim i kaznenim stvarima; |
| --- | --- |

97.

potiče Komisiju da i dalje jamči pravilnu provedbu zakonodavstva EU-a u području pravosuđa te da sustavnije radi na pravosudnoj suradnji u građanskim i kaznenim stvarima;

| 98. | poziva Komisiju da doprinese tome da EU aktivno potiče dijalog s globalnim partnerstvom protiv terorizma, usko surađujući s regionalnim akterima, kao što su Afrička unija, Vijeće za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva i Arapska liga, a posebno sa zemljama koje graniče sa Sirijom i Irakom te zemljama na koje je sukob snažno utjecao, kao što su Jordan, Libanon i Turska, a između ostalog s UN-om, NATO-om, a posebno s Odborom UN-a za borbu protiv terorizma; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisiju da doprinese tome da EU aktivno potiče dijalog s globalnim partnerstvom protiv terorizma, usko surađujući s regionalnim akterima, kao što su Afrička unija, Vijeće za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva i Arapska liga, a posebno sa zemljama koje graniče sa Sirijom i Irakom te zemljama na koje je sukob snažno utjecao, kao što su Jordan, Libanon i Turska, a između ostalog s UN-om, NATO-om, a posebno s Odborom UN-a za borbu protiv terorizma;

| 99. | snažno podržava djelovanja kojima će se stati na kraj svim oblicima diskriminacije te očekuje od Komisije da predstavi inicijative za jačanje borbe protiv rodne, rasne, etničke i spolne diskriminacije te diskriminacije na temelju religije ili vjerovanja, invalidnosti ili starosti; |
| --- | --- |

99.

snažno podržava djelovanja kojima će se stati na kraj svim oblicima diskriminacije te očekuje od Komisije da predstavi inicijative za jačanje borbe protiv rodne, rasne, etničke i spolne diskriminacije te diskriminacije na temelju religije ili vjerovanja, invalidnosti ili starosti;

| 100. | ističe da je porast rasizma i ksenofobije u Europi jedan od glavnih izazova za EU jer su oni prijetnja demokraciji i poštovanju ljudskih prava; stoga poziva Komisiju da predloži inicijative za suzbijanje rasizma i ksenofobije u EU-u; |
| --- | --- |

100.

ističe da je porast rasizma i ksenofobije u Europi jedan od glavnih izazova za EU jer su oni prijetnja demokraciji i poštovanju ljudskih prava; stoga poziva Komisiju da predloži inicijative za suzbijanje rasizma i ksenofobije u EU-u;

| 101. | prima na znanje odluku Komisije da povuče svoj prijedlog revizije Direktive 92/85/EEZ o sigurnosti i zdravlju na radu trudnih radnica te o spremnosti Komisije na otvaranje puta novoj inicijativi oko koje se može postići sporazum i koja bi mogla dovesti do stvarnih poboljšanja u životima roditelja koji rade i skrbnika kako bi se bolje pomirilo profesionalni, obiteljski i privatni život, potpomognulo sudjelovanje žena na tržištu rada, i to pružanjem minimalne zaštite majkama i smanjenjem nejednakosti između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

101.

prima na znanje odluku Komisije da povuče svoj prijedlog revizije Direktive 92/85/EEZ o sigurnosti i zdravlju na radu trudnih radnica te o spremnosti Komisije na otvaranje puta novoj inicijativi oko koje se može postići sporazum i koja bi mogla dovesti do stvarnih poboljšanja u životima roditelja koji rade i skrbnika kako bi se bolje pomirilo profesionalni, obiteljski i privatni život, potpomognulo sudjelovanje žena na tržištu rada, i to pružanjem minimalne zaštite majkama i smanjenjem nejednakosti između muškaraca i žena;

| 102. | očekuje od Komisije da 2017. godinu proglasi godinom posvećenom zaustavljanju nasilja nad ženama te da pojača napore u pogledu sprečavanja i suzbijanja trgovanja ljudima te u pogledu zaštite žrtava takve trgovine; u tom pogledu poziva Komisiju da pokrene postupak za pristupanje EU-a Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (Konvencija iz Istanbula); također poziva Komisiju na usvajanje nove zasebne strategije o pravima žena i rodnoj jednakosti u Europi za razdoblje od 2015. do 2020. usmjerene na stvaranje jednakih prilika, smanjenje razlike u plaćama između žena i muškaraca, razlike u siromaštvu i mirovinama te na borbu protiv nasilja nad ženama; ustraje u tomu da je potrebno nastaviti raditi na postizanju jednake zastupljenosti spolova preuzimanjem obveza u postupku donošenja gospodarskih odluka te poziva Komisiju da posveti pozornost čimbenicima zbog kojih se žene teže odlučuju za ulazak u poduzetništvo; |
| --- | --- |

102.

očekuje od Komisije da 2017. godinu proglasi godinom posvećenom zaustavljanju nasilja nad ženama te da pojača napore u pogledu sprečavanja i suzbijanja trgovanja ljudima te u pogledu zaštite žrtava takve trgovine; u tom pogledu poziva Komisiju da pokrene postupak za pristupanje EU-a Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (Konvencija iz Istanbula); također poziva Komisiju na usvajanje nove zasebne strategije o pravima žena i rodnoj jednakosti u Europi za razdoblje od 2015. do 2020. usmjerene na stvaranje jednakih prilika, smanjenje razlike u plaćama između žena i muškaraca, razlike u siromaštvu i mirovinama te na borbu protiv nasilja nad ženama; ustraje u tomu da je potrebno nastaviti raditi na postizanju jednake zastupljenosti spolova preuzimanjem obveza u postupku donošenja gospodarskih odluka te poziva Komisiju da posveti pozornost čimbenicima zbog kojih se žene teže odlučuju za ulazak u poduzetništvo;

Holistički pristup migraciji i azilu

| 103. | ponovno poziva na sveobuhvatan globalni pristup politici azila i migracija; naglašava da je potrebno zajamčiti sigurnost tražiteljima azila tijekom postupka traženja statusa izbjeglice te ukloniti potrebu izbjeglica da odabiru riskantne rute ulaska u EU, suzbijanjem temeljnih uzroka ilegalne migracije, uspješnom borbom protiv krijumčara ljudima te jačanjem solidarnosti i zajedničke odgovornosti među svim državama članicama; podupire stav da se pitanje migracije mora povezati s vanjskom politikom EU-a i to u okviru suradnje sa zemljama iz kojih migranti dolaze i tranzitnim zemljama; podržava prijedlog Komisije da pruži humanitarnu pomoć; naglašava potrebu za daljnim djelovanjem s obzirom na nedavne tragedije na Sredozemlju, kako bi se izbjegli smrtni slučajevi na moru; poziva na suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim izazovima te na razvoj sveobuhvatnog odgovora, kako je utvrđeno u Europskom migracijskom programu; naglašava da bi trebalo revidirati Direktivu o plavoj karti, kako bi se ponudila mogućnost legalne migracije u EU; |
| --- | --- |

103.

ponovno poziva na sveobuhvatan globalni pristup politici azila i migracija; naglašava da je potrebno zajamčiti sigurnost tražiteljima azila tijekom postupka traženja statusa izbjeglice te ukloniti potrebu izbjeglica da odabiru riskantne rute ulaska u EU, suzbijanjem temeljnih uzroka ilegalne migracije, uspješnom borbom protiv krijumčara ljudima te jačanjem solidarnosti i zajedničke odgovornosti među svim državama članicama; podupire stav da se pitanje migracije mora povezati s vanjskom politikom EU-a i to u okviru suradnje sa zemljama iz kojih migranti dolaze i tranzitnim zemljama; podržava prijedlog Komisije da pruži humanitarnu pomoć; naglašava potrebu za daljnim djelovanjem s obzirom na nedavne tragedije na Sredozemlju, kako bi se izbjegli smrtni slučajevi na moru; poziva na suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim izazovima te na razvoj sveobuhvatnog odgovora, kako je utvrđeno u Europskom migracijskom programu; naglašava da bi trebalo revidirati Direktivu o plavoj karti, kako bi se ponudila mogućnost legalne migracije u EU;

| 104. | ističe da je spreman razmotriti novi sustav za hitni premještaj u ubrzanom postupku te namjerava usporedno razmotriti sve druge mjere koje je predložila Komisija kako bi se zajamčilo da države članice ne odgađaju primjenu trajnog sustava premještanja; podsjeća Vijeće da se Parlament čvrsto zalaže za obvezujući sustav premještanja koji bi se temeljio na jasnim i dobro utvrđenim kriterijima i kojim bi se uzele u obzir želje izbjeglica; |
| --- | --- |

104.

ističe da je spreman razmotriti novi sustav za hitni premještaj u ubrzanom postupku te namjerava usporedno razmotriti sve druge mjere koje je predložila Komisija kako bi se zajamčilo da države članice ne odgađaju primjenu trajnog sustava premještanja; podsjeća Vijeće da se Parlament čvrsto zalaže za obvezujući sustav premještanja koji bi se temeljio na jasnim i dobro utvrđenim kriterijima i kojim bi se uzele u obzir želje izbjeglica;

| 105. | poziva Komisiju da riješi nedostatke koji se odnose na kvalitetu uvjeta pritvora i postupaka za traženje azila u EU-u s obzirom na to da oba faktora znatno utječu na učinkovito i djelotvorno rješavanje migracijskih pritisaka; podupire prijedlog Komisije da, kako bi se to postiglo, Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (Frontex) i Europski potporni ured za azil (EASO) pruže pojačanu pomoć državama članicama koje na svojim granicama prihvaćaju najveći broj migranata; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisiju da riješi nedostatke koji se odnose na kvalitetu uvjeta pritvora i postupaka za traženje azila u EU-u s obzirom na to da oba faktora znatno utječu na učinkovito i djelotvorno rješavanje migracijskih pritisaka; podupire prijedlog Komisije da, kako bi se to postiglo, Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (Frontex) i Europski potporni ured za azil (EASO) pruže pojačanu pomoć državama članicama koje na svojim granicama prihvaćaju najveći broj migranata;

| 106. | pozdravlja prijedlog Komisije za povećanje učinkovitosti sustava povrata neuspješnih tražitelja azila; međutim, potiče Komisiju da podnese prijedlog politike brzog povrata nakon ocjene i revizije postojećih mjera, kako bi se primjerice u taj okvir uvrstio instrument pojačane pomoći Frontexa; ustraje u tome da je bilo kakve mjere povrata potrebno provoditi uz puno poštovanje temeljnih prava; |
| --- | --- |

106.

pozdravlja prijedlog Komisije za povećanje učinkovitosti sustava povrata neuspješnih tražitelja azila; međutim, potiče Komisiju da podnese prijedlog politike brzog povrata nakon ocjene i revizije postojećih mjera, kako bi se primjerice u taj okvir uvrstio instrument pojačane pomoći Frontexa; ustraje u tome da je bilo kakve mjere povrata potrebno provoditi uz puno poštovanje temeljnih prava;

Jači globalni akter

| 107. | ističe važnost podupiranja zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) istinskim unutarnjim tržištem za obranu i sigurnost, jačom suradnjom između europskih obrambenih industrija, konkurentnom tehnološkom i industrijskom bazom europskog obrambenog sektora te pristupom istraživanju, razvoju i javnoj nabavi u području sigurnosti i obrane koji je više temeljen na suradnji; ističe da je potrebno da Komisija iznese prijedlog o uspostavi sustava za sigurnu nabavu na razini Europe, koji je ključan pri razvoju, održavanju i prijenosu ključnih obrambenih kapaciteta te uz to predstavlja izraz solidarnosti i povjerenja među državama članicama; izražava punu podršku pokretanju pripremnih radnji za istraživanje u području obrane povezano sa ZSOP-om i pokretanju pilot projekta koji je predložio Parlament; |
| --- | --- |

107.

ističe važnost podupiranja zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) istinskim unutarnjim tržištem za obranu i sigurnost, jačom suradnjom između europskih obrambenih industrija, konkurentnom tehnološkom i industrijskom bazom europskog obrambenog sektora te pristupom istraživanju, razvoju i javnoj nabavi u području sigurnosti i obrane koji je više temeljen na suradnji; ističe da je potrebno da Komisija iznese prijedlog o uspostavi sustava za sigurnu nabavu na razini Europe, koji je ključan pri razvoju, održavanju i prijenosu ključnih obrambenih kapaciteta te uz to predstavlja izraz solidarnosti i povjerenja među državama članicama; izražava punu podršku pokretanju pripremnih radnji za istraživanje u području obrane povezano sa ZSOP-om i pokretanju pilot projekta koji je predložio Parlament;

| 108. | smatra da obrana i promicanje slobode, potpora svojim saveznicima i sprečavanje zločina mora ostati jezgra ciljeva vanjske politike, uključujući obranu prava vjerskih i drugih manjinskih skupina; |
| --- | --- |

108.

smatra da obrana i promicanje slobode, potpora svojim saveznicima i sprečavanje zločina mora ostati jezgra ciljeva vanjske politike, uključujući obranu prava vjerskih i drugih manjinskih skupina;

| 109. | podsjeća na svoje stajalište da Komisija, ako želi ostvariti rezultate, mora revidirati politiku susjedstva i zauzeti sveobuhvatan i dosljedan pristup između vanjskog djelovanja i unutarnjih politika; traži reviziju europske politike susjedstva u kojoj bi se trebalo pozabaviti sljedećim točkama: (a) diferencijacija i pristup „više za više”; (b) angažiranje koje nije ograničeno samo na susjedne države; (c) podrška demokraciji, reformi pravosuđa, vladavini prava i izgradnji institucionalnih kapaciteta; (d) raznolika ponuda: prioritetni sektori; (e) sigurnosni aspekt; (f) poticanje regionalne integracije; |
| --- | --- |

109.

podsjeća na svoje stajalište da Komisija, ako želi ostvariti rezultate, mora revidirati politiku susjedstva i zauzeti sveobuhvatan i dosljedan pristup između vanjskog djelovanja i unutarnjih politika; traži reviziju europske politike susjedstva u kojoj bi se trebalo pozabaviti sljedećim točkama: (a) diferencijacija i pristup „više za više”; (b) angažiranje koje nije ograničeno samo na susjedne države; (c) podrška demokraciji, reformi pravosuđa, vladavini prava i izgradnji institucionalnih kapaciteta; (d) raznolika ponuda: prioritetni sektori; (e) sigurnosni aspekt; (f) poticanje regionalne integracije;

| 110. | smatra da bi trebala postojati jasna razlika između politike proširenja i politike susjedskih odnosa; uvjeren je da je proširenje EU-a bilo jedan od njegovih uspjeha te da bi trebalo ostati dio njegova programa, i to određivanjem prioritetnih reformi i objektivnim nadziranjem njihove provedbe u državama kandidatkinjama sve do zaključenja pristupnog postupka, imajući u vidu održavanje njihove motiviranosti i kapaciteta EU-a za širenje svojih vrijednosti; podsjeća da samo takva perspektiva može motivirati dotične zemlje; |
| --- | --- |

110.

smatra da bi trebala postojati jasna razlika između politike proširenja i politike susjedskih odnosa; uvjeren je da je proširenje EU-a bilo jedan od njegovih uspjeha te da bi trebalo ostati dio njegova programa, i to određivanjem prioritetnih reformi i objektivnim nadziranjem njihove provedbe u državama kandidatkinjama sve do zaključenja pristupnog postupka, imajući u vidu održavanje njihove motiviranosti i kapaciteta EU-a za širenje svojih vrijednosti; podsjeća da samo takva perspektiva može motivirati dotične zemlje;

| 111. | poziva na stavljanje naglaska na međureligijski dijalog kojim se želi analizirati i razumjeti razvoj događaja u području religija u cilju promicanja tolerancije i aktivnog sudjelovanja u sklopu vanjske politike EU-a protiv nasilnog i ekstremističkog radikalizma; |
| --- | --- |

111.

poziva na stavljanje naglaska na međureligijski dijalog kojim se želi analizirati i razumjeti razvoj događaja u području religija u cilju promicanja tolerancije i aktivnog sudjelovanja u sklopu vanjske politike EU-a protiv nasilnog i ekstremističkog radikalizma;

| 112. | i dalje podupire rad međunarodnih partnera kako bi se očuvala dugoročna stabilnost, mir i političke reforme u zemljama južnog i istočnog susjedstva te podupire težnje onih zemalja koje žele uže surađivati s EU-om, uključujući države kandidatkinje koje rade na ispunjenju kriterija za članstvo u EU-u, u koje spadaju ekonomske, političke i društvene reforme te poštovanje ljudskih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

112.

i dalje podupire rad međunarodnih partnera kako bi se očuvala dugoročna stabilnost, mir i političke reforme u zemljama južnog i istočnog susjedstva te podupire težnje onih zemalja koje žele uže surađivati s EU-om, uključujući države kandidatkinje koje rade na ispunjenju kriterija za članstvo u EU-u, u koje spadaju ekonomske, političke i društvene reforme te poštovanje ljudskih prava i vladavine prava;

| 113. | smatra da nedavna previranja na kineskom financijskom tržištu predstavljaju važnu prekretnicu za kineski razvojni model te da je potrebna snažna suradnja EU-a i Kine kako bi se izbjegle moguće negativne posljedice na trgovinu u oba smjera; poziva Komisiju i Visoku predstavnicu EU-a da razmotre mogućnost ažuriranja strateškog partnerstva između EU-a i Kine, procjene financijske rizike i ojačaju međusobnu suradnju u cilju jamčenja boljeg pristupa tržištu utemeljenog na reciprocitetu, što će koristiti i EU-u i Kini; |
| --- | --- |

113.

smatra da nedavna previranja na kineskom financijskom tržištu predstavljaju važnu prekretnicu za kineski razvojni model te da je potrebna snažna suradnja EU-a i Kine kako bi se izbjegle moguće negativne posljedice na trgovinu u oba smjera; poziva Komisiju i Visoku predstavnicu EU-a da razmotre mogućnost ažuriranja strateškog partnerstva između EU-a i Kine, procjene financijske rizike i ojačaju međusobnu suradnju u cilju jamčenja boljeg pristupa tržištu utemeljenog na reciprocitetu, što će koristiti i EU-u i Kini;

| 114. | potiče Komisiju da surađuje s državama članicama i trećim zemljama na poduzimanju niza mjerljivih koraka kako bi se iskorijenile prakse koje štete ženama i djevojčicama, uključujući dječje brakove, prisilne brakove, genitalno sakaćenje žena, ubojstva iz časti, prisilnu sterilizaciju, silovanja u oružanim sukobima, kamenovanje i sve druge oblike okrutnosti; potiče Komisiju da surađuje s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) kako bi se poboljšala potpora dostupna žrtvama takve okrutnosti; |
| --- | --- |

114.

potiče Komisiju da surađuje s državama članicama i trećim zemljama na poduzimanju niza mjerljivih koraka kako bi se iskorijenile prakse koje štete ženama i djevojčicama, uključujući dječje brakove, prisilne brakove, genitalno sakaćenje žena, ubojstva iz časti, prisilnu sterilizaciju, silovanja u oružanim sukobima, kamenovanje i sve druge oblike okrutnosti; potiče Komisiju da surađuje s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) kako bi se poboljšala potpora dostupna žrtvama takve okrutnosti;

Razvojna politika

| 115. | naglašava činjenicu da u europskoj godini za razvoj Komisija mora ostvariti opipljive rezultate u Africi te poziva Komisiju da izradi i provede popratni akcijski plan u vezi s europskim konsenzusom za humanitarnu pomoć u cilju jamčenja dosljednosti i stalne zajedničke provedbe svoje predanosti humanitarnim načelima čovječnosti, nepristranosti, neutralnosti i nezavisnosti; |
| --- | --- |

115.

naglašava činjenicu da u europskoj godini za razvoj Komisija mora ostvariti opipljive rezultate u Africi te poziva Komisiju da izradi i provede popratni akcijski plan u vezi s europskim konsenzusom za humanitarnu pomoć u cilju jamčenja dosljednosti i stalne zajedničke provedbe svoje predanosti humanitarnim načelima čovječnosti, nepristranosti, neutralnosti i nezavisnosti;

| 116. | naglašava da se zbog toga razvojna pomoć mora usmjeriti na napore u pogledu promicanja odgovornog upravljanja, uspostave vladavine prava, borbe protiv korupcije, nezakonitih tokova kapitala, pranja novca, izbjegavanja i utaje poreza te povećanja transparentnosti i odgovornosti svih dionika, uključujući nacionalne vlade zemalja u razvoju i privatni sektor; stoga traži od Komisije da razradi sveobuhvatnu strategiju i akcijski plan za suočavanje s tim pitanjem u zemljama u razvoju kako bi se postiglo da plan razvoja i suradnje EU-a također bude prilagođen i unaprijeđen u cilju učinkovite borbe protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

116.

naglašava da se zbog toga razvojna pomoć mora usmjeriti na napore u pogledu promicanja odgovornog upravljanja, uspostave vladavine prava, borbe protiv korupcije, nezakonitih tokova kapitala, pranja novca, izbjegavanja i utaje poreza te povećanja transparentnosti i odgovornosti svih dionika, uključujući nacionalne vlade zemalja u razvoju i privatni sektor; stoga traži od Komisije da razradi sveobuhvatnu strategiju i akcijski plan za suočavanje s tim pitanjem u zemljama u razvoju kako bi se postiglo da plan razvoja i suradnje EU-a također bude prilagođen i unaprijeđen u cilju učinkovite borbe protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza;

| 117. | skreće pozornost na činjenicu da su srednja i mala poduzeća pokretačka snaga za stvaranje radnih mjesta i bogatstva u zemljama u razvoju s obzirom na to da ona stvaraju 90 % radnih mjesta; poziva Komisiju da izradi mjere za potporu mikro, malim i srednjim poduzećima te da se usredotoči na suradnju s partnerskim vladama radi smanjenja prekomjernog regulatornog opterećenja, borbe protiv korupcije i utaje poreza te da razradi javno financijsko upravljanje i uspostavi učinkovite javne institucije, promiče poduzetnički i inovativni duh u tom kontekstu i dodatno poboljša pristup mikrokreditima i mikrofinanciranju; |
| --- | --- |

117.

skreće pozornost na činjenicu da su srednja i mala poduzeća pokretačka snaga za stvaranje radnih mjesta i bogatstva u zemljama u razvoju s obzirom na to da ona stvaraju 90 % radnih mjesta; poziva Komisiju da izradi mjere za potporu mikro, malim i srednjim poduzećima te da se usredotoči na suradnju s partnerskim vladama radi smanjenja prekomjernog regulatornog opterećenja, borbe protiv korupcije i utaje poreza te da razradi javno financijsko upravljanje i uspostavi učinkovite javne institucije, promiče poduzetnički i inovativni duh u tom kontekstu i dodatno poboljša pristup mikrokreditima i mikrofinanciranju;

| 118. | poziva Komisiju da se usredotoči na nestabilne države i oblikuje strategije za izgradnju mira i izgradnju države; naglašava da je prijeko potrebno sudjelovati u strukturnim i dugoročnim partnerstvima čiji je prioritet uspostava vladavine prava i demokratskih institucija u tim državama; |
| --- | --- |

118.

poziva Komisiju da se usredotoči na nestabilne države i oblikuje strategije za izgradnju mira i izgradnju države; naglašava da je prijeko potrebno sudjelovati u strukturnim i dugoročnim partnerstvima čiji je prioritet uspostava vladavine prava i demokratskih institucija u tim državama;

| 119. | poziva na veća ulaganja u pristup obrazovanju tijekom humanitarnih kriza, kao sredstvo zaštite djece u kriznim situacijama, čime se također odražava potreba za premošćivanjem jaza između humanitarne i razvojne pomoći, tako da se poveže pomoć, obnova i razvoj; |
| --- | --- |

119.

poziva na veća ulaganja u pristup obrazovanju tijekom humanitarnih kriza, kao sredstvo zaštite djece u kriznim situacijama, čime se također odražava potreba za premošćivanjem jaza između humanitarne i razvojne pomoći, tako da se poveže pomoć, obnova i razvoj;

Unija demokratskih promjena

Institucionalna pitanja

| 120. | poziva Komisiju da uskladi zakonodavstvo u pogledu svih pred-lisabonskih dokumenata u postupku (pod regulatornim postupkom s nadzorom) s Ugovorom iz Lisabona kada je riječ o delegiranim i provedbenim aktima; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisiju da uskladi zakonodavstvo u pogledu svih pred-lisabonskih dokumenata u postupku (pod regulatornim postupkom s nadzorom) s Ugovorom iz Lisabona kada je riječ o delegiranim i provedbenim aktima;

| 121. | ponovno traži od Komisije da, na osnovi članka 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, podnese prijedlog uredbe o europskom zakonu o upravnom postupku; |
| --- | --- |

121.

ponovno traži od Komisije da, na osnovi članka 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, podnese prijedlog uredbe o europskom zakonu o upravnom postupku;

| 122. | apelira na Komisiju da kao prioritet odredi deblokiranje revizije uredbe o pristupu dokumentima te da djeluje na temelju preporuka Parlamenta iz uzastopnih rezolucija o transparentnosti i pristupu dokumentima; |
| --- | --- |

122.

apelira na Komisiju da kao prioritet odredi deblokiranje revizije uredbe o pristupu dokumentima te da djeluje na temelju preporuka Parlamenta iz uzastopnih rezolucija o transparentnosti i pristupu dokumentima;

| 123. | snažno podržava inicijativu obveznog registra transparentnosti, koji bi se temeljio na međuinsitucijskom sporazumu; ponavlja svoj zahtjev za zakonodavni prijedlog; |
| --- | --- |

123.

snažno podržava inicijativu obveznog registra transparentnosti, koji bi se temeljio na međuinsitucijskom sporazumu; ponavlja svoj zahtjev za zakonodavni prijedlog;

| 124. | poziva Komisiju da poveća svoje napore kad je riječ o pristupanju EU-a Europskoj konvenciji o ljudskim pravima uzimajući pritom u obzir pravne argumente koje je nedavno iznio Sud Europske unije; |
| --- | --- |

124.

poziva Komisiju da poveća svoje napore kad je riječ o pristupanju EU-a Europskoj konvenciji o ljudskim pravima uzimajući pritom u obzir pravne argumente koje je nedavno iznio Sud Europske unije;

| 125. | poziva Komisiju da stručno procijeni niski postotak uspješnih europskih građanskih inicijativa (EGI), zbog kojeg građani slabije prihvaćaju taj instrument transnacionalne participativne demokracije te da zajamči da su odluke o dopuštenosti inicijativa EGI-ja u skladu s pravnom nadležnosti EU-a te očekuje od Komisije da svaku uspješnu inicijativu EGI-ja poprati dodatnim mjerama kada se na to obveže te da se u širem smislu pozabavi nedostacima i ograničenjima tog instrumenta, i to pojednostavnjenjem njegova dosta zamršenog i dugotrajnog postupka skorašnjom revizijom Uredbe o europskoj građanskoj inicijativi kako bi ta inicijativa postala ozbiljan alat za izradu programa; |
| --- | --- |

125.

poziva Komisiju da stručno procijeni niski postotak uspješnih europskih građanskih inicijativa (EGI), zbog kojeg građani slabije prihvaćaju taj instrument transnacionalne participativne demokracije te da zajamči da su odluke o dopuštenosti inicijativa EGI-ja u skladu s pravnom nadležnosti EU-a te očekuje od Komisije da svaku uspješnu inicijativu EGI-ja poprati dodatnim mjerama kada se na to obveže te da se u širem smislu pozabavi nedostacima i ograničenjima tog instrumenta, i to pojednostavnjenjem njegova dosta zamršenog i dugotrajnog postupka skorašnjom revizijom Uredbe o europskoj građanskoj inicijativi kako bi ta inicijativa postala ozbiljan alat za izradu programa;

o

o o

| 126. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji. |
| --- | --- |

126.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 8. rujna 2015.

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/270 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/270

---

P8_TA(2015)0282

Zahtjev za ukidanje imuniteta Januszu Korwinu-Mikkeu

Odluka Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Januszu Korwinu-Mikkeu (2015/2102(IMM))

(2017/C 316/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Januszu Korwinu-Mikkeu, koji je glavni državni odvjetnik Republike Poljske uputio 13. ožujka 2015. u vezi sa sudskim postupcima koje je 9. ožujka 2015. pokrenuo čelnik policije na lokalnoj razini (Komendant Straży Miejskiej) grada Piotrkówa Trybunalskog (predmet br. SM.O.4151-F.2454/16769/2014) i koji je najavljen na sjednici od 15. travnja 2015.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Januszu Korwinu-Mikkeu, koji je glavni državni odvjetnik Republike Poljske uputio 13. ožujka 2015. u vezi sa sudskim postupcima koje je 9. ožujka 2015. pokrenuo čelnik policije na lokalnoj razini (Komendant Straży Miejskiej) grada Piotrkówa Trybunalskog (predmet br. SM.O.4151-F.2454/16769/2014) i koji je najavljen na sjednici od 15. travnja 2015.;

| — | nakon saslušanja Janusza Korwina-Mikkea u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Janusza Korwina-Mikkea u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Ustava Republike Poljske te članak 7.b stavak 1. i članak 7.c stavak 1. u vezi s člankom 10.b poljskog Zakona od 9. svibnja 1996. o obavljanju dužnosti zastupnika ili senatora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Ustava Republike Poljske te članak 7.b stavak 1. i članak 7.c stavak 1. u vezi s člankom 10.b poljskog Zakona od 9. svibnja 1996. o obavljanju dužnosti zastupnika ili senatora,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0229/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0229/2015),

| A. | budući da je glavni državni odvjetnik Republike Poljske proslijedio zahtjev čelnika policije na lokalnoj razini (Komendant Straży Miejskiej) grada Piotrkówa Trybunalskog za odobrenje pokretanja postupka protiv zastupnika u Europskom parlamentu Janusza Korwina-Mikkea u vezi s prekršajem u smislu članka 92.a Akta od 20. svibnja 1971. kojim se uspostavlja Prekršajni zakon u vezi s člankom 20. stavkom 1. Zakona o cestovnom prometu od 20. lipnja 1997.; budući da je navodno kazneno djelo naročito povezano s prekoračenjem dopuštene brzine u naseljenom području; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavni državni odvjetnik Republike Poljske proslijedio zahtjev čelnika policije na lokalnoj razini (Komendant Straży Miejskiej) grada Piotrkówa Trybunalskog za odobrenje pokretanja postupka protiv zastupnika u Europskom parlamentu Janusza Korwina-Mikkea u vezi s prekršajem u smislu članka 92.a Akta od 20. svibnja 1971. kojim se uspostavlja Prekršajni zakon u vezi s člankom 20. stavkom 1. Zakona o cestovnom prometu od 20. lipnja 1997.; budući da je navodno kazneno djelo naročito povezano s prekoračenjem dopuštene brzine u naseljenom području;

| B. | budući da u skladu s člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti;

| C. | budući da u skladu s člankom 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na području svoje države moraju uživati imunitet priznat zastupnicima parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

budući da u skladu s člankom 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na području svoje države moraju uživati imunitet priznat zastupnicima parlamenta te države;

| D. | budući da u skladu s člankom 105. stavkom 2. Ustava Republike Poljske zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost bez odobrenja Sejma; |
| --- | --- |

D.

budući da u skladu s člankom 105. stavkom 2. Ustava Republike Poljske zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost bez odobrenja Sejma;

| E. | budući da jedino Parlament može odlučiti hoće li se u navedenom slučaju imunitet ukinuti ili ne; budući da pri donošenju odluke o tome hoće li ukinuti imunitet zastupniku ili ne, Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2); |
| --- | --- |

E.

budući da jedino Parlament može odlučiti hoće li se u navedenom slučaju imunitet ukinuti ili ne; budući da pri donošenju odluke o tome hoće li ukinuti imunitet zastupniku ili ne, Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2);

| F. | budući da navodno kazneno djelo nije izravno ili očigledno povezano s obnašanjem dužnosti gospodina Korwina-Mikkea u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu niti je u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

F.

budući da navodno kazneno djelo nije izravno ili očigledno povezano s obnašanjem dužnosti gospodina Korwina-Mikkea u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu niti je u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| G. | budući da ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

G.

budući da ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Januszu Korwinu-Mikkeu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Januszu Korwinu-Mikkeu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Poljske i Januszu Korwinu-Mikkeu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Poljske i Januszu Korwinu-Mikkeu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Predmet T-345/05, Mote/Parlament (naveden gore), stavak 28.

---

Srijeda, 9. rujna 2015.

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/272 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/272

---

P8_TA(2015)0295

Pitanja za pisani odgovor (tumačenje članka130. stavka 3. Poslovnika)

Odluka Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o pitanjima za pisani odgovor (tumačenje članka 30. stavka 3. Poslovnika) (2015/2152(REG))

(2017/C 316/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednice Odbora za ustavna pitanja. od 4. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednice Odbora za ustavna pitanja. od 4. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 226. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 226. Poslovnika,

| 1. | odlučuje dodati sljedeće tumačenje članku 130. stavku 3. Poslovnika:
  „Izraz „iznimno” treba tumačiti tako da on označava da se dodatno pitanje odnosi na hitnu situaciju i da se s njegovim podnošenjem ne može čekati do sljedećeg mjeseca. Osim toga, broj pitanja podnesenih u skladu s drugim podstavkom stavka 3. mora biti manji od norme od pet pitanja mjesečno.” |
| --- | --- |

1.

odlučuje dodati sljedeće tumačenje članku 130. stavku 3. Poslovnika:

„Izraz „iznimno” treba tumačiti tako da on označava da se dodatno pitanje odnosi na hitnu situaciju i da se s njegovim podnošenjem ne može čekati do sljedećeg mjeseca. Osim toga, broj pitanja podnesenih u skladu s drugim podstavkom stavka 3. mora biti manji od norme od pet pitanja mjesečno.”

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji, u svrhu informiranja. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji, u svrhu informiranja.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/273 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/273

---

P8_TA(2015)0296

Prekid ili zaključenje dnevne sjednice (tumačenje članka 191. Poslovnika)

Odluka Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o prekidu ili zaključenju dnevne sjednice (tumačenje članka 191. Poslovnika) (2015/2153(REG))

(2017/C 316/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednice Odbora za ustavna pitanja. od 4. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednice Odbora za ustavna pitanja. od 4. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 226. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 226. Poslovnika,

| 1. | odlučuje dodati sljedeće tumačenje članku 191. Poslovnika:
  „Ako se podnese zahtjev za prekid ili zaključenje dnevne sjednice, postupak glasovanja o tom zahtjevu započinje bez ikakve odgode. Primjenjuje se uobičajeni način najavljivanja glasovanja na plenarnoj sjednici te bi se u skladu s postojećom praksom trebalo omogućiti dovoljno vremena da zastupnici dođu u vijećnicu.
  Analogno s člankom 152. stavkom 2. podstavkom 2., ako je taj zahtjev odbačen, sličan zahtjev ne može se podnijeti opet tijekom istoga dana. U skladu s tumačenjem članka 22. stavka 1. predsjednik ima pravo prekinuti prekomjerno korištenje zahtjeva navedenih u ovome članku.” |
| --- | --- |

1.

odlučuje dodati sljedeće tumačenje članku 191. Poslovnika:

„Ako se podnese zahtjev za prekid ili zaključenje dnevne sjednice, postupak glasovanja o tom zahtjevu započinje bez ikakve odgode. Primjenjuje se uobičajeni način najavljivanja glasovanja na plenarnoj sjednici te bi se u skladu s postojećom praksom trebalo omogućiti dovoljno vremena da zastupnici dođu u vijećnicu.

Analogno s člankom 152. stavkom 2. podstavkom 2., ako je taj zahtjev odbačen, sličan zahtjev ne može se podnijeti opet tijekom istoga dana. U skladu s tumačenjem članka 22. stavka 1. predsjednik ima pravo prekinuti prekomjerno korištenje zahtjeva navedenih u ovome članku.”

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji, u svrhu informiranja. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji, u svrhu informiranja.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/274 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/274

---

P8_TA(2015)0297

Određivanje naziva međuparlamentarnog izaslanstva

Odluka Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o određivanju naziva međuparlamentarnog izaslanstva (2015/2842(RSO))

(2017/C 316/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 12. ožujka 2014. o broju međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i u multilateralnim parlamentarnim skupštinama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 12. ožujka 2014. o broju međuparlamentarnih izaslanstava, izaslanstava u zajedničkim parlamentarnim odborima i izaslanstava u odborima za parlamentarnu suradnju i u multilateralnim parlamentarnim skupštinama (1),

| — | uzimajući u obzir članak 212. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 212. Poslovnika,

| 1. | odlučuje da se njegovo izaslanstvo za odnose s Palestinskim zakonodavnim vijećem preimenuje u „Izaslanstvo za odnose s Palestinom”; |
| --- | --- |

1.

odlučuje da se njegovo izaslanstvo za odnose s Palestinskim zakonodavnim vijećem preimenuje u „Izaslanstvo za odnose s Palestinom”;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji, u svrhu informiranja. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji, u svrhu informiranja.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P7_TA(2014)0217.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 8. rujna 2015.

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/275

---

P8_TA(2015)0281

Konvencija o prisilnom radu Međunarodne organizacije rada: socijalna politika ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol iz 2014. uz Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. Međunarodne organizacije rada koji se odnosi na pitanja u vezi sa socijalnom politikom (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 316/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06732/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06732/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 153. stavkom 2. u vezi s člankom 153. stavkom 1. točkama (a) i (b) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) i člankom 218. stavkom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0079/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 153. stavkom 2. u vezi s člankom 153. stavkom 1. točkama (a) i (b) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) i člankom 218. stavkom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0079/2015),

| — | uzimajući u obzir Protokol iz 2014. uz Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. Međunarodne organizacije rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol iz 2014. uz Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. Međunarodne organizacije rada,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0243/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0243/2015),

| 1. | daje suglasnost za nacrt odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za nacrt odluke Vijeća;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/276 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/276

---

P8_TA(2015)0283

Pravilna primjena propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2017/C 316/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (08257/3/2015 – C8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (08257/3/2015 – C8-0159/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 25. veljače 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 25. veljače 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0796), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0796),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0234/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0234/2015),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 94, 31.3.2014., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi od 15.4.2014., P7_TA(2014)0344.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/277 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/277

---

P8_TA(2015)0284

Trgovina proizvodima od tuljana ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1007/2009 o trgovini proizvodima od tuljana (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 316/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0045), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0045),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0037/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0037/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. svibnja 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. svibnja 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0186/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0186/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0028

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. rujna 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1007/2009 o trgovini proizvodima od tuljana i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 737/2010

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/1775.)

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/278 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/278

---

P8_TA(2015)0285

Kloniranje životinja koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 316/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0892), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0892),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0002/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 7. srpnja 2010. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1331/2008 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 7. srpnja 2010. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1331/2008 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001 (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. travnja 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. travnja 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0216/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0216/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Usvojeni tekstovi s tim datumom, P7_TA(2010)0266.

(2)  SL C 311, 12.9.2014., str. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0433

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. rujna 2015. radi donošenja direktive
  Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji
  životinja koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje [Am. 1. Prvi dio ove izmjene, odnosno promjena riječi direktiva u riječ uredba, primjenjuje se na cijeli tekst.]

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonskog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (-1) | Pri provedbi politike Unije i uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije trebalo bi zajamčiti visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i zaštite potrošača, kao i visoku razinu dobrobiti životinja i zaštite okoliša. U svakom trenutku treba primjenjivati načelo predostrožnosti utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća

   (3)
  . [Am. 2.] |
| --- | --- |

(-1)

Pri provedbi politike Unije i uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije trebalo bi zajamčiti visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i zaštite potrošača, kao i visoku razinu dobrobiti životinja i zaštite okoliša. U svakom trenutku treba primjenjivati načelo predostrožnosti utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća

   (3)
  . [Am. 2.]

| (1) | Kloniranje životinja nije u skladu s
  Direktivom Vijeća 98/58/EZ (4)

  kojom su
  utvrđeni su opći minimalni uvjeti dobrobiti životinja za životinje koje se uzgajaju ili drže u svrhu proizvodnje. Njome se pozivaju

  U Direktivi 98/58/EZ pozivaju se
  države članice da izbjegavaju nepotrebnu bol, patnju ili ozljeđivanje životinja iz uzgoja
  te se u točki 20
  .
  njezina Priloga točnije navodi da se „ne smiju primjenjivati prirodni niti umjetni postupci uzgoja koji uzrokuju ili mogu uzrokovati patnju ili povredu bilo koje životinje”
  . Ako kloniranje uzrokuje nepotrebnu bol, patnju ili ozljeđivanje, države članice trebaju djelovati na nacionalnoj razini kako bi se to izbjeglo. Različiti nacionalni pristupi kloniranju životinja
  ili upotrebi proizvoda od kloniranih životinja
  mogu dovesti do narušavanja tržišta. Zato je potrebno osigurati primjenu jednakih uvjeta na sve uključene u proizvodnju i distribuciju živih životinja
  i životinjskih proizvoda
  diljem Unije. [Am. 3.] |
| --- | --- |

(1)

Kloniranje životinja nije u skladu s
  Direktivom Vijeća 98/58/EZ (4)

  kojom su
  utvrđeni su opći minimalni uvjeti dobrobiti životinja za životinje koje se uzgajaju ili drže u svrhu proizvodnje. Njome se pozivaju

  U Direktivi 98/58/EZ pozivaju se
  države članice da izbjegavaju nepotrebnu bol, patnju ili ozljeđivanje životinja iz uzgoja
  te se u točki 20
  .
  njezina Priloga točnije navodi da se „ne smiju primjenjivati prirodni niti umjetni postupci uzgoja koji uzrokuju ili mogu uzrokovati patnju ili povredu bilo koje životinje”
  . Ako kloniranje uzrokuje nepotrebnu bol, patnju ili ozljeđivanje, države članice trebaju djelovati na nacionalnoj razini kako bi se to izbjeglo. Različiti nacionalni pristupi kloniranju životinja
  ili upotrebi proizvoda od kloniranih životinja
  mogu dovesti do narušavanja tržišta. Zato je potrebno osigurati primjenu jednakih uvjeta na sve uključene u proizvodnju i distribuciju živih životinja
  i životinjskih proizvoda
  diljem Unije. [Am. 3.]

| (2) | Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA)
  zaključila je u svom mišljenju o kloniranju životinja iz 2008.

   (5)

  da je „utvrđeno da su zdravlje i dobrobit znatnog broja klonova vrlo ugroženi, često ozbiljno i sa smrtnim ishodom”. EFSA je točnije
  potvrdila je da zamjenske ženke korištene u kloniranju posebno pate od poremećaja posteljice što doprinosi povećanim razinama pobačaja (6)

  s mogućim negativnim učinkom na zdravlje tih ženki
  . To, među ostalim, doprinosi niskoj učinkovitosti tehnike, 6 do 15 % za goveda i 6 % za svinje, i potrebi implantiranja zametaka klonova u nekoliko ženki kako bi se dobio jedan klon. Nadalje, nepravilnosti klonova i neuobičajeno veliko neposredno potomstvo uzrokuju teški

  težak
  porod i smrt novorođenčeta.
  Visoka stopa smrtnosti u svim fazama razvoja karakteristika je tehnike kloniranja

   (7)
  . [Am. 4.] |
| --- | --- |

(2)

Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA)
  zaključila je u svom mišljenju o kloniranju životinja iz 2008.

   (5)

  da je „utvrđeno da su zdravlje i dobrobit znatnog broja klonova vrlo ugroženi, često ozbiljno i sa smrtnim ishodom”. EFSA je točnije
  potvrdila je da zamjenske ženke korištene u kloniranju posebno pate od poremećaja posteljice što doprinosi povećanim razinama pobačaja (6)

  s mogućim negativnim učinkom na zdravlje tih ženki
  . To, među ostalim, doprinosi niskoj učinkovitosti tehnike, 6 do 15 % za goveda i 6 % za svinje, i potrebi implantiranja zametaka klonova u nekoliko ženki kako bi se dobio jedan klon. Nadalje, nepravilnosti klonova i neuobičajeno veliko neposredno potomstvo uzrokuju teški

  težak
  porod i smrt novorođenčeta.
  Visoka stopa smrtnosti u svim fazama razvoja karakteristika je tehnike kloniranja

   (7)
  . [Am. 4.]

| (2a) | Uzimajući u obzir sigurnost hrane, EFSA ističe važnost priznavanja ograničenosti baze podataka te u svojem mišljenju o kloniranju životinja iz 2008. zaključuje: „Nesigurnost pri procjeni rizika prouzročena je ograničenim brojem dostupnih studija, malim uzorcima koji se ispituju te općenito nepostojanjem jedinstvenog pristupa kojim bi se omogućilo bolje rješavanje svih pitanja relevantnih za ovo mišljenje.” EFSA je, na primjer, izjavila da postoje ograničene informacije o imunološkoj sposobnosti klonova te je u svojem mišljenju preporučila da ako budu dostupni dokazi o smanjenoj imunološkoj sposobnosti klonova, treba istražiti „može li konzumiranje mesa i mlijeka klonova ili njihova potomstva dovesti do povećane izloženosti ljudi prenosivim agensima i ako može, u kojoj mjeri”. [Am. 5.] |
| --- | --- |

(2a)

Uzimajući u obzir sigurnost hrane, EFSA ističe važnost priznavanja ograničenosti baze podataka te u svojem mišljenju o kloniranju životinja iz 2008. zaključuje: „Nesigurnost pri procjeni rizika prouzročena je ograničenim brojem dostupnih studija, malim uzorcima koji se ispituju te općenito nepostojanjem jedinstvenog pristupa kojim bi se omogućilo bolje rješavanje svih pitanja relevantnih za ovo mišljenje.” EFSA je, na primjer, izjavila da postoje ograničene informacije o imunološkoj sposobnosti klonova te je u svojem mišljenju preporučila da ako budu dostupni dokazi o smanjenoj imunološkoj sposobnosti klonova, treba istražiti „može li konzumiranje mesa i mlijeka klonova ili njihova potomstva dovesti do povećane izloženosti ljudi prenosivim agensima i ako može, u kojoj mjeri”. [Am. 5.]

| (2b) | S obzirom na moguće učinke na okoliš EFSA je navela da su dostupni podaci o tome ograničeni, a s obzirom na mogući učinak na genetsku raznolikost skrenula je pozornost na činjenicu da bi moglo doći do neizravnog učinka zbog prekomjernog korištenja ograničenog broja životinja u programima uzgoja te da se zbog povećane homogenosti genotipa u okviru jedne životinjske populacije može povećati podložnost te populacije infekcijama i drugim rizicima. [Am. 6.] |
| --- | --- |

(2b)

S obzirom na moguće učinke na okoliš EFSA je navela da su dostupni podaci o tome ograničeni, a s obzirom na mogući učinak na genetsku raznolikost skrenula je pozornost na činjenicu da bi moglo doći do neizravnog učinka zbog prekomjernog korištenja ograničenog broja životinja u programima uzgoja te da se zbog povećane homogenosti genotipa u okviru jedne životinjske populacije može povećati podložnost te populacije infekcijama i drugim rizicima. [Am. 6.]

| (2c) | U svom posebnom izvješću o kloniranju iz 2008

   (8)

  . Europska skupina za etiku u znanosti i novim tehnologijama izrazila je sumnju u to da se kloniranje životinja u svrhu proizvodnje hrane može opravdati „uzimajući u obzir trenutačnu razinu patnje i zdravstvenih problema zamjenskih ženki i klonova životinja”. [Am. 7.] |
| --- | --- |

(2c)

U svom posebnom izvješću o kloniranju iz 2008

   (8)

  . Europska skupina za etiku u znanosti i novim tehnologijama izrazila je sumnju u to da se kloniranje životinja u svrhu proizvodnje hrane može opravdati „uzimajući u obzir trenutačnu razinu patnje i zdravstvenih problema zamjenskih ženki i klonova životinja”. [Am. 7.]

| (2d) | Jedan od ciljeva zajedničke poljoprivredne politike Unije iz članka 39. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) je „povećati poljoprivrednu produktivnost promicanjem tehničkog napretka i osiguranjem racionalnog razvoja poljoprivredne proizvodnje”. Taj je cilj između ostalog usmjeren na poboljšanje proizvodnje te s obzirom na racionalni razvoj poljoprivredne proizvodnje podrazumijeva optimalno korištenje proizvodnih faktora, to jest primjerenu proizvodnju u svrhe stavljanja na tržište kojom se uzimaju u obzir interesi potrošača. [Am. 8.] |
| --- | --- |

(2d)

Jedan od ciljeva zajedničke poljoprivredne politike Unije iz članka 39. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) je „povećati poljoprivrednu produktivnost promicanjem tehničkog napretka i osiguranjem racionalnog razvoja poljoprivredne proizvodnje”. Taj je cilj između ostalog usmjeren na poboljšanje proizvodnje te s obzirom na racionalni razvoj poljoprivredne proizvodnje podrazumijeva optimalno korištenje proizvodnih faktora, to jest primjerenu proizvodnju u svrhe stavljanja na tržište kojom se uzimaju u obzir interesi potrošača. [Am. 8.]

| (2e) | U skladu sa sudskom praksom

   (9)

  Suda Europske unije članak 43. UFEU-a predstavlja prikladnu pravnu osnovu za svako zakonodavstvo koje se odnosi na proizvodnju i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda navedenih u Prilogu I. UFEU-u koji pridonosi postizanju jednog ili više ciljeva zajedničke poljoprivredne politike predviđenih člankom 39. UFEU-a. Čak i ako bi takvo zakonodavstvo moglo biti usmjereno na ciljeve različite od onih iz zajedničke poljoprivredne politike, a koji bi se s obzirom na nepostojanje specifičnih odredbi ostvarivali na osnovi članka 114. UFEU-a, ono može uključivati usklađivanje odredbi nacionalnog zakonodavstva u tom području, a da nije potrebna primjena članka 114. Nadalje, mjere koje se poduzimaju u vezi sa zajedničkom poljoprivrednom politikom mogu također utjecati na uvoz proizvoda o kojima je riječ. [Am. 9.] |
| --- | --- |

(2e)

U skladu sa sudskom praksom

   (9)

  Suda Europske unije članak 43. UFEU-a predstavlja prikladnu pravnu osnovu za svako zakonodavstvo koje se odnosi na proizvodnju i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda navedenih u Prilogu I. UFEU-u koji pridonosi postizanju jednog ili više ciljeva zajedničke poljoprivredne politike predviđenih člankom 39. UFEU-a. Čak i ako bi takvo zakonodavstvo moglo biti usmjereno na ciljeve različite od onih iz zajedničke poljoprivredne politike, a koji bi se s obzirom na nepostojanje specifičnih odredbi ostvarivali na osnovi članka 114. UFEU-a, ono može uključivati usklađivanje odredbi nacionalnog zakonodavstva u tom području, a da nije potrebna primjena članka 114. Nadalje, mjere koje se poduzimaju u vezi sa zajedničkom poljoprivrednom politikom mogu također utjecati na uvoz proizvoda o kojima je riječ. [Am. 9.]

| (2f) | Istraživanje među potrošačima jasno je i dosljedno pokazalo da većina građana Unije ne odobrava kloniranje u svrhu proizvodnje između ostalog zbog dobrobiti životinja i općih etičkih pitanja

   (10)

  . Kloniranje u svrhu proizvodnje moglo bi dovesti do ulaska klonova životinja ili njihova potomstva u prehrambeni lanac. Potrošači se oštro protive potrošnji hrane proizvedene od klonova životinja ili njihova potomstva. [Am. 10.] |
| --- | --- |

(2f)

Istraživanje među potrošačima jasno je i dosljedno pokazalo da većina građana Unije ne odobrava kloniranje u svrhu proizvodnje između ostalog zbog dobrobiti životinja i općih etičkih pitanja

   (10)

  . Kloniranje u svrhu proizvodnje moglo bi dovesti do ulaska klonova životinja ili njihova potomstva u prehrambeni lanac. Potrošači se oštro protive potrošnji hrane proizvedene od klonova životinja ili njihova potomstva. [Am. 10.]

| (2 g) | Kloniranjem životinja u svrhu proizvodnje hrane dovode se u opasnost osnovna obilježja europskog proizvodnog modela utemeljenog na kvaliteti proizvoda, sigurnosti hrane, zdravlju potrošača, strogim pravilima u pogledu dobrobiti životinja te primjeni ekološki prihvatljivih metoda. [Am. 11.] |
| --- | --- |

(2 g)

Kloniranjem životinja u svrhu proizvodnje hrane dovode se u opasnost osnovna obilježja europskog proizvodnog modela utemeljenog na kvaliteti proizvoda, sigurnosti hrane, zdravlju potrošača, strogim pravilima u pogledu dobrobiti životinja te primjeni ekološki prihvatljivih metoda. [Am. 11.]

| (3) | Uzimajući u obzir ciljeve
  zajedničke
  poljoprivredne politike Unije,
  rezultate

  rezultati nedavnih znanstvenih ocjena EFSA-e
  utemeljenih na raspoloživim studijama, zahtjev

  i zahtjeva za dobrobit životinja iz
  članka 13. UFEU-a te zabrinutost potrošača, primjereno je

  članka 13. Ugovora, razborito je privremeno zabraniti
  kloniranje

  uporabu kloniranja u proizvodnji određenih vrsta životinja u svrhu proizvodnje
  te stavljanje na tržište životinja i proizvoda nastalih primjenom tehnike kloniranja
  . [Am. 12.] |
| --- | --- |

(3)

Uzimajući u obzir ciljeve
  zajedničke
  poljoprivredne politike Unije,
  rezultate

  rezultati nedavnih znanstvenih ocjena EFSA-e
  utemeljenih na raspoloživim studijama, zahtjev

  i zahtjeva za dobrobit životinja iz
  članka 13. UFEU-a te zabrinutost potrošača, primjereno je

  članka 13. Ugovora, razborito je privremeno zabraniti
  kloniranje

  uporabu kloniranja u proizvodnji određenih vrsta životinja u svrhu proizvodnje
  te stavljanje na tržište životinja i proizvoda nastalih primjenom tehnike kloniranja
  . [Am. 12.]

| (3a) | Klonovi životinja ne proizvode se da bi služili kao izvor mesa ili mliječnih proizvoda, nego radi korištenja njihova reprodukcijskog materijala za potrebe uzgoja. Za proizvodnju hrane koriste se potomci kloniranih životinja nastali spolnom reprodukcijom . Iako zabrinutost za dobrobit životinja možda nije očigledna u slučaju potomstva kloniranih životinja jer je nastalo konvencionalnom spolnom reprodukcijom, da bi potomstvo uopće postojalo, potreban je klonirani predak životinje, što dovodi do znatne zabrinutosti u pogledu dobrobiti životinja i etike. Mjere koje se odnose na pitanje zabrinutosti u pogledu dobrobiti životinja i predodžbe potrošača o tehnici kloniranja trebaju stoga u svojem području primjene obuhvaćati reprodukcijski materijal kloniranih životinja, potomke kloniranih životinja i proizvode dobivene od potomstva kloniranih životinja. [Am. 13.] |
| --- | --- |

(3a)

Klonovi životinja ne proizvode se da bi služili kao izvor mesa ili mliječnih proizvoda, nego radi korištenja njihova reprodukcijskog materijala za potrebe uzgoja. Za proizvodnju hrane koriste se potomci kloniranih životinja nastali spolnom reprodukcijom . Iako zabrinutost za dobrobit životinja možda nije očigledna u slučaju potomstva kloniranih životinja jer je nastalo konvencionalnom spolnom reprodukcijom, da bi potomstvo uopće postojalo, potreban je klonirani predak životinje, što dovodi do znatne zabrinutosti u pogledu dobrobiti životinja i etike. Mjere koje se odnose na pitanje zabrinutosti u pogledu dobrobiti životinja i predodžbe potrošača o tehnici kloniranja trebaju stoga u svojem području primjene obuhvaćati reprodukcijski materijal kloniranih životinja, potomke kloniranih životinja i proizvode dobivene od potomstva kloniranih životinja. [Am. 13.]

| (4) | Trenutačno je vjerojatno da će se u svrhu proizvodnje klonirati goveda, svinje, ovce, koze i kopitari. Područje primjene ove Direktive stoga treba ograničiti na upotrebu kloniranja u svrhu proizvodnje tih pet vrsta životinja.
  [Am. 14.] |
| --- | --- |

(4)

Trenutačno je vjerojatno da će se u svrhu proizvodnje klonirati goveda, svinje, ovce, koze i kopitari. Područje primjene ove Direktive stoga treba ograničiti na upotrebu kloniranja u svrhu proizvodnje tih pet vrsta životinja.
  [Am. 14.]

| (4a) | Kad je riječ o stavljanju na tržište poljoprivrednih proizvoda, u vezi sa zabranom kloniranja i radi odgovaranja na predodžbe potrošača o kloniranju povezane, između ostalog, s dobrobiti životinja, nedostatkom odgovarajućih istraživanja i općim etičkim pitanjima, potrebno je zajamčiti da hrana od klonova životinja i njihova potomstva ne uđe u prehrambeni lanac. Manje strogim mjerama, kao što je označivanje namirnica, ne bi se u potpunosti riješio problem zabrinutosti građana jer bi i dalje bilo dopušteno stavljanje na tržište hrane proizvedene tehnikom koja podrazumijeva patnju životinja. [Am. 15.] |
| --- | --- |

(4a)

Kad je riječ o stavljanju na tržište poljoprivrednih proizvoda, u vezi sa zabranom kloniranja i radi odgovaranja na predodžbe potrošača o kloniranju povezane, između ostalog, s dobrobiti životinja, nedostatkom odgovarajućih istraživanja i općim etičkim pitanjima, potrebno je zajamčiti da hrana od klonova životinja i njihova potomstva ne uđe u prehrambeni lanac. Manje strogim mjerama, kao što je označivanje namirnica, ne bi se u potpunosti riješio problem zabrinutosti građana jer bi i dalje bilo dopušteno stavljanje na tržište hrane proizvedene tehnikom koja podrazumijeva patnju životinja. [Am. 15.]

| (4b) | Kloniranje u uzgoju životinja radi proizvodnje već se primjenjuje u nekim trećim zemljama. U skladu s Uredbom (EZ) br. 178/2002 hrana koja se uvozi iz trećih zemalja radi stavljanja na tržište unutar Unije mora udovoljavati odgovarajućim zahtjevima propisanima zakonodavstvom o hrani ili uvjetima za koje je Unija utvrdila da su barem jednakovrijedni tim zahtjevima. Stoga treba poduzeti mjere kako bi se izbjegao uvoz klonova životinja i njihova potomstva te hrane dobivene od tih klonova i njihova potomstva iz trećih zemalja u Uniju. Komisija bi trebala dopuniti zootehničko zakonodavstvo i zakonodavstvo o zdravlju životinja ili predložiti potrebne izmjene kako bi osigurala da se na uvoznim certifikatima za životinje i reprodukcijski materijal te za hranu i hranu za životinje koja je životinjskog porijekla naznačuje je li riječ o kloniranim životinjama ili njihovu potomstvu ili je navedeno nastalo od njih. [Am. 16.] |
| --- | --- |

(4b)

Kloniranje u uzgoju životinja radi proizvodnje već se primjenjuje u nekim trećim zemljama. U skladu s Uredbom (EZ) br. 178/2002 hrana koja se uvozi iz trećih zemalja radi stavljanja na tržište unutar Unije mora udovoljavati odgovarajućim zahtjevima propisanima zakonodavstvom o hrani ili uvjetima za koje je Unija utvrdila da su barem jednakovrijedni tim zahtjevima. Stoga treba poduzeti mjere kako bi se izbjegao uvoz klonova životinja i njihova potomstva te hrane dobivene od tih klonova i njihova potomstva iz trećih zemalja u Uniju. Komisija bi trebala dopuniti zootehničko zakonodavstvo i zakonodavstvo o zdravlju životinja ili predložiti potrebne izmjene kako bi osigurala da se na uvoznim certifikatima za životinje i reprodukcijski materijal te za hranu i hranu za životinje koja je životinjskog porijekla naznačuje je li riječ o kloniranim životinjama ili njihovu potomstvu ili je navedeno nastalo od njih. [Am. 16.]

| (4c) | Klonovi životinja, klonovi zametaka, potomstvo klonova životinja, reprodukcijski materijal klonova životinja i njihova potomstva te hrana i hrana za životinje dobivena od njih ne mogu se smatrati proizvodima kao što su životinje, zametci, reprodukcijski materijal te hrana i hrana za životinje koji nisu dobiveni primjenom tehnike kloniranja u smislu članka III.4. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT). Osim toga, zabrana kloniranja životinja te stavljanja na tržište i uvoza klonova životinja, klonova zametaka, potomstva kloniranih životinja, reprodukcijskog materijala kloniranih životinja i njihova potomstva, kao i hrane i hrane za životinje dobivene od klonova životinja i njihova potomstva potrebna je mjera kako bi se zaštitio javni moral i zdravlje životinja u smislu članka XX. GATT-a. [Am. 17.] |
| --- | --- |

(4c)

Klonovi životinja, klonovi zametaka, potomstvo klonova životinja, reprodukcijski materijal klonova životinja i njihova potomstva te hrana i hrana za životinje dobivena od njih ne mogu se smatrati proizvodima kao što su životinje, zametci, reprodukcijski materijal te hrana i hrana za životinje koji nisu dobiveni primjenom tehnike kloniranja u smislu članka III.4. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT). Osim toga, zabrana kloniranja životinja te stavljanja na tržište i uvoza klonova životinja, klonova zametaka, potomstva kloniranih životinja, reprodukcijskog materijala kloniranih životinja i njihova potomstva, kao i hrane i hrane za životinje dobivene od klonova životinja i njihova potomstva potrebna je mjera kako bi se zaštitio javni moral i zdravlje životinja u smislu članka XX. GATT-a. [Am. 17.]

| (4d) | Potrebno je poduzeti mjere kako bi se osiguralo da se trgovinskim sporazumima o kojima se trenutno pregovora ne potakne odobravanje praksi koje mogu negativno utjecati na zdravlje potrošača i poljoprivrednika te na okoliš ili na dobrobit životinja. [Am. 18.] |
| --- | --- |

(4d)

Potrebno je poduzeti mjere kako bi se osiguralo da se trgovinskim sporazumima o kojima se trenutno pregovora ne potakne odobravanje praksi koje mogu negativno utjecati na zdravlje potrošača i poljoprivrednika te na okoliš ili na dobrobit životinja. [Am. 18.]

| (4e) | Primjena ove Uredbe može biti ugrožena ako je nemoguće ući u trag hrani dobivenoj od klonova životinja i njihova potomstva. Stoga je u skladu s načelom predostrožnosti te u cilju jačanja zabrana predviđenih ovom Uredbom u dogovoru s relevantnim dionicima potrebno uspostaviti sustave sljedivosti na razini Unije. Takvim sustavima nadležnim tijelima i gospodarskim subjektima omogućilo bi se prikupljanje podataka o klonovima životinja, njihovu potomstvu i reprodukcijskom materijalu klonova životinja i njihova potomstva te o hrani dobivenoj od klonova životinja i njihova potomstva. Komisija bi u okviru aktualnih i budućih trgovinskih pregovora trebala raditi na tomu da trgovinski partneri Unije koji primjenjuju kloniranje životinja u svrhu proizvodnje pristanu u tom pogledu preuzeti obveze, kako na bilateralnoj tako i na multilateralnoj razini. [Am. 19.] |
| --- | --- |

(4e)

Primjena ove Uredbe može biti ugrožena ako je nemoguće ući u trag hrani dobivenoj od klonova životinja i njihova potomstva. Stoga je u skladu s načelom predostrožnosti te u cilju jačanja zabrana predviđenih ovom Uredbom u dogovoru s relevantnim dionicima potrebno uspostaviti sustave sljedivosti na razini Unije. Takvim sustavima nadležnim tijelima i gospodarskim subjektima omogućilo bi se prikupljanje podataka o klonovima životinja, njihovu potomstvu i reprodukcijskom materijalu klonova životinja i njihova potomstva te o hrani dobivenoj od klonova životinja i njihova potomstva. Komisija bi u okviru aktualnih i budućih trgovinskih pregovora trebala raditi na tomu da trgovinski partneri Unije koji primjenjuju kloniranje životinja u svrhu proizvodnje pristanu u tom pogledu preuzeti obveze, kako na bilateralnoj tako i na multilateralnoj razini. [Am. 19.]

| (4f) | U svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću iz 2010. Komisija je navela da su mjere za uspostavljanje sljedivosti uvezenog sjemena i zametaka radi uspostave banaka potomstva u Uniji bile prikladne. Komisija stoga treba postupiti u skladu s time. [Am. 20.] |
| --- | --- |

(4f)

U svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću iz 2010. Komisija je navela da su mjere za uspostavljanje sljedivosti uvezenog sjemena i zametaka radi uspostave banaka potomstva u Uniji bile prikladne. Komisija stoga treba postupiti u skladu s time. [Am. 20.]

| (4 g) | U skladu s primjenom zabrane kloniranja utvrđene ovom Uredbom trebale bi se primjenjivati ciljane trgovinske promotivne mjere koje je donijela Komisija radi potpore visokokvalitetnoj proizvodnji mesa i uzgoju životinja u Uniji. [Am. 21.] |
| --- | --- |

(4 g)

U skladu s primjenom zabrane kloniranja utvrđene ovom Uredbom trebale bi se primjenjivati ciljane trgovinske promotivne mjere koje je donijela Komisija radi potpore visokokvalitetnoj proizvodnji mesa i uzgoju životinja u Uniji. [Am. 21.]

| (5) | Očekuje se da će se znanje o utjecaju tehnike kloniranja na dobrobit životinja povećavati. Vjerojatno je da će se tehnika kloniranja vremenom unaprijediti. Zbog toga zabrane

  Ovu Uredbu
  treba primijeniti samo privremeno. Stoga ovu Direktiva treba preispitati u razumnom roku uzimajući u obzir iskustvo država članica stečeno njezinom provedbom,
  znanstveni i tehnički napredak, razvoj predodžbi potrošača i međunarodni razvoj
  događaja
  , a posebice trgovinske tokove i trgovinske odnose Unije

  znanstvenim i tehničkim napretkom i međunarodnom razvoju događaja. [Am. 22.] |
| --- | --- |

(5)

Očekuje se da će se znanje o utjecaju tehnike kloniranja na dobrobit životinja povećavati. Vjerojatno je da će se tehnika kloniranja vremenom unaprijediti. Zbog toga zabrane

  Ovu Uredbu
  treba primijeniti samo privremeno. Stoga ovu Direktiva treba preispitati u razumnom roku uzimajući u obzir iskustvo država članica stečeno njezinom provedbom,
  znanstveni i tehnički napredak, razvoj predodžbi potrošača i međunarodni razvoj
  događaja
  , a posebice trgovinske tokove i trgovinske odnose Unije

  znanstvenim i tehničkim napretkom i međunarodnom razvoju događaja. [Am. 22.]

| (5a) | Uzimajući u obzir najnoviju anketu Eurobarometra, većina Europljana smatra da kloniranje životinja za proizvodnju hrane nije sigurno za njihovo zdravlje i zdravlje njihovih obitelji. Osim toga, kad je riječ o kloniranju životinja, više je zemalja u Europi koje izražavaju jasnu sklonost donošenju odluka prvenstveno sa stajališta moralnih i etičkih pitanja nego na temelju znanstvenih dokaza. Stoga bi prije revizije ovoga zakonodavstva Komisija trebala provesti službeno istraživanje na razini EU-a kako bi se ponovno procijenile predodžbe potrošača. [Am. 23.] |
| --- | --- |

(5a)

Uzimajući u obzir najnoviju anketu Eurobarometra, većina Europljana smatra da kloniranje životinja za proizvodnju hrane nije sigurno za njihovo zdravlje i zdravlje njihovih obitelji. Osim toga, kad je riječ o kloniranju životinja, više je zemalja u Europi koje izražavaju jasnu sklonost donošenju odluka prvenstveno sa stajališta moralnih i etičkih pitanja nego na temelju znanstvenih dokaza. Stoga bi prije revizije ovoga zakonodavstva Komisija trebala provesti službeno istraživanje na razini EU-a kako bi se ponovno procijenile predodžbe potrošača. [Am. 23.]

| (5b) | Ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebala bi se dodijeliti Komisiji u pogledu uspostave pravila za sustave sljedivosti klonova životinja, potomstva klonova životinja te reprodukcijskog materijala klonova životinja i njihova potomstva. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata Komisija treba osigurati da se Europskom parlamentu i Vijeću relevantni dokumenti dostavljaju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. [Am. 24.] |
| --- | --- |

(5b)

Ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebala bi se dodijeliti Komisiji u pogledu uspostave pravila za sustave sljedivosti klonova životinja, potomstva klonova životinja te reprodukcijskog materijala klonova životinja i njihova potomstva. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata Komisija treba osigurati da se Europskom parlamentu i Vijeću relevantni dokumenti dostavljaju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. [Am. 24.]

| (6) | Ovom Direktivom

  Uredbom
  poštuju se temeljna prava i pridržavaju se načela
  priznata

  priznatih Poveljom o temeljnim pravima Europske unije
  , a posebno sloboda

  i osobito u pogledu slobode poduzetništva i
  sloboda

  slobode znanosti. Ova
  se Uredba

  Direktiva mora
  primjenjivati

  se provoditi u skladu s tim pravima i načelima,. [Am. 25.] |
| --- | --- |

(6)

Ovom Direktivom

  Uredbom
  poštuju se temeljna prava i pridržavaju se načela
  priznata

  priznatih Poveljom o temeljnim pravima Europske unije
  , a posebno sloboda

  i osobito u pogledu slobode poduzetništva i
  sloboda

  slobode znanosti. Ova
  se Uredba

  Direktiva mora
  primjenjivati

  se provoditi u skladu s tim pravima i načelima,. [Am. 25.]

| (6a) | Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti cilj ove Uredbe, nego ga se zbog njegova opsega i učinaka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je predviđeno u tom članku, ova Uredba ne premašuje ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. [Am. 26.] |
| --- | --- |

(6a)

Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti cilj ove Uredbe, nego ga se zbog njegova opsega i učinaka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je predviđeno u tom članku, ova Uredba ne premašuje ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. [Am. 26.]

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU

  UREDBU
  :

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Ovom se Direktivom

  Uredbom
  utvrđuju pravila o:

| (a) | kloniranju životinja u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

kloniranju životinja u Uniji;

| (b) | stavljanju na tržište
  i uvozu
  klonova
  životinja, klonova
  zametaka i

  potomstva
  klonova životinja,
  reprodukcijskog materijala klonova životinja i njihova potomstva te hrane i hrane za životinje dobivene od klonova životinja i njihova potomstva
  . [Am. 27.] |
| --- | --- |

(b)

stavljanju na tržište
  i uvozu
  klonova
  životinja, klonova
  zametaka i

  potomstva
  klonova životinja,
  reprodukcijskog materijala klonova životinja i njihova potomstva te hrane i hrane za životinje dobivene od klonova životinja i njihova potomstva
  . [Am. 27.]

Primjenjuje se na goveda, svinje, ovce, koze i kopitare („životinje”) koji

  sve vrste životinja koje
  se drže i proizvode

  uzgajaju
  u svrhu proizvodnje. [Am. 28.]

Članak 1.a

Cilj

Cilj ove Uredbe rješavanje je pitanja koja se odnose na zdravlje i dobrobit životinja te predodžbe potrošača i etičke aspekte u pogledu tehnike kloniranja. [Am. 29.]

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Direktive

  Uredbe
  primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „životinje koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje”
  („životinje”)
  znači životinje koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje hrane,
  hrane za životinje,
  vune, kože ili krzna ili u druge proizvodne svrhe. Ne obuhvaća

  Time nisu obuhvaćene
  životinje koje se drže i uzgajaju isključivo u druge svrhe kao što je istraživanje, proizvodnja lijekova i medicinskih proizvoda, očuvanje
  ugroženih vrsta i
  rijetkih pasmina ili ugroženih vrsta, sportska i kulturna događanja

  koje kao takve utvrđuju nadležna tijela država članica, kad ne postoje alternativne metode; [Am. 30] |
| --- | --- |

(a)

„životinje koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje”
  („životinje”)
  znači životinje koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje hrane,
  hrane za životinje,
  vune, kože ili krzna ili u druge proizvodne svrhe. Ne obuhvaća

  Time nisu obuhvaćene
  životinje koje se drže i uzgajaju isključivo u druge svrhe kao što je istraživanje, proizvodnja lijekova i medicinskih proizvoda, očuvanje
  ugroženih vrsta i
  rijetkih pasmina ili ugroženih vrsta, sportska i kulturna događanja

  koje kao takve utvrđuju nadležna tijela država članica, kad ne postoje alternativne metode; [Am. 30]

| (b) | „kloniranje” znači nespolno razmnožavanje životinja
  između ostalog,
  tehnikom kojom se jezgra stanice pojedinačne životinje prenosi u oocite

  jajne stanice
  iz kojih je uklonjena jezgra kako bi se stvorio

  stvorili
  genetski
  jednaki

  jednak pojedinačni zametak

  zametci
  („klonovi zametka”) koji se nakon toga može

  mogu
  implantirati u zamjenske majke za proizvodnju populacije

  radi proizvodnje populacija
  genetski jednakih životinja („klon životinje”)(„
  klonovi životinja
  ”); [Am. 31.] |
| --- | --- |

(b)

„kloniranje” znači nespolno razmnožavanje životinja
  između ostalog,
  tehnikom kojom se jezgra stanice pojedinačne životinje prenosi u oocite

  jajne stanice
  iz kojih je uklonjena jezgra kako bi se stvorio

  stvorili
  genetski
  jednaki

  jednak pojedinačni zametak

  zametci
  („klonovi zametka”) koji se nakon toga može

  mogu
  implantirati u zamjenske majke za proizvodnju populacije

  radi proizvodnje populacija
  genetski jednakih životinja („klon životinje”)(„
  klonovi životinja
  ”); [Am. 31.]

| (ba) | „potomstvo klonova životinja” znači životinje različite od klonova životinja, s time da je najmanje jedan od predaka klon; [Am. 32.] |
| --- | --- |

(ba)

„potomstvo klonova životinja” znači životinje različite od klonova životinja, s time da je najmanje jedan od predaka klon; [Am. 32.]

| (bb) | „reprodukcijski materijal” znači sjeme, jajne stanice i zametci prikupljeni ili proizvedeni od životinja u svrhu reprodukcije; [Am. 33.] |
| --- | --- |

(bb)

„reprodukcijski materijal” znači sjeme, jajne stanice i zametci prikupljeni ili proizvedeni od životinja u svrhu reprodukcije; [Am. 33.]

| (bc) | „sljedivost” znači mogućnost ulaženja u trag hrani, hrani za životinje, životinji za proizvodnju hrane ili tvari koja je namijenjena za ugrađivanje ili se očekuje da će se ugraditi u hranu ili hranu za životinje te mogućnost njihova praćenja kroz sve faze proizvodnje, prerade i distribucije; [Am. 34.] |
| --- | --- |

(bc)

„sljedivost” znači mogućnost ulaženja u trag hrani, hrani za životinje, životinji za proizvodnju hrane ili tvari koja je namijenjena za ugrađivanje ili se očekuje da će se ugraditi u hranu ili hranu za životinje te mogućnost njihova praćenja kroz sve faze proizvodnje, prerade i distribucije; [Am. 34.]

| (c) | „stavljanje na tržište” znači prvo stavljanje na raspolaganje životinje ili proizvoda na unutarnje tržište; |
| --- | --- |

(c)

„stavljanje na tržište” znači prvo stavljanje na raspolaganje životinje ili proizvoda na unutarnje tržište;

| (ca) | „hrana” znači hrana kako je definirana člankom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002. [Am. 35.] |
| --- | --- |

(ca)

„hrana” znači hrana kako je definirana člankom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002. [Am. 35.]

Članak 3.

Privremena Zabrana
  [Am. 36.]

Države članice privremeno zabranjuju

  Zabranjuje se sljedeće
  : [Am. 37.]

| (a) | kloniranje životinja; |
| --- | --- |

(a)

kloniranje životinja;

| (b) | stavljanje na tržište
  i uvoz

  životinjskih klonova
  životinja, klonova zametaka, potomstva klonova životinja, reprodukcijskog materijala klonova životinja
  i
  njihova potomstva te hrane i hrane za životinje dobivene od
  klonova
  životinja i njihova potomstva

  embrija. [Am. 38.] |
| --- | --- |

(b)

stavljanje na tržište
  i uvoz

  životinjskih klonova
  životinja, klonova zametaka, potomstva klonova životinja, reprodukcijskog materijala klonova životinja
  i
  njihova potomstva te hrane i hrane za životinje dobivene od
  klonova
  životinja i njihova potomstva

  embrija. [Am. 38.]

Članak 3.a

Uvjeti uvoza

Životinje se ne smiju uvoziti iz trećih zemalja osim ako na popratnim uvoznim certifikatima nije navedeno da to nisu klonovi životinja ili njihovo potomstvo

Reprodukcijski materijal te hrana i hrana za životinje koja je životinjskog porijekla ne smiju se uvoziti iz trećih zemalja osim ako na popratnim uvoznim certifikatima nije navedeno da nisu dobiveni od klonova životinja ili njihova potomstva.

Kako bi osigurala da se na uvoznim certifikatima za životinje i reprodukcijski materijal te za hranu i hranu za životinje koja je životinjskog porijekla naznačuje je li riječ o kloniranim životinjama ili njihovu potomstvu ili je navedeno nastalo od njih, Komisija će do...

   (11)

  donijeti posebne uvjete uvoza u skladu s člancima 48. ili 49. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  te po potrebi predstaviti prijedlog izmjene ostalog zakonodavstva u području zdravlja životinja ili zootehničkih i genealoških uvjeta uvoza. [Am. 39.]

Članak 3.b

Sljedivost

Kako bi se nadležnim tijelima i gospodarskim subjektima pružile informacije koje su im potrebne za provedbu točke (b) članka 3., uspostavljaju se sustavi sljedivosti za:

| (a) | klonove životinja; |
| --- | --- |

(a)

klonove životinja;

| (b) | potomstvo klonova životinja; |
| --- | --- |

(b)

potomstvo klonova životinja;

| (c) | reprodukcijski materijal klonova životinja i njihova potomstva. |
| --- | --- |

(c)

reprodukcijski materijal klonova životinja i njihova potomstva.

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 4.a radi utvrđivanja detaljnih pravila za unošenje informacija iz točaka (a) do (c) prvog podstavka u certifikate navedene u zakonodavstvu o zdravlju životinja i zootehničkom zakonodavstvu ili u certifikate koje je Komisija sastavila u tu svrhu. Ti delegirani akti donose se do ...

   (*2)
  . [Am. 40.]

Članak 4.

Kazne

Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje će se primjenjivati za
  kršenje ove Uredbe

  kršenja nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom i poduzimaju sve potrebne mjere
  kako bi osigurale
  da se one provode

  ona primjenjuju
  . Predviđene kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne i moraju odvraćati
  te se njima moraju zajamčiti jednaki uvjeti.

  od daljnjeg kršenja. Države članice obavješćuju Komisiju o
  tim

  ovim odredbama
  do ...

   (*3)
  najkasnije do [datum prijenosa Direktive] i bez
  odgađanja je

  odlaganja izvješćuju o svim njihovim naknadnim izmjenama. [Am. 41.]

Članak 4.a

Izvršavanje delegiranja

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima ovim člankom.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od ...

   (*4)

  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3.a. Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objavljivanja te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u odluci. Njime se ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istovremeno dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

5.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 3.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne izraze nikakav prigovor u razdoblju od dva mjeseca od dostavljanja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 42.]

Članak 5.

Izvješćivanje i preispitivanje

1.   Države članice do ... (*5)
  [datum = 5 godina nakon datuma prijenosa ove Direktive] izvješćuju Komisiju o
  iskustvu stečenom

  iskustvima stečenima primjenom ove Direktive

  Uredbe
  . [Am. 43.]

2.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću predstavlja izvješće o primjeni ove Direktive

  Uredbe
  uzimajući u obzir:

| (a) | izvješća koja dostavljaju države članice u skladu sa stavkom 1.; |
| --- | --- |

(a)

izvješća koja dostavljaju države članice u skladu sa stavkom 1.;

| (b) | znanstveni i tehnički napredak

  sve dostupne znanstvene i tehničke dokaze o napretku
  , osobito u pogledu aspekata kloniranja koji se odnose na dobrobit životinja
  i sigurnosti hrane, te napredak postignut u uspostavi pouzdanih sustava sljedivosti klonova i njihova potomstva
  ; [Am. 44.] |
| --- | --- |

(b)

znanstveni i tehnički napredak

  sve dostupne znanstvene i tehničke dokaze o napretku
  , osobito u pogledu aspekata kloniranja koji se odnose na dobrobit životinja
  i sigurnosti hrane, te napredak postignut u uspostavi pouzdanih sustava sljedivosti klonova i njihova potomstva
  ; [Am. 44.]

| (ba) | razvoj predodžbi potrošača o kloniranju; [Am. 45.] |
| --- | --- |

(ba)

razvoj predodžbi potrošača o kloniranju; [Am. 45.]

| (c) | međunarodni razvoj događaja; |
| --- | --- |

(c)

međunarodni razvoj događaja;

| (ca) | zabrinutost potrošača u pogledu javnog zdravlja i dobrobiti životinja; [Am. 46.] |
| --- | --- |

(ca)

zabrinutost potrošača u pogledu javnog zdravlja i dobrobiti životinja; [Am. 46.]

| (cb) | etička pitanja o kloniranju životinja. [Am. 47.] |
| --- | --- |

(cb)

etička pitanja o kloniranju životinja. [Am. 47.]

2a.
     
  Komisija objavljuje izvješće iz stavka 2. [Am. 48.]

2b.
     
  Komisija službenim istraživanjem na razini EU-a započinje javno savjetovanje radi procjene novih trendova u predodžbama potrošača o prehrambenim proizvodima dobivenim od kloniranih životinja. [Am. 49.]

Članak 6.

Prijenos

1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom, do [datum = 12 mjeseci nakon datuma prijenosa ove Direktive]. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Kada države članice donesu ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
  [Am. 50.]

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva

  Uredba
  stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od ...

   (*6)
  . [Am. 52.]

Članak 8.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.
  [Am. 53.]

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. [Am. 54.]

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 311, 12.9.2014., str. 73.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 8. rujna 2015.

2

(3)  
  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

3

Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(4)  Direktiva Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (SL L 221, 8.8.1998., str. 23.).

4

(5)  
  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/ sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

5

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/ sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

(6)  Znanstveno mišljenje Znanstvenog odbora za sigurnost hrane, zdravlje i dobrobit životinja i učinak na okoliš životinja koje su nastale

  nastalih
  kloniranjem tehnikom prijenosa jezgre somatske stanice (SNCT) i

  te
  njihovog neposrednog potomstva i proizvoda dobivenih od tih životinja http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/cloning.htm?wtrl=01

6

koje su nastale

nastalih

i

te

(7)  
  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

7

http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

(8)  
  Etički aspekti kloniranja životinja radi opskrbe hranom, 16. siječnja 2008. http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

8

Etički aspekti kloniranja životinja radi opskrbe hranom, 16. siječnja 2008. http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

(9)  
  Presuda Suda od 23. veljače 1988., Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske protiv Vijeća Europskih zajednica, C-68/86, EU:C:1988:85; Presuda Suda od 16. studenoga 1989., Komisija Europskih zajednica protiv Vijeća Europskih zajednica, C-131/87, EU:C:1989:581; Presuda Suda od 16. studenoga 1989., Komisija Europskih zajednica protiv Vijeća Europskih zajednica, C-11/88, EU:C:1989:583.

9

Presuda Suda od 23. veljače 1988., Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske protiv Vijeća Europskih zajednica, C-68/86, EU:C:1988:85; Presuda Suda od 16. studenoga 1989., Komisija Europskih zajednica protiv Vijeća Europskih zajednica, C-131/87, EU:C:1989:581; Presuda Suda od 16. studenoga 1989., Komisija Europskih zajednica protiv Vijeća Europskih zajednica, C-11/88, EU:C:1989:583.

(10)  
  Vidi npr. izvješća Eurobarometra iz 2008. i 2010.: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf i http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

10

Vidi npr. izvješća Eurobarometra iz 2008. i 2010.: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf i http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

(11)  
  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

11

Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

(*1)  
  Šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe.

*1

Šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe.

(*2)  
  Šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe.

*2

Šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe.

(*3)  
  Jedna godina od stupanja na snagu ove Uredbe.

*3

Jedna godina od stupanja na snagu ove Uredbe.

(*4)  
  Datum stupanja na snagu ove Uredbe.

*4

Datum stupanja na snagu ove Uredbe.

(*5)  
  Šest godina od stupanja na snagu ove Uredbe.

*5

Šest godina od stupanja na snagu ove Uredbe.

(*6)  
  Jedna godina od stupanja na snagu ove Uredbe.

*6

Jedna godina od stupanja na snagu ove Uredbe.

---

Srijeda, 9. rujna 2015.

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/287 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/287

---

P8_TA(2015)0298

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Gvinejom Bisau: ribolovne mogućnosti i financijski doprinos (suglasnost) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Gvineje Bisau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 316/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (11667/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (11667/2012),

| — | uzimajući u obzir nacrt protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (11671/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (11671/2012),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0278/2014),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 9. rujna 2015. (1) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 9. rujna 2015. (1) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0233/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0233/2015),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Gvineje Bisau. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Gvineje Bisau.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2015)0299.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/288 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/288

---

P8_TA(2015)0300

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Republikom Kabo Verde: ribolovne mogućnosti i financijski doprinos (suglasnost) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola između Europske unije i Republike Kabo Verde o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 316/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15848/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15848/2014),

| — | uzimajući u obzir nacrt protokola između Europske unije i Republike Kabo Verde o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verde (15849/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt protokola između Europske unije i Republike Kabo Verde o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verde (15849/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0003/2015),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 9. rujna 2015. (1) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 9. rujna 2015. (1) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0201/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0201/2015),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kabo Verde. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kabo Verde.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2015)0301.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/289

---

P8_TA(2015)0302

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Madagaskarom: ribolovne mogućnosti i financijski doprinos ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Madagaskara (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 316/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15225/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15225/2014),

| — | uzimajući u obzir nacrt protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Madagaskara (15226/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Madagaskara (15226/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0002/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0002/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0196/2015),

| 1. | daje suglasnost sklapanju Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost sklapanju Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Madagaskara. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Madagaskara.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/290 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/290

---

P8_TA(2015)0303

Protokol o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (suglasnost)***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 316/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06040/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06040/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt protokola o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (06041/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt protokola o izmjeni Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (06041/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkama (a) i (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkama (a) i (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0077/2015),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 9. rujna 2015. (1) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 9. rujna 2015. (1) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0237/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0237/2015),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj trgovinskoj organizaciji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2015)0304.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/291 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/291

---

P8_TA(2015)0305

Odobrenje Austriji, Belgiji i Poljskoj da ratificiraju ili pristupe Budimpeštanskoj konvenciji o ugovoru o prijevozu robe unutarnjim vodnim putovima (CMNI) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o nacrtu odluke Vijeća kojom se Kraljevini Belgiji i Republici Poljskoj odobrava ratifikacija Budimpeštanske konvencije o ugovoru o prijevozu robe unutarnjim vodnim putovima (CMNI), a Republici Austriji pristupanje navedenoj Konvenciji (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 316/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08223/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08223/2015),

| — | uzimajući u obzir Budimpeštansku konvenciju o ugovoru o prijevozu robe unutarnjim vodnim putovima (08223/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Budimpeštansku konvenciju o ugovoru o prijevozu robe unutarnjim vodnim putovima (08223/15/ADD1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0173/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0231/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0231/2015),

| 1. | daje suglasnost nacrtu odluke Vijeća kojom se Kraljevini Belgiji i Republici Poljskoj odobrava ratifikacija Budimpeštanske konvencije o ugovoru o prijevozu robe unutarnjim vodnim putovima, a Republici Austriji pristupanje navedenoj Konvenciji; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost nacrtu odluke Vijeća kojom se Kraljevini Belgiji i Republici Poljskoj odobrava ratifikacija Budimpeštanske konvencije o ugovoru o prijevozu robe unutarnjim vodnim putovima, a Republici Austriji pristupanje navedenoj Konvenciji;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/292 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/292

---

P8_TA(2015)0306

Privremene mjere u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. rujna 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

(Savjetovanje)

(2017/C 316/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2015)0286), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2015)0286),

| — | uzimajući u obzir članak 78. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0156/2015),

| — | uzimajući u obzir pismo Vijeća od 30. srpnja 2015. kojim je obavijestilo Parlament o svojem općem pristupu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Vijeća od 30. srpnja 2015. kojim je obavijestilo Parlament o svojem općem pristupu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0245/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0245/2015),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama;

| 2. | prihvaća izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prihvaća izjavu priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 5. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

Amandman 1

Prijedlog odluke

Pozivanje 3.a (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebice Poglavlje I. i članke 18. i 19., |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebice Poglavlje I. i članke 18. i 19.,

Amandman 2

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | u skladu s člankom 78. stavkom 3. i člankom 80. Ugovora mjere solidarnosti u okviru te Odluke obvezujućeg su karaktera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

u skladu s člankom 78. stavkom 3. i člankom 80. Ugovora mjere solidarnosti u okviru te Odluke obvezujućeg su karaktera.

Amandman 3

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Privremene mjere za hitno premještanje samo su jedan dio sveobuhvatnog pristupa migracijama u skladu s Komunikacijom Komisije od 13. svibnja 2015. naziva „Europski migracijski program” i nadolazećim izvješćem Europskog parlamenta o vlastitoj inicijativi. Europski parlament naglašava da su svi aspekti sveobuhvatnog pristupa važni i da ih je potrebno paralelno razvijati. Europsko vijeće je na sastancima 25. i 26. lipnja 2015., u svjetlu trenutačne hitne situacije i predanosti jačanju solidarnosti i odgovornosti, postiglo poseban dogovor o privremenom i iznimnom premještanju 40 000 osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita iz Italije i Grčke u druge države članice tijekom razdoblja od dvije godine. Države članice se trebaju dogovoriti oko obvezujuće kvote za raspodjelu takvih osoba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Privremene mjere za hitno premještanje samo su jedan dio sveobuhvatnog pristupa migracijama u skladu s Komunikacijom Komisije od 13. svibnja 2015. naziva „Europski migracijski program” i nadolazećim izvješćem Europskog parlamenta o vlastitoj inicijativi. Europski parlament naglašava da su svi aspekti sveobuhvatnog pristupa važni i da ih je potrebno paralelno razvijati. Europsko vijeće je na sastancima 25. i 26. lipnja 2015., u svjetlu trenutačne hitne situacije i predanosti jačanju solidarnosti i odgovornosti, postiglo poseban dogovor o privremenom i iznimnom premještanju 40 000 osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita iz Italije i Grčke u druge države članice tijekom razdoblja od dvije godine. Države članice se trebaju dogovoriti oko obvezujuće kvote za raspodjelu takvih osoba.

Amandman 4

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U rezoluciji od 29. travnja 2015., Europski parlament ponovno je naglasio potrebu da Unija svoj odgovor na nedavne tragedije u Sredozemlju temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti te pojača napore u tom području naspram država članica koje prihvaćaju najveći broj izbjeglica i podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, u apsolutnom ili proporcionalnom smislu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U rezoluciji od 29. travnja 2015., Europski parlament ponovno je naglasio potrebu da Unija svoj odgovor na nedavne tragedije u Sredozemlju temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti te pojača napore u tom području naspram država članica koje prihvaćaju najveći broj izbjeglica i podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, u apsolutnom ili proporcionalnom smislu.

| (5) | U rezoluciji od 29. travnja 2015. Europski parlament ponovno je naglasio potrebu da Unija svoj odgovor na nedavne tragedije na Sredozemlju temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti te pojača napore u tom području naspram država članica koje prihvaćaju najveći broj izbjeglica i podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, u apsolutnom ili proporcionalnom smislu
  , na temelju kriterija za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br
  . 
  604/2013

   (1bis)

  . Europski parlament pozvao je na uspostavu obvezujuće kvote za raspodjelu tražitelja azila među svim državama članicama. |
| --- | --- |

(5)

U rezoluciji od 29. travnja 2015. Europski parlament ponovno je naglasio potrebu da Unija svoj odgovor na nedavne tragedije na Sredozemlju temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti te pojača napore u tom području naspram država članica koje prihvaćaju najveći broj izbjeglica i podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, u apsolutnom ili proporcionalnom smislu
  , na temelju kriterija za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br
  . 
  604/2013

   (1bis)

  . Europski parlament pozvao je na uspostavu obvezujuće kvote za raspodjelu tražitelja azila među svim državama članicama.

Amandman 5

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Među državama članicama u kojima su zabilježene situacije iznimnog pritiska i u svjetlu nedavnih tragičnih događaja u Sredozemlju, posebno su Italija i Grčka doživjele nezapamćene valove migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, koji dolaze na njihova državna području i stvaraju znatan pritisak na njihove migracijske sustave i sustave azila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Među državama članicama u kojima su zabilježene situacije iznimnog pritiska i u svjetlu nedavnih tragičnih događaja u Sredozemlju, posebno su Italija i Grčka doživjele nezapamćene valove migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, koji dolaze na njihova državna području i stvaraju znatan pritisak na njihove migracijske sustave i sustave azila.

| (7) | Među državama članicama u kojima su zabilježene situacije iznimnog pritiska i u svjetlu nedavnih tragičnih događaja na Sredozemlju, posebno su se Italija i Grčka suočile s dotad nezabilježenim dotokom migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, koji dolaze na njihova državna području i stvaraju znatan pritisak na njihove migracijske sustave i sustave azila
  , što ukazuje na negativni utjecaj Uredbe (EU) br
  . 
  604/2013 na prvu državu ulaska u Uniju, a to nažalost još nije dovelo do obustave Uredbe ili barem do brisanja dijela o prvoj državi ulaska u Uniju. Međutim, druge države članice Unije također se suočavaju s velikim porastom broja tražitelja azila koje prihvaćaju. |
| --- | --- |

(7)

Među državama članicama u kojima su zabilježene situacije iznimnog pritiska i u svjetlu nedavnih tragičnih događaja na Sredozemlju, posebno su se Italija i Grčka suočile s dotad nezabilježenim dotokom migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, koji dolaze na njihova državna području i stvaraju znatan pritisak na njihove migracijske sustave i sustave azila
  , što ukazuje na negativni utjecaj Uredbe (EU) br
  . 
  604/2013 na prvu državu ulaska u Uniju, a to nažalost još nije dovelo do obustave Uredbe ili barem do brisanja dijela o prvoj državi ulaska u Uniju. Međutim, druge države članice Unije također se suočavaju s velikim porastom broja tražitelja azila koje prihvaćaju.

Amandman 6

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Prognoze stručnjaka pokazuju da će u kratkom i srednjem roku doći do povećanog migracijskog pritiska na vanjske morske i kopnene granice Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Prognoze stručnjaka pokazuju da će u kratkom i srednjem roku doći do povećanog migracijskog pritiska na vanjske morske i kopnene granice Unije.

Amandman 7

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Prema podacima Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex) središnja i istočna sredozemna ruta bile su najčešće rute za nezakonite prelaske granica Unije 2014. U 2014. više od 170 000 migranata samo je u Italiju stiglo nezakonitim načinom, što je u odnosu na 2013. povećanje od 277 %. Stalan rast zabilježen je i u Grčkoj u koju je pristiglo više od 50 000 nezakonitih migranata, što je u odnosu na 2013. povećanje od 153 %. Statistika u prvim mjesecima 2015. potvrđuje taj jasan trend u pogledu Italije. Osim toga, Grčku je u prvim mjesecima 2015. zahvatio i nagli porast broja nezakonitih prelazaka granice, koji odgovara više od
  50 % ukupnog broja nezakonitih prelazaka granice
  u
  2014. (gotovo 28 000 u prva četiri mjeseca 2015. u
  usporedbi s ukupnim brojem od gotovo
  55 000
  u 2014.). Znatan udio ukupnog broja nezakonitih migranata u te dvije regije činili su migranti s državljanstvima koja, na temelju podataka Eurostata, imaju visoku stopu priznavanja na razini Unije (2014. državljani Sirije i Eritreje, za koje stopa priznavanja na razini Unije iznosi više od 75 %, činili su više od 40 % nezakonitih migranata u Italiji i više od 50 % u Grčkoj). Prema podacima Eurostata, nezakonita prisutnost utvrđena je za 30 505 Sirijaca u Grčkoj u 2014. u usporedbi s 8 220 u 2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Prema podacima Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex) središnja i istočna sredozemna ruta bile su najčešće rute za nezakonite prelaske granica Unije 2014. U 2014. više od 170 000 migranata samo je u Italiju stiglo nezakonitim načinom, što je u odnosu na 2013. povećanje od 277 %. Stalan rast zabilježen je i u Grčkoj u koju je pristiglo više od 50 000 nezakonitih migranata, što je u odnosu na 2013. povećanje od 153 %. Statistika u prvim mjesecima 2015. potvrđuje taj jasan trend u pogledu Italije. Osim toga, Grčku je u prvim mjesecima 2015. zahvatio i nagli porast broja nezakonitih prelazaka granice, koji odgovara više od
  50 % ukupnog broja nezakonitih prelazaka granice
  u
  2014. (gotovo 28 000 u prva četiri mjeseca 2015. u
  usporedbi s ukupnim brojem od gotovo
  55 000
  u 2014.). Znatan udio ukupnog broja nezakonitih migranata u te dvije regije činili su migranti s državljanstvima koja, na temelju podataka Eurostata, imaju visoku stopu priznavanja na razini Unije (2014. državljani Sirije i Eritreje, za koje stopa priznavanja na razini Unije iznosi više od 75 %, činili su više od 40 % nezakonitih migranata u Italiji i više od 50 % u Grčkoj). Prema podacima Eurostata, nezakonita prisutnost utvrđena je za 30 505 Sirijaca u Grčkoj u 2014. u usporedbi s 8 220 u 2013.

| (8) | Prema podacima Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex) središnja i istočna sredozemna ruta bile su najčešće rute za nezakonite prelaske granica Unije 2014. U 2014. je na nezakonit način samo u Italiju stiglo više od 170 000 migranata, što je u odnosu na 2013. povećanje od 277 %
  , uključujući više od 26 100 djece od koje je više od 13 000 maloljetnika bez pratnje i koja predstavljaju 7,6  % od ukupnog broja migranata
  . Stalan rast zabilježen je i u Grčkoj u koju je pristiglo više od 50 000 nezakonitih migranata, što je u odnosu na 2013. povećanje od 153 %. Statistika u prvim mjesecima 2015. potvrđuje taj jasan trend u pogledu Italije.
  U Italiji se od siječnja do lipnja 2015. broj nezakonitih prelazaka granice povećao za 5 % u odnosu na isto razdoblje u prethodnoj godini.
  Osim toga, Grčku je u prvim mjesecima 2015. zahvatio i nagli porast broja nezakonitih prelazaka granice, koji odgovara više od
  šesterostrukom povećanju u odnosu na isto razdoblje u prethodnoj godini i povećanju od gotovo 140 % u usporedbi s cijelom prethodnom godinom (76 293 od siječnja do lipnja 2015., prema podacima Frontexa,
  u usporedbi s ukupnim brojem od gotovo 55 000 u 2014.). Znatan udio ukupnog broja nezakonitih migranata u te dvije regije činili su migranti s državljanstvima koja, na temelju podataka Eurostata, imaju visoku stopu priznavanja na razini Unije (2014. državljani Sirije i Eritreje, za koje stopa priznavanja na razini Unije iznosi više od 75 %, činili su više od 40 % nezakonitih migranata u Italiji i više od 50 % u Grčkoj
  ; od siječnja do lipnja 2015. državljani Sirije i Eritreje činili su 30 % dolazaka u Italiju i gotovo 60 % dolazaka u Grčku
  ). Prema podacima Eurostata, nezakonita prisutnost utvrđena je za 30 505 Sirijaca u Grčkoj u 2014. u usporedbi s 8 220 u 2013. |
| --- | --- |

(8)

Prema podacima Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex) središnja i istočna sredozemna ruta bile su najčešće rute za nezakonite prelaske granica Unije 2014. U 2014. je na nezakonit način samo u Italiju stiglo više od 170 000 migranata, što je u odnosu na 2013. povećanje od 277 %
  , uključujući više od 26 100 djece od koje je više od 13 000 maloljetnika bez pratnje i koja predstavljaju 7,6  % od ukupnog broja migranata
  . Stalan rast zabilježen je i u Grčkoj u koju je pristiglo više od 50 000 nezakonitih migranata, što je u odnosu na 2013. povećanje od 153 %. Statistika u prvim mjesecima 2015. potvrđuje taj jasan trend u pogledu Italije.
  U Italiji se od siječnja do lipnja 2015. broj nezakonitih prelazaka granice povećao za 5 % u odnosu na isto razdoblje u prethodnoj godini.
  Osim toga, Grčku je u prvim mjesecima 2015. zahvatio i nagli porast broja nezakonitih prelazaka granice, koji odgovara više od
  šesterostrukom povećanju u odnosu na isto razdoblje u prethodnoj godini i povećanju od gotovo 140 % u usporedbi s cijelom prethodnom godinom (76 293 od siječnja do lipnja 2015., prema podacima Frontexa,
  u usporedbi s ukupnim brojem od gotovo 55 000 u 2014.). Znatan udio ukupnog broja nezakonitih migranata u te dvije regije činili su migranti s državljanstvima koja, na temelju podataka Eurostata, imaju visoku stopu priznavanja na razini Unije (2014. državljani Sirije i Eritreje, za koje stopa priznavanja na razini Unije iznosi više od 75 %, činili su više od 40 % nezakonitih migranata u Italiji i više od 50 % u Grčkoj
  ; od siječnja do lipnja 2015. državljani Sirije i Eritreje činili su 30 % dolazaka u Italiju i gotovo 60 % dolazaka u Grčku
  ). Prema podacima Eurostata, nezakonita prisutnost utvrđena je za 30 505 Sirijaca u Grčkoj u 2014. u usporedbi s 8 220 u 2013.

Amandman 8

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Prema podacima Frontexa važna migracijska ruta koja vodi u Uniju u 2014. bila je zapadno-balkanska ruta s 43 357 nezakonitih prelazaka granice.
  Međutim, većini migranata koji koriste balkansku rutu nije prima facie potrebna međunarodna zaštita, s obzirom na to da 51 % migranata dolazi s Kosova
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Prema podacima Frontexa važna migracijska ruta koja vodi u Uniju u 2014. bila je zapadno-balkanska ruta s 43 357 nezakonitih prelazaka granice.
  Međutim, većini migranata koji koriste balkansku rutu nije prima facie potrebna međunarodna zaštita, s obzirom na to da 51 % migranata dolazi s Kosova
  .

| (10) | Prema podacima Frontexa važna migracijska ruta koja vodi u Uniju u 2014. bila je zapadno-balkanska ruta s 43 357 nezakonitih prelazaka granice.
  Broj nezakonitih prelazaka granice dramatično je porastao u 2015
  .
  Od siječnja do lipnja 2015. 67 444 migranata i izbjeglica koristilo se rutom kroz tursku granicu s Grčkom i Bugarskom te kroz kopnenu granicu Mađarske. To ukazuje na povećanje od 962 % u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Te rute sada sve više koriste osobe koje bježe od rata i progona. Od siječnja do lipnja 2015. u Uniju je tim rutama ušlo 17 955 izbjeglica iz Afganistana, 13 225 izbjeglica iz Sirije, 3 021 izbjeglica iz Iraka i 196 izbjeglica iz Eritreje. |
| --- | --- |

(10)

Prema podacima Frontexa važna migracijska ruta koja vodi u Uniju u 2014. bila je zapadno-balkanska ruta s 43 357 nezakonitih prelazaka granice.
  Broj nezakonitih prelazaka granice dramatično je porastao u 2015
  .
  Od siječnja do lipnja 2015. 67 444 migranata i izbjeglica koristilo se rutom kroz tursku granicu s Grčkom i Bugarskom te kroz kopnenu granicu Mađarske. To ukazuje na povećanje od 962 % u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Te rute sada sve više koriste osobe koje bježe od rata i progona. Od siječnja do lipnja 2015. u Uniju je tim rutama ušlo 17 955 izbjeglica iz Afganistana, 13 225 izbjeglica iz Sirije, 3 021 izbjeglica iz Iraka i 196 izbjeglica iz Eritreje.

Amandman 9

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Potrebni su brzo i cjelovito prenošenje te učinkovita primjena Zajedničkog europskog sustava azila, čime će se jamčiti uvođenje zajedničkih normi Unije, uključujući uvjete prihvata tražitelja azila i poštovanje temeljnih prava, kako je predviđeno postojećim zakonodavstvom Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Potrebni su brzo i cjelovito prenošenje te učinkovita primjena Zajedničkog europskog sustava azila, čime će se jamčiti uvođenje zajedničkih normi Unije, uključujući uvjete prihvata tražitelja azila i poštovanje temeljnih prava, kako je predviđeno postojećim zakonodavstvom Unije.

Amandman 10

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Ako bi država članica osim Italije ili
  Grčka
  bila suočena sa sličnom hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, u skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora. Takve mjere mogu uključivati, prema potrebi, obustavu obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Ako bi država članica osim Italije ili
  Grčka
  bila suočena sa sličnom hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, u skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora. Takve mjere mogu uključivati, prema potrebi, obustavu obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom.

| (15) | Uzimajući u obzir trenutačnu nestabilnost i sukobe u neposrednom susjedstvu Unije i promjenjivu prirodu migracijskih tokova,
  ako bi država članica osim Italije ili
  Grčke
  bila suočena sa sličnom hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, u skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora. Takve mjere mogu uključivati, prema potrebi, obustavu obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom. |
| --- | --- |

(15)

Uzimajući u obzir trenutačnu nestabilnost i sukobe u neposrednom susjedstvu Unije i promjenjivu prirodu migracijskih tokova,
  ako bi država članica osim Italije ili
  Grčke
  bila suočena sa sličnom hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, u skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora. Takve mjere mogu uključivati, prema potrebi, obustavu obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom.

Amandman 11

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Mjere predviđene ovom Odlukom povlače za sobom privremeno odstupanje od kriterija utvrđenih u članku 13. stavku 1. Uredbe (EU) br. 604/2013
  Europskog parlamenta
  i
  Vijeća

   (1)

  i
  postupovne korake, među ostalim rokove, utvrđene u člancima 21., 22. i 29. te Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Mjere predviđene ovom Odlukom povlače za sobom privremeno odstupanje od kriterija utvrđenih u članku 13. stavku 1. Uredbe (EU) br. 604/2013
  Europskog parlamenta
  i
  Vijeća

   (1)

  i
  postupovne korake, među ostalim rokove, utvrđene u člancima 21., 22. i 29. te Uredbe.

| (17) | Mjere predviđene ovom Odlukom povlače za sobom privremeno odstupanje od kriterija utvrđenih u članku 13. stavku 1. Uredbe (EU) br. 604/2013 i postupovne korake, među ostalim rokove utvrđene u člancima 21., 22. i 29. te Uredbe.
  Mjere premještanja ne smiju sprečavati države članice u potpunoj primjeni Uredbe (EU) br. 604/2013, uključujući proaktivnu i učinkovitu primjenu svih kriterija, kao što su spajanje obitelji, posebna zaštita maloljetnika bez pratnje i diskrecijska klauzula iz humanitarnih razloga. |
| --- | --- |

(17)

Mjere predviđene ovom Odlukom povlače za sobom privremeno odstupanje od kriterija utvrđenih u članku 13. stavku 1. Uredbe (EU) br. 604/2013 i postupovne korake, među ostalim rokove utvrđene u člancima 21., 22. i 29. te Uredbe.
  Mjere premještanja ne smiju sprečavati države članice u potpunoj primjeni Uredbe (EU) br. 604/2013, uključujući proaktivnu i učinkovitu primjenu svih kriterija, kao što su spajanje obitelji, posebna zaštita maloljetnika bez pratnje i diskrecijska klauzula iz humanitarnih razloga.

Amandman 12

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Trebalo je odrediti koje kriterije primijeniti pri odlučivanju o skupini i broju podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti iz Italije i Grčke. Jasan i upotrebljiv sustav predviđen je na temelju praga prosječne stope odluka na razini Unije o odobravanju međunarodne zaštite u prvostupanjskim postupcima, kako je definirano u Eurostatu, u odnosu na ukupan broj prvostupanjskih odluka na razini Unije o zahtjevima za azil za međunarodnu zaštitu, na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka. S jedne strane, tim bi se pragom moralo osigurati, u najvećoj mogućoj mjeri, da svi podnositelji zahtjeva kojima je najvjerojatnije nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita budu u mogućnosti da u potpunosti i brzo ostvare svoja prava na zaštitu u državi članici premještanja. S druge strane, time bi se u najvećoj mogućoj mjeri spriječilo, da podnositelji zahtjeva, koji će vjerojatno primiti negativnu odluku u vezi sa zahtjevom, budu premješteni u drugu državu članicu, čime bi se neopravdano produljio njihov boravak u Uniji. Na temelju podataka Eurostata za prvostupanjske odluke iz 2014. za potrebe ove Odluke trebalo bi upotrijebiti prag od 75 % koji u toj godini odgovara odlukama o zahtjevima za državljane Sirije i Eritreje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Trebalo je odrediti koje kriterije primijeniti pri odlučivanju o skupini i broju podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti iz Italije i Grčke. Jasan i upotrebljiv sustav predviđen je na temelju praga prosječne stope odluka na razini Unije o odobravanju međunarodne zaštite u prvostupanjskim postupcima, kako je definirano u Eurostatu, u odnosu na ukupan broj prvostupanjskih odluka na razini Unije o zahtjevima za azil za međunarodnu zaštitu, na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka. S jedne strane, tim bi se pragom moralo osigurati, u najvećoj mogućoj mjeri, da svi podnositelji zahtjeva kojima je najvjerojatnije nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita budu u mogućnosti da u potpunosti i brzo ostvare svoja prava na zaštitu u državi članici premještanja. S druge strane, time bi se u najvećoj mogućoj mjeri spriječilo, da podnositelji zahtjeva, koji će vjerojatno primiti negativnu odluku u vezi sa zahtjevom, budu premješteni u drugu državu članicu, čime bi se neopravdano produljio njihov boravak u Uniji. Na temelju podataka Eurostata za prvostupanjske odluke iz 2014. za potrebe ove Odluke trebalo bi upotrijebiti prag od 75 % koji u toj godini odgovara odlukama o zahtjevima za državljane Sirije i Eritreje.

| (18) | Trebalo je odrediti koje kriterije primijeniti pri odlučivanju o skupini i broju podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti iz Italije i Grčke. Jasan i upotrebljiv sustav predviđen je na temelju praga prosječne stope odluka na razini Unije o odobravanju međunarodne zaštite u prvostupanjskim postupcima, kako je definirano u Eurostatu, u odnosu na ukupan broj prvostupanjskih odluka na razini Unije o zahtjevima za azil za međunarodnu zaštitu, na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka. S jedne strane, tim bi se pragom moralo osigurati, u najvećoj mogućoj mjeri, da svi podnositelji zahtjeva kojima je najvjerojatnije nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita budu u mogućnosti da u potpunosti i brzo ostvare svoja prava na zaštitu u državi članici premještanja. S druge strane, time bi se u najvećoj mogućoj mjeri spriječilo, da podnositelji zahtjeva, koji će vjerojatno primiti negativnu odluku u vezi sa zahtjevom, budu premješteni u drugu državu članicu, čime bi se neopravdano produljio njihov boravak u Uniji. Na temelju podataka Eurostata za prvostupanjske odluke iz 2014. za potrebe ove Odluke trebalo bi upotrijebiti prag od 75 % koji u toj godini odgovara odlukama o zahtjevima za državljane Sirije i Eritreje.
  Potrebno je svaka tri mjeseca procijeniti ciljane skupine osoba za premještanje kako bi se u obzir uzela promjenjiva priroda migracijskih tokova. |
| --- | --- |

(18)

Trebalo je odrediti koje kriterije primijeniti pri odlučivanju o skupini i broju podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti iz Italije i Grčke. Jasan i upotrebljiv sustav predviđen je na temelju praga prosječne stope odluka na razini Unije o odobravanju međunarodne zaštite u prvostupanjskim postupcima, kako je definirano u Eurostatu, u odnosu na ukupan broj prvostupanjskih odluka na razini Unije o zahtjevima za azil za međunarodnu zaštitu, na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka. S jedne strane, tim bi se pragom moralo osigurati, u najvećoj mogućoj mjeri, da svi podnositelji zahtjeva kojima je najvjerojatnije nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita budu u mogućnosti da u potpunosti i brzo ostvare svoja prava na zaštitu u državi članici premještanja. S druge strane, time bi se u najvećoj mogućoj mjeri spriječilo, da podnositelji zahtjeva, koji će vjerojatno primiti negativnu odluku u vezi sa zahtjevom, budu premješteni u drugu državu članicu, čime bi se neopravdano produljio njihov boravak u Uniji. Na temelju podataka Eurostata za prvostupanjske odluke iz 2014. za potrebe ove Odluke trebalo bi upotrijebiti prag od 75 % koji u toj godini odgovara odlukama o zahtjevima za državljane Sirije i Eritreje.
  Potrebno je svaka tri mjeseca procijeniti ciljane skupine osoba za premještanje kako bi se u obzir uzela promjenjiva priroda migracijskih tokova.

Amandman 13

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Privremene mjere namijenjene su smanjenju znatnog pritiska na sustave azila Italije i Grčke, posebno premještanjem većeg broja podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su u državno područje Italije i Grčke ušli nakon datuma stupanja na snagu ove Odluke. Na temelju ukupnog broja državljana trećih zemalja koji su u 2014. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem te broja onih kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, ukupno 40 000 podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo bi premjestiti iz Italije i Grčke. Taj broj odgovara približno 40 % ukupnog broja državljana trećih zemalja kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su 2014. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem. Stoga mjere premještanja predložene u ovoj Odluci predstavljaju pravednu podjelu
  tereta
  između Italije i Grčke s jedne strane i država članica s druge strane. Na temelju istih ukupnih dostupnih podataka u 2014. i u prva četiri mjeseca 2015. za Italiju i Grčku, 60 % tih podnositelja zahtjeva trebalo bi premjestiti iz Italije odnosno 40 % iz Grčke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Privremene mjere namijenjene su smanjenju znatnog pritiska na sustave azila Italije i Grčke, posebno premještanjem većeg broja podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su u državno područje Italije i Grčke ušli nakon datuma stupanja na snagu ove Odluke. Na temelju ukupnog broja državljana trećih zemalja koji su u 2014. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem te broja onih kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, ukupno 40 000 podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo bi premjestiti iz Italije i Grčke. Taj broj odgovara približno 40 % ukupnog broja državljana trećih zemalja kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su 2014. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem. Stoga mjere premještanja predložene u ovoj Odluci predstavljaju pravednu podjelu
  tereta
  između Italije i Grčke s jedne strane i država članica s druge strane. Na temelju istih ukupnih dostupnih podataka u 2014. i u prva četiri mjeseca 2015. za Italiju i Grčku, 60 % tih podnositelja zahtjeva trebalo bi premjestiti iz Italije odnosno 40 % iz Grčke.

| (19) | Privremene
  hitne
  mjere namijenjene su
  uspostavljanju pravednog i jednakog mehanizma za premještanje,
  smanjenju znatnog pritiska na sustave azila Italije i Grčke, posebno premještanjem većeg broja podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su u državno područje Italije i Grčke ušli nakon datuma stupanja na snagu ove Odluke. Na temelju ukupnog broja državljana trećih zemalja koji su u 2014. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem te broja onih kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, ukupno 40 000 podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo bi premjestiti iz Italije i Grčke. Taj broj odgovara približno 40 % ukupnog broja državljana trećih zemalja kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su 2014. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem. Stoga mjere premještanja predložene u ovoj Odluci predstavljaju pravednu podjelu
  odgovornosti
  između Italije i Grčke s jedne strane i drugih država članica s druge strane. Na temelju istih ukupnih dostupnih podataka u 2014. i u prva četiri mjeseca 2015. za Italiju i Grčku, 60 % tih podnositelja zahtjeva trebalo bi premjestiti iz Italije odnosno 40 % iz Grčke.
  Unutar šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Odluke Komisija procjenjuje udio osoba za premještanje iz Italije i Grčke na temelju posljednjih dostupnih podataka i u cilju prilagodbe tog udjela promjenjivim migracijskim tokovima. Mehanizam za hitno premještanje nije rješenje za dugoročni izazov koji pritisak na sustave azila predstavlja za vanjske granice Unije, on je provjera u okviru budućeg zakonodavnog prijedloga o trajnom sustavu hitnog premještanja na temelju članka 78. stavka 2.Ugovora te je stoga u početku ograničen na ukupno 40 000 podnositelja zahtjeva. Međutim, nužno je tijekom primjene ove Odluke razmotriti, ako je potrebno, daljnje povećanje broja osoba za premještanje u cilju prilagodbe migracijskim tokovima i trendovima koji se brzo mijenjaju. Svaki prijedlog o trajnom mehanizmu za hitno premještanje mora se temeljiti na značajnijem doprinosu podjeli solidarnosti i odgovornosti među državama članicama, uključujući znatno povećanje broja dostupnih mjesta za premještanje, u cilju prilagodbe migracijskim tokovima i trendovima koji se brzo mijenjaju. On se treba temeljiti na jasno definiranim kriterijima, uključujući na iznenadnom priljevu državljana trećih zemalja i iznimnom pritisku na sustave azila, što će omogućiti njegovo aktiviranje na osnovi transparentnih i objektivnih pokazatelja. |
| --- | --- |

(19)

Privremene
  hitne
  mjere namijenjene su
  uspostavljanju pravednog i jednakog mehanizma za premještanje,
  smanjenju znatnog pritiska na sustave azila Italije i Grčke, posebno premještanjem većeg broja podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su u državno područje Italije i Grčke ušli nakon datuma stupanja na snagu ove Odluke. Na temelju ukupnog broja državljana trećih zemalja koji su u 2014. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem te broja onih kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, ukupno 40 000 podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo bi premjestiti iz Italije i Grčke. Taj broj odgovara približno 40 % ukupnog broja državljana trećih zemalja kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su 2014. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem. Stoga mjere premještanja predložene u ovoj Odluci predstavljaju pravednu podjelu
  odgovornosti
  između Italije i Grčke s jedne strane i drugih država članica s druge strane. Na temelju istih ukupnih dostupnih podataka u 2014. i u prva četiri mjeseca 2015. za Italiju i Grčku, 60 % tih podnositelja zahtjeva trebalo bi premjestiti iz Italije odnosno 40 % iz Grčke.
  Unutar šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Odluke Komisija procjenjuje udio osoba za premještanje iz Italije i Grčke na temelju posljednjih dostupnih podataka i u cilju prilagodbe tog udjela promjenjivim migracijskim tokovima. Mehanizam za hitno premještanje nije rješenje za dugoročni izazov koji pritisak na sustave azila predstavlja za vanjske granice Unije, on je provjera u okviru budućeg zakonodavnog prijedloga o trajnom sustavu hitnog premještanja na temelju članka 78. stavka 2.Ugovora te je stoga u početku ograničen na ukupno 40 000 podnositelja zahtjeva. Međutim, nužno je tijekom primjene ove Odluke razmotriti, ako je potrebno, daljnje povećanje broja osoba za premještanje u cilju prilagodbe migracijskim tokovima i trendovima koji se brzo mijenjaju. Svaki prijedlog o trajnom mehanizmu za hitno premještanje mora se temeljiti na značajnijem doprinosu podjeli solidarnosti i odgovornosti među državama članicama, uključujući znatno povećanje broja dostupnih mjesta za premještanje, u cilju prilagodbe migracijskim tokovima i trendovima koji se brzo mijenjaju. On se treba temeljiti na jasno definiranim kriterijima, uključujući na iznenadnom priljevu državljana trećih zemalja i iznimnom pritisku na sustave azila, što će omogućiti njegovo aktiviranje na osnovi transparentnih i objektivnih pokazatelja.

Amandman 14

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Pri izradi trajnog mehanizma za premještanje u skladu s člankom 78. stavkom 2. Ugovora Komisija treba uvrstiti teritorij države članice kao kriterij za određivanje ključa raspodjele migranata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Pri izradi trajnog mehanizma za premještanje u skladu s člankom 78. stavkom 2. Ugovora Komisija treba uvrstiti teritorij države članice kao kriterij za određivanje ključa raspodjele migranata.

Amandman 15

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Fondom za azil, migracije i integraciju (FAMI) osnovanim Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (1) pruža se potpora aktivnostima podjele
  opterećenja
  o kojima su se države članice usuglasile i otvoren je razvoju novih politika u tom području. Člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa se mogućnost da države članice provode mjere koje se odnose na transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu u okviru njihovih nacionalnih programa, dok se člankom 18. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa mogućnost paušalnog iznosa od 6 000  EUR za transfer korisnika međunarodne zaštite iz druge države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Fondom za azil, migracije i integraciju (FAMI) osnovanim Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (1) pruža se potpora aktivnostima podjele
  opterećenja
  o kojima su se države članice usuglasile i otvoren je razvoju novih politika u tom području. Člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa se mogućnost da države članice provode mjere koje se odnose na transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu u okviru njihovih nacionalnih programa, dok se člankom 18. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa mogućnost paušalnog iznosa od 6 000  EUR za transfer korisnika međunarodne zaštite iz druge države članice.

| (21) | Fondom za azil, migracije i integraciju (FAMI) osnovanim Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (1) pruža se potpora aktivnostima
  pravedne
  podjele
  odgovornosti
  o kojima su se države članice usuglasile i otvoren je razvoju novih politika u tom području. Člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa se mogućnost da države članice provode mjere koje se odnose na premještanje podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu u okviru njihovih nacionalnih programa, dok se člankom 18. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa mogućnost paušalnog iznosa od 6 000  EUR za premještanje korisnika međunarodne zaštite iz druge države članice. |
| --- | --- |

(21)

Fondom za azil, migracije i integraciju (FAMI) osnovanim Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (1) pruža se potpora aktivnostima
  pravedne
  podjele
  odgovornosti
  o kojima su se države članice usuglasile i otvoren je razvoju novih politika u tom području. Člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa se mogućnost da države članice provode mjere koje se odnose na premještanje podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu u okviru njihovih nacionalnih programa, dok se člankom 18. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa mogućnost paušalnog iznosa od 6 000  EUR za premještanje korisnika međunarodne zaštite iz druge države članice.

Amandman 16

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21a) | Komisija treba nadzirati kako se iznos od 6 000  EUR troši za premještanje svakog podnositelja zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21a)

Komisija treba nadzirati kako se iznos od 6 000  EUR troši za premještanje svakog podnositelja zahtjeva.

Amandman 17

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Pri odlučivanju koje bi podnositelje zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo premjestiti iz Italije i Grčke, prednost bi trebalo dati ugroženim podnositeljima zahtjeva u smislu
  članka 22.
  Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10). U tom pogledu, posebne potrebe podnositelja zahtjeva, uključujući zdravlje, trebale bi biti primarna briga. Najbolji interesi djeteta trebali bi se uvijek smatrati primarnom brigom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Pri odlučivanju koje bi podnositelje zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo premjestiti iz Italije i Grčke, prednost bi trebalo dati ugroženim podnositeljima zahtjeva u smislu
  članka 22.
  Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10). U tom pogledu, posebne potrebe podnositelja zahtjeva, uključujući zdravlje, trebale bi biti primarna briga. Najbolji interesi djeteta trebali bi se uvijek smatrati primarnom brigom.

| (25) | Pri odlučivanju koje podnositelje zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita treba premjestiti iz Italije i Grčke, prednost treba dati ugroženim podnositeljima zahtjeva. a među njima potrebno je posebnu pozornost posvetiti maloljetnicima bez pratnje, u smislu
  članka 21. i
  članka 22. Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10).
  Kako bi se u obzir uzela specifična situacija ugroženih osoba, države članice trebaju u okviru Direktive 2013/33/EU i Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1 bis)

  provesti pojedinačnu procjenu ugroženosti pojedinaca u pogledu njihovih posebnih potreba za prihvatom i postupkom. Države članice stoga moraju poduzeti aktivne korake za procjenu pojedinih potreba tražitelja azila i ne mogu se oslanjati isključivo na njihovo samoodređenje kako bi im zajamčili prava u skladu sa zakonodavstvom Unije.
  U tom pogledu, posebne potrebe podnositelja zahtjeva, uključujući zdravlje, trebaju biti primarna briga. Najbolji interesi djeteta trebaju se uvijek smatrati primarnom brigom
  u svim postupcima uspostavljenima nakon ove Odluke, a ključna načela utvrđena presudom Suda od 6. lipnja 2013
  .
  u predmetu C-648/11

   (1 ter)

  ne smiju se nikada ugroziti. |
| --- | --- |

(25)

Pri odlučivanju koje podnositelje zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita treba premjestiti iz Italije i Grčke, prednost treba dati ugroženim podnositeljima zahtjeva. a među njima potrebno je posebnu pozornost posvetiti maloljetnicima bez pratnje, u smislu
  članka 21. i
  članka 22. Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10).
  Kako bi se u obzir uzela specifična situacija ugroženih osoba, države članice trebaju u okviru Direktive 2013/33/EU i Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1 bis)

  provesti pojedinačnu procjenu ugroženosti pojedinaca u pogledu njihovih posebnih potreba za prihvatom i postupkom. Države članice stoga moraju poduzeti aktivne korake za procjenu pojedinih potreba tražitelja azila i ne mogu se oslanjati isključivo na njihovo samoodređenje kako bi im zajamčili prava u skladu sa zakonodavstvom Unije.
  U tom pogledu, posebne potrebe podnositelja zahtjeva, uključujući zdravlje, trebaju biti primarna briga. Najbolji interesi djeteta trebaju se uvijek smatrati primarnom brigom
  u svim postupcima uspostavljenima nakon ove Odluke, a ključna načela utvrđena presudom Suda od 6. lipnja 2013
  .
  u predmetu C-648/11

   (1 ter)

  ne smiju se nikada ugroziti.

Amandman 18

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Osim toga, kako bi se odlučilo koja bi konkretna država članica trebala biti država članica premještanja, posebnu pažnju trebalo bi posvetiti posebnim kvalifikacijama dotičnih podnositelja zahtjeva koje bi im mogle biti od koristi da se lakše integriraju u državi članici premještanja, npr. njihovo znanje jezika. Nadalje, kad je riječ o posebno ugroženim podnositeljima zahtjeva, trebalo bi razmotriti kapacitet države članice premještanja kako bi se tim podnositeljima zahtjeva pružila odgovarajuća potpora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Osim toga, kako bi se odlučilo koja bi konkretna država članica trebala biti država članica premještanja, posebnu pažnju trebalo bi posvetiti posebnim kvalifikacijama dotičnih podnositelja zahtjeva koje bi im mogle biti od koristi da se lakše integriraju u državi članici premještanja, npr. njihovo znanje jezika. Nadalje, kad je riječ o posebno ugroženim podnositeljima zahtjeva, trebalo bi razmotriti kapacitet države članice premještanja kako bi se tim podnositeljima zahtjeva pružila odgovarajuća potpora.

| (26) | Osim toga, kako bi se odlučilo koja bi konkretna država članica trebala biti država članica premještanja, posebnu pažnju potrebno je posvetiti preferencijama i posebnim kvalifikacijama dotičnih podnositelja zahtjeva koje bi im mogle biti od koristi da se lakše integriraju u državi članici premještanja, npr. njihovo znanje jezika
  , obiteljske veze izvan definicije članova obitelji iz Uredbe (EU) br
  . 
  604/2013, društveni odnosi, prijašnji boravak ili studiranje u državi članici i prijašnje radno iskustvo u poduzeću ili organizaciji koji djeluju u određenoj državi članici, kao i konkretne kvalifikacije koje bi mogle biti relevantne za integraciju podnositelja zahtjeva u tržište rada države članice premještanja. Države članice stoga trebaju olakšati učinkovito priznavanje diploma, kvalifikacija i vještina podnositelja zahtjeva. Osim toga, države članice mogu obavijestiti podnositelje zahtjeva o prilikama za njih na tržištu rada.
  Nadalje, kad je riječ o posebno ugroženim podnositeljima zahtjeva, potrebno je razmotriti kapacitet države članice premještanja kako bi se tim podnositeljima zahtjeva pružila odgovarajuća potpora.
  Iako podnositelji zahtjeva nemaju pravo birati državu članicu u koju će biti premješteni, potrebno je uzeti u obzir njihove potrebe, preferencije i specifične kvalifikacije koliko god je moguće. |
| --- | --- |

(26)

Osim toga, kako bi se odlučilo koja bi konkretna država članica trebala biti država članica premještanja, posebnu pažnju potrebno je posvetiti preferencijama i posebnim kvalifikacijama dotičnih podnositelja zahtjeva koje bi im mogle biti od koristi da se lakše integriraju u državi članici premještanja, npr. njihovo znanje jezika
  , obiteljske veze izvan definicije članova obitelji iz Uredbe (EU) br
  . 
  604/2013, društveni odnosi, prijašnji boravak ili studiranje u državi članici i prijašnje radno iskustvo u poduzeću ili organizaciji koji djeluju u određenoj državi članici, kao i konkretne kvalifikacije koje bi mogle biti relevantne za integraciju podnositelja zahtjeva u tržište rada države članice premještanja. Države članice stoga trebaju olakšati učinkovito priznavanje diploma, kvalifikacija i vještina podnositelja zahtjeva. Osim toga, države članice mogu obavijestiti podnositelje zahtjeva o prilikama za njih na tržištu rada.
  Nadalje, kad je riječ o posebno ugroženim podnositeljima zahtjeva, potrebno je razmotriti kapacitet države članice premještanja kako bi se tim podnositeljima zahtjeva pružila odgovarajuća potpora.
  Iako podnositelji zahtjeva nemaju pravo birati državu članicu u koju će biti premješteni, potrebno je uzeti u obzir njihove potrebe, preferencije i specifične kvalifikacije koliko god je moguće.

Amandman 19

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26a) | Na temelju lekcija usvojenih na pilot-projektu za premještanje s Malte (EUREMA), potrebno je u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir očekivanja i preferencije. Podnositelji zahtjeva trebaju u samom početku imati mogućnost izražavanja svojih preferencija. Trebaju rangirati države članice prema preferencijama i poduprijeti te odabire elementima kao što su obiteljske veze, društvene veze i kulturne veze kao što su jezične vještine, prijašnji boravak, razdoblje studiranja i radno iskustvo u državi članici. To se treba učiniti tijekom početne obrade zahtjeva. Drugi je korak da se dotičnu državu članicu obavijesti o preferencijama podnositelja zahtjeva. Države članice potom dobiju mogućnost navesti svoje preferencije za podnositelje zahtjeva među onim podnositeljima koji su izrazili svoju preferenciju za dotičnu državu članicu. Države članice moraju obrazložiti svoje preferencije iz aspekta obiteljskih, društvenih i kulturnih veza. Časnici za vezu koje imenuju države članice mogu olakšati postupak vođenjem intervjua s podnositeljima zahtjeva. Potrebno je i dati mogućnost podnositeljima zahtjeva da se savjetuju s drugim stranama kao što su nevladine organizacije, visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) te Međunarodna organizacija za migracije. Naposljetku, Italija i Grčka moraju, uz pomoć EASO-a, donijeti odluku o premještanju podnositelja zahtjeva u određenu državu članicu uzimajući u obzir što je više moguće njihove preferencije. Potrebno je savjetovanje s UNHCR-om o najboljim praksama u području preseljenja, uključujući upravljanje preferencijama i specifičnim kvalifikacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26a)

Na temelju lekcija usvojenih na pilot-projektu za premještanje s Malte (EUREMA), potrebno je u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir očekivanja i preferencije. Podnositelji zahtjeva trebaju u samom početku imati mogućnost izražavanja svojih preferencija. Trebaju rangirati države članice prema preferencijama i poduprijeti te odabire elementima kao što su obiteljske veze, društvene veze i kulturne veze kao što su jezične vještine, prijašnji boravak, razdoblje studiranja i radno iskustvo u državi članici. To se treba učiniti tijekom početne obrade zahtjeva. Drugi je korak da se dotičnu državu članicu obavijesti o preferencijama podnositelja zahtjeva. Države članice potom dobiju mogućnost navesti svoje preferencije za podnositelje zahtjeva među onim podnositeljima koji su izrazili svoju preferenciju za dotičnu državu članicu. Države članice moraju obrazložiti svoje preferencije iz aspekta obiteljskih, društvenih i kulturnih veza. Časnici za vezu koje imenuju države članice mogu olakšati postupak vođenjem intervjua s podnositeljima zahtjeva. Potrebno je i dati mogućnost podnositeljima zahtjeva da se savjetuju s drugim stranama kao što su nevladine organizacije, visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) te Međunarodna organizacija za migracije. Naposljetku, Italija i Grčka moraju, uz pomoć EASO-a, donijeti odluku o premještanju podnositelja zahtjeva u određenu državu članicu uzimajući u obzir što je više moguće njihove preferencije. Potrebno je savjetovanje s UNHCR-om o najboljim praksama u području preseljenja, uključujući upravljanje preferencijama i specifičnim kvalifikacijama.

Amandman 20

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 26.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26b) | Nužno je u potpunosti poštovati načelo nediskriminacije iz članka 10. Ugovora tijekom cijelog postupka premještanja. Diskriminacija na temelju spola, dobi, etničke pripadnosti, invaliditeta i vjeroispovijesti predstavlja jasno kršenje Ugovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26b)

Nužno je u potpunosti poštovati načelo nediskriminacije iz članka 10. Ugovora tijekom cijelog postupka premještanja. Diskriminacija na temelju spola, dobi, etničke pripadnosti, invaliditeta i vjeroispovijesti predstavlja jasno kršenje Ugovora.

Amandman 21

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Pravna i postupovna jamstva utvrđena u Uredbi (EU) br. 604/2013 i dalje se primjenjuju u pogledu podnositelja zahtjeva obuhvaćenih ovom Odlukom. Osim toga, podnositelje zahtjeva trebalo bi obavijestiti o postupku premještanja utvrđenom u ovoj Odluci, a obavijest bi trebalo dostaviti u okviru odluke o premještanju.
  S obzirom na to da podnositelj zahtjeva na temelju prava EU-a nema pravo na odabir države članice odgovorne za njegov/njezin zahtjev,
  podnositelj zahtjeva trebao bi imati pravo na učinkovit pravni lijek protiv odluke o premještanju u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013
  samo u pogledu poštovanja njegovih/njezinih temeljnih prava
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Pravna i postupovna jamstva utvrđena u Uredbi (EU) br. 604/2013 i dalje se primjenjuju u pogledu podnositelja zahtjeva obuhvaćenih ovom Odlukom. Osim toga, podnositelje zahtjeva trebalo bi obavijestiti o postupku premještanja utvrđenom u ovoj Odluci, a obavijest bi trebalo dostaviti u okviru odluke o premještanju.
  S obzirom na to da podnositelj zahtjeva na temelju prava EU-a nema pravo na odabir države članice odgovorne za njegov/njezin zahtjev,
  podnositelj zahtjeva trebao bi imati pravo na učinkovit pravni lijek protiv odluke o premještanju u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013
  samo u pogledu poštovanja njegovih/njezinih temeljnih prava
  .

| (28) | Pravna i postupovna jamstva utvrđena u Uredbi (EU) br. 604/2013 i dalje se primjenjuju u pogledu podnositelja zahtjeva obuhvaćenih ovom Odlukom. Osim toga, podnositelje zahtjeva treba obavijestiti o postupku premještanja utvrđenom u ovoj Odluci, a obavijest je potrebno dostaviti u okviru odluke o premještanju. Podnositelj zahtjeva treba imati pravo na učinkovit pravni lijek protiv odluke o premještanju u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013
  i člankom 47
  .
  Povelje Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(28)

Pravna i postupovna jamstva utvrđena u Uredbi (EU) br. 604/2013 i dalje se primjenjuju u pogledu podnositelja zahtjeva obuhvaćenih ovom Odlukom. Osim toga, podnositelje zahtjeva treba obavijestiti o postupku premještanja utvrđenom u ovoj Odluci, a obavijest je potrebno dostaviti u okviru odluke o premještanju. Podnositelj zahtjeva treba imati pravo na učinkovit pravni lijek protiv odluke o premještanju u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013
  i člankom 47
  .
  Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

Amandman 22

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Trebalo bi poduzeti mjere radi izbjegavanja sekundarnih kretanja premještenih osoba iz države članice premještanja u druge države članice.
  Posebno
  , podnositelje zahtjeva trebalo bi obavijestiti o posljedicama njihova daljnjeg kretanja unutar država članica i o činjenici da, ako im država članica premještanja odobri međunarodnu zaštitu, u načelu imaju pravo samo na prava povezana s međunarodnom zaštitom u toj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Trebalo bi poduzeti mjere radi izbjegavanja sekundarnih kretanja premještenih osoba iz države članice premještanja u druge države članice.
  Posebno
  , podnositelje zahtjeva trebalo bi obavijestiti o posljedicama njihova daljnjeg kretanja unutar država članica i o činjenici da, ako im država članica premještanja odobri međunarodnu zaštitu, u načelu imaju pravo samo na prava povezana s međunarodnom zaštitom u toj državi članici.

| (30) | Potrebno je poduzeti mjere radi izbjegavanja sekundarnih kretanja premještenih osoba iz države članice premještanja u druge države članice.
  Uzimanje u obzir
  ,
  što je više moguće, preferencije podnositelja zahtjeva, uključujući obiteljske veze koje nisu u okviru odredbi o obitelji u Uredbi (EU) br. 604/2013 te društvene i kulturne veze, predstavlja jednostavnu mjeru kojom se podnositeljima omogućuje razvijanje osjećaja pripadnosti državi članici u koju se premještaju. Podnositeljima zahtjeva trebaju se pružati sve potrebne informacije o njihovoj destinaciji na jeziku koji razumiju ili za koji je razumno vjerovati da ga razumiju i, u slučaju da se njihove preferencije ne mogu u potpunosti uzeti u obzir, razlozi zbog kojih to nije moguće. Kako bi se nadalje izbjegnula sekundarna kretanja,
  podnositelje zahtjeva
  treba
  obavijestiti o posljedicama njihova daljnjeg kretanja unutar država članica
  , u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 604/2013,
  i o činjenici da, ako im država članica premještanja odobri međunarodnu zaštitu, u načelu imaju pravo samo na prava povezana s međunarodnom zaštitom u toj državi članici. |
| --- | --- |

(30)

Potrebno je poduzeti mjere radi izbjegavanja sekundarnih kretanja premještenih osoba iz države članice premještanja u druge države članice.
  Uzimanje u obzir
  ,
  što je više moguće, preferencije podnositelja zahtjeva, uključujući obiteljske veze koje nisu u okviru odredbi o obitelji u Uredbi (EU) br. 604/2013 te društvene i kulturne veze, predstavlja jednostavnu mjeru kojom se podnositeljima omogućuje razvijanje osjećaja pripadnosti državi članici u koju se premještaju. Podnositeljima zahtjeva trebaju se pružati sve potrebne informacije o njihovoj destinaciji na jeziku koji razumiju ili za koji je razumno vjerovati da ga razumiju i, u slučaju da se njihove preferencije ne mogu u potpunosti uzeti u obzir, razlozi zbog kojih to nije moguće. Kako bi se nadalje izbjegnula sekundarna kretanja,
  podnositelje zahtjeva
  treba
  obavijestiti o posljedicama njihova daljnjeg kretanja unutar država članica
  , u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 604/2013,
  i o činjenici da, ako im država članica premještanja odobri međunarodnu zaštitu, u načelu imaju pravo samo na prava povezana s međunarodnom zaštitom u toj državi članici.

Amandman 23

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 30.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (30a) | Sekundarnim pravom Unije utemeljeno je načelo pristanka podnositelja zahtjeva ili korisnika međunarodne zaštite na premještanje i utvrđeno člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 i, analogno tome, člankom 5. Uredbe (EU) br. 439/2010 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1 bis)

  , te člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 604/2013, dok su odstupanja od prava Unije moguća samo u vrlo ograničenim okolnostima u skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora UFEU-a. Potrebno je zajamčiti provedbu mehanizma za hitno premještanje s obzirom na to da je pristanak osobito važan kako bi se spriječila sekundarna kretanja i stoga ga je u načelu potrebno dobiti prije premještanja. Ako osoba ne da svoj pristanak, ona se u načelu ne smije premjestiti, ali drugoj se osobi treba ponuditi ta mogućnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30a)

Sekundarnim pravom Unije utemeljeno je načelo pristanka podnositelja zahtjeva ili korisnika međunarodne zaštite na premještanje i utvrđeno člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 i, analogno tome, člankom 5. Uredbe (EU) br. 439/2010 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1 bis)

  , te člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 604/2013, dok su odstupanja od prava Unije moguća samo u vrlo ograničenim okolnostima u skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora UFEU-a. Potrebno je zajamčiti provedbu mehanizma za hitno premještanje s obzirom na to da je pristanak osobito važan kako bi se spriječila sekundarna kretanja i stoga ga je u načelu potrebno dobiti prije premještanja. Ako osoba ne da svoj pristanak, ona se u načelu ne smije premjestiti, ali drugoj se osobi treba ponuditi ta mogućnost.

Amandman 24

Prijedlog odluke

Članak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom se Odlukom uvode privremene mjere u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke kako bi im se omogućilo da se nose s hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u tim državama članicama. | Ovom se Odlukom uvode
  obvezujuće,
  privremene
  hitne
  mjere u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke kako bi im se omogućilo da se nose s hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja
  ili osoba bez državljanstva
  u tim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Odlukom uvode privremene mjere u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke kako bi im se omogućilo da se nose s hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u tim državama članicama.

Ovom se Odlukom uvode
  obvezujuće,
  privremene
  hitne
  mjere u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke kako bi im se omogućilo da se nose s hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja
  ili osoba bez državljanstva
  u tim državama članicama.

Amandman 25

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | „podnositelj zahtjeva” znači državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva koja je podnijela zahtjev za međunarodnu zaštitu u pogledu kojeg još nije donesena konačna odluka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

„podnositelj zahtjeva” znači državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva koja je podnijela zahtjev za međunarodnu zaštitu u pogledu kojeg još nije donesena konačna odluka;

| (b) | „podnositelj zahtjeva” znači državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva koja je podnijela zahtjev za međunarodnu zaštitu u pogledu kojeg još nije donesena konačna odluka
  kako je utvrđeno člankom 2. točkom (i.) Direktive 2011/95/EU
  ; |
| --- | --- |

(b)

„podnositelj zahtjeva” znači državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva koja je podnijela zahtjev za međunarodnu zaštitu u pogledu kojeg još nije donesena konačna odluka
  kako je utvrđeno člankom 2. točkom (i.) Direktive 2011/95/EU
  ;

Amandman 26

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | „
  članovi obitelji
  ” znači
  članovi obitelji kako je definirano u članku 2. točki (g) Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

„
  članovi obitelji
  ” znači
  članovi obitelji kako je definirano u članku 2. točki (g) Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
  ;

| (d) | „
  bliža rodbina
  ” znači
  supružnik, djeca, roditelji, nositelji roditeljskog prava, djedovi, bake i unuci
  ; |
| --- | --- |

(d)

„
  bliža rodbina
  ” znači
  supružnik, djeca, roditelji, nositelji roditeljskog prava, djedovi, bake i unuci
  ;

(Horizontalna izmjena. Primjenjuje se u cijelom tekstu prijedloga Komisije.)

Amandman 27

Prijedlog odluke

Članak 2. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | „preferencija” znači preferencija koju je podnositelj zahtjeva izrazio za određenu državu članicu ili preferencija koju je država članica izrazila za određenog podnositelja zahtjeva i koja je obrazložena elementima kao što su obiteljske veze koje nisu u okviru definicije članova obitelji kako su definirani u članku 2. točki (g) Uredbe (EU) br. 604/2013, društvene veze poput veza s etničkim i kulturnim zajednicama te kulturne veze s preferiranom državom članicom kao što su jezične vještine, prethodni boravak u državi članici, studiranje ili radni odnos s poduzećima ili organizacijama u toj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fa)

„preferencija” znači preferencija koju je podnositelj zahtjeva izrazio za određenu državu članicu ili preferencija koju je država članica izrazila za određenog podnositelja zahtjeva i koja je obrazložena elementima kao što su obiteljske veze koje nisu u okviru definicije članova obitelji kako su definirani u članku 2. točki (g) Uredbe (EU) br. 604/2013, društvene veze poput veza s etničkim i kulturnim zajednicama te kulturne veze s preferiranom državom članicom kao što su jezične vještine, prethodni boravak u državi članici, studiranje ili radni odnos s poduzećima ili organizacijama u toj državi članici.

Amandman 28

Prijedlog odluke

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Potrebno je svaka tri mjeseca procijeniti ciljane skupine osoba za premještanje s obzirom na promjenjivu prirodu migracijskih tokova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Potrebno je svaka tri mjeseca procijeniti ciljane skupine osoba za premještanje s obzirom na promjenjivu prirodu migracijskih tokova.

Amandman 47

Prijedlog odluke

Članak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Na početku se ukupno 110 000 podnositelja zahtjeva premješta iz Italije i Grčke kako bi se uklonio znatan pritisak s talijanskog i grčkog sustava za azil, ali i u svrhu provedbe važne provjere uoči budućeg zakonodavnog prijedloga o trajnom sustavu za hitno premještanje u skladu s člankom 78. stavkom 2. Ugovora. Tijekom primjene ove Odluke razmatra se, ako je potrebno, daljnje povećanje u cilju prilagodbe migracijskim tokovima i trendovima koji se brzo mijenjaju. |
| 1.   
  24 000
  podnositelja zahtjeva treba premjestiti iz Italije na
  državno područje druge države članice kako je utvrđeno u Prilogu I
  . | 1.   
  Na početku se 40 000
  podnositelja zahtjeva premješta iz Italije na
  državna područja drugih država članica
  . |
| 2.   
  16 000
  podnositelja zahtjeva treba premjestiti iz Grčke na
  državno područje druge države članice kako je utvrđeno u Prilogu II
  . | 2.   
  Na početku se 70 000
  podnositelja zahtjeva premješta iz Grčke na
  državna područja drugih država članica
  . |
| | 2a.
     
  [Šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Odluke] Komisija procjenjuje udio osoba za premještanje iz Italije i Grčke na temelju posljednjih dostupnih podataka Frontexa i u cilju prilagodbe tog udjela promjenjivim migracijskim tokovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

-1.
     
  Na početku se ukupno 110 000 podnositelja zahtjeva premješta iz Italije i Grčke kako bi se uklonio znatan pritisak s talijanskog i grčkog sustava za azil, ali i u svrhu provedbe važne provjere uoči budućeg zakonodavnog prijedloga o trajnom sustavu za hitno premještanje u skladu s člankom 78. stavkom 2. Ugovora. Tijekom primjene ove Odluke razmatra se, ako je potrebno, daljnje povećanje u cilju prilagodbe migracijskim tokovima i trendovima koji se brzo mijenjaju.

1.   
  24 000
  podnositelja zahtjeva treba premjestiti iz Italije na
  državno područje druge države članice kako je utvrđeno u Prilogu I
  .

1.   
  Na početku se 40 000
  podnositelja zahtjeva premješta iz Italije na
  državna područja drugih država članica
  .

2.   
  16 000
  podnositelja zahtjeva treba premjestiti iz Grčke na
  državno područje druge države članice kako je utvrđeno u Prilogu II
  .

2.   
  Na početku se 70 000
  podnositelja zahtjeva premješta iz Grčke na
  državna područja drugih država članica
  .

2a.
     
  [Šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Odluke] Komisija procjenjuje udio osoba za premještanje iz Italije i Grčke na temelju posljednjih dostupnih podataka Frontexa i u cilju prilagodbe tog udjela promjenjivim migracijskim tokovima.

Amandman 30

Prijedlog odluke

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.a |
| | Pristanak |
| | Načelno je potreban pristanak osobe na njezino premještanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 4.a

Pristanak

Načelno je potreban pristanak osobe na njezino premještanje.

Amandman 31

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Italija i Grčka, u redovitim vremenskim razmacima tijekom razdoblja primjene ove Odluke, uz pomoć EASO-a i
  , ako je primjenjivo, uz pomoć časnika za vezu država članica iz stavka 8.,
  utvrđuju pojedinačne podnositelje zahtjeva koje treba premjestiti u druge države članice te kontaktnim točkama tih država članica i EASO-u dostavljaju broj podnositelja zahtjeva koji se mogu premjestiti. U tu se svrhu prednost daje ranjivim podnositeljima zahtjeva u smislu članka 22. Direktive 2013/33/EU. | 2.   Italija i Grčka, u redovitim vremenskim razmacima tijekom razdoblja primjene ove Odluke, uz pomoć EASO-a i
  drugih relevantnih agencija
  utvrđuju pojedinačne podnositelje zahtjeva koje treba premjestiti u druge države članice te kontaktnim točkama tih država članica i EASO-u dostavljaju broj podnositelja zahtjeva koji se mogu premjestiti. U tu se svrhu prednost daje ugroženim podnositeljima zahtjeva u smislu
  članka 21. i
  članka 22. Direktive 2013/33/EU
  , a posebna se pozornost treba posvetiti maloljetnicima bez pratnje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Italija i Grčka, u redovitim vremenskim razmacima tijekom razdoblja primjene ove Odluke, uz pomoć EASO-a i
  , ako je primjenjivo, uz pomoć časnika za vezu država članica iz stavka 8.,
  utvrđuju pojedinačne podnositelje zahtjeva koje treba premjestiti u druge države članice te kontaktnim točkama tih država članica i EASO-u dostavljaju broj podnositelja zahtjeva koji se mogu premjestiti. U tu se svrhu prednost daje ranjivim podnositeljima zahtjeva u smislu članka 22. Direktive 2013/33/EU.

2.   Italija i Grčka, u redovitim vremenskim razmacima tijekom razdoblja primjene ove Odluke, uz pomoć EASO-a i
  drugih relevantnih agencija
  utvrđuju pojedinačne podnositelje zahtjeva koje treba premjestiti u druge države članice te kontaktnim točkama tih država članica i EASO-u dostavljaju broj podnositelja zahtjeva koji se mogu premjestiti. U tu se svrhu prednost daje ugroženim podnositeljima zahtjeva u smislu
  članka 21. i
  članka 22. Direktive 2013/33/EU
  , a posebna se pozornost treba posvetiti maloljetnicima bez pratnje
  .

Amandman 32

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Nakon primitka informacija iz stavka 2. države članice što je prije moguće navode broj podnositelja zahtjeva koji se odmah mogu premjestiti na njihovo državno područje i sve druge relevantne informacije, u okviru brojeva utvrđenih u Prilogu I. odnosno Prilogu II. | 3.   Nakon primitka informacija iz stavka 2. države članice što je prije moguće
  daju informacije o dostupnom kapacitetu za prihvat migranata i
  navode broj podnositelja zahtjeva koji se odmah mogu premjestiti na njihovo državno područje i sve druge relevantne informacije, u okviru brojeva utvrđenih u Prilogu I. odnosno Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Nakon primitka informacija iz stavka 2. države članice što je prije moguće navode broj podnositelja zahtjeva koji se odmah mogu premjestiti na njihovo državno područje i sve druge relevantne informacije, u okviru brojeva utvrđenih u Prilogu I. odnosno Prilogu II.

3.   Nakon primitka informacija iz stavka 2. države članice što je prije moguće
  daju informacije o dostupnom kapacitetu za prihvat migranata i
  navode broj podnositelja zahtjeva koji se odmah mogu premjestiti na njihovo državno područje i sve druge relevantne informacije, u okviru brojeva utvrđenih u Prilogu I. odnosno Prilogu II.

Amandman 33

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Italija i Grčka pružaju, uz pomoć EASO-a, podnositeljima zahtjeva informacije na jeziku koji razumiju ili za koji se razumno vjeruje da ga razumiju o državi članici koja je uključena u hitno premještanje. Podnositelji zahtjeva također imaju pristup informacijama koje pružaju druge strane kao što su nevladine organizacije, UNHCR i Međunarodna organizacija za migracije. Od podnositelja zahtjeva se tijekom početne obrade zahtjeva traži da rangiraju pet država članica prema preferencijama i da obrazlože svoje preferencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3a.
     
  Italija i Grčka pružaju, uz pomoć EASO-a, podnositeljima zahtjeva informacije na jeziku koji razumiju ili za koji se razumno vjeruje da ga razumiju o državi članici koja je uključena u hitno premještanje. Podnositelji zahtjeva također imaju pristup informacijama koje pružaju druge strane kao što su nevladine organizacije, UNHCR i Međunarodna organizacija za migracije. Od podnositelja zahtjeva se tijekom početne obrade zahtjeva traži da rangiraju pet država članica prema preferencijama i da obrazlože svoje preferencije.

Amandmani 34 i 48

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Podnositelji zahtjeva čiji se otisci prstiju moraju uzeti u skladu s obvezama utvrđenima u članku 9. Uredbe (EU) br. 603/2013 mogu se premjestiti samo ako su im uzeti otisci prstiju. | 5.   Podnositelji zahtjeva, čiji se otisci prstiju moraju uzeti
  i predati
  u skladu s obvezama utvrđenima u članku 9. Uredbe (EU) br. 603/2013, mogu se premjestiti samo ako su im uzeti otisci prstiju
  , uz puno poštovanje njihovih temeljnih prava bez poduzimanja ikakvih mjera prisile ili zadržavanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Podnositelji zahtjeva čiji se otisci prstiju moraju uzeti u skladu s obvezama utvrđenima u članku 9. Uredbe (EU) br. 603/2013 mogu se premjestiti samo ako su im uzeti otisci prstiju.

5.   Podnositelji zahtjeva, čiji se otisci prstiju moraju uzeti
  i predati
  u skladu s obvezama utvrđenima u članku 9. Uredbe (EU) br. 603/2013, mogu se premjestiti samo ako su im uzeti otisci prstiju
  , uz puno poštovanje njihovih temeljnih prava bez poduzimanja ikakvih mjera prisile ili zadržavanja
  .

Amandman 35

Prijedlog odluke

Članak 5. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.
     
  Za provedbu svih aspekata postupka premještanja opisanog u ovom članku države članice mogu donijeti odluku o slanju časnika za vezu u Italiju i Grčku. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.
     
  Za provedbu svih aspekata postupka premještanja opisanog u ovom članku države članice mogu donijeti odluku o slanju časnika za vezu u Italiju i Grčku.

Briše se.

Amandman 36

Prijedlog odluke

Članak 6. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Nakon donošenja odluke o premještanju i prije stvarnog premještanja, Italija i Grčka obavješćuje dotičnu osobu o odluci o njezinu premještanju u pisanom obliku. U toj se odluci navodi država članica premještanja. | 4.   Nakon donošenja odluke o premještanju i prije stvarnog premještanja, Italija i Grčka
  , uz pomoć EASO-a i drugih strana kao što su časnici za vezu, ako su dostupne, sveobuhvatno obavještavaju
  dotičnu osobu o
  državi članici premještanja, i to na jeziku koji ta osoba razumije ili za koji se razumno vjeruje da ga razumije ili, u slučaju da se preferencije te osobe ne uzmu u obzir, o razlozima te odluke. Italija i Grčka također u pisanom obliku obavještavaju dotičnu osobu o
  odluci o njezinu premještanju. U toj se odluci navodi država članica premještanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Nakon donošenja odluke o premještanju i prije stvarnog premještanja, Italija i Grčka obavješćuje dotičnu osobu o odluci o njezinu premještanju u pisanom obliku. U toj se odluci navodi država članica premještanja.

4.   Nakon donošenja odluke o premještanju i prije stvarnog premještanja, Italija i Grčka
  , uz pomoć EASO-a i drugih strana kao što su časnici za vezu, ako su dostupne, sveobuhvatno obavještavaju
  dotičnu osobu o
  državi članici premještanja, i to na jeziku koji ta osoba razumije ili za koji se razumno vjeruje da ga razumije ili, u slučaju da se preferencije te osobe ne uzmu u obzir, o razlozima te odluke. Italija i Grčka također u pisanom obliku obavještavaju dotičnu osobu o
  odluci o njezinu premještanju. U toj se odluci navodi država članica premještanja.

Amandman 37

Prijedlog odluke

Članak 7. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | početna obrada zahtjeva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

početna obrada zahtjeva;

| (b) | početna obrada zahtjeva
  , uključujući utvrđivanje ugroženosti i preferencija, radi utvrđivanja potencijalnih podnositelja zahtjeva koje se premješta i njihova pregleda, uključujući njihovu jasnu identifikaciju, uzimanje otisaka prstiju i registraciju zahtjeva za međunarodnu zaštitu
  ; |
| --- | --- |

(b)

početna obrada zahtjeva
  , uključujući utvrđivanje ugroženosti i preferencija, radi utvrđivanja potencijalnih podnositelja zahtjeva koje se premješta i njihova pregleda, uključujući njihovu jasnu identifikaciju, uzimanje otisaka prstiju i registraciju zahtjeva za međunarodnu zaštitu
  ;

Amandman 38

Prijedlog odluke

Članak 7. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | obavljanje transfera podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

obavljanje transfera podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja.

| (d) | obavljanje premještanja podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja.
  Troškovi premještanja u države članice premještanja ne smiju biti dodatni teret za Grčku i Italiju. |
| --- | --- |

(d)

obavljanje premještanja podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja.
  Troškovi premještanja u države članice premještanja ne smiju biti dodatni teret za Grčku i Italiju.

Amandman 39

Prijedlog odluke

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako Italija i Grčka ne poštuju obveze iz stavka 1., Komisija može u pogledu predmetne države članice odlučiti obustaviti ovu Odluku za razdoblje od najviše tri mjeseca. Komisija može odlučiti da se takva obustava jednom produlji za dodatno razdoblje od najviše tri mjeseca. | 2.   Ako Italija i Grčka ne poštuju obveze iz stavka 1.,
  nakon što se predmetnoj državi pruži prilika da izloži svoje stajalište,
  Komisija može u pogledu predmetne države članice odlučiti obustaviti ovu Odluku na razdoblje od najviše tri mjeseca. Komisija može odlučiti da se takva obustava jednom produlji za dodatno razdoblje od najviše tri mjeseca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Ako Italija i Grčka ne poštuju obveze iz stavka 1., Komisija može u pogledu predmetne države članice odlučiti obustaviti ovu Odluku za razdoblje od najviše tri mjeseca. Komisija može odlučiti da se takva obustava jednom produlji za dodatno razdoblje od najviše tri mjeseca.

2.   Ako Italija i Grčka ne poštuju obveze iz stavka 1.,
  nakon što se predmetnoj državi pruži prilika da izloži svoje stajalište,
  Komisija može u pogledu predmetne države članice odlučiti obustaviti ovu Odluku na razdoblje od najviše tri mjeseca. Komisija može odlučiti da se takva obustava jednom produlji za dodatno razdoblje od najviše tri mjeseca.

Amandman 40

Prijedlog odluke

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U slučaju hitne situacije zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u državu članicu premještanja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, u skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora. Takve mjere mogu uključivati, prema potrebi, obustavu obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom. | U slučaju hitne situacije zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u državu članicu premještanja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, u skladu s člankom 78. stavkom 3 Ugovora. Takve mjere mogu
  dodatno
  uključivati, prema potrebi, obustavu obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U slučaju hitne situacije zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u državu članicu premještanja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, u skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora. Takve mjere mogu uključivati, prema potrebi, obustavu obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom.

U slučaju hitne situacije zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u državu članicu premještanja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, u skladu s člankom 78. stavkom 3 Ugovora. Takve mjere mogu
  dodatno
  uključivati, prema potrebi, obustavu obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom.

Amandman 41

Prijedlog odluke

Članak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Italija i Grčka svaka tri mjeseca Vijeću i Komisiji podnose izvješća o provedbi ove Odluke, među ostalim i o planovima iz članka 8. | Italija i Grčka svaka tri mjeseca Vijeću i Komisiji podnose izvješća o provedbi ove Odluke,
  kao i o pravilnom korištenju financijskim sredstvima dobivenima u okviru ove Odluke,
  uključujući o smjernicama iz članka 8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Italija i Grčka svaka tri mjeseca Vijeću i Komisiji podnose izvješća o provedbi ove Odluke, među ostalim i o planovima iz članka 8.

Italija i Grčka svaka tri mjeseca Vijeću i Komisiji podnose izvješća o provedbi ove Odluke,
  kao i o pravilnom korištenju financijskim sredstvima dobivenima u okviru ove Odluke,
  uključujući o smjernicama iz članka 8.

Amandman 42

Prijedlog odluke

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a




  Procjena




  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do srpnja 2016. podnosi procjenu u sredini razdoblja o primjeni te Odluke i, kada je to prikladno, predlaže potrebne preporuke za trajni mehanizam premještanja, uključujući u pogledu najavljene provjere primjerenosti u okviru dublinskog postupka.




  Komisija do...

   (*1)

  Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o završnoj procjeni primjene te Odluke.




  Države članice Komisiji podnose sve informacije koje su prikladne za pravovremenu pripremu tog izvješća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 11.a

Procjena

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do srpnja 2016. podnosi procjenu u sredini razdoblja o primjeni te Odluke i, kada je to prikladno, predlaže potrebne preporuke za trajni mehanizam premještanja, uključujući u pogledu najavljene provjere primjerenosti u okviru dublinskog postupka.

Komisija do...

   (*1)

  Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o završnoj procjeni primjene te Odluke.

Države članice Komisiji podnose sve informacije koje su prikladne za pravovremenu pripremu tog izvješća.

Amandman 43

Prijedlog odluke

Prilog II.a (novi)

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prilog II.a

Postupak premještanja

Postupak predviđen prijedlogom Komisije; podcrtani su dodatni postupovni koraci koje je uvrstio Europski parlament

| | 1. | – Početna obrada zahtjeva osoba koje traže međunarodnu zaštitu |
| --- | --- | --- |

1.

| — | Utvrđivanje osoba za koje je druga država članica odgovorna ili za koje treba biti odgovorna prema Dublinskoj uredbi |
| --- | --- |

—

Utvrđivanje osoba za koje je druga država članica odgovorna ili za koje treba biti odgovorna prema Dublinskoj uredbi

→ Premještaj u okviru dublinskog postupka

| — | Utvrđivanje ugroženih podnositelja zahtjeva |
| --- | --- |

—

Utvrđivanje ugroženih podnositelja zahtjeva

| — | Utvrđivanje bliže rodbine za zajedničko premještanje |
| --- | --- |

—

Utvrđivanje bliže rodbine za zajedničko premještanje

| — | Utvrđivanje preferencija podnositelja zahtjeva za određene države članice |
| --- | --- |

—

Utvrđivanje preferencija podnositelja zahtjeva za određene države članice

↓

| 2. | – Odabir podnositelja zahtjeva za premještanje |
| --- | --- |

2.

| — | Italija i Grčka utvrđuju koje se podnositelje zahtjeva premješta |
| --- | --- |

—

Italija i Grčka utvrđuju koje se podnositelje zahtjeva premješta

| — | Obavještavaju države članice o potrebnom broju mjesta, kao i o preferencijama podnositelja zahtjeva |
| --- | --- |

—

Obavještavaju države članice o potrebnom broju mjesta, kao i o preferencijama podnositelja zahtjeva

↓

| 3. | – Uključenost država članica |
| --- | --- |

3.

| — | Države članice obavještavaju Italiju i Grčku o broju dostupnih mjesta za premještanje |
| --- | --- |

—

Države članice obavještavaju Italiju i Grčku o broju dostupnih mjesta za premještanje

| — | Časnici za veze mogu voditi intervjue s podnositeljima zahtjeva koji su izrazili preferenciju za njihovu državu članicu |
| --- | --- |

—

Časnici za veze mogu voditi intervjue s podnositeljima zahtjeva koji su izrazili preferenciju za njihovu državu članicu

| — | Države članice navode svoje preferencije za podnositelje zahtjeva |
| --- | --- |

—

Države članice navode svoje preferencije za podnositelje zahtjeva

↓

| 4. | – Odluka o premještanju |
| --- | --- |

4.

| — | Italija i Grčka odlučuju koji će se podnositelj zahtjeva premjestiti u koju državu članicu uzimajući u obzir preferencije podnositelja zahtjeva i država članica |
| --- | --- |

—

Italija i Grčka odlučuju koji će se podnositelj zahtjeva premjestiti u koju državu članicu uzimajući u obzir preferencije podnositelja zahtjeva i država članica

↓

| 5. | – Informacije i pristanak |
| --- | --- |

5.

| — | Podnositelje se sveobuhvatno informira o državi članici premještanja |
| --- | --- |

—

Podnositelje se sveobuhvatno informira o državi članici premještanja

| — | Podnositelji zahtjeva načelno daju pristanak za premještanje u tu državu članicu |
| --- | --- |

—

Podnositelji zahtjeva načelno daju pristanak za premještanje u tu državu članicu

↓

| 6. | – Premještanje |
| --- | --- |

6.

Premještanje podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja provodi se unutar mjesec dana

---

(1bis)  
  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu koju je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

(1)  
  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu koju je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

(1)  Uredba (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 168.).

(1)  Uredba (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 168.).

(10)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (preinaka) (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

(10)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (preinaka) (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

(1 bis)  
  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od
  26.
  lipnja 2013.


  o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

(1 ter)  
  Presuda Suda od 6. lipnja 2013., C-648/11, ECLI:EU:C:2013:367.

(1 bis)  
  Uredba (EU) br. 439/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o osnivanju Europskog potpornog ureda za azil (SL L 132, 29.5.2010., str.11.).

(*1)  
  SL: molimo umetnuti datum: 30 mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Odluke.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA

U kontekstu potrebe za donošenjem hitnih mjera u korist država članica koje se suočavaju s neočekivanim priljevom državljana iz trećih zemalja Europski parlament se slaže člankom 78. stavkom 3. UFEU-a kao pravnom osnovom koju je Komisija predložila za Odluku Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke. Međutim, Europski parlament može prihvatiti članak 78. stavak 3. UFEU-a kao pravnu osnovu samo kao hitnu mjeru nakon kojeg će uslijediti pravi zakonodavni prijedlog u kojem će biti određeni strukturni odgovori na buduće hitne situacije. Ustraje ne tome da je ispravna pravna osnova članak 78. stavak 2. UFEU-a, u kojemu se za mjere za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu propisuje redovni zakonodavni postupak, zajedno s člankom 80. druga rečenica UFEU-a, čijim se odredbama primjenjuje načelo solidarnosti, kako je utvrđeno u članku 80. prvoj rečenici UFEU-a. Europski parlament dodatno ističe da donošenje ove Odluke ni u kojem slučaju ne dovodi u pitanje raspon pravnih temelja koji će biti na raspolaganju suzakonodavcu u budućnosti, a posebno u pogledu članka 78., zajedno s člankom 80. UFEU-a. Europski parlament poziva Komisiju da do kraja 2015. podnese zakonodavni prijedlog o trajnom sustavu premještanja na temelju članaka 78. stavka 2. i članka 80., kako je najavila u svojem Europskom programu o migraciji. Europski parlament zadržava pravo sastavljanja zakonodavnog izvješća o vlastitoj inicijativi ako Komisija pravovremeno ne podnese takav prijedlog.

---

Četvrtak 17. rujna 2015.

| 22.9.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/314 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 316/314

---

P8_TA(2015)0324

Privremene mjere u području međunarodne zaštite u korist Italije, Grčke i Mađarske *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije, Grčke i Mađarske (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

(Savjetovanje)

(2017/C 316/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2015)0451), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2015)0451),

| — | uzimajući u obzir članak 78. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0271/2015),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 9. rujna 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 9. rujna 2015. o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (1),

| — | uzimajući u obzir izvanrednu i hitnu situaciju i potrebu da se bez daljnjeg odgađanja pristupi rješavanju situacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvanrednu i hitnu situaciju i potrebu da se bez daljnjeg odgađanja pristupi rješavanju situacije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 154. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 154. Poslovnika,

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 4. | obavještava Vijeće da ovo odobrenje neće utjecati na stajalište koje će zauzeti o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma premještanja u krizama i izmjeni Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (COM(2015)0450; |
| --- | --- |

4.

obavještava Vijeće da ovo odobrenje neće utjecati na stajalište koje će zauzeti o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma premještanja u krizama i izmjeni Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (COM(2015)0450;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0306.

---