# Uradni list L 315/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 315 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 657. december 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 315

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 657. december 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES (
  1
  ) | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2022/2380 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o spremembi Direktive 2014/53/EU o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu (
  1
  ) | 30 |
| | * | Direktiva (EU) 2022/2381 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (
  1
  ) | 44 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES (
  1
  )

1

1

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2022/2380 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o spremembi Direktive 2014/53/EU o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu (
  1
  )

1

30

*

Direktiva (EU) 2022/2381 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (
  1
  )

1

44

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/2382 z dne 1. decembra 2022 o zaprtju ribolova na valovito progasto ražo v vodah Unije območja 9 za plovila, ki plujejo pod zastavo Portugalske | 60 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/2383 z dne 6. decembra 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 582/2011 glede homologacije emisij težkih vozil, ki uporabljajo čisti biodizel (
  1
  ) | 63 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/2384 z dne 25. novembra 2022 o odobritvi, v imenu Evropske unije, spremembe seznama specifičnih obvez Unije na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS), da se vanj vključi Priloga 1 k Izjavi o zaključku pogajanj o domači zakonodaji v zvezi s storitvami | 71 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/2385 z dne 6. decembra 2022 o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/805/EU o dovoljenju Republiki Poljski, da uvede ukrepe, ki odstopajo od člena 26(1), točka (a), in člena 168 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 87 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2386 z dne 5. decembra 2022 o podaljšanju ukrepov za dostopnost na trgu in uporabo biocidnega proizvoda Biobor JF v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 8673) | 89 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2022/2382 z dne 1. decembra 2022 o zaprtju ribolova na valovito progasto ražo v vodah Unije območja 9 za plovila, ki plujejo pod zastavo Portugalske

60

*

Uredba Komisije (EU) 2022/2383 z dne 6. decembra 2022 o spremembi Uredbe (EU) št. 582/2011 glede homologacije emisij težkih vozil, ki uporabljajo čisti biodizel (
  1
  )

1

63

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/2384 z dne 25. novembra 2022 o odobritvi, v imenu Evropske unije, spremembe seznama specifičnih obvez Unije na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS), da se vanj vključi Priloga 1 k Izjavi o zaključku pogajanj o domači zakonodaji v zvezi s storitvami

71

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/2385 z dne 6. decembra 2022 o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/805/EU o dovoljenju Republiki Poljski, da uvede ukrepe, ki odstopajo od člena 26(1), točka (a), in člena 168 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

87

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2386 z dne 5. decembra 2022 o podaljšanju ukrepov za dostopnost na trgu in uporabo biocidnega proizvoda Biobor JF v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 8673)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 8673)

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 7.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/1

---

UREDBA (EU) 2022/2379 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. novembra 2022

o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za oblikovanje, izvajanje, spremljanje, ocenjevanje in pregled politik Unije, povezanih s kmetijstvom, zlasti skupne kmetijske politike (SKP), vključno z ukrepi za razvoj podeželja, in politik Unije, ki so med drugim povezane z okoljem, prilagajanjem podnebnim spremembam in njihovim blaženjem, rabo zemljišč, regijami, javnim zdravjem, varnostjo hrane, varstvom rastlin, trajnostno rabo pesticidov, uporabo zdravil v veterinarski medicini in cilji trajnostnega razvoja Organizacije združenih narodov je potrebna pregledna, celovita in zanesljiva statistična baza znanja. Ta statistika se lahko uporabi tudi za spremljanje in ocenjevanje vpliva kmetijstva na opraševalce in življenjsko pomembne organizme v tleh. |
| --- | --- |

(1)

Za oblikovanje, izvajanje, spremljanje, ocenjevanje in pregled politik Unije, povezanih s kmetijstvom, zlasti skupne kmetijske politike (SKP), vključno z ukrepi za razvoj podeželja, in politik Unije, ki so med drugim povezane z okoljem, prilagajanjem podnebnim spremembam in njihovim blaženjem, rabo zemljišč, regijami, javnim zdravjem, varnostjo hrane, varstvom rastlin, trajnostno rabo pesticidov, uporabo zdravil v veterinarski medicini in cilji trajnostnega razvoja Organizacije združenih narodov je potrebna pregledna, celovita in zanesljiva statistična baza znanja. Ta statistika se lahko uporabi tudi za spremljanje in ocenjevanje vpliva kmetijstva na opraševalce in življenjsko pomembne organizme v tleh.

| (2) | Cilj zbiranja statističnih podatkov, zlasti o kmetijskih vložkih in proizvodnji, bi moral med drugim biti zagotavljanje posodobljenih, visokokakovostnih in dostopnih podatkov za postopek odločanja, ki temeljijo na dokazih, zlasti podatkov, potrebnih za razvoj kmetijsko-okoljskih kazalnikov, da bi se podprl in ocenil napredek evropskega zelenega dogovora in z njim povezanima strategijo „od vil do vilic“ in strategijo o biotski raznovrstnosti, akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje in akcijskega načrta za ekološko pridelavo v Uniji ter prihodnjih reform SKP. Ključni element za doseganje cilja evropskega zelenega dogovora je prehod na večnamensko kmetijstvo, ki bo lahko proizvedlo zadostne količine varne hrane, hkrati pa zagotavljalo pozitivne okoljske rezultate. |
| --- | --- |

(2)

Cilj zbiranja statističnih podatkov, zlasti o kmetijskih vložkih in proizvodnji, bi moral med drugim biti zagotavljanje posodobljenih, visokokakovostnih in dostopnih podatkov za postopek odločanja, ki temeljijo na dokazih, zlasti podatkov, potrebnih za razvoj kmetijsko-okoljskih kazalnikov, da bi se podprl in ocenil napredek evropskega zelenega dogovora in z njim povezanima strategijo „od vil do vilic“ in strategijo o biotski raznovrstnosti, akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje in akcijskega načrta za ekološko pridelavo v Uniji ter prihodnjih reform SKP. Ključni element za doseganje cilja evropskega zelenega dogovora je prehod na večnamensko kmetijstvo, ki bo lahko proizvedlo zadostne količine varne hrane, hkrati pa zagotavljalo pozitivne okoljske rezultate.

| (3) | Visokokakovostno harmonizirani, skladni in primerljivi statistični podatki so pomembni za oceno stanja ter gibanj kmetijskih vložkov in proizvodnje v Uniji, da se zagotovijo smiselni in natančni podatki o okoljskih in gospodarskih vplivih kmetijstva ter hitrosti prehoda na bolj trajnostne kmetijske prakse. Zbrani podatki bi se morali nanašati tudi na delovanje trgov in prehransko varnost, da bi zagotovili dostop do zadostne in visokokakovostne hrane in za oceno trajnostnosti ter okoljskih, gospodarskih in socialnih učinkov in uspešnosti politik Unije in nacionalnih politik, ter za oceno trajnostnosti in učinka razvoja novih poslovnih modelov. Ti podatki med drugim vključujejo statistiko živinoreje in mesa, proizvodnjo in uporabo jajc ter proizvodnjo in uporabo mleka in mlečnih proizvodov. Pomembna je tudi statistika o površinah, pridelku in proizvodnji poljščin, zelenjave, trajnih nasadov in travinja ter bilancah primarnih proizvodov. Potrebna je tudi statistika o prodaji ter uporabi fitofarmacevtskih sredstev, gnojil in zdravil za uporabo v veterinarski medicini, zlasti antibiotikov v živalski krmi. |
| --- | --- |

(3)

Visokokakovostno harmonizirani, skladni in primerljivi statistični podatki so pomembni za oceno stanja ter gibanj kmetijskih vložkov in proizvodnje v Uniji, da se zagotovijo smiselni in natančni podatki o okoljskih in gospodarskih vplivih kmetijstva ter hitrosti prehoda na bolj trajnostne kmetijske prakse. Zbrani podatki bi se morali nanašati tudi na delovanje trgov in prehransko varnost, da bi zagotovili dostop do zadostne in visokokakovostne hrane in za oceno trajnostnosti ter okoljskih, gospodarskih in socialnih učinkov in uspešnosti politik Unije in nacionalnih politik, ter za oceno trajnostnosti in učinka razvoja novih poslovnih modelov. Ti podatki med drugim vključujejo statistiko živinoreje in mesa, proizvodnjo in uporabo jajc ter proizvodnjo in uporabo mleka in mlečnih proizvodov. Pomembna je tudi statistika o površinah, pridelku in proizvodnji poljščin, zelenjave, trajnih nasadov in travinja ter bilancah primarnih proizvodov. Potrebna je tudi statistika o prodaji ter uporabi fitofarmacevtskih sredstev, gnojil in zdravil za uporabo v veterinarski medicini, zlasti antibiotikov v živalski krmi.

| (4) | Mednarodna ocena kmetijske statistike je prispevala k vzpostavitvi globalne strategije Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za izboljšanje statistike o kmetijstvu in podeželju. To globalno strategijo je leta 2010 potrdila Statistična komisija Združenih narodov. Evropska kmetijska statistika bi morala, kadar je to primerno, upoštevati priporočila iz navedene globalne strategije. |
| --- | --- |

(4)

Mednarodna ocena kmetijske statistike je prispevala k vzpostavitvi globalne strategije Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za izboljšanje statistike o kmetijstvu in podeželju. To globalno strategijo je leta 2010 potrdila Statistična komisija Združenih narodov. Evropska kmetijska statistika bi morala, kadar je to primerno, upoštevati priporočila iz navedene globalne strategije.

| (5) | Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja pravni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike na podlagi skupnih statističnih načel. Navedena uredba določa merila kakovosti ter odgovarja na potrebo po čim manjšem bremenu poročanja za dajalce podatkov ter prispeva k splošnejšemu cilju za zmanjšanje upravnega bremena. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja pravni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike na podlagi skupnih statističnih načel. Navedena uredba določa merila kakovosti ter odgovarja na potrebo po čim manjšem bremenu poročanja za dajalce podatkov ter prispeva k splošnejšemu cilju za zmanjšanje upravnega bremena.

| (6) | Strategija za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje, ki jo je novembra 2015 potrdil Odbor za evropski statistični sistem (Odbor za ESS), predvideva sprejetje dveh okvirnih uredb, ki bi zajemali vse vidike zakonodaje Unije o kmetijski statistiki, razen ekonomskih računov za kmetijstvo. Ta uredba je ena od teh dveh okvirnih uredb in bi morala dopolnjevati že sprejeto okvirno uredbo, in sicer Uredbo (EU) 2018/1091 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(6)

Strategija za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje, ki jo je novembra 2015 potrdil Odbor za evropski statistični sistem (Odbor za ESS), predvideva sprejetje dveh okvirnih uredb, ki bi zajemali vse vidike zakonodaje Unije o kmetijski statistiki, razen ekonomskih računov za kmetijstvo. Ta uredba je ena od teh dveh okvirnih uredb in bi morala dopolnjevati že sprejeto okvirno uredbo, in sicer Uredbo (EU) 2018/1091 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (7) | Evropska statistika kmetijskih vložkov in proizvodnje se zdaj zbira, pripravlja in izkazuje na podlagi več pravnih aktov. Sedanji pravni okvir ne zagotavlja ustrezne doslednosti med različnimi statističnimi področji ter ne spodbuja celovitega pristopa k razvoju, pripravi in izkazovanju kmetijske statistike, ki bi bila zasnovana tako, da bi zajemala gospodarske in okoljske vidike kmetijstva. Zaradi harmonizacije in primerljivosti informacij, bi ta uredba morala nadomestiti navedene pravne akte ter zagotoviti doslednost in usklajevanje evropskih kmetijskih statistik, olajšati povezovanje in racionalizacijo ustreznih statističnih postopkov ter zagotoviti celovitejši pristop. Zato je treba razveljaviti navedene pravne akte, in sicer uredbe (ES) št. 1165/2008 (4), (ES) št. 543/2009 (5)in (ES) št. 1185/2009 (6) Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktivo Sveta 96/16/ES (7). V to uredbo bi bilo treba vključiti številne povezane sporazume evropskega statističnega sistema (ESS) in prijateljske dogovore o pošiljanju podatkov med nacionalnimi statističnimi uradi in Komisijo (Eurostat), kadar obstajajo dokazi, da podatki izpolnjujejo potrebe uporabnikov, da dogovorjena metodologija deluje in da so podatki ustrezne kakovosti. |
| --- | --- |

(7)

Evropska statistika kmetijskih vložkov in proizvodnje se zdaj zbira, pripravlja in izkazuje na podlagi več pravnih aktov. Sedanji pravni okvir ne zagotavlja ustrezne doslednosti med različnimi statističnimi področji ter ne spodbuja celovitega pristopa k razvoju, pripravi in izkazovanju kmetijske statistike, ki bi bila zasnovana tako, da bi zajemala gospodarske in okoljske vidike kmetijstva. Zaradi harmonizacije in primerljivosti informacij, bi ta uredba morala nadomestiti navedene pravne akte ter zagotoviti doslednost in usklajevanje evropskih kmetijskih statistik, olajšati povezovanje in racionalizacijo ustreznih statističnih postopkov ter zagotoviti celovitejši pristop. Zato je treba razveljaviti navedene pravne akte, in sicer uredbe (ES) št. 1165/2008 (4), (ES) št. 543/2009 (5)in (ES) št. 1185/2009 (6) Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktivo Sveta 96/16/ES (7). V to uredbo bi bilo treba vključiti številne povezane sporazume evropskega statističnega sistema (ESS) in prijateljske dogovore o pošiljanju podatkov med nacionalnimi statističnimi uradi in Komisijo (Eurostat), kadar obstajajo dokazi, da podatki izpolnjujejo potrebe uporabnikov, da dogovorjena metodologija deluje in da so podatki ustrezne kakovosti.

| (8) | Statistika, ki je potrebna v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 617/2008 (8), se zbira v okviru ESS, pri čemer so izpolnjeni nekateri, vendar ne vsi njegovi standardi kakovosti. Ta statistika dolgoročneje podpira politike Unije in nacionalne politike in bi jo bilo treba vključiti kot evropsko statistiko, da bi zagotovili razpoložljivost in kakovost podatkov. Da bi preprečili dvojno poročanje držav članic, bi bilo treba črtati statistične zahteve iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Statistika, ki je potrebna v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 617/2008 (8), se zbira v okviru ESS, pri čemer so izpolnjeni nekateri, vendar ne vsi njegovi standardi kakovosti. Ta statistika dolgoročneje podpira politike Unije in nacionalne politike in bi jo bilo treba vključiti kot evropsko statistiko, da bi zagotovili razpoložljivost in kakovost podatkov. Da bi preprečili dvojno poročanje držav članic, bi bilo treba črtati statistične zahteve iz navedene uredbe.

| (9) | Velik del kmetijskih površin na ravni Unije zajema travinje. V preteklosti se proizvodnja na teh površinah ni štela za pomembno, zato v statistiko rastlinske pridelave niso bili vključeni podatki o proizvodnji. Ker je vpliv travinja in prežvekovalcev na okolje zaradi podnebnih sprememb postal pomembnejši, je zdaj potrebna statistika proizvodnje travinja, vključno s pašo živali. |
| --- | --- |

(9)

Velik del kmetijskih površin na ravni Unije zajema travinje. V preteklosti se proizvodnja na teh površinah ni štela za pomembno, zato v statistiko rastlinske pridelave niso bili vključeni podatki o proizvodnji. Ker je vpliv travinja in prežvekovalcev na okolje zaradi podnebnih sprememb postal pomembnejši, je zdaj potrebna statistika proizvodnje travinja, vključno s pašo živali.

| (10) | Za namene evropske kmetijske statistike je treba oceniti možnost čim boljše uporabe že obstoječih podatkov, zbranih v okviru obveznosti SKP, brez ustvarjanja novih obveznosti in upravnega bremena. |
| --- | --- |

(10)

Za namene evropske kmetijske statistike je treba oceniti možnost čim boljše uporabe že obstoječih podatkov, zbranih v okviru obveznosti SKP, brez ustvarjanja novih obveznosti in upravnega bremena.

| (11) | Zaradi harmonizacije in primerljivosti informacij o kmetijskih vložkih in proizvodnje z informacijami o strukturi kmetijskih gospodarstev ter zaradi nadaljnjega izvajanja strategije o kmetijski statistiki do leta 2020 in pozneje bi morala ta uredba dopolnjevati Uredbo (EU) 2018/1091. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi harmonizacije in primerljivosti informacij o kmetijskih vložkih in proizvodnje z informacijami o strukturi kmetijskih gospodarstev ter zaradi nadaljnjega izvajanja strategije o kmetijski statistiki do leta 2020 in pozneje bi morala ta uredba dopolnjevati Uredbo (EU) 2018/1091.

| (12) | Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ne zajema statistike cen kmetijskih proizvodov, vendar bi bilo treba zagotoviti njeno razpoložljivost in skladnost z ekonomskimi računi za kmetijstvo. Zato bi morala statistika kmetijskih vložkov in proizvodnje zajemati statistiko cen kmetijskih vložkov, ki je skladna z ekonomskimi računi za kmetijstvo. V državah članicah morajo biti na voljo podatki o cenah kmetijskih pridelkov in proizvodov, da bi se omogočili izračuni ekonomskih računov za kmetijstvo in primerljivi indeksi cen. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ne zajema statistike cen kmetijskih proizvodov, vendar bi bilo treba zagotoviti njeno razpoložljivost in skladnost z ekonomskimi računi za kmetijstvo. Zato bi morala statistika kmetijskih vložkov in proizvodnje zajemati statistiko cen kmetijskih vložkov, ki je skladna z ekonomskimi računi za kmetijstvo. V državah članicah morajo biti na voljo podatki o cenah kmetijskih pridelkov in proizvodov, da bi se omogočili izračuni ekonomskih računov za kmetijstvo in primerljivi indeksi cen.

| (13) | Glede na evropski zeleni dogovor, SKP in cilj zmanjšanja odvisnosti od pesticidov je treba zagotoviti visokokakovostne letne statistične podatke o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v zvezi z okoljskimi, zdravstvenimi in gospodarskimi vprašanji. Pomanjkanje elektronskih evidenc na ravni Unije o poklicni uporabi fitofarmacevtskih sredstev, ki bi se lahko uporabljale za statistične namene, je velika ovira za prehod s petletnega na vsakoletno zbiranje podatkov o rabi fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu. V tej uredbi bi bilo treba določiti prehodno ureditev, da bi imeli nacionalni statistični uradi čas, da se pripravijo na stalno pripravo letnih statistik o uporabi fitofarmacevtskih sredstev. |
| --- | --- |

(13)

Glede na evropski zeleni dogovor, SKP in cilj zmanjšanja odvisnosti od pesticidov je treba zagotoviti visokokakovostne letne statistične podatke o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v zvezi z okoljskimi, zdravstvenimi in gospodarskimi vprašanji. Pomanjkanje elektronskih evidenc na ravni Unije o poklicni uporabi fitofarmacevtskih sredstev, ki bi se lahko uporabljale za statistične namene, je velika ovira za prehod s petletnega na vsakoletno zbiranje podatkov o rabi fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu. V tej uredbi bi bilo treba določiti prehodno ureditev, da bi imeli nacionalni statistični uradi čas, da se pripravijo na stalno pripravo letnih statistik o uporabi fitofarmacevtskih sredstev.

| (14) | Podatke o dajanju pesticidov v promet in o rabi pesticidov, ki jih je treba poslati na podlagi Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (11) bi bilo treba za namene zahtev te uredbe uporabljati v skladu z ustreznimi določbami navedene direktive in navedene uredbe. Podatki o fitofarmacevtskih sredstvih, ki se izkazujejo, bi morali zajemati tudi podatke o aktivnih snoveh, ki so dane v promet in se uporabljajo v kmetijskih dejavnostih, urejeni po pridelkih in z njimi povezanimi tretiranimi površinami. |
| --- | --- |

(14)

Podatke o dajanju pesticidov v promet in o rabi pesticidov, ki jih je treba poslati na podlagi Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (11) bi bilo treba za namene zahtev te uredbe uporabljati v skladu z ustreznimi določbami navedene direktive in navedene uredbe. Podatki o fitofarmacevtskih sredstvih, ki se izkazujejo, bi morali zajemati tudi podatke o aktivnih snoveh, ki so dane v promet in se uporabljajo v kmetijskih dejavnostih, urejeni po pridelkih in z njimi povezanimi tretiranimi površinami.

| (15) | Primerljive statistike kmetijskih vložkov in proizvodnje iz vseh držav članic so pomembne za določitev razvoja SKP in spremljanje njenega izvajanja z nacionalnimi strateškimi načrti glede na njen prispevek k ciljem evropskega zelenega dogovora. Za spremenljivke bi se torej morale v čim večji meri uporabljati standardne klasifikacije in skupna opredelitev pojmov. |
| --- | --- |

(15)

Primerljive statistike kmetijskih vložkov in proizvodnje iz vseh držav članic so pomembne za določitev razvoja SKP in spremljanje njenega izvajanja z nacionalnimi strateškimi načrti glede na njen prispevek k ciljem evropskega zelenega dogovora. Za spremenljivke bi se torej morale v čim večji meri uporabljati standardne klasifikacije in skupna opredelitev pojmov.

| (16) | Skladnost, primerljivost in interoperabilnost podatkov ter enotne oblike poročanja so osnovni pogoj za pripravo evropske kmetijske statistike, zlasti kar zadeva učinkovitost postopka zbiranja, obdelave in izkazovanja ter kakovost rezultatov. |
| --- | --- |

(16)

Skladnost, primerljivost in interoperabilnost podatkov ter enotne oblike poročanja so osnovni pogoj za pripravo evropske kmetijske statistike, zlasti kar zadeva učinkovitost postopka zbiranja, obdelave in izkazovanja ter kakovost rezultatov.

| (17) | Podatki, potrebni za pripravo statistike, bi se morali zbirati na način, ki bi zmanjšal stroške in upravno breme za dajalce podatkov, vključno s kmeti, malimi in srednjimi podjetji in državami članicami. Zato je treba opredeliti možne lastnike virov potrebnih podatkov in zagotoviti, da se lahko ti viri uporabijo za statistiko. |
| --- | --- |

(17)

Podatki, potrebni za pripravo statistike, bi se morali zbirati na način, ki bi zmanjšal stroške in upravno breme za dajalce podatkov, vključno s kmeti, malimi in srednjimi podjetji in državami članicami. Zato je treba opredeliti možne lastnike virov potrebnih podatkov in zagotoviti, da se lahko ti viri uporabijo za statistiko.

| (18) | Podatkovni nizi, ki jih je treba poslati, zajemajo več statističnih področij. Da bi se ohranil prožen pristop, ki omogoča prilagajanje statistike ob spremembi zahtev glede podatkov, bi morali biti v osnovni uredbi določeni samo področja, teme in podrobne teme, podrobni podatkovni nizi pa bi morali biti določeni z izvedbenimi akti. Zbiranje podrobnih podatkovnih nizov ne bi smelo nalagati znatnih dodatnih stroškov, ki bi povzročali nesorazmerno in neupravičeno breme za dajalce podatkov in države članice. |
| --- | --- |

(18)

Podatkovni nizi, ki jih je treba poslati, zajemajo več statističnih področij. Da bi se ohranil prožen pristop, ki omogoča prilagajanje statistike ob spremembi zahtev glede podatkov, bi morali biti v osnovni uredbi določeni samo področja, teme in podrobne teme, podrobni podatkovni nizi pa bi morali biti določeni z izvedbenimi akti. Zbiranje podrobnih podatkovnih nizov ne bi smelo nalagati znatnih dodatnih stroškov, ki bi povzročali nesorazmerno in neupravičeno breme za dajalce podatkov in države članice.

| (19) | Spremenljivka v zbirki podatkov za evropsko statistiko o kmetijskih vložkih in proizvodnji lahko vključuje več razsežnosti, kot sta razsežnosti ekološkega kmetovanja in regionalne ravni. Razsežnost ekološkega kmetovanja se nanaša na proizvodnjo in proizvode v skladu z načeli iz Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Razsežnost regionalne ravni bi bilo treba zagotavljati v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (13). V Prilogi k tej uredbi bi bilo treba podrobno določiti teme in razsežnosti, ki se uporabljajo, da bi zmanjšali breme za države članice pri zagotavljanju podatkov na podlagi te uredbe in zagotovili predvidljivost tega, katere podatke je treba zbirati. V navedeni prilogi bi bilo treba uvesti besedilo „se uporablja“ v zvezi s podrobnimi temami, za katere se zahtevata razsežnost ekološkega kmetovanja ali regionalne ravni ali obe. |
| --- | --- |

(19)

Spremenljivka v zbirki podatkov za evropsko statistiko o kmetijskih vložkih in proizvodnji lahko vključuje več razsežnosti, kot sta razsežnosti ekološkega kmetovanja in regionalne ravni. Razsežnost ekološkega kmetovanja se nanaša na proizvodnjo in proizvode v skladu z načeli iz Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Razsežnost regionalne ravni bi bilo treba zagotavljati v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (13). V Prilogi k tej uredbi bi bilo treba podrobno določiti teme in razsežnosti, ki se uporabljajo, da bi zmanjšali breme za države članice pri zagotavljanju podatkov na podlagi te uredbe in zagotovili predvidljivost tega, katere podatke je treba zbirati. V navedeni prilogi bi bilo treba uvesti besedilo „se uporablja“ v zvezi s podrobnimi temami, za katere se zahtevata razsežnost ekološkega kmetovanja ali regionalne ravni ali obe.

| (20) | Ekološka pridelava je vse pomembnejša kot kazalnik trajnostnih sistemov kmetijske proizvodnje. Statistični podatki o ekološki pridelavi so bistveni za spremljanje napredka akcijskega načrta za ekološko pridelavo v Uniji. Zato je treba zagotoviti skladnost razpoložljive statistike ekološke pridelave, vključno s podatki o certificiranih proizvodnih območjih ali proizvodnih območjih, ki so v fazi preusmeritve, z drugimi statistikami kmetijske proizvodnje, in sicer tako, da se jih vključi v podatkovne nize. Ta statistika ekološke pridelave bi morala biti skladna tudi z administrativnimi podatki, pripravljenimi na podlagi Uredbe (EU) 2018/848, in jih uporabljati. |
| --- | --- |

(20)

Ekološka pridelava je vse pomembnejša kot kazalnik trajnostnih sistemov kmetijske proizvodnje. Statistični podatki o ekološki pridelavi so bistveni za spremljanje napredka akcijskega načrta za ekološko pridelavo v Uniji. Zato je treba zagotoviti skladnost razpoložljive statistike ekološke pridelave, vključno s podatki o certificiranih proizvodnih območjih ali proizvodnih območjih, ki so v fazi preusmeritve, z drugimi statistikami kmetijske proizvodnje, in sicer tako, da se jih vključi v podatkovne nize. Ta statistika ekološke pridelave bi morala biti skladna tudi z administrativnimi podatki, pripravljenimi na podlagi Uredbe (EU) 2018/848, in jih uporabljati.

| (21) | Bruto bilanca hranilnih snovi je eden od najpogosteje uporabljenih kmetijsko-okoljskih kazalnikov. V skupni metodologiji Eurostata/OECD je opisana kot izračunana razlika med skupno količino vložkov hranilnih snovi v kmetijski sistem in količino izhodnih hranilnih snovi iz tega kmetijskega sistema. Vse države članice Komisiji (Eurostatu) prostovoljno ne zagotavljajo podatkov o bruto bilanci hranilnih snovi kljub njeni pomembnosti. Zato je bistveno, da se bruto bilanca hranilnih snovi vključi v to uredbo. |
| --- | --- |

(21)

Bruto bilanca hranilnih snovi je eden od najpogosteje uporabljenih kmetijsko-okoljskih kazalnikov. V skupni metodologiji Eurostata/OECD je opisana kot izračunana razlika med skupno količino vložkov hranilnih snovi v kmetijski sistem in količino izhodnih hranilnih snovi iz tega kmetijskega sistema. Vse države članice Komisiji (Eurostatu) prostovoljno ne zagotavljajo podatkov o bruto bilanci hranilnih snovi kljub njeni pomembnosti. Zato je bistveno, da se bruto bilanca hranilnih snovi vključi v to uredbo.

| (22) | Zdravila za uporabo v veterinarski medicini so pomemben vložek v kmetijstvu. Pomembno je preprečiti podvajanje dela in optimizirati uporabo obstoječih informacij, ki se lahko uporabijo za statistične namene. Komisija (Eurostat) bi morala v ta namen izkazovati ustrezne statistične podatke, razpoložljive na podlagi Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (14), da bi državljanom Unije in drugim deležnikom zagotovili lahko dostopne in koristne informacije o prodaji in uporabi zdravil za uporabo v veterinarski medicini, tudi o uporabi antimikrobičnih zdravil pri živalih za proizvodnjo živil. V ta namen bi bilo treba med Komisijo in ustreznimi subjekti, tudi na mednarodni ravni, skleniti ustrezne sporazume o sodelovanju pri statističnih dejavnostih. |
| --- | --- |

(22)

Zdravila za uporabo v veterinarski medicini so pomemben vložek v kmetijstvu. Pomembno je preprečiti podvajanje dela in optimizirati uporabo obstoječih informacij, ki se lahko uporabijo za statistične namene. Komisija (Eurostat) bi morala v ta namen izkazovati ustrezne statistične podatke, razpoložljive na podlagi Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (14), da bi državljanom Unije in drugim deležnikom zagotovili lahko dostopne in koristne informacije o prodaji in uporabi zdravil za uporabo v veterinarski medicini, tudi o uporabi antimikrobičnih zdravil pri živalih za proizvodnjo živil. V ta namen bi bilo treba med Komisijo in ustreznimi subjekti, tudi na mednarodni ravni, skleniti ustrezne sporazume o sodelovanju pri statističnih dejavnostih.

| (23) | Biocidni proizvodi pomenijo pomemben vložek v kmetijstvu, na primer na področju veterinarske higiene in živalske krme. V biocidnih proizvodih se pogosto uporabljajo aktivne snovi, ki so registrirane za uporabo v fitofarmacevtskih sredstvih. V Uredbi (ES) št. 1185/2009 je že ugotovljeno, da je treba zbirati statistične podatke o biocidnih proizvodih, da bi omogočili informirane in znanstveno utemeljene politike na področju kmetijstva, okolja, javnega zdravja in varnosti hrane. Glede na to, da delovni program za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, na podlagi Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (15) še vedno poteka in da je končano le 35 % dela, povezanega s tem, je še prezgodaj, da bi vključili biocidne proizvode v področje uporabe te uredbe. Komisija bi morala takoj, ko bo pregled aktivnih snovi za uporabo v biocidnih proizvodih končan, razmisliti o razširitvi področja uporabe te uredbe na take proizvode. |
| --- | --- |

(23)

Biocidni proizvodi pomenijo pomemben vložek v kmetijstvu, na primer na področju veterinarske higiene in živalske krme. V biocidnih proizvodih se pogosto uporabljajo aktivne snovi, ki so registrirane za uporabo v fitofarmacevtskih sredstvih. V Uredbi (ES) št. 1185/2009 je že ugotovljeno, da je treba zbirati statistične podatke o biocidnih proizvodih, da bi omogočili informirane in znanstveno utemeljene politike na področju kmetijstva, okolja, javnega zdravja in varnosti hrane. Glede na to, da delovni program za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, na podlagi Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (15) še vedno poteka in da je končano le 35 % dela, povezanega s tem, je še prezgodaj, da bi vključili biocidne proizvode v področje uporabe te uredbe. Komisija bi morala takoj, ko bo pregled aktivnih snovi za uporabo v biocidnih proizvodih končan, razmisliti o razširitvi področja uporabe te uredbe na take proizvode.

| (24) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 bi bilo treba teritorialne enote opredeliti v skladu z nomenklaturo skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS). Za omejitev obremenitve za države članice zahteve za regionalne podatke ne bi smele presegati zahtev, določenih s prejšnjo zakonodajo Unije, razen če so medtem nastale nove regionalne ravni. Zato je primerno dovoliti, da se regionalni statistični podatki za Nemčijo zagotovijo le po teritorialnih enotah NUTS 1. |
| --- | --- |

(24)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 bi bilo treba teritorialne enote opredeliti v skladu z nomenklaturo skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS). Za omejitev obremenitve za države članice zahteve za regionalne podatke ne bi smele presegati zahtev, določenih s prejšnjo zakonodajo Unije, razen če so medtem nastale nove regionalne ravni. Zato je primerno dovoliti, da se regionalni statistični podatki za Nemčijo zagotovijo le po teritorialnih enotah NUTS 1.

| (25) | Omogočiti bi bilo treba, da se podatki o ad hoc temah, povezanih s kmetijskimi vložki in proizvodnjo, zbirajo ob določenem času, da bi se redno zbrani podatki dopolnili z dodatnimi podatki o temah, ki zahtevajo več informacij, novih pojavih ali inovacijah. Potrebo po takih dodatnih podatkih pa bi bilo treba ustrezno utemeljiti. |
| --- | --- |

(25)

Omogočiti bi bilo treba, da se podatki o ad hoc temah, povezanih s kmetijskimi vložki in proizvodnjo, zbirajo ob določenem času, da bi se redno zbrani podatki dopolnili z dodatnimi podatki o temah, ki zahtevajo več informacij, novih pojavih ali inovacijah. Potrebo po takih dodatnih podatkih pa bi bilo treba ustrezno utemeljiti.

| (26) | Da bi se zmanjšalo upravno breme držav članic, bi bilo treba dovoliti izjeme v zvezi z nekaterimi rednimi pošiljanji podatkov, če so prispevki države članice k skupni vsoti teh podatkov EU majhni ali če je opaženi pojav zanemarljiv v primerjavi s celotno proizvodnjo v tej zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(26)

Da bi se zmanjšalo upravno breme držav članic, bi bilo treba dovoliti izjeme v zvezi z nekaterimi rednimi pošiljanji podatkov, če so prispevki države članice k skupni vsoti teh podatkov EU majhni ali če je opaženi pojav zanemarljiv v primerjavi s celotno proizvodnjo v tej zadevni državi članici.

| (27) | Za izboljšanje učinkovitosti postopkov priprave statistike v okviru ESS in zmanjšanje upravnega bremena za dajalce podatkov bi morali imeti nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi pravico do takojšnjega in brezplačnega dostopa in uporabe vseh administrativnih podatkov, ki so potrebni za javne namene, ne glede na to, ali so v lasti javnih, delno javnih ali zasebnih organov. Nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim uradom bi bilo treba v skladu s členom 17a Uredbe (ES) št. 223/2009 omogočiti tudi, da te administrativne podatke povežejo s statistiko, kolikor je to potrebno za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike. |
| --- | --- |

(27)

Za izboljšanje učinkovitosti postopkov priprave statistike v okviru ESS in zmanjšanje upravnega bremena za dajalce podatkov bi morali imeti nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi pravico do takojšnjega in brezplačnega dostopa in uporabe vseh administrativnih podatkov, ki so potrebni za javne namene, ne glede na to, ali so v lasti javnih, delno javnih ali zasebnih organov. Nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim uradom bi bilo treba v skladu s členom 17a Uredbe (ES) št. 223/2009 omogočiti tudi, da te administrativne podatke povežejo s statistiko, kolikor je to potrebno za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike.

| (28) | Države članice ali pristojni nacionalni organi bi si morali prizadevati za posodobitev načinov za zbiranje podatkov, kolikor je to mogoče. Spodbujati bi bilo treba uporabo digitalnih rešitev in orodij za spremljanje zemljišč, kot so program Unije za opazovanje Zemlje (Copernicus) in daljinski senzorji. Kmetijski podatki se vse pogosteje pridobivajo z digitalnimi kmetijskimi praksami, pri čemer je kmet glavni vir podatkov. |
| --- | --- |

(28)

Države članice ali pristojni nacionalni organi bi si morali prizadevati za posodobitev načinov za zbiranje podatkov, kolikor je to mogoče. Spodbujati bi bilo treba uporabo digitalnih rešitev in orodij za spremljanje zemljišč, kot so program Unije za opazovanje Zemlje (Copernicus) in daljinski senzorji. Kmetijski podatki se vse pogosteje pridobivajo z digitalnimi kmetijskimi praksami, pri čemer je kmet glavni vir podatkov.

| (29) | Da bi se zagotovila prožnost in zmanjšalo breme za dajalce podatkov, nacionalne statistične urade in druge nacionalne organe, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabijo statistična raziskovanja, administrativne evidence in katere koli druge vire, metode ali inovativne pristope, vključno z znanstveno utemeljenimi in dobro dokumentiranimi metodami, kot so imputacija, ocena in modeliranje. Vedno bi bilo treba zagotoviti kakovost ter zlasti točnost, pravočasnost in primerljivost statistik, ki temeljijo na teh virih. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se zagotovila prožnost in zmanjšalo breme za dajalce podatkov, nacionalne statistične urade in druge nacionalne organe, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabijo statistična raziskovanja, administrativne evidence in katere koli druge vire, metode ali inovativne pristope, vključno z znanstveno utemeljenimi in dobro dokumentiranimi metodami, kot so imputacija, ocena in modeliranje. Vedno bi bilo treba zagotoviti kakovost ter zlasti točnost, pravočasnost in primerljivost statistik, ki temeljijo na teh virih.

| (30) | Uredba (ES) št. 223/2009 vključuje določbe o pošiljanju podatkov držav članic Komisiji (Eurostatu) in o uporabi takih podatkov ter tudi o pošiljanju in varstvu zaupnih podatkov. Ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, so namenjeni zagotovitvi, da se zaupni podatki pošiljajo in uporabljajo izključno za statistične namene v skladu s členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 223/2009. |
| --- | --- |

(30)

Uredba (ES) št. 223/2009 vključuje določbe o pošiljanju podatkov držav članic Komisiji (Eurostatu) in o uporabi takih podatkov ter tudi o pošiljanju in varstvu zaupnih podatkov. Ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, so namenjeni zagotovitvi, da se zaupni podatki pošiljajo in uporabljajo izključno za statistične namene v skladu s členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 223/2009.

| (31) | Uredba (ES) št. 223/2009 določa referenčni okvir za evropsko statistiko ter od držav članic zahteva, da upoštevajo statistična načela in merila kakovosti iz navedene uredbe. Poročila o kakovosti so bistvena, da se oceni in izboljša kakovost evropske statistike ter da se o tej kakovosti poroča. Odbor za ESS je potrdil enotno integrirano metapodatkovno strukturo kot standard ESS za poročanje o kakovosti, pri čemer je z enotnimi standardi in harmoniziranimi metodami prispeval k izpolnitvi zahtev glede kakovosti statistike iz člena 12(3) navedene uredbe. Ta standard ESS mora prispevati k harmonizaciji zagotavljanja kakovosti in poročanja o kakovosti na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Uredba (ES) št. 223/2009 določa referenčni okvir za evropsko statistiko ter od držav članic zahteva, da upoštevajo statistična načela in merila kakovosti iz navedene uredbe. Poročila o kakovosti so bistvena, da se oceni in izboljša kakovost evropske statistike ter da se o tej kakovosti poroča. Odbor za ESS je potrdil enotno integrirano metapodatkovno strukturo kot standard ESS za poročanje o kakovosti, pri čemer je z enotnimi standardi in harmoniziranimi metodami prispeval k izpolnitvi zahtev glede kakovosti statistike iz člena 12(3) navedene uredbe. Ta standard ESS mora prispevati k harmonizaciji zagotavljanja kakovosti in poročanja o kakovosti na podlagi te uredbe.

| (32) | Komisija (Eurostat) bi morala v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 izkazovati zbrane podatke in poročila o kakovosti, ki jih države članice pošljejo na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Komisija (Eurostat) bi morala v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 izkazovati zbrane podatke in poročila o kakovosti, ki jih države članice pošljejo na podlagi te uredbe.

| (33) | V skladu s cilji te uredbe in kadar so potrebne nove zahteve glede podatkov ali izboljšave podatkovnih nizov, ki jih zajema ta uredba, bi morala Komisija oceniti njihovo izvedljivost tako, da po potrebi izvede študije izvedljivosti in pilotne študije. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s cilji te uredbe in kadar so potrebne nove zahteve glede podatkov ali izboljšave podatkovnih nizov, ki jih zajema ta uredba, bi morala Komisija oceniti njihovo izvedljivost tako, da po potrebi izvede študije izvedljivosti in pilotne študije.

| (34) | V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja je bila leta 2016 izvedena ocena učinka strategije za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje, da se statistični program, vzpostavljen s to uredbo, pri doseganju ciljev osredotoči na potrebno učinkovitost in da se vključijo proračunske omejitve. |
| --- | --- |

(34)

V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja je bila leta 2016 izvedena ocena učinka strategije za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje, da se statistični program, vzpostavljen s to uredbo, pri doseganju ciljev osredotoči na potrebno učinkovitost in da se vključijo proračunske omejitve.

| (35) | Ker cilja te uredbe, namreč sistematične priprave evropske statistike o kmetijskih vložkih in proizvodnji v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, ker je potreben usklajen pristop, temveč se zaradi skladnosti in primerljivosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(35)

Ker cilja te uredbe, namreč sistematične priprave evropske statistike o kmetijskih vložkih in proizvodnji v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, ker je potreben usklajen pristop, temveč se zaradi skladnosti in primerljivosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (36) | Da bi se upoštevale nastajajoče potrebe po podatkih, ki izhajajo predvsem iz nedavnega razvoja dogodkov v kmetijstvu, revidirane zakonodaje in sprememb prednostnih nalog politike, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi s spremembo podrobnih tem iz te uredbe za spremembo pogostosti pošiljanja podatkov, referenčnih obdobij in uporabe razsežnosti podrobnih tem ter določitev informacij, ki jih morajo države članice zagotoviti ad hoc za zbiranje ad hoc podatkov, kot je določeno v tej uredbi. Pri sprejemanju takih delegiranih aktov bi morala Komisija upoštevati vidike, kot so stroški in upravno breme za dajalce podatkov in države članice. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (16). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(36)

Da bi se upoštevale nastajajoče potrebe po podatkih, ki izhajajo predvsem iz nedavnega razvoja dogodkov v kmetijstvu, revidirane zakonodaje in sprememb prednostnih nalog politike, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi s spremembo podrobnih tem iz te uredbe za spremembo pogostosti pošiljanja podatkov, referenčnih obdobij in uporabe razsežnosti podrobnih tem ter določitev informacij, ki jih morajo države članice zagotoviti ad hoc za zbiranje ad hoc podatkov, kot je določeno v tej uredbi. Pri sprejemanju takih delegiranih aktov bi morala Komisija upoštevati vidike, kot so stroški in upravno breme za dajalce podatkov in države članice. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (16). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (37) | Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev naborov podatkov, povezanih s temami in podrobnimi temami iz Priloge, ter tehničnih elementov podatkov, ki jih je treba predložiti, za pripravo seznamov in opisov spremenljivk in drugih praktičnih ureditev za zbiranje ad hoc podatkov, podrobnejšo opredelitev vsake pogostosti pošiljanja podatkovnih nizov, opredelitev rokov za posredovanje zadevnih podatkov in pogostosti pošiljanja, spremenljivke in ustrezne pragove, na podlagi katerih so lahko države članice izvzete iz obveznosti pošiljanja posebnih podatkov, pri čemer se podrobneje opredelijo referenčna obdobja, določijo praktične ureditve za poročila o kakovosti in njihova vsebina, določijo zahteve glede zajema v zvezi s prehodno ureditvijo za podatke o podrobni temi uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu in odobrijo odstopanja državam članicam. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Komisija bi morala pri izvajanju teh pooblastil upoštevati vidike, kot so stroški in upravno breme za dajalce podatkov in države članice. |
| --- | --- |

(37)

Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev naborov podatkov, povezanih s temami in podrobnimi temami iz Priloge, ter tehničnih elementov podatkov, ki jih je treba predložiti, za pripravo seznamov in opisov spremenljivk in drugih praktičnih ureditev za zbiranje ad hoc podatkov, podrobnejšo opredelitev vsake pogostosti pošiljanja podatkovnih nizov, opredelitev rokov za posredovanje zadevnih podatkov in pogostosti pošiljanja, spremenljivke in ustrezne pragove, na podlagi katerih so lahko države članice izvzete iz obveznosti pošiljanja posebnih podatkov, pri čemer se podrobneje opredelijo referenčna obdobja, določijo praktične ureditve za poročila o kakovosti in njihova vsebina, določijo zahteve glede zajema v zvezi s prehodno ureditvijo za podatke o podrobni temi uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu in odobrijo odstopanja državam članicam. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Komisija bi morala pri izvajanju teh pooblastil upoštevati vidike, kot so stroški in upravno breme za dajalce podatkov in države članice.

| (38) | Kadar bi bile zaradi izvajanja te uredbe potrebne obsežnejše prilagoditve nacionalnih statističnih sistemov držav članic, bi morali Komisiji v ustrezno utemeljenih primerih in za omejeno obdobje omogočiti, da lahko zadevnim državam članicam odobri odstopanja. Take obsežnejše prilagoditve so lahko zlasti posledica potrebe, da se sistemi zbiranja podatkov prilagodijo tako, da bodo vključevali nove zahteve glede podatkov, vključno z dostopom do administrativnih in drugih ustreznih virov. |
| --- | --- |

(38)

Kadar bi bile zaradi izvajanja te uredbe potrebne obsežnejše prilagoditve nacionalnih statističnih sistemov držav članic, bi morali Komisiji v ustrezno utemeljenih primerih in za omejeno obdobje omogočiti, da lahko zadevnim državam članicam odobri odstopanja. Take obsežnejše prilagoditve so lahko zlasti posledica potrebe, da se sistemi zbiranja podatkov prilagodijo tako, da bodo vključevali nove zahteve glede podatkov, vključno z dostopom do administrativnih in drugih ustreznih virov.

| (39) | Za podporo izvajanju te uredbe bi morale financiranje zagotavljati tako države članice kot Unija. Finančni prispevek Unije bi bilo treba zato določiti v obliki nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(39)

Za podporo izvajanju te uredbe bi morale financiranje zagotavljati tako države članice kot Unija. Finančni prispevek Unije bi bilo treba zato določiti v obliki nepovratnih sredstev.

| (40) | Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni. |
| --- | --- |

(40)

Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni.

| (41) | Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter v uredbi (ES) št. 1367/2006 (19) in (ES) št. 1049/2001 (20) Evropskega parlamenta in Sveta ter v skladu z zahtevami v zvezi z varovanjem zaupnosti statističnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009. |
| --- | --- |

(41)

Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter v uredbi (ES) št. 1367/2006 (19) in (ES) št. 1049/2001 (20) Evropskega parlamenta in Sveta ter v skladu z zahtevami v zvezi z varovanjem zaupnosti statističnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009.

| (42) | Sodelovanje in usklajevanje med organi v okviru ESS bi bilo treba okrepiti, da bi zagotovili skladnost in primerljivost evropske kmetijske statistike, pripravljene v skladu z načeli iz člena 338(2) PDEU. Podatke poleg organov, navedenih v tej uredbi, zbirajo tudi drugi organi Unije in druge organizacije. Sodelovanje med takimi organi in organizacijami ter tistimi, ki sodelujejo v ESS, bi zato bilo treba okrepiti, da bi se izkoristile sinergije. |
| --- | --- |

(42)

Sodelovanje in usklajevanje med organi v okviru ESS bi bilo treba okrepiti, da bi zagotovili skladnost in primerljivost evropske kmetijske statistike, pripravljene v skladu z načeli iz člena 338(2) PDEU. Podatke poleg organov, navedenih v tej uredbi, zbirajo tudi drugi organi Unije in druge organizacije. Sodelovanje med takimi organi in organizacijami ter tistimi, ki sodelujejo v ESS, bi zato bilo treba okrepiti, da bi se izkoristile sinergije.

| (43) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za ESS – |
| --- | --- |

(43)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za ESS –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja integrirani okvir za zbirno evropsko statistiko v zvezi z vložki in proizvodnjo na področju kmetijskih dejavnosti ter posredno uporabo take proizvodnje v okviru kmetijstva, ter njeno zbiranje in obdelavo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov „kmetijsko gospodarstvo“, „kmetijska enota skupnega zemljišča“, „glava velike živine“, „kmetijska površina v uporabi“ iz člena (2), točke (a), (b), (d) in (e), Uredbe (EU) 2018/1091.

Poleg teh se uporabljajo še naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „kmetijska dejavnost“ pomeni gospodarske dejavnosti, ki se izvajajo v kmetijstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (21) in spadajo v skupine A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 ali v okviru „ohranjanja kmetijskih zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih“ iz skupine A.01.6 na gospodarskem ozemlju Unije kot primarna ali stranska dejavnost; v zvezi z dejavnostmi iz razreda A.01.49 so vključene le dejavnosti „reje delno udomačenih ali drugih živih živali“, razen reje žuželk, in „čebelarstva ter proizvodnje medu in čebeljega voska“; |
| --- | --- |

(1)

„kmetijska dejavnost“ pomeni gospodarske dejavnosti, ki se izvajajo v kmetijstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (21) in spadajo v skupine A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 ali v okviru „ohranjanja kmetijskih zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih“ iz skupine A.01.6 na gospodarskem ozemlju Unije kot primarna ali stranska dejavnost; v zvezi z dejavnostmi iz razreda A.01.49 so vključene le dejavnosti „reje delno udomačenih ali drugih živih živali“, razen reje žuželk, in „čebelarstva ter proizvodnje medu in čebeljega voska“;

21

| (2) | „mlekarna“ pomeni podjetje ali kmetijsko gospodarstvo, ki kupuje mleko, ali v nekaterih primerih mlečne proizvode, da ga predela v mlečne proizvode; vključuje tudi podjetja, ki zbirajo mleko ali smetano, da bi ga v celoti ali delno, brez kakršne koli predelave, predala drugim mlekarnam; |
| --- | --- |

(2)

„mlekarna“ pomeni podjetje ali kmetijsko gospodarstvo, ki kupuje mleko, ali v nekaterih primerih mlečne proizvode, da ga predela v mlečne proizvode; vključuje tudi podjetja, ki zbirajo mleko ali smetano, da bi ga v celoti ali delno, brez kakršne koli predelave, predala drugim mlekarnam;

| (3) | „klavnica“ pomeni uradno registrirano in odobreno podjetje, ki ima dovoljenje za zakol in obdelavo živali, katerih meso je namenjeno za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(3)

„klavnica“ pomeni uradno registrirano in odobreno podjetje, ki ima dovoljenje za zakol in obdelavo živali, katerih meso je namenjeno za prehrano ljudi;

| (4) | „valilnica“ pomeni podjetje za vlaganje jajc v inkubator, valjenje jajc in dobavo piščancev; |
| --- | --- |

(4)

„valilnica“ pomeni podjetje za vlaganje jajc v inkubator, valjenje jajc in dobavo piščancev;

| (5) | „enota opazovanja“ pomeni prepoznavno enoto, o kateri se lahko pridobijo podatki; |
| --- | --- |

(5)

„enota opazovanja“ pomeni prepoznavno enoto, o kateri se lahko pridobijo podatki;

| (6) | „področje“ pomeni enega ali več podatkovnih nizov, ki zajemajo določene vsebine; |
| --- | --- |

(6)

„področje“ pomeni enega ali več podatkovnih nizov, ki zajemajo določene vsebine;

| (7) | „tema“ pomeni vsebino informacij, ki jih je treba zbrati o enotah opazovanja; posamezna tema zajema eno ali več podrobnih tem; |
| --- | --- |

(7)

„tema“ pomeni vsebino informacij, ki jih je treba zbrati o enotah opazovanja; posamezna tema zajema eno ali več podrobnih tem;

| (8) | „podrobna tema“ pomeni podrobno vsebino informacij, ki jih je treba zbrati o enotah opazovanja v okviru teme; posamezna podrobna tema zajema eno ali več spremenljivk; |
| --- | --- |

(8)

„podrobna tema“ pomeni podrobno vsebino informacij, ki jih je treba zbrati o enotah opazovanja v okviru teme; posamezna podrobna tema zajema eno ali več spremenljivk;

| (9) | „fitofarmacevtska sredstva“ pomeni sredstva v obliki, v kakršni se dobavljajo uporabniku, ki so sestavljena iz aktivnih snovi ali vsebujejo aktivne snovi iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009, varovala iz člena 2(3), točka (a), navedene uredbe ali sinergiste iz člena 2(3), točka (b), navedene uredbe in so namenjena eni od rab iz člena 2(1) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(9)

„fitofarmacevtska sredstva“ pomeni sredstva v obliki, v kakršni se dobavljajo uporabniku, ki so sestavljena iz aktivnih snovi ali vsebujejo aktivne snovi iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009, varovala iz člena 2(3), točka (a), navedene uredbe ali sinergiste iz člena 2(3), točka (b), navedene uredbe in so namenjena eni od rab iz člena 2(1) navedene uredbe;

| (10) | „podatkovni niz“ pomeni eno ali več zbirnih spremenljivk, organiziranih v strukturirano obliko; |
| --- | --- |

(10)

„podatkovni niz“ pomeni eno ali več zbirnih spremenljivk, organiziranih v strukturirano obliko;

| (11) | „spremenljivka“ pomeni značilnost enote opazovanja, ki lahko obsega več kot en sklop vrednosti; |
| --- | --- |

(11)

„spremenljivka“ pomeni značilnost enote opazovanja, ki lahko obsega več kot en sklop vrednosti;

| (12) | „predhodno preverjeni podatki“ pomeni podatke, ki jih države članice preverijo na podlagi dogovorjenih skupnih validacijskih pravil, kadar koli so na voljo; |
| --- | --- |

(12)

„predhodno preverjeni podatki“ pomeni podatke, ki jih države članice preverijo na podlagi dogovorjenih skupnih validacijskih pravil, kadar koli so na voljo;

| (13) | „ad hoc podatki“ pomeni podatke, ki so za uporabnike še posebej zanimivi ob določenem času, ki pa niso vključeni v redne podatkovne nize; |
| --- | --- |

(13)

„ad hoc podatki“ pomeni podatke, ki so za uporabnike še posebej zanimivi ob določenem času, ki pa niso vključeni v redne podatkovne nize;

ad hoc

| (14) | „administrativni podatki“ pomeni podatke, ki jih pripravi nestatistični vir in so običajno v lasti javnega ali zasebnega organa, katerega glavni cilj ni priprava statistike; |
| --- | --- |

(14)

„administrativni podatki“ pomeni podatke, ki jih pripravi nestatistični vir in so običajno v lasti javnega ali zasebnega organa, katerega glavni cilj ni priprava statistike;

| (15) | „metapodatki“ pomeni informacije, ki so potrebne, da se statistika uporablja in razlaga, ter ki podatke opisujejo na strukturiran način; |
| --- | --- |

(15)

„metapodatki“ pomeni informacije, ki so potrebne, da se statistika uporablja in razlaga, ter ki podatke opisujejo na strukturiran način;

| (16) | „poklicni uporabnik“ pomeni vsako osebo, ki uporablja fitofarmacevtska sredstva v svojih poklicnih dejavnostih, vključno z izvajalci, tehniki, delodajalci in samozaposlenimi v kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

(16)

„poklicni uporabnik“ pomeni vsako osebo, ki uporablja fitofarmacevtska sredstva v svojih poklicnih dejavnostih, vključno z izvajalci, tehniki, delodajalci in samozaposlenimi v kmetijskem sektorju.

Člen 3

Statistična populacija in enote opazovanja

1.   Statistična populacija, ki jo je treba opisati, zajema statistične enote, kot so kmetijska gospodarstva, kmetijske enote skupnega zemljišča, podjetja, ki zagotavljajo blago in storitve, povezane s kmetijskimi dejavnostmi, ali kupujejo ali zbirajo proizvode iz kmetijskih dejavnosti, ter podjetja, ki te kmetijske proizvode predelujejo, zlasti valilnice, mlekarne in klavnice.

2.   Enote opazovanja, ki morajo biti predstavljene v statističnem okviru, so statistične enote iz odstavka 1 in so, glede na statistiko, ki jo je treba sporočiti, naslednje:

| (a) | zemljišča, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost; |
| --- | --- |

(a)

zemljišča, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost;

| (b) | živali, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

živali, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost;

| (c) | uvoz in izvoz proizvodov iz kmetijskih dejavnosti, ki ga izvajajo nekmetijska podjetja; |
| --- | --- |

(c)

uvoz in izvoz proizvodov iz kmetijskih dejavnosti, ki ga izvajajo nekmetijska podjetja;

| (d) | transakcije in tokovi proizvodnih dejavnikov, blaga in storitev v kmetijske dejavnosti in iz njih. |
| --- | --- |

(d)

transakcije in tokovi proizvodnih dejavnikov, blaga in storitev v kmetijske dejavnosti in iz njih.

Člen 4

Zahteve glede zajema

1.   Statistika je reprezentativna za statistično populacijo, ki jo opisuje.

2.   Na področju statistike živinoreje iz člena 5(1), točka (a), podatki zajemajo 95 % glav velike živine vsake države članice in s tem povezanih dejavnosti ali proizvodnje.

3.   Na področju statistike rastlinske pridelave iz člena 5(1), točka (b), podatki zajemajo 95 % vseh kmetijskih površin v uporabi, razen vrtov, vsake države članice in s tem povezanega obsega proizvodnje.

4.   Podatki na temo hranilnih snovi v gnojilih za kmetijstvo iz člena 5(1), točka (d)(i), te uredbe zajemajo sredstva za gnojenje, kot so opredeljena v členu 2, točka 1, Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (22), in 95 % vseh kmetijskih površin v uporabi, razen vrtov, vsake države članice in s tem povezanega obsega proizvodnje.

5.   Na področju statistike o fitofarmacevtskih sredstvih iz člena 5(1), točka (e), podatki zajemajo naslednje:

| (a) | za podrobno temo fitofarmacevtskih sredstev, danih v promet, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi, podatki zajemajo vsa fitofarmacevtska sredstva, dana v promet, kot je določeno v členu 3, točka 9, Uredbe (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

(a)

za podrobno temo fitofarmacevtskih sredstev, danih v promet, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi, podatki zajemajo vsa fitofarmacevtska sredstva, dana v promet, kot je določeno v členu 3, točka 9, Uredbe (ES) št. 1107/2009;

| (b) | za podrobno temo uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu iz Priloge k tej uredbi podatki zajemajo vsaj 85 % uporabe v kmetijski dejavnosti poklicnih uporabnikov, kot je določeno v členu 3, točka 1, Direktive 2009/128/ES, v vsaki državi članici. Podatki iz vsake države članice se nanašajo na seznam pridelkov, ki vsebuje skupni del za vse države članice. Ta skupni del skupaj s trajnim travinjem zajema vsaj 75 % vseh kmetijskih površin v uporabi na ravni Unije. Takoj ko se začne uporabljati zakonodaja Unije, ki od poklicnih uporabnikov fitofarmacevtskih sredstev zahteva, da pristojnim nacionalnim organom posredujejo svoje evidence o uporabi takih sredstev v elektronski obliki, se zajem uporabe v kmetijski dejavnosti poveča na 95 % od referenčnega leta, ki sledi datumu začetka uporabe navedene zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(b)

za podrobno temo uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu iz Priloge k tej uredbi podatki zajemajo vsaj 85 % uporabe v kmetijski dejavnosti poklicnih uporabnikov, kot je določeno v členu 3, točka 1, Direktive 2009/128/ES, v vsaki državi članici. Podatki iz vsake države članice se nanašajo na seznam pridelkov, ki vsebuje skupni del za vse države članice. Ta skupni del skupaj s trajnim travinjem zajema vsaj 75 % vseh kmetijskih površin v uporabi na ravni Unije. Takoj ko se začne uporabljati zakonodaja Unije, ki od poklicnih uporabnikov fitofarmacevtskih sredstev zahteva, da pristojnim nacionalnim organom posredujejo svoje evidence o uporabi takih sredstev v elektronski obliki, se zajem uporabe v kmetijski dejavnosti poveča na 95 % od referenčnega leta, ki sledi datumu začetka uporabe navedene zakonodaje Unije.

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi dodatno opredeli zahteve glede zajema iz odstavkov 2 do 5 tega člena. Komisija pri morebitni posodobitvi teh zahtev upošteva gospodarske in tehnične trende. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

Člen 5

Zahteve glede rednih podatkov

1.   Statistika, ki se nanaša na vložke in proizvodnjo kmetijskih dejavnosti, zajema naslednja področja in teme:

| (a) | statistiko živinoreje:






  (i) | živina in meso, |
| --- | --- | --- |

(a)

statistiko živinoreje:

(i)

živina in meso,

| (ii) | jajca in piščanci, |
| --- | --- |

(ii)

jajca in piščanci,

| (iii) | mleko in mlečni proizvodi; |
| --- | --- |

(iii)

mleko in mlečni proizvodi;

| (b) | statistiko rastlinske pridelave:






  (i) | pridelovalna površina in rastlinska pridelava, |
| --- | --- | --- |

(b)

statistiko rastlinske pridelave:

(i)

pridelovalna površina in rastlinska pridelava,

| (ii) | bilance kmetijskih rastlin, |
| --- | --- |

(ii)

bilance kmetijskih rastlin,

| (iii) | travinje; |
| --- | --- |

(iii)

travinje;

| (c) | statistiko kmetijskih cen:






  (i) | indeksi kmetijskih cen, |
| --- | --- | --- |

(c)

statistiko kmetijskih cen:

(i)

indeksi kmetijskih cen,

| (ii) | absolutne cene vložkov, |
| --- | --- |

(ii)

absolutne cene vložkov,

| (iii) | cene in zakupnine kmetijskih zemljišč; |
| --- | --- |

(iii)

cene in zakupnine kmetijskih zemljišč;

| (d) | statistiko hranilnih snovi:






  (i) | hranilne snovi v gnojilih za kmetijstvo, |
| --- | --- | --- |

(d)

statistiko hranilnih snovi:

(i)

hranilne snovi v gnojilih za kmetijstvo,

| (ii) | bilanca hranilnih snovi; |
| --- | --- |

(ii)

bilanca hranilnih snovi;

| (e) | statistiko o fitofarmacevtskih sredstvih:






  (i) | fitofarmacevtska sredstva. |
| --- | --- | --- |

(e)

statistiko o fitofarmacevtskih sredstvih:

(i)

fitofarmacevtska sredstva.

2.   Podrobne teme, njihova ustrezna pogostost pošiljanja podatkov in referenčna obdobja ter njihove ekološke in regionalne razsežnosti so določene v Prilogi.

3.   Podatki se Komisiji (Eurostatu) pošljejo v obliki zbirnih podatkovnih nizov.

4.   Podatki o ekološki proizvodnji in proizvodih, ki so v skladu z Uredbo (EU) 2018/848, se vključijo v podatkovne nize.

5.   Regionalni podatki se predložijo na ravni NUTS 2, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1059/2003. Izjemoma se lahko ti podatki za Nemčijo zagotovijo le po teritorialnih enotah NUTS 1.

6.   Kadar ima spremenljivka v državi članici nizko ali nično prevalenco, se lahko vrednosti te spremenljivke izključijo iz poslanih podatkovnih nizov, če zadevna država članica izključitev ustrezno utemelji Komisiji (Eurostatu).

7.   Države članice zbirajo zadevne informacije o cenah v zvezi s kmetijskimi vložki in proizvodnjo, vključno z lastnostmi in težo blaga in storitev, da zberejo primerljive indekse cen in zagotovijo spremenljivke, potrebne za ekonomske račune za kmetijstvo iz Uredbe (ES) št. 138/2004.

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17, da se dodajo, črtajo ali spremenijo podrobne teme, vključno z njihovim opisom, kot je določeno v Prilogi.

Komisija pri izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz prvega pododstavka zagotovi, da:

| (a) | so delegirani akti ustrezno utemeljeni in državam članicam ali dajalcem podatkov ne nalagajo znatnega dodatnega bremena ali stroškov; |
| --- | --- |

(a)

so delegirani akti ustrezno utemeljeni in državam članicam ali dajalcem podatkov ne nalagajo znatnega dodatnega bremena ali stroškov;

| (b) | se v obdobju petih zaporednih let spremenijo največ štiri podrobne teme, od katerih je največ ena nova; |
| --- | --- |

(b)

se v obdobju petih zaporednih let spremenijo največ štiri podrobne teme, od katerih je največ ena nova;

| (c) | se po potrebi začnejo izvajati študije izvedljivosti iz člena 11, njihovi rezultati pa se ustrezno upoštevajo. |
| --- | --- |

(c)

se po potrebi začnejo izvajati študije izvedljivosti iz člena 11, njihovi rezultati pa se ustrezno upoštevajo.

9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17 za spremembo pogostosti pošiljanja podatkov, referenčnih obdobij in uporabo razsežnosti podrobnih tem, kot je določeno v Prilogi.

Komisija pri izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz prvega pododstavka zagotovi, da:

| (a) | so delegirani akti ustrezno utemeljeni in državam članicam ali dajalcem podatkov ne nalagajo znatnega dodatnega bremena ali stroškov; |
| --- | --- |

(a)

so delegirani akti ustrezno utemeljeni in državam članicam ali dajalcem podatkov ne nalagajo znatnega dodatnega bremena ali stroškov;

| (b) | se začnejo izvajati študije izvedljivosti iz člena 11, njihovi rezultati pa se ustrezno upoštevajo. |
| --- | --- |

(b)

se začnejo izvajati študije izvedljivosti iz člena 11, njihovi rezultati pa se ustrezno upoštevajo.

10.   Komisija sprejme izvedbene akte za opredelitev podatkovnih nizov, ki jih je treba poslati Komisiji (Eurostatu). Ti izvedbeni akti določajo naslednje tehnične elemente podatkov, ki jih je treba predložiti, kadar je ustrezno:

| (a) | seznam spremenljivk; |
| --- | --- |

(a)

seznam spremenljivk;

| (b) | opis spremenljivk, vključno z:






  (i) | značilnostmi enote opazovanja, |
| --- | --- | --- |

(b)

opis spremenljivk, vključno z:

(i)

značilnostmi enote opazovanja,

| (ii) | mersko enoto za značilnosti enote opazovanja, |
| --- | --- |

(ii)

mersko enoto za značilnosti enote opazovanja,

| (iii) | ekološkimi in regionalnimi razsežnostmi za značilnosti enote opazovanja; |
| --- | --- |

(iii)

ekološkimi in regionalnimi razsežnostmi za značilnosti enote opazovanja;

spremenljivka se šteje kot kombinacija značilnosti enote opazovanja z ustrezno mersko enoto in eno od njenih razsežnosti;

| (c) | enote opazovanja; |
| --- | --- |

(c)

enote opazovanja;

| (d) | zahteve po natančnosti; |
| --- | --- |

(d)

zahteve po natančnosti;

| (e) | metodološka pravila; |
| --- | --- |

(e)

metodološka pravila;

| (f) | roke za pošiljanje podatkov, pri čemer se upošteva čas, potreben za pripravo nacionalnih podatkov v skladu z merili kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009, ter potreba po zmanjšanju upravnega bremena in stroškov za države članice in dajalce podatkov; rokov za pošiljanje podatkov se ne spreminja pred 1. januarjem 2030.
  Kadar Komisija ugotovi, da je treba spremeniti roke za pošiljanje podatkov, izvede študije izvedljivosti, kot je določeno v členu 11 te uredbe, in rezultate teh študij izvedljivosti ustrezno upošteva. Pri spreminjanju rokov za pošiljanje podatkov se ti ne skrajšajo za več kot 20 % števila dni, ki ločujejo konec referenčnega obdobja od roka za pošiljanje podatkov, kot je določeno v prvem izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi tega odstavka, razen če je skrajšanje roka za pošiljanje podatkov izključno posledica uvedbe inovativnega pristopa ali uporabe novih digitalnih virov podatkov, kot so opazovanje Zemlje ali velepodatki, ki so na voljo v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(f)

roke za pošiljanje podatkov, pri čemer se upošteva čas, potreben za pripravo nacionalnih podatkov v skladu z merili kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009, ter potreba po zmanjšanju upravnega bremena in stroškov za države članice in dajalce podatkov; rokov za pošiljanje podatkov se ne spreminja pred 1. januarjem 2030.

Kadar Komisija ugotovi, da je treba spremeniti roke za pošiljanje podatkov, izvede študije izvedljivosti, kot je določeno v členu 11 te uredbe, in rezultate teh študij izvedljivosti ustrezno upošteva. Pri spreminjanju rokov za pošiljanje podatkov se ti ne skrajšajo za več kot 20 % števila dni, ki ločujejo konec referenčnega obdobja od roka za pošiljanje podatkov, kot je določeno v prvem izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi tega odstavka, razen če je skrajšanje roka za pošiljanje podatkov izključno posledica uvedbe inovativnega pristopa ali uporabe novih digitalnih virov podatkov, kot so opazovanje Zemlje ali velepodatki, ki so na voljo v vseh državah članicah.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

11.   Kadar Komisija sprejme delegirani akt na podlagi odstavka 8 ali 9, razen delegiranega akta, ki spreminja ekološko razsežnost, se lahko z izvedbenim aktom iz odstavka 10 v obdobju petih zaporednih let spremeni, nadomesti ali doda skupno največ 90 spremenljivk. Ta zgornja meja pa se ne uporablja za spremenljivke, povezane s področjem statistike o fitofarmacevtskih sredstvih.

12.   Države članice pošljejo predhodno preverjene podatke in z njimi povezane metapodatke v tehnični obliki, ki jo določi Komisija (Eurostat) za vsak podatkovni niz. Za pošiljanje podatkov Komisiji (Eurostatu) se uporabijo storitve enotne vstopne točke.

Člen 6

Zahteve glede ad hoc podatkov

1.   Na Komisijo se v skladu s členom 17 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo to uredbo tako, da določajo informacije, ki jih morajo države članice predložiti ad hoc, kadar se na področju uporabe te uredbe šteje, da je potrebno zbiranje dodatnih informacij za dodatne statistične potrebe. Ti delegirani akti določajo:

| (a) | teme in podrobne teme, povezane s področji iz člena 5, ki se zagotovijo v okviru zbiranja ad hoc podatkov, in razloge za te dodatne statistične potrebe; |
| --- | --- |

(a)

teme in podrobne teme, povezane s področji iz člena 5, ki se zagotovijo v okviru zbiranja ad hoc podatkov, in razloge za te dodatne statistične potrebe;

| (b) | referenčna obdobja. |
| --- | --- |

(b)

referenčna obdobja.

2.   Komisija pri izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz odstavka 1 utemelji potrebe po podatkih, s pomočjo mnenj ustreznih strokovnjakov oceni izvedljivost zbiranja zahtevanih podatkov in zagotovi, da se državam članicam ali dajalcem podatkov ne naložijo znatna dodatna bremena ali stroški.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz odstavka 1, začenši z referenčnim letom 2024 in nato z razmikom najmanj dve leti po posameznem zbiranju ad hoc podatkov, ki se začne z rokom za pošiljanje podatkov zadnjega ad hoc zbiranja podatkov.

4.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi se določijo:

| (a) | seznam spremenljivk, ki ne presega 50 spremenljivk; |
| --- | --- |

(a)

seznam spremenljivk, ki ne presega 50 spremenljivk;

| (b) | opis spremenljivk, vključno z vsem naslednjim:






  (i) | značilnosti enote opazovanja, |
| --- | --- | --- |

(b)

opis spremenljivk, vključno z vsem naslednjim:

(i)

značilnosti enote opazovanja,

| (ii) | merska enota za značilnosti opazovane enote, |
| --- | --- |

(ii)

merska enota za značilnosti opazovane enote,

| (iii) | ekološke in regionalne razsežnosti za značilnosti opazovane enote; |
| --- | --- |

(iii)

ekološke in regionalne razsežnosti za značilnosti opazovane enote;

spremenljivka se šteje kot kombinacija značilnosti opazovane enote z ustrezno mersko enoto in eno od njenih razsežnosti;

| (c) | zahteve po natančnosti; |
| --- | --- |

(c)

zahteve po natančnosti;

| (d) | roki za pošiljanje podatkov; |
| --- | --- |

(d)

roki za pošiljanje podatkov;

| (e) | enote opazovanja; |
| --- | --- |

(e)

enote opazovanja;

| (f) | opis referenčnega obdobja, kot je določeno v delegiranem aktu iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(f)

opis referenčnega obdobja, kot je določeno v delegiranem aktu iz odstavka 1.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

Člen 7

Pogostost pošiljanja podatkovnih nizov

1.   Pogostost pošiljanja podatkovnih nizov je določena v Prilogi. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi nadalje opredeli posamezno pogostost pošiljanja.

2.   Država članica se lahko izvzame iz obveznosti pošiljanja določenih podatkov s pogostostjo pošiljanja, določeno v Prilogi za vnaprej določene spremenljivke, če je vpliv te države članice na skupno vrednost teh spremenljivk v EU omejen.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi roke za pošiljanje podatkov in pogostost pošiljanja, spremenljivke in ustrezne mejne vrednosti, na podlagi katerih se lahko uporabi prvi pododstavek. Te mejne vrednosti se določijo tako, da se zaradi njihove uporabe obseg informacij o predvideni vsoti ustrezne spremenljivke EU ne zmanjša za več kot 5 %. Komisija (Eurostat) pregleda mejne vrednosti tako, da ustrezajo trendom vsot EU.

3.   Za statistiko proizvodnje se lahko država članica izvzame iz pošiljanja določenih podatkov za vnaprej določene spremenljivke, če je vpliv spremenljivke omejen glede na kmetijsko proizvodnjo na nacionalni ali regionalni ravni. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi mejne vrednosti za te spremenljivke.

4.   Izvedbeni akti iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

Člen 8

Viri podatkov in metode

1.   Države članice za pridobitev statističnih podatkov v zvezi z vložki in proizvodnjo kmetijskih dejavnosti uporabijo enega ali več izmed naslednjih virov podatkov in metod, pod pogojem, da je na podlagi podatkov mogoče pripraviti statistiko, ki izpolnjuje zahteve glede kakovosti iz člena 10:

| (a) | statistična raziskovanja ali druge metode zbiranja statističnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

statistična raziskovanja ali druge metode zbiranja statističnih podatkov;

| (b) | administrativne vire podatkov iz odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- |

(b)

administrativne vire podatkov iz odstavka 2 tega člena;

| (c) | druge vire administrativnih podatkov, ki temeljijo na nacionalnem pravu, druge vire, metode ali inovativne pristope, kot so digitalna orodja in daljinski senzorji. |
| --- | --- |

(c)

druge vire administrativnih podatkov, ki temeljijo na nacionalnem pravu, druge vire, metode ali inovativne pristope, kot so digitalna orodja in daljinski senzorji.

2.   Države članice lahko v zvezi z odstavkom 1, točka (b), tega člena uporabljajo podatke iz naslednjih virov:

| (a) | integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta (23), sistema za identifikacijo in registracijo govedi, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (24), sistema za identifikacijo in registracijo nekaterih vrst gojenih kopenskih živali, ki se zahteva na podlagi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (25), register vinogradov, vzpostavljen v skladu s členom 145 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26), registri ekološkega kmetovanja, vzpostavljeni na podlagi Uredbe (EU) 2018/848, ali kateri koli drugi ustrezni administrativni podatki ustrezne kakovosti za statistične namene, kot so opisani v členu 10(3) te uredbe, opredeljeni v pravu Unije; |
| --- | --- |

(a)

integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta (23), sistema za identifikacijo in registracijo govedi, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (24), sistema za identifikacijo in registracijo nekaterih vrst gojenih kopenskih živali, ki se zahteva na podlagi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (25), register vinogradov, vzpostavljen v skladu s členom 145 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26), registri ekološkega kmetovanja, vzpostavljeni na podlagi Uredbe (EU) 2018/848, ali kateri koli drugi ustrezni administrativni podatki ustrezne kakovosti za statistične namene, kot so opisani v členu 10(3) te uredbe, opredeljeni v pravu Unije;

| (b) | evidenc v elektronski obliki iz člena 67 Uredbe (ES) št. 1107/2009 ali |
| --- | --- |

(b)

evidenc v elektronski obliki iz člena 67 Uredbe (ES) št. 1107/2009 ali

| (c) | vseh drugih ustreznih virov administrativnih podatkov, pod pogojem, da taki podatki omogočajo pripravo statistike, ki izpolnjuje zahteve glede kakovosti iz člena 10 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

vseh drugih ustreznih virov administrativnih podatkov, pod pogojem, da taki podatki omogočajo pripravo statistike, ki izpolnjuje zahteve glede kakovosti iz člena 10 te uredbe.

3.   Države članice, ki se odločijo, da bodo uporabile vire, metode ali inovativne pristope iz odstavka 1, točka (c), obvestijo Komisijo (Eurostat) v letu pred referenčnim letom, v katerem bo uporabljen vir, metoda ali inovativni pristop, in predložijo podrobnosti o kakovosti pridobljenih podatkov.

4.   Nacionalni organi, odgovorni za zagotovitev skladnosti s to uredbo, imajo pravico do takojšnega in brezplačnega dostopa do podatkov, vključno s posameznimi podatki o podjetjih in kmetijskih gospodarstvih v administrativnih evidencah, zbrani na njihovem nacionalnem ozemlju na podlagi člena 17a Uredbe (ES) št. 223/2009, in do njihove uporabe. Nacionalni organi in lastniki administrativnih evidenc vzpostavijo potrebne mehanizme sodelovanja za tak dostop. Ta dostop se odobri tudi v primerih, v katerih pristojni organ na zasebne ali delno javne organe prenese naloge, ki jih morajo opraviti v njegovem imenu.

Člen 9

Referenčno obdobje

1.   Zbrane informacije na podlagi te uredbe se nanašajo na eno referenčno obdobje, ki je skupno vsem državam članicam, s sklicevanjem na stanje v določenem časovnem okviru.

2.   Referenčno obdobje za posamezno podrobno temo je določeno v Prilogi. Prvo referenčno obdobje se začne v koledarskem letu 2025.

3.   Za temo indeksov kmetijskih cen iz člena 5(1), točka (c)(i), države članice vsakih pet let ponastavijo indekse, pri čemer kot bazna leta uporabijo leta, ki se končajo z 0 ali 5.

4.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi se dodatno opredelijo referenčna obdobja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

Člen 10

Zahteve glede kakovosti in poročanje o kakovosti

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev kakovosti poslanih podatkov in metapodatkov.

2.   Države članice zagotovijo, da podatki, pridobljeni iz virov in z metodami iz člena 8, zagotavljajo točne ocene v zvezi s statistično populacijo iz člena 3 na nacionalni ravni in, kjer se zahteva, regionalni ravni.

3.   V tej uredbi se uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009.

4.   Komisija (Eurostat) na pregleden in preverljiv način oceni kakovost podatkov in metapodatkov, ki so ji poslani.

5.   Za namene odstavka 4 vsaka država članica prvič do 30. junija 2028 in nato vsaka tri leta pošlje Komisiji (Eurostatu) poročila o kakovosti, v katerih opiše statistične procese za podatkovne nize, poslane v obdobju, med drugim zlasti:

| (a) | metapodatke, ki opisujejo uporabljeno metodologijo in kako so bile dosežene tehnične specifikacije s sklicevanjem na tiste, določene s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

metapodatke, ki opisujejo uporabljeno metodologijo in kako so bile dosežene tehnične specifikacije s sklicevanjem na tiste, določene s to uredbo;

| (b) | informacije o izpolnjevanju zahtev glede zajema iz člena 4, vključno z njihovim razvojem in posodobitvijo. |
| --- | --- |

(b)

informacije o izpolnjevanju zahtev glede zajema iz člena 4, vključno z njihovim razvojem in posodobitvijo.

6.   Z odstopanjem od odstavka 5 tega člena se za temo indeksov kmetijskih cen iz člena 5(1), točka (c)(i), poročila o kakovosti pošlje vsakih pet let skupaj z utežmi in ponastavljenimi indeksi ter ustreznimi ločenimi metodološkimi poročili. Prvo pošiljanje za poročilo o kakovosti na temo indeksov kmetijskih cen se ne opravi pred 31. decembrom 2028.

7.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi praktično ureditev za poročila o kakovosti in njihove vsebine. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) in državam članicam ne nalagajo znatnih dodatnih bremen ali stroškov.

8.   Države članice Komisijo (Eurostat) po potrebi obvestijo o kakršnih koli pomembnih informacijah ali spremembah v zvezi z izvajanjem te uredbe, ki bi lahko znatno vplivale na kakovost poslanih podatkov.

9.   Države članice Komisiji (Eurostatu) na zahtevo predložijo dodatna pojasnila, potrebna za oceno kakovosti statističnih podatkov.

Člen 11

Študije izvedljivosti in pilotne študije

1.   V skladu s cilji te uredbe in kadar se opredelijo nove zahteve glede rednih podatkov ali potreba po večjih izboljšavah obstoječih zahtev glede rednih podatkov, lahko Komisija (Eurostat) izvede študije izvedljivosti, da bi ocenila, kadar je to potrebno:

| (a) | razpoložljivost in kakovost ustreznih novih virov podatkov; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivost in kakovost ustreznih novih virov podatkov;

| (b) | razvoj in izvajanje novih statističnih tehnik; |
| --- | --- |

(b)

razvoj in izvajanje novih statističnih tehnik;

| (c) | finančni vpliv in breme za dajalce podatkov. |
| --- | --- |

(c)

finančni vpliv in breme za dajalce podatkov.

2.   Komisija (Eurostat) v okviru vsake posamezne študije izvedljivosti oceni, ali je nove statistične podatke mogoče pripraviti z uporabo informacij, ki so na voljo v ustreznih administrativnih virih na ravni Unije, in poveča uporabo obstoječih podatkov v skladu s členom 17a Uredbe (ES) št. 223/2009.

3.   Komisija (Eurostat) lahko v okviru določene študije izvedljivosti po potrebi začne pilotne študije, ki jih izvedejo države članice. Cilj teh pilotnih študij je preskusiti izvajanje novih zahtev v državah članicah z različnimi metodami priprave statistike prek izvajanja v manjšem obsegu.

4.   Komisija (Eurostat) v sodelovanju s strokovnjaki iz držav članic in glavnimi uporabniki podatkovnih nizov oceni rezultate študij izvedljivosti in, kjer je to primerno, pilotnih študij, po potrebi skupaj s predlogi za uvedbo novih rednih zahtev glede podatkov ali izboljšav iz odstavka 1. Po tej oceni Komisija pripravi poročilo o ugotovitvah študij izvedljivosti in pilotnih študij. Ta poročila se objavijo.

5.   Komisija pri pripravi delegiranega akta iz člena 5(8) ali (9) ustrezno upošteva rezultate študij izvedljivosti in pilotnih študij, zlasti možnost izvajanja novih zahtev glede podatkov v vseh državah članicah.

Člen 12

Izkazovanje podatkov

1.   Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1367/2006 in v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Komisija (Eurostat) na spletu brezplačno izkazuje podatke, ki so ji bili poslani v skladu s členoma 5 in 6 te uredbe.

2.   Komisija (Eurostat) ob polnem spoštovanju poslovne in statistične zaupnosti izkazuje zbirne statistične podatke iz področja uporabe te uredbe o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki izhajajo iz podatkov, navedenih v členu 55(2) in členu 57(2) Uredbe (EU) 2019/6.

Člen 13

Prispevek Unije

1.   Unija v zvezi z izvajanjem te uredbe nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim organom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009 dodeli nepovratna sredstva iz programa Enotni trg, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta (27) in v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (28) za:

| (a) | kritje stroškov izvajanja ad hoc zbiranja podatkov; |
| --- | --- |

(a)

kritje stroškov izvajanja ad hoc zbiranja podatkov;

| (b) | vzpostavljanje zmogljivosti za uporabo administrativnih virov pri zbiranju statističnih podatkov, ki jih zahteva ta uredba; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljanje zmogljivosti za uporabo administrativnih virov pri zbiranju statističnih podatkov, ki jih zahteva ta uredba;

| (c) | izvajanje vzorčnih raziskav za zbiranje podatkov o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu za referenčno leto 2026; |
| --- | --- |

(c)

izvajanje vzorčnih raziskav za zbiranje podatkov o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu za referenčno leto 2026;

| (d) | razvoj metodologij in inovativnih pristopov za prilagoditev sistemov zbiranja podatkov, vključno z digitalnimi rešitvami, zahtevam iz te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

razvoj metodologij in inovativnih pristopov za prilagoditev sistemov zbiranja podatkov, vključno z digitalnimi rešitvami, zahtevam iz te uredbe;

| (e) | izvajanje študij izvedljivosti in pilotnih študij iz člena 11; |
| --- | --- |

(e)

izvajanje študij izvedljivosti in pilotnih študij iz člena 11;

| (f) | kritje stroškov razvoja metod za skrajšanje rokov za pošiljanje podatkov ter njihovega izvajanja. |
| --- | --- |

(f)

kritje stroškov razvoja metod za skrajšanje rokov za pošiljanje podatkov ter njihovega izvajanja.

2.   Finančni prispevek Unije na podlagi tega člena ne presega 95 % upravičenih stroškov.

3.   Znesek finančnega prispevka Unije na podlagi tega člena se določi v skladu s pravili programa Enotni trg v okviru letnega proračunskega postopka in je odvisen od razpoložljivosti sredstev. Proračunski organ določi višino proračunskih sredstev za vsako leto.

Člen 14

Prehodna ureditev za podatke o podrobni temi uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu

1.   Za leta 2025, 2026 in 2027 se za podrobno temo uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu iz Priloge uporabljajo naslednja prehodna pravila:

| (a) | z odstopanjem od člena 7(1) in člena 9(2) se podatki za referenčno leto 2026 pošljejo samo enkrat; |
| --- | --- |

(a)

z odstopanjem od člena 7(1) in člena 9(2) se podatki za referenčno leto 2026 pošljejo samo enkrat;

| (b) | z odstopanjem od člena 4(5), točka (b), podatki zajemajo skupni seznam kmetijskih rastlin za vse države članice, ki zagotavljajo informacije o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v podporo ustreznim politikam Unije; ta skupni seznam kmetijskih rastlin skupaj s trajnim travinjem zajema 75 % kmetijskih površin v uporabi na ravni Unije. |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 4(5), točka (b), podatki zajemajo skupni seznam kmetijskih rastlin za vse države članice, ki zagotavljajo informacije o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v podporo ustreznim politikam Unije; ta skupni seznam kmetijskih rastlin skupaj s trajnim travinjem zajema 75 % kmetijskih površin v uporabi na ravni Unije.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi dodatno opredeli zahteve glede zajema iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

2.   Od referenčnega leta 2028 dalje, če ni zakonodaje Unije, ki bi od poklicnih uporabnikov fitofarmacevtskih sredstev zahtevala, da vodijo evidence o uporabi takih sredstev v elektronski obliki, ki se uporablja 12 mesecev pred začetkom referenčnega leta, za katero je treba poslati podatke, se uporablja naslednje:

| (a) | z odstopanjem od člena 7(1) je pogostost pošiljanja vsaki dve leti; |
| --- | --- |

(a)

z odstopanjem od člena 7(1) je pogostost pošiljanja vsaki dve leti;

| (b) | z odstopanjem od člena 4(5), točka (b), se še naprej uporabljajo prehodna pravila iz odstavka 1, točka (b), tega člena. |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 4(5), točka (b), se še naprej uporabljajo prehodna pravila iz odstavka 1, točka (b), tega člena.

Člen 15

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem, z učinkovitimi pregledi in, če se ugotovijo nepravilnosti, izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi sankcijami.

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentacije in pregledov na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe.

3.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preiskave, tudi preglede in inšpekcije na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (29) in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (30), da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, financirano na podlagi te uredbe, prišlo do goljufije, korupcije ali drugega nezakonitega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe ter sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih, ki so posledica izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takšnih revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.

Člen 16

Odstopanja

1.   Kadar so zaradi uporabe te uredbe ali izvedbenih ukrepov in delegiranih aktov, sprejetih na njeni podlagi, potrebne večje prilagoditve nacionalnega statističnega sistema države članice, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi zadevni državi članici odobri odstopanja za največ tri leta. Za prehodna pravila pri podrobni temi uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu iz člena 14(1) se ne odobri odstopanje.

Zadevna država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljeno zahtevo za tako odstopanje v treh mesecih od datuma začetka veljavnosti zadevnega akta, v kateri navede, katere večje prilagoditve nacionalnega statističnega sistema so potrebne in predvideni časovni načrt za take prilagoditve.

Vpliv odstopanj odobrenih na podlagi tega člena na primerljivost podatkov držav članic ali izračun zahtevanih pravočasnih in reprezentativnih evropskih agregatov je čim manjši. Pri odobritvi odstopanja Komisija upošteva breme za dajalce podatkov in države članice.

2.   Izvedbeni akti iz odstavka 1 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2).

Člen 17

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(8) in (9) ter člena 6(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 27. decembra 2022. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 5(8) in (9) ter člena 6(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 5(8) in (9) ter člena 6(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 18

Poročanje

Komisija do 31. decembra 2029 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe.

Člen 19

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 20

Spremembe Uredbe (ES) št. 617/2008

Uredba (ES) št. 617/2008 se spremeni:

| (1) | v členu 8 se odstavki 3, 4 in 5 črtajo; |
| --- | --- |

(1)

v členu 8 se odstavki 3, 4 in 5 črtajo;

| (2) | člen 11 se črta; |
| --- | --- |

(2)

člen 11 se črta;

| (3) | prilogi III in IV se črtata. |
| --- | --- |

(3)

prilogi III in IV se črtata.

Člen 21

Razveljavitev

1.   Uredbe (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 ter Direktiva 96/16/ES se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2025, brez poseganja v obveznosti iz navedenih pravnih aktov v zvezi s pošiljanjem podatkov in metapodatkov, vključno s poročili o kakovosti, kar zadeva referenčna obdobja, ki se v celoti ali delno iztečejo pred tem datumom.

2.   Sklicevanja na razveljavljene akte se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2025.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 23. novembra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 8. novembra 2022.

1

(2)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

2

(3)  Uredba (EU) 2018/1091 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011 (UL L 200, 7.8.2018, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1165/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o statistiki živinoreje in mesa ter razveljavitvi direktiv Sveta 93/23/EGS, 93/24/EGS in 93/25/EGS (UL L 321, 1.12.2008, str. 1).

4

(5)  Uredba (ES) št. 543/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 (UL L 167, 29.6.2009, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (UL L 324, 10.12.2009, str. 1).

6

(7)  Direktiva Sveta 96/16/ES z dne 19. marca 1996 o statističnih raziskovanjih mleka in mlečnih proizvodov (UL L 78, 28.3.1996, str. 27).

7

(8)  Uredba Komisije (ES) št. 617/2008 z dne 27. junija 2008 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede standardov trženja valilnih jajc in piščancev domače perutnine (UL L 168, 28.6.2008, str. 5).

8

(9)  Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (UL L 33, 5.2.2004, str. 1).

9

(10)  Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

10

(11)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (UL L 150, 14.6.2018, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

14

(15)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

15

(16)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

16

(17)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

17

(18)  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

18

(19)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Unije (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

19

(20)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

20

(21)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

21

(22)  Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1).

22

(23)  Uredba (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 187).

23

(24)  Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

25

(26)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

26

(27)  Uredba (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014 (UL L 153, 3.5.2021, str. 1).

27

(28)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

28

(29)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

29

(30)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

30

---

PRILOGA

PODROČJA, TEME IN PODROBNE TEME TER POGOSTOST POŠILJANJA PODATKOV, REFERENČNA OBDOBJA IN RAZSEŽNOSTI PO PODROBNIH TEMAH

(a)   Statistika živinoreje

| Tema | Podrobna tema | Pogostost pošiljanja podatkov | Referenčna obdobja | Razsežnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekološko kmetovanje | Regionalna raven |
| Živina in meso | populacija živine
  Podatki zajemajo število živali, ki jih imajo kmetijska gospodarstva na ozemlju države članice na referenčni datum ali povprečno v referenčnem obdobju. | dvakrat letno | Datum v obdobju maj/junij | | |
| Datum v obdobju november/december | se uporablja | se uporablja |
| letno | Datum v obdobju november/december | se uporablja | se uporablja |
| leto | se uporablja | se uporablja |
| trikrat na desetletje | leto | | |
| proizvodnja mesa
  Podatki zajemajo težo trupov in število živali, zaklanih na ozemlju države članice v referenčnem obdobju, bodisi v klavnicah ali ne, ki so primerne za prehrano ljudi. | mesečno | mesec | | |
| letno | leto | se uporablja | |
| dostava živali
  Podatki zajemajo napoved bruto domače proizvodnje, tj. pričakovano število živali, dostavljenih v okviru kmetijskih gospodarstev države članice v tujino ali v klavnice v državi članici. | dvakrat letno | štiri četrtletja | | |
| dvakrat letno | tri polletja | | |
| letno | dve polletji | | |
| Jajca in piščanci | jajca za prehrano
  Podatki zajemajo število jajc za prehrano, zbranih na kmetijskih gospodarstvih v državi članici v referenčnem obdobju. Ta jajca se lahko dostavijo pakirnim centrom, neposredno prodajo potrošnikom ali živilskopredelovalni industriji, zaužijejo na kmetijskem gospodarstvu ali izgubijo po odhodu s kmetijskega gospodarstva. | letno | leto | se uporablja | |
| trikrat na desetletje | leto | se uporablja | |
| valilna jajca in piščanci domače perutnine
  Podatki zajemajo število jajc, vloženih v inkubacijo, in število piščancev, proizvedenih v valilnicah države članice z zmogljivostjo nad 1 000 jajc in v referenčnem obdobju, ter število piščancev, ki so bili uvoženi v državo članico ali izvoženi iz nje. | mesečno | mesec | | |
| struktura valilnic
  Podatki zajemajo strukturo valilnic, opisano s številom valilnic v državi članici in njihovo zmogljivostjo, razčlenjeno po razredih zmogljivosti v referenčnem obdobju. | letno | leto | | |
| Mleko in mlečni proizvodi | mleko, ki se proizvede in uporabi na kmetijskih gospodarstvih
  Podatki zajemajo količino mleka krav, ovac, koz in bivolic, ki je bilo proizvedeno, in količine mlečnih proizvodov, ki so bili neposredno uporabljeni (niso bili dostavljeni mlekarni v državi članici) na kmetijskih gospodarstvih države članice v referenčnem obdobju. | letno | leto | se uporablja | se uporablja |
| razpoložljivost mleka za sektor mleka
  Podatki zajemajo količino mleka, ki so ga mlekarne države članice v referenčnem obdobju zbrale na kmetijskih gospodarstvih, ne glede na to, ali se nahajajo v tej državi članici ali ne. Zajemajo tudi količino mleka in mlečnih surovin, ki so na voljo sektorju mleka, kot so količine zbranega mleka, uvoženega mleka in mlečnih surovin ter drugih mlečnih proizvodov, ki so jih mlekarne države članice zbrale od kmetijskih gospodarstev v referenčnem obdobju. | letno | leto | se uporablja | |
| uporaba mleka in mlečnih surovin v sektorju mleka in proizvedeni proizvodi
  Podatki zajemajo količine polnomastnega in posnetega mleka, ki so jih v referenčnem obdobju porabile mlekarne države članice za predelavo različnih mlečnih proizvodov, ali v primeru mlečnih surovin količine ekvivalenta polnomastnega in posnetega mleka. Te količine se lahko izmerijo ali ocenijo neposredno na podlagi vsebnosti mlečne maščobe in mlečnih beljakovin v mlečnih proizvodih (izložek) ali vsebnosti mlečne maščobe in mlečnih beljakovin v mlečnih surovin (vložek). | letno | leto | se uporablja | |
| mesečna uporaba kravjega mleka v sektorju mleka
  Podatki zajemajo količine mlečnih proizvodov (ali ekvivalenta masla v primeru skupnega masla in drugih mlečnih izdelkov z rumeno maščobo), predelanih iz kravjega mleka, razen mlečnih surovin, ki so jih v referenčnem obdobju proizvedle mlekarne v državi članici. | mesečno | mesec | | |
| struktura mlekarn
  Podatki zajemajo število mlekarn v državi članici, ki so na dan 31. decembra referenčnega leta delovale, razvrščeno glede na količino zadevnih zbranih, obdelanih ali proizvedenih proizvodov | trikrat na desetletje | leto | | |

Tema

Podrobna tema

Pogostost pošiljanja podatkov

Referenčna obdobja

Razsežnosti

Ekološko kmetovanje

Regionalna raven

Živina in meso

populacija živine

Podatki zajemajo število živali, ki jih imajo kmetijska gospodarstva na ozemlju države članice na referenčni datum ali povprečno v referenčnem obdobju.

dvakrat letno

Datum v obdobju maj/junij

Datum v obdobju november/december

se uporablja

se uporablja

letno

Datum v obdobju november/december

se uporablja

se uporablja

leto

se uporablja

se uporablja

trikrat na desetletje

leto

proizvodnja mesa

Podatki zajemajo težo trupov in število živali, zaklanih na ozemlju države članice v referenčnem obdobju, bodisi v klavnicah ali ne, ki so primerne za prehrano ljudi.

mesečno

mesec

letno

leto

se uporablja

dostava živali

Podatki zajemajo napoved bruto domače proizvodnje, tj. pričakovano število živali, dostavljenih v okviru kmetijskih gospodarstev države članice v tujino ali v klavnice v državi članici.

dvakrat letno

štiri četrtletja

dvakrat letno

tri polletja

letno

dve polletji

Jajca in piščanci

jajca za prehrano

Podatki zajemajo število jajc za prehrano, zbranih na kmetijskih gospodarstvih v državi članici v referenčnem obdobju. Ta jajca se lahko dostavijo pakirnim centrom, neposredno prodajo potrošnikom ali živilskopredelovalni industriji, zaužijejo na kmetijskem gospodarstvu ali izgubijo po odhodu s kmetijskega gospodarstva.

letno

leto

se uporablja

trikrat na desetletje

leto

se uporablja

valilna jajca in piščanci domače perutnine

Podatki zajemajo število jajc, vloženih v inkubacijo, in število piščancev, proizvedenih v valilnicah države članice z zmogljivostjo nad 1 000 jajc in v referenčnem obdobju, ter število piščancev, ki so bili uvoženi v državo članico ali izvoženi iz nje.

mesečno

mesec

struktura valilnic

Podatki zajemajo strukturo valilnic, opisano s številom valilnic v državi članici in njihovo zmogljivostjo, razčlenjeno po razredih zmogljivosti v referenčnem obdobju.

letno

leto

Mleko in mlečni proizvodi

mleko, ki se proizvede in uporabi na kmetijskih gospodarstvih

Podatki zajemajo količino mleka krav, ovac, koz in bivolic, ki je bilo proizvedeno, in količine mlečnih proizvodov, ki so bili neposredno uporabljeni (niso bili dostavljeni mlekarni v državi članici) na kmetijskih gospodarstvih države članice v referenčnem obdobju.

letno

leto

se uporablja

se uporablja

razpoložljivost mleka za sektor mleka

Podatki zajemajo količino mleka, ki so ga mlekarne države članice v referenčnem obdobju zbrale na kmetijskih gospodarstvih, ne glede na to, ali se nahajajo v tej državi članici ali ne. Zajemajo tudi količino mleka in mlečnih surovin, ki so na voljo sektorju mleka, kot so količine zbranega mleka, uvoženega mleka in mlečnih surovin ter drugih mlečnih proizvodov, ki so jih mlekarne države članice zbrale od kmetijskih gospodarstev v referenčnem obdobju.

letno

leto

se uporablja

uporaba mleka in mlečnih surovin v sektorju mleka in proizvedeni proizvodi

Podatki zajemajo količine polnomastnega in posnetega mleka, ki so jih v referenčnem obdobju porabile mlekarne države članice za predelavo različnih mlečnih proizvodov, ali v primeru mlečnih surovin količine ekvivalenta polnomastnega in posnetega mleka. Te količine se lahko izmerijo ali ocenijo neposredno na podlagi vsebnosti mlečne maščobe in mlečnih beljakovin v mlečnih proizvodih (izložek) ali vsebnosti mlečne maščobe in mlečnih beljakovin v mlečnih surovin (vložek).

letno

leto

se uporablja

mesečna uporaba kravjega mleka v sektorju mleka

Podatki zajemajo količine mlečnih proizvodov (ali ekvivalenta masla v primeru skupnega masla in drugih mlečnih izdelkov z rumeno maščobo), predelanih iz kravjega mleka, razen mlečnih surovin, ki so jih v referenčnem obdobju proizvedle mlekarne v državi članici.

mesečno

mesec

struktura mlekarn

Podatki zajemajo število mlekarn v državi članici, ki so na dan 31. decembra referenčnega leta delovale, razvrščeno glede na količino zadevnih zbranih, obdelanih ali proizvedenih proizvodov

trikrat na desetletje

leto

(b)   Statistika rastlinske pridelave

| Tema | Podrobna tema | Pogostost pošiljanja podatkov | Referenčna obdobja | Razsežnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekološko kmetovanje | Regionalna raven |
| pridelovalna površina in rastlinska pridelava | poljščine in trajno travinje
  Podatki zajemajo zgodnje ocene in končno statistiko o površinah, proizvodnji in donosu poljščin, in trajnega travinja, ki se gojijo za spravilo na kmetijskih gospodarstvih v državah članicah predvsem v referenčnem obdobju. | medletno | leto | | |
| letno | leto | se uporablja | se uporablja |
| Zelenjadnice razen trajnih nasadov
  Podatki zajemajo zgodnje ocene in končno statistiko o površinah, proizvodnji in donosu zelenjadnic, ki se gojijo za spravilo na kmetijskih gospodarstvih v državah članicah v referenčnem obdobju. | medletno | leto | | |
| letno | leto | se uporablja | |
| trajni nasadi
  Podatki zajemajo zgodnje ocene in končno statistiko o površinah, proizvodnji in donosu trajnih nasadov, ki se gojijo na kmetijskih gospodarstvih v državah članicah za spravilo predvsem v referenčnem obdobju. | medletno | leto | | |
| letno | leto | se uporablja | se uporablja |
| Bilance kmetijskih rastlin | bilance žit
  Podatki zajemajo oskrbo, uporabo in zaloge glavnih žit in proizvodov prve stopnje v državah članicah v referenčnem obdobju. | letno | leto | | |
| bilance oljnih semen
  Podatki zajemajo oskrbo, uporabo in zaloge glavnih oljnih semen v državah članicah v referenčnem obdobju. | letno | leto | | |
| Travinje | upravljanje travinja
  Podatki zajemajo površine trajnega in začasnega travinja, razvrščene po starosti, pokrovnosti in upravljanju v državi članici v referenčnem obdobju. | trikrat na desetletje | leto | | |

Tema

Podrobna tema

Pogostost pošiljanja podatkov

Referenčna obdobja

Razsežnosti

Ekološko kmetovanje

Regionalna raven

pridelovalna površina in rastlinska pridelava

poljščine in trajno travinje

Podatki zajemajo zgodnje ocene in končno statistiko o površinah, proizvodnji in donosu poljščin, in trajnega travinja, ki se gojijo za spravilo na kmetijskih gospodarstvih v državah članicah predvsem v referenčnem obdobju.

medletno

leto

letno

leto

se uporablja

se uporablja

Zelenjadnice razen trajnih nasadov

Podatki zajemajo zgodnje ocene in končno statistiko o površinah, proizvodnji in donosu zelenjadnic, ki se gojijo za spravilo na kmetijskih gospodarstvih v državah članicah v referenčnem obdobju.

medletno

leto

letno

leto

se uporablja

trajni nasadi

Podatki zajemajo zgodnje ocene in končno statistiko o površinah, proizvodnji in donosu trajnih nasadov, ki se gojijo na kmetijskih gospodarstvih v državah članicah za spravilo predvsem v referenčnem obdobju.

medletno

leto

letno

leto

se uporablja

se uporablja

Bilance kmetijskih rastlin

bilance žit

Podatki zajemajo oskrbo, uporabo in zaloge glavnih žit in proizvodov prve stopnje v državah članicah v referenčnem obdobju.

letno

leto

bilance oljnih semen

Podatki zajemajo oskrbo, uporabo in zaloge glavnih oljnih semen v državah članicah v referenčnem obdobju.

letno

leto

Travinje

upravljanje travinja

Podatki zajemajo površine trajnega in začasnega travinja, razvrščene po starosti, pokrovnosti in upravljanju v državi članici v referenčnem obdobju.

trikrat na desetletje

leto

(c)   Statistika cen kmetijskih proizvodov

| Tema | Podrobna tema | Pogostost pošiljanja podatkov | Referenčna obdobja | Razsežnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekološko kmetovanje | Regionalna raven |
| Indeksi kmetijskih cen | zgodnji in doseženi indeksi
  Podatki zagotavljajo indekse kmetijskih cen, ki predstavljajo spremembe absolutnih cen kmetijskih proizvodov in vložkov v državi članici v referenčnem obdobju v primerjavi z izhodiščnim letom. | četrtletno | četrtletje | | |
| letno | leto | | |
| uteži in ponastavljeni indeksi
  Podatki, potrebni za ponastavitev zgodnjih in doseženih indeksov. | vsakih pet let | četrtletje | | |
| leto | | |
| | | | | |
| Absolutne cene vložkov | gnojila
  Podatkovni niz zajema povprečne nabavne cene gnojil in z njimi povezane utežne vrednosti države. | letno | leto | | |
| vsakih pet let (1) | leto | | |
| krma
  Podatkovni niz zajema povprečne nabavne cene krme in z njimi povezane utežne vrednosti države. | letno | leto | | |
| vsakih pet let (1) | leto | | |
| energija
  Podatkovni niz zajema povprečne nabavne cene energentov, ki se uporabljajo v kmetijstvu, in z njimi povezane utežne vrednosti države. | letno | leto | | |
| vsakih pet let (1) | leto | | |
| Cene in zakupnine kmetijskih zemljišč | cene kmetijskih zemljišč
  Podatkovni niz zajema povprečno prodajno ceno kmetijskih zemljišč, kot se odraža v transakcijah, v državi članici v referenčnem obdobju. | letno | leto | | |
| zakupnine kmetijskih zemljišč
  Podatkovni niz zajema povprečno zakupno ceno kmetijskih zemljišč, kot se odraža v transakcijah, v državi članici v referenčnem obdobju. | letno | leto | | |

Tema

Podrobna tema

Pogostost pošiljanja podatkov

Referenčna obdobja

Razsežnosti

Ekološko kmetovanje

Regionalna raven

Indeksi kmetijskih cen

zgodnji in doseženi indeksi

Podatki zagotavljajo indekse kmetijskih cen, ki predstavljajo spremembe absolutnih cen kmetijskih proizvodov in vložkov v državi članici v referenčnem obdobju v primerjavi z izhodiščnim letom.

četrtletno

četrtletje

letno

leto

uteži in ponastavljeni indeksi

Podatki, potrebni za ponastavitev zgodnjih in doseženih indeksov.

vsakih pet let

četrtletje

leto

Absolutne cene vložkov

gnojila

Podatkovni niz zajema povprečne nabavne cene gnojil in z njimi povezane utežne vrednosti države.

letno

leto

vsakih pet let (1)

leto

krma

Podatkovni niz zajema povprečne nabavne cene krme in z njimi povezane utežne vrednosti države.

letno

leto

vsakih pet let (1)

leto

energija

Podatkovni niz zajema povprečne nabavne cene energentov, ki se uporabljajo v kmetijstvu, in z njimi povezane utežne vrednosti države.

letno

leto

vsakih pet let (1)

leto

Cene in zakupnine kmetijskih zemljišč

cene kmetijskih zemljišč

Podatkovni niz zajema povprečno prodajno ceno kmetijskih zemljišč, kot se odraža v transakcijah, v državi članici v referenčnem obdobju.

letno

leto

zakupnine kmetijskih zemljišč

Podatkovni niz zajema povprečno zakupno ceno kmetijskih zemljišč, kot se odraža v transakcijah, v državi članici v referenčnem obdobju.

letno

leto

(d)   Statistični podatki o hranilih

| Tema | Podrobna tema | Pogostost pošiljanja podatkov | Referenčna obdobja | Razsežnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekološko kmetovanje | Regionalna raven |
| Hranilne snovi v gnojilih za kmetijstvo | anorganska gnojila za kmetijstvo
  Podatki zajemajo količino hranilnih snovi v anorganskih gnojilih, ki se uporabljajo v kmetijstvu v državah članicah v referenčnem obdobju. | letno | leto | | |
| organska gnojila za kmetijstvo
  Podatki zajemajo količino organskih gnojil (razen živinskih gnojil), ki se uporabljajo v kmetijstvu v referenčnem obdobju v državi članici, in ustrezne koeficiente vsebnosti hranil. | vsaka tri leta | leto | | |
| Bilanca hranilnih snovi | koeficienti vsebnosti hranilnih snovi pri kmetijskih pridelkih in krmi
  Podatki zajemajo koeficiente vsebnosti hranil, ki predstavljajo povprečno količino hranil v toni požetega pridelka. | vsakih pet let | leto | | |
| količine ostankov posevkov in koeficienti vsebnosti hranilnih snovi
  Podatki zajemajo povprečne letne količine ostankov posevkov in ustrezne koeficiente vsebnosti hranilnih snovi. | vsakih pet let | leto | | |
| koeficienti biološke fiksacije dušika
  Podatki zajemajo koeficiente biološke fiksacije dušika za stročnice in mešanice trav iz družine stročnic. | vsakih pet let | leto | | |
| koeficienti usedanja atmosferskega dušika
  Podatki zajemajo koeficiente usedanja atmosferskega dušika na hektar kmetijske površine v uporabi. | vsakih pet let | leto | | |
| koeficienti vsebnosti hranilnih snovi semen
  Podatki zajemajo koeficiente vsebnosti hranil v semenih na hektar zasejane površine. | vsakih pet let | leto | | |
| koeficienti hranilnih snovi pri živinskih izločkih
  Podatki zajemajo koeficiente hranilnih snovi, ki jih izločajo živali, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost. | vsakih pet let | leto | | |
| količine odvzetih živinskih gnojil in koeficienti vsebine hranilnih snovi
  Podatki zajemajo povprečne letne količine odvzetih živinskih gnojil in ustrezne koeficiente vsebnosti hranilnih snovi. | vsakih pet let | leto | | |

Tema

Podrobna tema

Pogostost pošiljanja podatkov

Referenčna obdobja

Razsežnosti

Ekološko kmetovanje

Regionalna raven

Hranilne snovi v gnojilih za kmetijstvo

anorganska gnojila za kmetijstvo

Podatki zajemajo količino hranilnih snovi v anorganskih gnojilih, ki se uporabljajo v kmetijstvu v državah članicah v referenčnem obdobju.

letno

leto

organska gnojila za kmetijstvo

Podatki zajemajo količino organskih gnojil (razen živinskih gnojil), ki se uporabljajo v kmetijstvu v referenčnem obdobju v državi članici, in ustrezne koeficiente vsebnosti hranil.

vsaka tri leta

leto

Bilanca hranilnih snovi

koeficienti vsebnosti hranilnih snovi pri kmetijskih pridelkih in krmi

Podatki zajemajo koeficiente vsebnosti hranil, ki predstavljajo povprečno količino hranil v toni požetega pridelka.

vsakih pet let

leto

količine ostankov posevkov in koeficienti vsebnosti hranilnih snovi

Podatki zajemajo povprečne letne količine ostankov posevkov in ustrezne koeficiente vsebnosti hranilnih snovi.

vsakih pet let

leto

koeficienti biološke fiksacije dušika

Podatki zajemajo koeficiente biološke fiksacije dušika za stročnice in mešanice trav iz družine stročnic.

vsakih pet let

leto

koeficienti usedanja atmosferskega dušika

Podatki zajemajo koeficiente usedanja atmosferskega dušika na hektar kmetijske površine v uporabi.

vsakih pet let

leto

koeficienti vsebnosti hranilnih snovi semen

Podatki zajemajo koeficiente vsebnosti hranil v semenih na hektar zasejane površine.

vsakih pet let

leto

koeficienti hranilnih snovi pri živinskih izločkih

Podatki zajemajo koeficiente hranilnih snovi, ki jih izločajo živali, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost.

vsakih pet let

leto

količine odvzetih živinskih gnojil in koeficienti vsebine hranilnih snovi

Podatki zajemajo povprečne letne količine odvzetih živinskih gnojil in ustrezne koeficiente vsebnosti hranilnih snovi.

vsakih pet let

leto

(e)   Statistika o fitofarmacevtskih sredstvih

| Tema | Podrobna tema | Pogostost pošiljanja podatkov | Referenčna obdobja | Razsežnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekološko kmetovanje | Regionalna raven |
| Fitofarmacevtska sredstva | fitofarmacevtska sredstva, dana v promet
  Podatki zajemajo vse aktivne snovi v vseh fitofarmacevtskih sredstvih, danih v promet v državi članici v referenčnem obdobju, vključno s tistimi, ki so dana v promet na podlagi dovoljenja za vzporedno trgovanje in/ali nujnih registracij. | letno | leto | | |
| uporaba fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu
  Podatki zajemajo površine kmetijskih rastlin na kmetijskih gospodarstvih v državi članici, na katerih so bila uporabljena fitofarmacevtska sredstva, in količine vseh aktivnih snovi, uporabljenih v referenčnem obdobju, vključno s tistimi, ki so bile uporabljene v okviru nujne registracije. | letno | leto | se uporablja | |

Tema

Podrobna tema

Pogostost pošiljanja podatkov

Referenčna obdobja

Razsežnosti

Ekološko kmetovanje

Regionalna raven

Fitofarmacevtska sredstva

fitofarmacevtska sredstva, dana v promet

Podatki zajemajo vse aktivne snovi v vseh fitofarmacevtskih sredstvih, danih v promet v državi članici v referenčnem obdobju, vključno s tistimi, ki so dana v promet na podlagi dovoljenja za vzporedno trgovanje in/ali nujnih registracij.

letno

leto

uporaba fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu

Podatki zajemajo površine kmetijskih rastlin na kmetijskih gospodarstvih v državi članici, na katerih so bila uporabljena fitofarmacevtska sredstva, in količine vseh aktivnih snovi, uporabljenih v referenčnem obdobju, vključno s tistimi, ki so bile uporabljene v okviru nujne registracije.

letno

leto

se uporablja

---

(1)  To se nanaša na pogostost pošiljanja povezanih utežnih vrednosti države.

---

DIREKTIVE

| 7.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/30

---

DIREKTIVA (EU) 2022/2380 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. novembra 2022

o spremembi Direktive 2014/53/EU o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Eden od ciljev Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) je zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga. Na podlagi člena 3(3), točka (a), navedene direktive je ena od bistvenih zahtev, ki jo mora izpolnjevati radijska oprema, medsebojno delovanje z dodatno opremo, zlasti z univerzalnimi polnilniki. V tem smislu je v Direktivi 2014/53/EU navedeno, da interoperabilnost radijske opreme z dodatno opremo, kot so polnilniki, poenostavi uporabo radijske opreme ter zmanjša nepotrebne odpadke in stroške ter da je treba razviti univerzalni polnilnik za posebne kategorije ali razrede radijske opreme, saj bi koristil zlasti potrošnikom in drugim končnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(1)

Eden od ciljev Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) je zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga. Na podlagi člena 3(3), točka (a), navedene direktive je ena od bistvenih zahtev, ki jo mora izpolnjevati radijska oprema, medsebojno delovanje z dodatno opremo, zlasti z univerzalnimi polnilniki. V tem smislu je v Direktivi 2014/53/EU navedeno, da interoperabilnost radijske opreme z dodatno opremo, kot so polnilniki, poenostavi uporabo radijske opreme ter zmanjša nepotrebne odpadke in stroške ter da je treba razviti univerzalni polnilnik za posebne kategorije ali razrede radijske opreme, saj bi koristil zlasti potrošnikom in drugim končnim uporabnikom.

| (2) | Od leta 2009 si Unija prizadeva omejiti razdrobljenost trga vmesnikov za polnjenje mobilnih telefonov in podobnih kosov radijske opreme. Sicer so nedavne prostovoljne pobude povečale raven konvergence polnilnih naprav, ki so zunanji napajalni del polnilnikov, in zmanjšale število različnih rešitev za polnjenje, ki so na voljo na trgu, vendar niso popolnoma v skladu s cilji politike Unije za zagotavljanje primernosti za potrošnike, zmanjšanje elektronskih odpadkov (e-odpadkov) in preprečevanje razdrobljenosti trga naprav za polnjenje. |
| --- | --- |

(2)

Od leta 2009 si Unija prizadeva omejiti razdrobljenost trga vmesnikov za polnjenje mobilnih telefonov in podobnih kosov radijske opreme. Sicer so nedavne prostovoljne pobude povečale raven konvergence polnilnih naprav, ki so zunanji napajalni del polnilnikov, in zmanjšale število različnih rešitev za polnjenje, ki so na voljo na trgu, vendar niso popolnoma v skladu s cilji politike Unije za zagotavljanje primernosti za potrošnike, zmanjšanje elektronskih odpadkov (e-odpadkov) in preprečevanje razdrobljenosti trga naprav za polnjenje.

| (3) | Unija se zavzema za spodbujanje učinkovite uporabe virov s prehodom na čisto krožno gospodarstvo z uvedbo pobud, kot je Direktiva 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), nedavno pa tudi z uvedbo evropskega zelenega dogovora, kakor je določila Komisija v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019. Ta direktiva je namenjena zmanjšanju e-odpadkov, ki nastajajo zaradi prodaje radijske opreme, in zmanjšanju pridobivanja surovin ter emisij CO2, ki nastajajo zaradi prodaje, transporta in odlaganja polnilnikov, in tako spodbuja krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(3)

Unija se zavzema za spodbujanje učinkovite uporabe virov s prehodom na čisto krožno gospodarstvo z uvedbo pobud, kot je Direktiva 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), nedavno pa tudi z uvedbo evropskega zelenega dogovora, kakor je določila Komisija v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019. Ta direktiva je namenjena zmanjšanju e-odpadkov, ki nastajajo zaradi prodaje radijske opreme, in zmanjšanju pridobivanja surovin ter emisij CO2, ki nastajajo zaradi prodaje, transporta in odlaganja polnilnikov, in tako spodbuja krožno gospodarstvo.

| (4) | V akcijskem načrtu Komisije za krožno gospodarstvo, kakor je določila Komisija v svojem sporočilu z dne 11. marca 2020, so predvidene pobude, ki vplivajo na celotni življenjski cikel izdelka in so povezane z njegovo zasnovo, spodbujajo postopke krožnega gospodarstva, spodbujajo trajnostno potrošnjo in si prizadevajo zagotoviti, da se uporabljeni viri čim dlje obdržijo v gospodarstvu Unije. |
| --- | --- |

(4)

V akcijskem načrtu Komisije za krožno gospodarstvo, kakor je določila Komisija v svojem sporočilu z dne 11. marca 2020, so predvidene pobude, ki vplivajo na celotni življenjski cikel izdelka in so povezane z njegovo zasnovo, spodbujajo postopke krožnega gospodarstva, spodbujajo trajnostno potrošnjo in si prizadevajo zagotoviti, da se uporabljeni viri čim dlje obdržijo v gospodarstvu Unije.

| (5) | Komisija je izvedla oceno učinka, ki je pokazala, da notranji trg ne izkorišča svojega celotnega potenciala, saj nadaljnja razdrobljenost trga vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje mobilnih telefonov in druge podobne radijske opreme povzroča nevšečnosti potrošnikom in tudi več e-odpadkov. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je izvedla oceno učinka, ki je pokazala, da notranji trg ne izkorišča svojega celotnega potenciala, saj nadaljnja razdrobljenost trga vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje mobilnih telefonov in druge podobne radijske opreme povzroča nevšečnosti potrošnikom in tudi več e-odpadkov.

| (6) | Ovirana je interoperabilnost med radijsko opremo in dodatno opremo, kot so polnilniki, saj obstajajo različni vmesniki za polnjenje nekaterih kategorij ali razredov radijske opreme, ki se polni žično, kot so ročni mobilni telefoni, tablice, digitalne kamere, slušalke in slušalke z mikrofonom, ročne konzole za videoigre, prenosni zvočniki, e-bralniki, tipkovnice, miške, prenosni navigacijski sistemi, ušesne slušalke in prenosniki. Poleg tega obstaja več vrst komunikacijskih protokolov za hitro polnjenje, v katerih ni vedno zagotovljena najnižja stopnja učinkovitosti. Posledično so potrebni ukrepi Unije za spodbujanje skupne ravni interoperabilnosti in zagotavljanje informacij potrošnikom in drugim končnim uporabnikom v zvezi z značilnostmi polnjenja radijske opreme. Zato je treba v Direktivo 2014/53/EU uvesti ustrezne zahteve glede komunikacijskih protokolov za polnjenje, vmesnikov za polnjenje, tj. polnilne vtičnice, nekaterih kategorij ali razredov radijske opreme in informacij, ki jih je treba zagotoviti potrošnikom in drugim končnim uporabnikom v zvezi z značilnostmi polnjenja navedenih kategorij ali razredov radijske opreme, kot so informacije o najmanjši in največji moči, potrebni za polnjenje radijske opreme. Najmanjša moč bi morala izražati vsoto moči, ki jo radijska oprema potrebuje za delovanje, in najmanjše moči, ki jo baterija potrebuje za začetek polnjenja. Največja moč bi morala izražati vsoto moči, ki jo radijska oprema potrebuje za delovanje, in moči, potrebne za doseganje najvišje hitrosti polnjenja. |
| --- | --- |

(6)

Ovirana je interoperabilnost med radijsko opremo in dodatno opremo, kot so polnilniki, saj obstajajo različni vmesniki za polnjenje nekaterih kategorij ali razredov radijske opreme, ki se polni žično, kot so ročni mobilni telefoni, tablice, digitalne kamere, slušalke in slušalke z mikrofonom, ročne konzole za videoigre, prenosni zvočniki, e-bralniki, tipkovnice, miške, prenosni navigacijski sistemi, ušesne slušalke in prenosniki. Poleg tega obstaja več vrst komunikacijskih protokolov za hitro polnjenje, v katerih ni vedno zagotovljena najnižja stopnja učinkovitosti. Posledično so potrebni ukrepi Unije za spodbujanje skupne ravni interoperabilnosti in zagotavljanje informacij potrošnikom in drugim končnim uporabnikom v zvezi z značilnostmi polnjenja radijske opreme. Zato je treba v Direktivo 2014/53/EU uvesti ustrezne zahteve glede komunikacijskih protokolov za polnjenje, vmesnikov za polnjenje, tj. polnilne vtičnice, nekaterih kategorij ali razredov radijske opreme in informacij, ki jih je treba zagotoviti potrošnikom in drugim končnim uporabnikom v zvezi z značilnostmi polnjenja navedenih kategorij ali razredov radijske opreme, kot so informacije o najmanjši in največji moči, potrebni za polnjenje radijske opreme. Najmanjša moč bi morala izražati vsoto moči, ki jo radijska oprema potrebuje za delovanje, in najmanjše moči, ki jo baterija potrebuje za začetek polnjenja. Največja moč bi morala izražati vsoto moči, ki jo radijska oprema potrebuje za delovanje, in moči, potrebne za doseganje najvišje hitrosti polnjenja.

| (7) | Brez harmonizacije vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov bi lahko prišlo do bistvenih razlik med zakoni in drugimi predpisi ali praksami držav članic glede interoperabilnosti mobilnih telefonov in podobnih kategorij ali razredov radijske opreme z njihovimi napravami za polnjenje ter glede dobave radijske opreme brez naprav za polnjenje. |
| --- | --- |

(7)

Brez harmonizacije vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov bi lahko prišlo do bistvenih razlik med zakoni in drugimi predpisi ali praksami držav članic glede interoperabilnosti mobilnih telefonov in podobnih kategorij ali razredov radijske opreme z njihovimi napravami za polnjenje ter glede dobave radijske opreme brez naprav za polnjenje.

| (8) | Zaradi velikosti notranjega trga mobilnih telefonov, ki jih je mogoče ponovno napolniti, in podobnih kategorij ali razredov radijske opreme, velikega števila različnih vrst naprav za polnjenje takšne radijske opreme, pomanjkanja interoperabilnosti med radijsko opremo in napravami za polnjenje in obsežne čezmejne trgovine s temi izdelki je za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga ob hkratnem zagotavljanju primernosti za potrošnike in zmanjšanju okoljskih odpadkov potrebno strožje zakonodajno ukrepanje na ravni Unije in ne na nacionalni ravni ali na ravni prostovoljnih ukrepov. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi velikosti notranjega trga mobilnih telefonov, ki jih je mogoče ponovno napolniti, in podobnih kategorij ali razredov radijske opreme, velikega števila različnih vrst naprav za polnjenje takšne radijske opreme, pomanjkanja interoperabilnosti med radijsko opremo in napravami za polnjenje in obsežne čezmejne trgovine s temi izdelki je za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga ob hkratnem zagotavljanju primernosti za potrošnike in zmanjšanju okoljskih odpadkov potrebno strožje zakonodajno ukrepanje na ravni Unije in ne na nacionalni ravni ali na ravni prostovoljnih ukrepov.

| (9) | Zato je treba harmonizirati vmesnike za polnjenje in komunikacijske protokole za polnjenje posebnih kategorij ali razredov radijske opreme, ki se polnijo žično. Zagotoviti je treba tudi osnovo za prilagajanje vsakršnemu prihodnjemu znanstvenemu in tehnološkemu napredku ali razvoju trga, ki jih bo Komisija stalno spremljala. V prihodnosti bi bilo tudi treba razmisliti zlasti o uvedbi harmonizacije vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje radijske opreme, ki se lahko polni drugače kot žično, vključno s polnjenjem prek radijskih valov (brezžično polnjenje). Poleg tega bi bilo treba vključitev dodatnih kategorij ali razredov radijske opreme, ki se polni žično, sistematično obravnavati v okviru prihodnje prilagoditve harmoniziranih rešitev za polnjenje, če je vključitev harmoniziranih rešitev za polnjenje za takšne dodatne kategorije ali razrede radijske opreme tehnično izvedljiva. Harmonizacija bi morala zasledovati cilje zagotavljanja primernosti za potrošnike, zmanjšanja okoljskih odpadkov in preprečevanja razdrobljenosti trga na različne vmesnike za polnjenje ter komunikacijske protokole za polnjenje in vsakršne pobude na nacionalni ravni, ki bi lahko ovirale trgovanje na notranjem trgu. Pri prihodnji prilagoditvi harmonizacije vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje bi si bilo treba še naprej prizadevati za zasledovanje teh ciljev z zagotavljanjem, da vključuje najustreznejše tehnične rešitve za vmesnike za polnjenje in komunikacijske protokole za vse načine polnjenja. Harmonizirane rešitve za polnjenje bi morale odražati najustreznejšo kombinacijo doseganja tržnega sprejemanja ter ciljev zagotavljanja primernosti za potrošnike, zmanjšanja okoljskih odpadkov in preprečevanja razdrobljenosti trga. Pri izbiri teh rešitev za polnjenje bi se morali predvsem uporabljati ustrezni tehnični standardi, ki izpolnjujejo te cilje in ki so bili razviti na evropski ali mednarodni ravni. Komisija bi morala imeti možnost, da v izjemnih primerih, ko je treba uvesti, dodati ali spremeniti obstoječe tehnične specifikacije in ni javno razpoložljivih evropskih ali mednarodnih standardov, ki izpolnjujejo te cilje, določi druge tehnične specifikacije, pod pogojem, da so te tehnične specifikacije razvite v skladu z merili odprtosti, konsenza in preglednosti ter izpolnjujejo zahteve po nevtralnosti in stabilnosti iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Vse ustrezne sektorske deležnike, zastopane v strokovni skupini Komisije za radijsko opremo, je treba vključiti v celoten postopek prilagajanja harmonizacije rešitev za polnjenje. |
| --- | --- |

(9)

Zato je treba harmonizirati vmesnike za polnjenje in komunikacijske protokole za polnjenje posebnih kategorij ali razredov radijske opreme, ki se polnijo žično. Zagotoviti je treba tudi osnovo za prilagajanje vsakršnemu prihodnjemu znanstvenemu in tehnološkemu napredku ali razvoju trga, ki jih bo Komisija stalno spremljala. V prihodnosti bi bilo tudi treba razmisliti zlasti o uvedbi harmonizacije vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje radijske opreme, ki se lahko polni drugače kot žično, vključno s polnjenjem prek radijskih valov (brezžično polnjenje). Poleg tega bi bilo treba vključitev dodatnih kategorij ali razredov radijske opreme, ki se polni žično, sistematično obravnavati v okviru prihodnje prilagoditve harmoniziranih rešitev za polnjenje, če je vključitev harmoniziranih rešitev za polnjenje za takšne dodatne kategorije ali razrede radijske opreme tehnično izvedljiva. Harmonizacija bi morala zasledovati cilje zagotavljanja primernosti za potrošnike, zmanjšanja okoljskih odpadkov in preprečevanja razdrobljenosti trga na različne vmesnike za polnjenje ter komunikacijske protokole za polnjenje in vsakršne pobude na nacionalni ravni, ki bi lahko ovirale trgovanje na notranjem trgu. Pri prihodnji prilagoditvi harmonizacije vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje bi si bilo treba še naprej prizadevati za zasledovanje teh ciljev z zagotavljanjem, da vključuje najustreznejše tehnične rešitve za vmesnike za polnjenje in komunikacijske protokole za vse načine polnjenja. Harmonizirane rešitve za polnjenje bi morale odražati najustreznejšo kombinacijo doseganja tržnega sprejemanja ter ciljev zagotavljanja primernosti za potrošnike, zmanjšanja okoljskih odpadkov in preprečevanja razdrobljenosti trga. Pri izbiri teh rešitev za polnjenje bi se morali predvsem uporabljati ustrezni tehnični standardi, ki izpolnjujejo te cilje in ki so bili razviti na evropski ali mednarodni ravni. Komisija bi morala imeti možnost, da v izjemnih primerih, ko je treba uvesti, dodati ali spremeniti obstoječe tehnične specifikacije in ni javno razpoložljivih evropskih ali mednarodnih standardov, ki izpolnjujejo te cilje, določi druge tehnične specifikacije, pod pogojem, da so te tehnične specifikacije razvite v skladu z merili odprtosti, konsenza in preglednosti ter izpolnjujejo zahteve po nevtralnosti in stabilnosti iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Vse ustrezne sektorske deležnike, zastopane v strokovni skupini Komisije za radijsko opremo, je treba vključiti v celoten postopek prilagajanja harmonizacije rešitev za polnjenje.

| (10) | Takšna harmonizacija pa bi bila nepopolna, če je ne bi spremljale zahteve glede kombinirane prodaje radijske opreme in njenih polnilnikov ter glede informacij, ki jih je treba predložiti potrošnikom in drugim končnim uporabnikom. Razdrobljeni pristopi v državah članicah glede trženja zadevnih kategorij ali razredov radijske opreme in njihovih naprav za polnjenje bi ovirali čezmejno trgovino s temi izdelki, saj bi morali gospodarski subjekti na primer ponovno zapakirati svoje izdelke glede na državo članico, kamor se dobavljajo izdelki. To bi povzročilo več nevšečnosti za potrošnike in ustvarilo nepotrebne e-odpadke, kar bi izničilo prednosti harmonizacije vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje. Zato je treba naložiti zahteve, ki zagotavljajo, da potrošnikom in drugim končnim uporabnikom ne bo treba kupiti nove naprave za polnjenje ob vsakem nakupu mobilnega telefona ali podobnega kosa radijske opreme. Ločevanje prodaje naprave za polnjenje in prodaje radijske opreme bi lahko zagotovilo trajnostne, razpoložljive, privlačne in primerne izbire za potrošnike in končne uporabnike. Komisija bi morala na podlagi izkušenj z uporabo zahtev, nastajajočih tržnih trendov in tehnološkega razvoja razmisliti o razširitvi zahteve v zvezi z dobavo naprav za polnjenje skupaj z radijsko opremo na kable in/ali uvedbi obveznega ločevanja, da se zagotovi čim učinkovitejše uresničevanje ciljev zagotavljanja primernosti za potrošnike in zmanjšanja okoljskih odpadkov. Da bi se zagotovila učinkovitost navedenih zahtev, bi morali potrošniki in drugi končni uporabniki ob nakupu mobilnega telefona ali podobnega kosa radijske opreme prejeti potrebne informacije glede značilnosti polnjenja. Namenski piktogram bi lahko potrošnikom in drugim končnim uporabnikom omogočil, da pred nakupom ugotovijo, ali je radijski opremi priložena naprava za polnjenje. Piktogram bi moral biti prikazan pri vseh oblikah dobave, vključno s prodajo na daljavo. |
| --- | --- |

(10)

Takšna harmonizacija pa bi bila nepopolna, če je ne bi spremljale zahteve glede kombinirane prodaje radijske opreme in njenih polnilnikov ter glede informacij, ki jih je treba predložiti potrošnikom in drugim končnim uporabnikom. Razdrobljeni pristopi v državah članicah glede trženja zadevnih kategorij ali razredov radijske opreme in njihovih naprav za polnjenje bi ovirali čezmejno trgovino s temi izdelki, saj bi morali gospodarski subjekti na primer ponovno zapakirati svoje izdelke glede na državo članico, kamor se dobavljajo izdelki. To bi povzročilo več nevšečnosti za potrošnike in ustvarilo nepotrebne e-odpadke, kar bi izničilo prednosti harmonizacije vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje. Zato je treba naložiti zahteve, ki zagotavljajo, da potrošnikom in drugim končnim uporabnikom ne bo treba kupiti nove naprave za polnjenje ob vsakem nakupu mobilnega telefona ali podobnega kosa radijske opreme. Ločevanje prodaje naprave za polnjenje in prodaje radijske opreme bi lahko zagotovilo trajnostne, razpoložljive, privlačne in primerne izbire za potrošnike in končne uporabnike. Komisija bi morala na podlagi izkušenj z uporabo zahtev, nastajajočih tržnih trendov in tehnološkega razvoja razmisliti o razširitvi zahteve v zvezi z dobavo naprav za polnjenje skupaj z radijsko opremo na kable in/ali uvedbi obveznega ločevanja, da se zagotovi čim učinkovitejše uresničevanje ciljev zagotavljanja primernosti za potrošnike in zmanjšanja okoljskih odpadkov. Da bi se zagotovila učinkovitost navedenih zahtev, bi morali potrošniki in drugi končni uporabniki ob nakupu mobilnega telefona ali podobnega kosa radijske opreme prejeti potrebne informacije glede značilnosti polnjenja. Namenski piktogram bi lahko potrošnikom in drugim končnim uporabnikom omogočil, da pred nakupom ugotovijo, ali je radijski opremi priložena naprava za polnjenje. Piktogram bi moral biti prikazan pri vseh oblikah dobave, vključno s prodajo na daljavo.

| (11) | Tehnično je mogoče opredeliti USB tipa C kot univerzalno polnilno vtičnico za ustrezne kategorije ali razrede radijske opreme, zlasti ker ta radijska oprema že lahko vključuje takšno vtičnico. Tehnologija USB tipa C, ki se uporablja globalno, je bila sprejeta na ravni mednarodne standardizacije, v evropski sistem pa jo je prenesel Evropski odbor za elektrotehniško standardizacijo (Cenelec) v seriji evropskega standarda EN IEC 62680-1-3:2021 „Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1-3. del: Skupne komponente – Specifikacija za kable in priključke univerzalnega serijskega vodila tipa C®“. |
| --- | --- |

(11)

Tehnično je mogoče opredeliti USB tipa C kot univerzalno polnilno vtičnico za ustrezne kategorije ali razrede radijske opreme, zlasti ker ta radijska oprema že lahko vključuje takšno vtičnico. Tehnologija USB tipa C, ki se uporablja globalno, je bila sprejeta na ravni mednarodne standardizacije, v evropski sistem pa jo je prenesel Evropski odbor za elektrotehniško standardizacijo (Cenelec) v seriji evropskega standarda EN IEC 62680-1-3:2021 „Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1-3. del: Skupne komponente – Specifikacija za kable in priključke univerzalnega serijskega vodila tipa C®“.

| (12) | Tehnologija USB tipa C se že uporablja v številnih kategorijah ali razredih radijske opreme, saj zagotavlja visokokakovostno polnjenje in prenos podatkov. Ko se polnilna vtičnica USB tipa C kombinira s komunikacijskim protokolom za polnjenje prek USB, lahko zagotavlja do 100 vatov moči, kar dopušča še dovolj možnosti za nadaljnji razvoj rešitev za hitro polnjenje, obenem pa omogoča tudi razpoložljivost cenovno dostopnih naprav, ki ne potrebujejo hitrega polnjenja, na trgu. Mobilni telefoni in podobna radijska oprema, ki podpirajo hitro polnjenje, lahko vključujejo funkcije polnjenja prek USB, opisane v evropskem standardu EN IEC 62680-1-2:2021, „Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1-2. del: Skupne komponente – Specifikacija za zagotavljanje napajanja prek USB“. Specifikacije za USB se nenehno razvijajo. V zvezi s tem je organizacija USB Implementers Forum razvila posodobljeno različico specifikacije za zagotavljanje napajanja prek USB, ki omogoča podporo za moči do 240 vatov. Prilagojene so bile tudi specifikacije USB tipa C, s čimer se razširjajo zahteve za priključke in kable, ki morajo biti ustrezni moči do 240 vatov. To bo omogočilo razmislek o potencialni vključitvi radijske opreme, ki potrebuje takšne ravni moči, na seznam radijske opreme, ki jo zajema ta direktiva. |
| --- | --- |

(12)

Tehnologija USB tipa C se že uporablja v številnih kategorijah ali razredih radijske opreme, saj zagotavlja visokokakovostno polnjenje in prenos podatkov. Ko se polnilna vtičnica USB tipa C kombinira s komunikacijskim protokolom za polnjenje prek USB, lahko zagotavlja do 100 vatov moči, kar dopušča še dovolj možnosti za nadaljnji razvoj rešitev za hitro polnjenje, obenem pa omogoča tudi razpoložljivost cenovno dostopnih naprav, ki ne potrebujejo hitrega polnjenja, na trgu. Mobilni telefoni in podobna radijska oprema, ki podpirajo hitro polnjenje, lahko vključujejo funkcije polnjenja prek USB, opisane v evropskem standardu EN IEC 62680-1-2:2021, „Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1-2. del: Skupne komponente – Specifikacija za zagotavljanje napajanja prek USB“. Specifikacije za USB se nenehno razvijajo. V zvezi s tem je organizacija USB Implementers Forum razvila posodobljeno različico specifikacije za zagotavljanje napajanja prek USB, ki omogoča podporo za moči do 240 vatov. Prilagojene so bile tudi specifikacije USB tipa C, s čimer se razširjajo zahteve za priključke in kable, ki morajo biti ustrezni moči do 240 vatov. To bo omogočilo razmislek o potencialni vključitvi radijske opreme, ki potrebuje takšne ravni moči, na seznam radijske opreme, ki jo zajema ta direktiva.

| (13) | V zvezi s polnjenjem drugače kot žično bi se lahko v prihodnje razvile različne rešitve, ki bi lahko negativno vplivale na interoperabilnost, primernost za potrošnika in okolje. Za uvajanje posebnih zahtev v zvezi s takšnimi rešitvami je na tej stopnji še prezgodaj, Komisija pa bi morala ukrepati ter take rešitve spodbujati in harmonizirati, da bi preprečili prihodnjo razdrobljenost notranjega trga. |
| --- | --- |

(13)

V zvezi s polnjenjem drugače kot žično bi se lahko v prihodnje razvile različne rešitve, ki bi lahko negativno vplivale na interoperabilnost, primernost za potrošnika in okolje. Za uvajanje posebnih zahtev v zvezi s takšnimi rešitvami je na tej stopnji še prezgodaj, Komisija pa bi morala ukrepati ter take rešitve spodbujati in harmonizirati, da bi preprečili prihodnjo razdrobljenost notranjega trga.

| (14) | Direktivo 2014/53/EU bi bilo treba spremeniti tako, da vključuje določbe o vmesnikih za polnjenje in komunikacijskih protokolih za polnjenje. Kategorije ali razrede radijske opreme, ki jih izrecno zajemajo nove določbe, bi bilo treba podrobneje navesti v novi prilogi k navedeni direktivi. Med temi kategorijami ali razredi radijske opreme to zadeva le radijsko opremo z odstranljivo ali vgrajeno polnilno baterijo. Med digitalnimi kamerami je zadevna radijska oprema kakršen koli digitalni fotoaparat ali videokamera, vključno z akcijskimi kamerami. Ne bi se smelo zahtevati, da je harmonizirana rešitev za polnjenje vključena v digitalne kamere, zasnovane izključno za avdiovizualni sektor ali sektor varnosti in nadzora. Ušesne slušalke se kot zadevna radijska oprema obravnavajo skupaj z namenskim polnilnim ohišjem ali škatlico, saj so ušesne slušalke zaradi svoje posebne velikosti in oblike redko ali nikoli ločene od svojega polnilnega ohišja ali škatlice. Polnilno ohišje ali škatlica za navedeno posebno vrsto radijske opreme se ne šteje za del polnilne naprave. Kar zadeva prenosnike je zadevna radijska oprema vsak prenosni računalnik, vključno s prenosniki, notesniki, ultralahkimi prenosniki, hibridnimi prenosniki in mini prenosniki. |
| --- | --- |

(14)

Direktivo 2014/53/EU bi bilo treba spremeniti tako, da vključuje določbe o vmesnikih za polnjenje in komunikacijskih protokolih za polnjenje. Kategorije ali razrede radijske opreme, ki jih izrecno zajemajo nove določbe, bi bilo treba podrobneje navesti v novi prilogi k navedeni direktivi. Med temi kategorijami ali razredi radijske opreme to zadeva le radijsko opremo z odstranljivo ali vgrajeno polnilno baterijo. Med digitalnimi kamerami je zadevna radijska oprema kakršen koli digitalni fotoaparat ali videokamera, vključno z akcijskimi kamerami. Ne bi se smelo zahtevati, da je harmonizirana rešitev za polnjenje vključena v digitalne kamere, zasnovane izključno za avdiovizualni sektor ali sektor varnosti in nadzora. Ušesne slušalke se kot zadevna radijska oprema obravnavajo skupaj z namenskim polnilnim ohišjem ali škatlico, saj so ušesne slušalke zaradi svoje posebne velikosti in oblike redko ali nikoli ločene od svojega polnilnega ohišja ali škatlice. Polnilno ohišje ali škatlica za navedeno posebno vrsto radijske opreme se ne šteje za del polnilne naprave. Kar zadeva prenosnike je zadevna radijska oprema vsak prenosni računalnik, vključno s prenosniki, notesniki, ultralahkimi prenosniki, hibridnimi prenosniki in mini prenosniki.

| (15) | Direktivo 2014/53/EU bi bilo tudi treba spremeniti, da se uvedejo zahteve glede dobave nekaterih kategorij ali razredov radijske opreme brez naprav za polnjenje. Zadevne kategorije ali razrede radijske opreme in specifikacije v zvezi z rešitvami za polnjenje bi bilo treba določiti v novi prilogi k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(15)

Direktivo 2014/53/EU bi bilo tudi treba spremeniti, da se uvedejo zahteve glede dobave nekaterih kategorij ali razredov radijske opreme brez naprav za polnjenje. Zadevne kategorije ali razrede radijske opreme in specifikacije v zvezi z rešitvami za polnjenje bi bilo treba določiti v novi prilogi k navedeni direktivi.

| (16) | Direktiva 2014/53/EU določa informacije, ki jih je treba vključiti v navodila, ki so priložena radijski opremi, in zato bi bilo treba v ustrezni člen navedene direktive vključiti dodatne zahteve glede informacij. Vsebino novih zahtev bi bilo treba določiti v novi prilogi k navedeni direktivi. Nekatere informacije bi bilo treba prikazati v vizualni obliki pri vseh oblikah dobave, vključno s prodajo na daljavo. Namenska nalepka s specifikacijami glede zmogljivosti polnjenja in združljivimi napravami za polnjenje bi potrošnikom in drugim končnim uporabnikom omogočile, da lahko določijo najustreznejšo polnilno napravo, ki jo potrebujejo za polnjenje svoje radijske opreme. Da bi zagotovili vir koristnih informacij v celotnem življenjskem ciklu radijske opreme, bi bilo treba informacije o specifikacijah glede zmogljivosti polnjenja in združljivih napravah za polnjenje vključiti tudi v navodila in informacije o varnosti, priložene radijski opremi. Obstajati bi morala možnost, da se navedene zahteve glede informacij v prihodnje prilagodijo tako, da bi odražale morebitne spremembe zahtev za označevanje zlasti za polnilne naprave, kar bi se lahko uvedlo na podlagi Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Te zahteve glede informacij bi morale zlasti odražati razvoj harmoniziranih rešitev za polnjenje in bi jih bilo treba ustrezno prilagajati. V tem okviru bi lahko razmislili tudi o vključitvi sistema barvnih kod. |
| --- | --- |

(16)

Direktiva 2014/53/EU določa informacije, ki jih je treba vključiti v navodila, ki so priložena radijski opremi, in zato bi bilo treba v ustrezni člen navedene direktive vključiti dodatne zahteve glede informacij. Vsebino novih zahtev bi bilo treba določiti v novi prilogi k navedeni direktivi. Nekatere informacije bi bilo treba prikazati v vizualni obliki pri vseh oblikah dobave, vključno s prodajo na daljavo. Namenska nalepka s specifikacijami glede zmogljivosti polnjenja in združljivimi napravami za polnjenje bi potrošnikom in drugim končnim uporabnikom omogočile, da lahko določijo najustreznejšo polnilno napravo, ki jo potrebujejo za polnjenje svoje radijske opreme. Da bi zagotovili vir koristnih informacij v celotnem življenjskem ciklu radijske opreme, bi bilo treba informacije o specifikacijah glede zmogljivosti polnjenja in združljivih napravah za polnjenje vključiti tudi v navodila in informacije o varnosti, priložene radijski opremi. Obstajati bi morala možnost, da se navedene zahteve glede informacij v prihodnje prilagodijo tako, da bi odražale morebitne spremembe zahtev za označevanje zlasti za polnilne naprave, kar bi se lahko uvedlo na podlagi Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Te zahteve glede informacij bi morale zlasti odražati razvoj harmoniziranih rešitev za polnjenje in bi jih bilo treba ustrezno prilagajati. V tem okviru bi lahko razmislili tudi o vključitvi sistema barvnih kod.

| (17) | Ker lahko uvozniki in distributerji radijsko opremo dobavljajo tudi neposredno potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, bi bilo treba določiti enake obveznosti glede informacij, ki jih je treba predložiti ali prikazati, kot veljajo za proizvajalce. Obveznost glede piktograma, ki prikazuje, ali je radijski opremi priložen polnilnik, bi morali izpolnjevati vsi gospodarski subjekti, kadar dajo radijsko opremo na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom. Zato bi lahko uvozniki in distributerji ponudili svežnje, ki bi vključevali radijsko opremo in njeno napravo za polnjenje, tudi če proizvajalec takšno radijsko opremo dobavi brez naprave za polnjenje, pod pogojem, da bi potrošnikom in drugim končnim uporabnikom ponudili tudi možnost nakupa radijske opreme brez naprave za polnjenje. |
| --- | --- |

(17)

Ker lahko uvozniki in distributerji radijsko opremo dobavljajo tudi neposredno potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, bi bilo treba določiti enake obveznosti glede informacij, ki jih je treba predložiti ali prikazati, kot veljajo za proizvajalce. Obveznost glede piktograma, ki prikazuje, ali je radijski opremi priložen polnilnik, bi morali izpolnjevati vsi gospodarski subjekti, kadar dajo radijsko opremo na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom. Zato bi lahko uvozniki in distributerji ponudili svežnje, ki bi vključevali radijsko opremo in njeno napravo za polnjenje, tudi če proizvajalec takšno radijsko opremo dobavi brez naprave za polnjenje, pod pogojem, da bi potrošnikom in drugim končnim uporabnikom ponudili tudi možnost nakupa radijske opreme brez naprave za polnjenje.

| (18) | Direktiva 2014/53/EU določa postopke ugotavljanja skladnosti. Treba bi jo bilo spremeniti tako, da se dodajo sklici na nove bistvene zahteve. Proizvajalci bi morali imeti torej izbiro, da upoštevajo postopek notranje kontrole proizvodnje za dokaz skladnosti z novimi bistvenimi zahtevami. |
| --- | --- |

(18)

Direktiva 2014/53/EU določa postopke ugotavljanja skladnosti. Treba bi jo bilo spremeniti tako, da se dodajo sklici na nove bistvene zahteve. Proizvajalci bi morali imeti torej izbiro, da upoštevajo postopek notranje kontrole proizvodnje za dokaz skladnosti z novimi bistvenimi zahtevami.

| (19) | Da bi se nacionalnim organom za nadzor trga omogočila postopkovna sredstva za zagotavljanje skladnosti z novimi zahtevami glede harmoniziranih vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje ter z zahtevami glede dobave radijske opreme, za katero je treba izvesti takšno harmonizacijo, bi bilo treba ustrezno prilagoditi Direktivo 2014/53/EU. Zlasti bi bilo treba izrecno navesti neskladnost z bistvenimi zahtevami, ki vključujejo tudi na novo uvedene določbe o specifikacijah glede zmogljivosti polnjenja in združljivimi napravami za polnjenje. Glede na to, da se te nove določbe nanašajo na vidike interoperabilnosti, bi bil cilj te izrecne navedbe preprečiti različne razlage, ali se postopek iz Direktive 2014/53/EU lahko sproži tudi v zvezi z radijsko opremo, ki ne predstavlja tveganja za zdravje, varnost oseb ali druge vidike zaščite javnega interesa. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se nacionalnim organom za nadzor trga omogočila postopkovna sredstva za zagotavljanje skladnosti z novimi zahtevami glede harmoniziranih vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov za polnjenje ter z zahtevami glede dobave radijske opreme, za katero je treba izvesti takšno harmonizacijo, bi bilo treba ustrezno prilagoditi Direktivo 2014/53/EU. Zlasti bi bilo treba izrecno navesti neskladnost z bistvenimi zahtevami, ki vključujejo tudi na novo uvedene določbe o specifikacijah glede zmogljivosti polnjenja in združljivimi napravami za polnjenje. Glede na to, da se te nove določbe nanašajo na vidike interoperabilnosti, bi bil cilj te izrecne navedbe preprečiti različne razlage, ali se postopek iz Direktive 2014/53/EU lahko sproži tudi v zvezi z radijsko opremo, ki ne predstavlja tveganja za zdravje, varnost oseb ali druge vidike zaščite javnega interesa.

| (20) | Direktiva 2014/53/EU določa primere formalne neskladnosti. Glede na to, da ta direktiva uvaja nove zahteve, ki se uporabljajo za nekatere kategorije ali razrede radijske opreme, bi bilo treba Direktivo 2014/53/EU spremeniti, da se nacionalnim organom za nadzor trga omogoči učinkovito zagotavljanje skladnosti z novimi zahtevami. |
| --- | --- |

(20)

Direktiva 2014/53/EU določa primere formalne neskladnosti. Glede na to, da ta direktiva uvaja nove zahteve, ki se uporabljajo za nekatere kategorije ali razrede radijske opreme, bi bilo treba Direktivo 2014/53/EU spremeniti, da se nacionalnim organom za nadzor trga omogoči učinkovito zagotavljanje skladnosti z novimi zahtevami.

| (21) | Direktivo 2014/53/EU bi bilo tudi treba spremeniti, da se sklici, ki jih vsebuje, prilagodijo novim zahtevam, ki jih uvaja ta direktiva. |
| --- | --- |

(21)

Direktivo 2014/53/EU bi bilo tudi treba spremeniti, da se sklici, ki jih vsebuje, prilagodijo novim zahtevam, ki jih uvaja ta direktiva.

| (22) | Treba je zagotoviti najmanjše univerzalne interoperabilnosti med radijsko opremo in napravami za polnjenje takšne radijske opreme ter za obravnavo vsakršnega prihodnjega razvoja na trgu, kot je pojav novih kategorij ali razredov radijske opreme, pri katerih se pojavi znatna stopnja razdrobljenosti vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov, in vsakršnega razvoja na področju tehnologije polnjenja. Upoštevati je treba tudi prihodnje spremembe zahtev za označevanje, na primer za naprave za polnjenje ali kable, ali drug tehnološki napredek. Na Komisijo bi bilo torej treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo kategorij ali razredov radijske opreme ter specifikacij v zvezi z vmesniki za polnjenje in komunikacijskimi protokoli za polnjenje za vsakega od njih in spremembo zahtev glede informacij v zvezi z vmesniki za polnjenje in komunikacijskimi protokoli za polnjenje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(22)

Treba je zagotoviti najmanjše univerzalne interoperabilnosti med radijsko opremo in napravami za polnjenje takšne radijske opreme ter za obravnavo vsakršnega prihodnjega razvoja na trgu, kot je pojav novih kategorij ali razredov radijske opreme, pri katerih se pojavi znatna stopnja razdrobljenosti vmesnikov za polnjenje in komunikacijskih protokolov, in vsakršnega razvoja na področju tehnologije polnjenja. Upoštevati je treba tudi prihodnje spremembe zahtev za označevanje, na primer za naprave za polnjenje ali kable, ali drug tehnološki napredek. Na Komisijo bi bilo torej treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo kategorij ali razredov radijske opreme ter specifikacij v zvezi z vmesniki za polnjenje in komunikacijskimi protokoli za polnjenje za vsakega od njih in spremembo zahtev glede informacij v zvezi z vmesniki za polnjenje in komunikacijskimi protokoli za polnjenje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (23) | Direktivo 2014/53/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(23)

Direktivo 2014/53/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (24) | Gospodarski subjekti bi morali imeti dovolj časa, da lahko poskrbijo za potrebne prilagoditve radijske opreme, ki spada na področje uporabe te direktive in ki jo nameravajo dati na trg v Uniji – |
| --- | --- |

(24)

Gospodarski subjekti bi morali imeti dovolj časa, da lahko poskrbijo za potrebne prilagoditve radijske opreme, ki spada na področje uporabe te direktive in ki jo nameravajo dati na trg v Uniji –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2014/53/EU se spremeni:

| (1) | člen 3 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se prvi pododstavek, točka (a), nadomesti z naslednjim:






  „(a) | radijska oprema medsebojno deluje z dodatno opremo razen z napravami za polnjenje za kategorije ali razrede radijske opreme, določene v delu I Priloge Ia, ki so izrecno navedene v odstavku 4 tega člena;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 3 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se prvi pododstavek, točka (a), nadomesti z naslednjim:

„(a)

radijska oprema medsebojno deluje z dodatno opremo razen z napravami za polnjenje za kategorije ali razrede radijske opreme, določene v delu I Priloge Ia, ki so izrecno navedene v odstavku 4 tega člena;“

;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „4.   Radijska oprema, ki spada v kategorije ali razrede, določene v delu I Priloge Ia, je izdelana tako, da izpolnjuje specifikacije glede zmogljivosti polnjenja iz navedene priloge za ustrezno kategorijo ali razred radijske opreme.
  V zvezi z radijsko opremo, ki se lahko polni žično, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44, da spremeni del I Priloge Ia glede na znanstveni in tehnološki napredek ali razvoj trga, da zagotovi minimalno univerzalno interoperabilnost med radijsko opremo ter napravami za njeno polnjenje, ter da izboljša primernost za potrošnika, zmanjša okoljske odpadke in prepreči razdrobljenost trga, s:






  (a) | spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem kategorij ali razredov radijske opreme; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Radijska oprema, ki spada v kategorije ali razrede, določene v delu I Priloge Ia, je izdelana tako, da izpolnjuje specifikacije glede zmogljivosti polnjenja iz navedene priloge za ustrezno kategorijo ali razred radijske opreme.

V zvezi z radijsko opremo, ki se lahko polni žično, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44, da spremeni del I Priloge Ia glede na znanstveni in tehnološki napredek ali razvoj trga, da zagotovi minimalno univerzalno interoperabilnost med radijsko opremo ter napravami za njeno polnjenje, ter da izboljša primernost za potrošnika, zmanjša okoljske odpadke in prepreči razdrobljenost trga, s:

(a)

spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem kategorij ali razredov radijske opreme;

| (b) | spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem tehničnih specifikacij, vključno s sklicevanji in opisi, glede polnilne vtičnice ali vtičnic in komunikacijskega protokola ali protokolov za polnjenje vsake zadevne kategorije ali razreda radijske opreme. |
| --- | --- |

(b)

spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem tehničnih specifikacij, vključno s sklicevanji in opisi, glede polnilne vtičnice ali vtičnic in komunikacijskega protokola ali protokolov za polnjenje vsake zadevne kategorije ali razreda radijske opreme.

Komisija stalno ocenjuje razvoj trga, razdrobljenost trga in tehnološki razvoj, da bi določila kategorije ali razrede radijske opreme, ki se lahko polni žično, katerih vključitev v del I Priloge Ia bi znatno izboljšala primernost za potrošnika in zmanjšala okoljske odpadke.

Komisija predloži poročilo o oceni iz tretjega pododstavka Evropskemu parlamentu in Svetu, prvič do 28. decembra 2025, nato pa vsakih pet let, ter ustrezno sprejme delegirane akte na podlagi drugega pododstavka, točka (a).

V zvezi z radijsko opremo, ki se lahko polni drugače kot žično, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44, da se spremeni del I Priloge Ia glede na znanstveni in tehnološki napredek ali razvoj trga, da zagotovi minimalno univerzalno interoperabilnost med radijsko opremo ter napravami za njeno polnjenje, ter da izboljša primernost za potrošnika, zmanjša okoljske odpadke in prepreči razdrobljenost trga, z:

| (a) | uvajanjem, spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem kategorij ali razredov radijske opreme; |
| --- | --- |

(a)

uvajanjem, spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem kategorij ali razredov radijske opreme;

| (b) | uvajanjem, spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem tehničnih specifikacij, vključno s sklicevanji in opisi, glede vmesnika ali vmesnikov za polnjenje in komunikacijskega protokola ali protokolov za polnjenje vsake zadevne kategorije ali razreda radijske opreme. |
| --- | --- |

(b)

uvajanjem, spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem tehničnih specifikacij, vključno s sklicevanji in opisi, glede vmesnika ali vmesnikov za polnjenje in komunikacijskega protokola ali protokolov za polnjenje vsake zadevne kategorije ali razreda radijske opreme.

Komisija v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012 do 28. decembra 2024 od ene ali več evropskih organizacij za standardizacijo zahteva pripravo harmoniziranih standardov o tehničnih specifikacijah za vmesnik ali vmesnike za polnjenje in komunikacijski protokol ali protokole za radijsko opremo, ki se lahko polnijo drugače kot žično. V skladu s postopkom, določenim v členu 10(2) Uredbe (EU) št. 1025/2012, se Komisija posvetuje z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 45(1) te direktive. Zahteve glede vsebine zahtevanih harmoniziranih standardov so utemeljene na oceni obstoječega stanja brezžičnih polnilnih tehnologij za radijsko opremo, ki jo opravi Komisija in zajema zlasti razvoj trga, prodiranje na trg, razdrobljenost trga, tehnološko delovanje, interoperabilnost, energijsko učinkovitost in zmogljivost polnjenja.

Pri pripravi delegiranih aktov iz tega člena v zvezi z radijsko opremo, ki se lahko polni žično, in radijsko opremo, ki se lahko polni drugače kot žično, Komisija upošteva stopnjo tržnega sprejemanja obravnavanih tehničnih specifikacij, posledično primernost za potrošnika ter obseg zmanjšanja okoljskih odpadkov in razdrobljenosti trga, ki ga je mogoče pričakovati od takšnih tehničnih specifikacij. Šteje se, da tehnične specifikacije, ki temeljijo na ustreznih evropskih ali mednarodnih standardih, izpolnjujejo cilje iz predhodnega stavka. Kadar pa takšnih evropskih ali mednarodnih standardov ni ali kadar Komisija na podlagi tehnične ocene odloči, da teh ciljev ne izpolnjujejo optimalno, lahko Komisija določi druge tehnične specifikacije, ki bolje izpolnjujejo te cilje.“

| (2) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 3a
  Možnost, da lahko potrošniki in drugi končni uporabniki kupijo nekatere kategorije ali razrede radijske opreme brez naprave za polnjenje






  1. | Kadar gospodarski subjekt ponudi potrošnikom in drugim končnim uporabnikom možnost nakupa radijske opreme iz člena 3(4) skupaj z napravo za polnjenje, gospodarski subjekt potrošnikom in drugim končnim uporabnikom ponudi tudi možnost, da radijsko opremo kupijo brez vsake naprave za polnjenje. |
| --- | --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 3a

Možnost, da lahko potrošniki in drugi končni uporabniki kupijo nekatere kategorije ali razrede radijske opreme brez naprave za polnjenje

1.

Kadar gospodarski subjekt ponudi potrošnikom in drugim končnim uporabnikom možnost nakupa radijske opreme iz člena 3(4) skupaj z napravo za polnjenje, gospodarski subjekt potrošnikom in drugim končnim uporabnikom ponudi tudi možnost, da radijsko opremo kupijo brez vsake naprave za polnjenje.

| 2. | Ko je radijska oprema iz člena 3(4) dana na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, gospodarski subjekti zagotovijo, da je informacija o tem, ali je naprava za polnjenje priložena takšni radijski opremi ali ne, prikazana v grafični obliki z uporabo uporabniku prijaznega in enostavno dostopnega piktograma iz dela III Priloge Ia. Piktogram je natisnjen na embalaži ali nameščen na embalažo kot nalepka. Ko se da radijska oprema na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, je piktogram prikazan vidno in berljivo ter, v primeru prodaje na daljavo, blizu oznake s ceno. |
| --- | --- |

2.

Ko je radijska oprema iz člena 3(4) dana na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, gospodarski subjekti zagotovijo, da je informacija o tem, ali je naprava za polnjenje priložena takšni radijski opremi ali ne, prikazana v grafični obliki z uporabo uporabniku prijaznega in enostavno dostopnega piktograma iz dela III Priloge Ia. Piktogram je natisnjen na embalaži ali nameščen na embalažo kot nalepka. Ko se da radijska oprema na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, je piktogram prikazan vidno in berljivo ter, v primeru prodaje na daljavo, blizu oznake s ceno.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44, da zaradi sprememb delov I in II Priloge Ia ali zaradi prihodnjih sprememb zahtev za označevanje ali glede na tehnološki napredek spremeni del III navedene priloge, z uvajanjem, spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem katerih koli grafičnih ali besedilnih elementov.“

| (3) | v členu 10 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

  „8.   Proizvajalci zagotovijo, da so radijski opremi priložena navodila in informacije o varnosti. Navodila vključujejo informacije, potrebne za uporabo radijske opreme v skladu z njeno predvideno uporabo. Te informacije po potrebi vključujejo opis dodatne opreme in komponent, vključno s programsko opremo, ki so potrebne za delovanje radijske opreme v skladu z njeno predvideno uporabo. Takšna navodila in informacije o varnosti ter vsako označevanje morajo biti jasni, razumljivi in nedvoumni.
  V primeru radijske opreme, ki za izpolnjevanje svojega namena uporabe oddaja radijske valove, so v navodila vključene tudi naslednje informacije:






  (a) | frekvenčni pas ali pasovi, na katerih deluje radijska oprema; |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 10 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

„8.   Proizvajalci zagotovijo, da so radijski opremi priložena navodila in informacije o varnosti. Navodila vključujejo informacije, potrebne za uporabo radijske opreme v skladu z njeno predvideno uporabo. Te informacije po potrebi vključujejo opis dodatne opreme in komponent, vključno s programsko opremo, ki so potrebne za delovanje radijske opreme v skladu z njeno predvideno uporabo. Takšna navodila in informacije o varnosti ter vsako označevanje morajo biti jasni, razumljivi in nedvoumni.

V primeru radijske opreme, ki za izpolnjevanje svojega namena uporabe oddaja radijske valove, so v navodila vključene tudi naslednje informacije:

(a)

frekvenčni pas ali pasovi, na katerih deluje radijska oprema;

| (b) | največja energija za radijsko frekvenco, preneseno po frekvenčnem pasu ali pasovih, na katerih radijska oprema deluje. |
| --- | --- |

(b)

največja energija za radijsko frekvenco, preneseno po frekvenčnem pasu ali pasovih, na katerih radijska oprema deluje.

V primeru radijske opreme iz člena 3(4) navodila vsebujejo informacije o specifikacijah glede zmogljivosti polnjenja radijske opreme in združljivih napravah za polnjenje, opisanih v delu II Priloge Ia. Ko dajo proizvajalci takšno radijsko opremo na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, so informacije poleg tega, da so vključene v navodila, prikazane tudi na oznaki iz dela IV Priloge Ia. Oznaka je natisnjena v navodilih in na embalaži ali nameščena na embalažo kot nalepka. Kadar embalaže ni, se nalepka z oznako namesti na radijsko napravo. Ko se da radijska oprema na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, je oznaka prikazana vidno in berljivo ter, v primeru prodaje na daljavo, blizu oznake s ceno. Kadar to zaradi velikosti ali narave radijske opreme ni mogoče, se lahko oznaka natisne kot poseben dokument, ki je priložen radijski opremi.

Navodila in informacije o varnosti iz prvega, drugega in tretjega pododstavka tega odstavka so v jeziku, ki ga lahko potrošniki in drugi končni uporabniki zlahka razumejo, določi pa ga zadevna država članica.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44, da zaradi sprememb dela I Priloge Ia ali zaradi prihodnjih sprememb zahtev za označevanje ali glede na tehnološki napredek spremeni dela II in IV navedene priloge z uvajanjem, spreminjanjem, dodajanjem ali odstranjevanjem kakršnih koli podrobnosti v zvezi z informacijami, grafičnimi ali besedilnimi elementi iz tega člena.“

| (4) | v členu 12(4) se doda naslednji pododstavek:

  „Kadar dajo radijsko opremo iz člena 3(4) na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, uvozniki zagotovijo, da je:






  (a) | na takšni radijski opremi prikazana ali da ji je priložena oznaka v skladu s členom 10(8), tretji pododstavek; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 12(4) se doda naslednji pododstavek:

„Kadar dajo radijsko opremo iz člena 3(4) na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, uvozniki zagotovijo, da je:

(a)

na takšni radijski opremi prikazana ali da ji je priložena oznaka v skladu s členom 10(8), tretji pododstavek;

| (b) | prikazana oznaka vidna in berljiva ter, v primeru prodaje na daljavo, blizu oznake s ceno.“ |
| --- | --- |

(b)

prikazana oznaka vidna in berljiva ter, v primeru prodaje na daljavo, blizu oznake s ceno.“

| (5) | v členu 13(2) se doda naslednji pododstavek:

  „Kadar distributerji dajo radijsko opremo iz člena 3(4) na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, zagotovijo, da je:






  (a) | na takšni radijski opremi prikazana ali da ji je priložena oznaka v skladu s členom 10(8), tretji pododstavek; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 13(2) se doda naslednji pododstavek:

„Kadar distributerji dajo radijsko opremo iz člena 3(4) na voljo potrošnikom in drugim končnim uporabnikom, zagotovijo, da je:

(a)

na takšni radijski opremi prikazana ali da ji je priložena oznaka v skladu s členom 10(8), tretji pododstavek;

| (b) | prikazana oznaka vidna in berljiva ter, v primeru prodaje na daljavo, blizu oznake s ceno.“ |
| --- | --- |

(b)

prikazana oznaka vidna in berljiva ter, v primeru prodaje na daljavo, blizu oznake s ceno.“

| (6) | v členu 17(2), uvodni del, se besedilo „členu 3(1)“ nadomesti z besedilom „členu 3(1) in (4)“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 17(2), uvodni del, se besedilo „členu 3(1)“ nadomesti z besedilom „členu 3(1) in (4)“;

| (7) | člen 40 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Postopek na nacionalni ravni za ravnanje z radijsko opremo, ki predstavlja tveganje ali ki ni skladna z bistvenimi zahtevami“
  ; |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 40 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Postopek na nacionalni ravni za ravnanje z radijsko opremo, ki predstavlja tveganje ali ki ni skladna z bistvenimi zahtevami“

| (b) | v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Kadar organi za nadzor trga države članice upravičeno domnevajo, da radijska oprema, ki jo zajema ta direktiva, predstavlja tveganje za zdravje ali varnost oseb ali druge vidike zaščite javnega interesa, ki jih zajema ta direktiva, ali da ni skladna z vsaj eno od veljavnih bistvenih zahtev iz člena 3, ovrednotijo, ali zadevna radijska oprema izpolnjuje vse ustrezne zahteve iz te direktive. Zadevni gospodarski subjekti v ta namen po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Kadar organi za nadzor trga države članice upravičeno domnevajo, da radijska oprema, ki jo zajema ta direktiva, predstavlja tveganje za zdravje ali varnost oseb ali druge vidike zaščite javnega interesa, ki jih zajema ta direktiva, ali da ni skladna z vsaj eno od veljavnih bistvenih zahtev iz člena 3, ovrednotijo, ali zadevna radijska oprema izpolnjuje vse ustrezne zahteve iz te direktive. Zadevni gospodarski subjekti v ta namen po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga.“

| (8) | v členu 43, odstavek 1, se spremeni:






  (a) | za točko (f) se vstavijo naslednje točke:






  „(fa) | piktogram iz člena 3a(2) ali oznaka iz člena 10(8) ni bila pravilno pripravljena; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

v členu 43, odstavek 1, se spremeni:

(a)

za točko (f) se vstavijo naslednje točke:

„(fa)

piktogram iz člena 3a(2) ali oznaka iz člena 10(8) ni bila pravilno pripravljena;

| (fb) | oznaka iz člena 10(8) ni priložena zadevni radijski opremi; |
| --- | --- |

(fb)

oznaka iz člena 10(8) ni priložena zadevni radijski opremi;

| (fc) | piktogram ali oznaka ni nameščena ali prikazana v skladu s členom 3a(2) oziroma členom 10(8);“ |
| --- | --- |

(fc)

piktogram ali oznaka ni nameščena ali prikazana v skladu s členom 3a(2) oziroma členom 10(8);“

;

| (b) | točka (h) se nadomesti z naslednjim:






  „(h) | informacije iz člena 10(8), izjava EU o skladnosti iz člena 10(9) ali informacije o omejitvah uporabe iz člena 10(10) niso priložene radijski opremi;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (h) se nadomesti z naslednjim:

„(h)

informacije iz člena 10(8), izjava EU o skladnosti iz člena 10(9) ali informacije o omejitvah uporabe iz člena 10(10) niso priložene radijski opremi;“

;

| (c) | točka (j) se nadomesti z naslednjim:






  „(j) | neskladnost s členom 3a(1) ali s členom 5.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (j) se nadomesti z naslednjim:

„(j)

neskladnost s členom 3a(1) ali s členom 5.“

;

| (9) | člen 44 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se za prvim stavkom vstavi naslednji stavek:

  „Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(4), člena 3a(2), drugi pododstavek, in člena 10(8), peti pododstavek, se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 27. decembra 2022
  “
  ; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 44 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se za prvim stavkom vstavi naslednji stavek:

„Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(4), člena 3a(2), drugi pododstavek, in člena 10(8), peti pododstavek, se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 27. decembra 2022
  “

| (b) | v odstavku 3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „Prenos pooblastila iz člena 3(3), drugi pododstavek, člena 3(4), člena 3a(2), drugi pododstavek, člena 4(2), člena 5(2) in člena 10(8), peti pododstavek, lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Prenos pooblastila iz člena 3(3), drugi pododstavek, člena 3(4), člena 3a(2), drugi pododstavek, člena 4(2), člena 5(2) in člena 10(8), peti pododstavek, lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.“

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:

  „3a.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*1).


  (*1)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;" |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*1).

(*1)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;"

*1

| (d) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3(3), drugi pododstavek, člena 3(4), člena 3a(2), drugi pododstavek, člena 4(2), člena 5(2) ali člena 10(8), peti pododstavek, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3(3), drugi pododstavek, člena 3(4), člena 3a(2), drugi pododstavek, člena 4(2), člena 5(2) ali člena 10(8), peti pododstavek, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

| (10) | v členu 47 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Komisija do 28. decembra 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o učinku, ki ga ima možnost nakupa radijske opreme brez kakršne koli naprave za polnjenje in brez kablov, zlasti glede primernosti za potrošnika, zmanjšanja okoljskih odpadkov, vedenjskih sprememb in razvoja tržnih praks. Poročilu je po potrebi priložen zakonodajni predlog za spremembo te direktive, da se uvede obvezno ločevanje prodaje naprav za polnjenje in kablov od prodaje radijske opreme.“
  ; |
| --- | --- |

(10)

v členu 47 se doda naslednji odstavek:

„3.   Komisija do 28. decembra 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o učinku, ki ga ima možnost nakupa radijske opreme brez kakršne koli naprave za polnjenje in brez kablov, zlasti glede primernosti za potrošnika, zmanjšanja okoljskih odpadkov, vedenjskih sprememb in razvoja tržnih praks. Poročilu je po potrebi priložen zakonodajni predlog za spremembo te direktive, da se uvede obvezno ločevanje prodaje naprav za polnjenje in kablov od prodaje radijske opreme.“

| (11) | besedilo iz priloge k tej direktivi se vstavi kot Priloga Ia. |
| --- | --- |

(11)

besedilo iz priloge k tej direktivi se vstavi kot Priloga Ia.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 28. decembra 2023. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.

Države članice te predpise uporabljajo od 28. decembra 2024 za kategorije ali razrede radijske opreme iz dela I, točke 1.1. do 1.12. Priloge Ia, in od 28. aprila 2026 za kategorije ali razrede radijske opreme iz dela I, točka 1.13., Priloge Ia.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 23. novembra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  
  UL C 152, 6.4.2022, str. 82.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. oktobra 2022.

2

(3)  Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (UL L 153, 22.5.2014, str. 62).

3

(4)  Direktiva 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (UL L 197, 24.7.2012, str. 38).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

5

(6)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

6

(7)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

7

---

PRILOGA

„PRILOGA Ia

SPECIFIKACIJE IN INFORMACIJE GLEDE POLNJENJA, KI VELJAJO ZA NEKATERE KATEGORIJE ALI RAZREDE RADIJSKE OPREME

Del I

SPECIFIKACIJE GLEDE ZMOGLJIVOSTI POLNJENJA

| 1. | Zahteve iz točk 2 in 3 tega dela se uporabljajo za naslednje kategorije ali razrede radijske opreme:






  1.1 | ročne mobilne telefone; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

ročne mobilne telefone;

| 1.2 | tablice; |
| --- | --- |

1.2

tablice;

| 1.3 | digitalne kamere; |
| --- | --- |

1.3

digitalne kamere;

| 1.4 | slušalke; |
| --- | --- |

1.4

slušalke;

| 1.5 | slušalke z mikrofonom; |
| --- | --- |

1.5

slušalke z mikrofonom;

| 1.6 | ročne konzole za videoigre; |
| --- | --- |

1.6

ročne konzole za videoigre;

| 1.7 | prenosne zvočnike; |
| --- | --- |

1.7

prenosne zvočnike;

| 1.8 | e-bralnike; |
| --- | --- |

1.8

e-bralnike;

| 1.9 | tipkovnice; |
| --- | --- |

1.9

tipkovnice;

| 1.10 | miške; |
| --- | --- |

1.10

miške;

| 1.11 | prenosne navigacijske sisteme; |
| --- | --- |

1.11

prenosne navigacijske sisteme;

| 1.12 | ušesne slušalke; |
| --- | --- |

1.12

ušesne slušalke;

| 1.13 | prenosnike. |
| --- | --- |

1.13

prenosnike.

| 2. | Če se lahko polnijo žično, so kategorije ali razredi radijske opreme iz točke 1 tega dela:






  2.1 | opremljeni z vtičnico USB tipa C, ki je opisana v standardu EN IEC 62680-1-3:2021, ‚Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1–3. del: Skupne komponente – Specifikacija za kable in priključke univerzalnega serijskega vodila tipa C®‘ ter bi morala biti ves čas dostopna in delujoča; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

opremljeni z vtičnico USB tipa C, ki je opisana v standardu EN IEC 62680-1-3:2021, ‚Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1–3. del: Skupne komponente – Specifikacija za kable in priključke univerzalnega serijskega vodila tipa C®‘ ter bi morala biti ves čas dostopna in delujoča;

| 2.2 | se lahko polnijo s kabli, ki so v skladu s standardom EN IEC 62680-1-3:2021, ‚Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1–3. del: Skupne komponente – Specifikacija za kable in priključke univerzalnega serijskega vodila tipa C®‘. |
| --- | --- |

2.2

se lahko polnijo s kabli, ki so v skladu s standardom EN IEC 62680-1-3:2021, ‚Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1–3. del: Skupne komponente – Specifikacija za kable in priključke univerzalnega serijskega vodila tipa C®‘.

| 3. | Če se lahko polnijo žično pri napetosti, višji od 5 voltov, toku, višjem od 3 amperov, ali moči, višji od 15 vatov, imajo kategorije ali razredi radijske opreme iz točke 1 tega dela:






  3.1 | vgrajeno možnost napajanja prek USB, ki je opisana v standardu EN IEC 62680-1-2:2021, ‚Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1–2. del: Skupne komponente – Specifikacija za zagotavljanje napajanja prek USB‘; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

vgrajeno možnost napajanja prek USB, ki je opisana v standardu EN IEC 62680-1-2:2021, ‚Vmesniki univerzalnega serijskega vodila za prenos podatkov in napajanje – 1–2. del: Skupne komponente – Specifikacija za zagotavljanje napajanja prek USB‘;

| 3.2 | zagotavljajo, da morebitni dodatni protokol za polnjenje omogoča vse funkcije napajanja prek USB iz točke 3.1., ne glede na uporabljeno napravo za polnjenje. |
| --- | --- |

3.2

zagotavljajo, da morebitni dodatni protokol za polnjenje omogoča vse funkcije napajanja prek USB iz točke 3.1., ne glede na uporabljeno napravo za polnjenje.

Del II

INFORMACIJE O SPECIFIKACIJAH GLEDE ZMOGLJIVOSTI POLNJENJA IN ZDRUŽLJIVIH NAPRAVAH ZA POLNJENJE

V primeru radijske opreme, ki spada na področje uporabe člena 3(4), prvi pododstavek, se navedejo naslednje informacije v skladu z zahtevami iz člena 10(8), poleg tega pa so lahko dane na razpolago tudi prek kod QR ali podobnih elektronskih rešitev:

| (a) | za vse kategorije ali razrede radijske opreme, za katere veljajo zahteve iz dela I, opis potrebne moči za žične naprave za polnjenje, ki se lahko uporabljajo z navedeno radijsko opremo, vključno z najmanjšo močjo, ki je potrebna za polnjenje radijske opreme, in največjo močjo, ki je potrebna za polnjenje radijske opreme pri najvišji hitrosti polnjenja, izraženo v vatih, in sicer s prikazom besedila: ‚Moč, ki jo dovaja polnilnik, mora biti med najmanj [xx] vatov, ki jih potrebuje radijska oprema, in največ [yy] vatov, da se doseže najvišja hitrost polnjenja‘. Število vatov mora izražati najmanjšo moč, ki jo potrebuje radijska oprema, oziroma največjo moč, ki jo potrebuje radijska oprema, da se doseže najvišja hitrost polnjenja; |
| --- | --- |

(a)

za vse kategorije ali razrede radijske opreme, za katere veljajo zahteve iz dela I, opis potrebne moči za žične naprave za polnjenje, ki se lahko uporabljajo z navedeno radijsko opremo, vključno z najmanjšo močjo, ki je potrebna za polnjenje radijske opreme, in največjo močjo, ki je potrebna za polnjenje radijske opreme pri najvišji hitrosti polnjenja, izraženo v vatih, in sicer s prikazom besedila: ‚Moč, ki jo dovaja polnilnik, mora biti med najmanj [xx] vatov, ki jih potrebuje radijska oprema, in največ [yy] vatov, da se doseže najvišja hitrost polnjenja‘. Število vatov mora izražati najmanjšo moč, ki jo potrebuje radijska oprema, oziroma največjo moč, ki jo potrebuje radijska oprema, da se doseže najvišja hitrost polnjenja;

| (b) | za radijsko opremo, za katero veljajo zahteve iz točke 3 dela I, opis specifikacij glede zmogljivosti polnjenja radijske opreme, če se lahko polni žično pri napetosti, višji od 5 voltov, toku, višjem od 3 amperov, ali moči, višji od 15 vatov, vključno z navedbo, da radijska oprema podpira protokol za napajanje prek USB, in sicer s prikazom besedila ‚Hitro polnjenje USB PD‘ ter z navedbo morebitnega drugega podprtega protokola za polnjenje v besedilni obliki. |
| --- | --- |

(b)

za radijsko opremo, za katero veljajo zahteve iz točke 3 dela I, opis specifikacij glede zmogljivosti polnjenja radijske opreme, če se lahko polni žično pri napetosti, višji od 5 voltov, toku, višjem od 3 amperov, ali moči, višji od 15 vatov, vključno z navedbo, da radijska oprema podpira protokol za napajanje prek USB, in sicer s prikazom besedila ‚Hitro polnjenje USB PD‘ ter z navedbo morebitnega drugega podprtega protokola za polnjenje v besedilni obliki.

Del III

PIKTOGRAM, KI OZNAČUJE, ALI JE NAPRAVA ZA POLNJENJE PRILOŽENA RADIJSKI OPREMI ALI NE

| 1. | Piktogram ima naslednje oblike:






  1.1 | Če je naprava za polnjenje priložena radijski opremi: |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

Če je naprava za polnjenje priložena radijski opremi:

Image 1

| 1.2 | Če naprava za polnjenje ni priložena radijski opremi: |
| --- | --- |

1.2

Če naprava za polnjenje ni priložena radijski opremi:

Image 2

| 2. | Piktogram se lahko razlikuje po videzu (npr. glede barve, poln ali prazen, debelina črt), pod pogojem, da je viden in berljiv. Če je piktogram pomanjšan ali povečan, je treba upoštevati razmerje iz skice v točki 1 tega dela. Velikost ‚a‘ iz točke 1 tega dela mora biti enaka ali večja od 7 mm, ne glede na različico. |
| --- | --- |

2.

Del IV

VSEBINA IN OBLIKA OZNAKE

| 1. | Oznaka ima naslednjo obliko: |
| --- | --- |

1.

Image 3

| 2. | Črki ‚XX‘ se nadomestita s številko, ki ustrezna najmanjši moči, ki jo potrebuje radijska oprema, da se napolni, s čimer je opredeljena najmanjša moč, ki jo mora dovajati naprava za polnjenje, da bi napolnila radijsko opremo. Črki ‚YY‘ se nadomestita s številko, ki ustreza največji moči, ki jo potrebuje radijska oprema, da se doseže največja hitrost polnjenja, s čimer je opredeljena najmanjša moč, ki jo mora dovajati naprava za polnjenje, da bi se dosegla najvišja hitrost polnjenja. Kratica ‚USB PD‘ (USB Power Delivery) se prikaže, če radijska oprema podpira ta komunikacijski protokol za polnjenje. ‚USB PD‘ je protokol, ki omogoča najhitrejši prenos toka iz polnilne naprave v radijsko napravo brez skrajšanja življenjske dobe baterije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznaka se lahko razlikuje po videzu (npr. glede barve, polna ali prazna, debelina črt), pod pogojem, da je vidna in berljiva. Če je oznaka pomanjšana ali povečana, je treba upoštevati razmerje iz skice v točki 1 tega dela. Velikost ‚a‘ iz točke 1 tega dela mora biti enaka ali večja od 7 mm, ne glede na različico. |
| --- | --- |

3.

---

| 7.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/44

---

DIREKTIVA (EU) 2022/2381 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. novembra 2022

o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je enakost temeljna vrednota Unije in je skupna vsem državam članicam v družbi, ki jo označuje enakost med ženskami in moškimi. Na podlagi člena 3(3) PEU mora Unija spodbujati enakost žensk in moških. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je enakost temeljna vrednota Unije in je skupna vsem državam članicam v družbi, ki jo označuje enakost med ženskami in moškimi. Na podlagi člena 3(3) PEU mora Unija spodbujati enakost žensk in moških.

| (2) | Člen 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropskemu parlamentu in Svetu podeljuje pooblastilo, da sprejmeta ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk glede zaposlovanja in poklica. |
| --- | --- |

(2)

Člen 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropskemu parlamentu in Svetu podeljuje pooblastilo, da sprejmeta ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk glede zaposlovanja in poklica.

| (3) | Da bi zagotovili dejansko polno enakost med moškimi in ženskami v delovnem življenju, člen 157(4) PDEU državam članicam dovoljuje pozitivno ukrepanje s tem, da jim omogoča ohranitev ali sprejetje ukrepov o specifičnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje poklicne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri. Člen 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da je treba enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih in da načelo enakosti ne more preprečevati ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifičnih ugodnostih v korist nezadostno zastopanega spola. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili dejansko polno enakost med moškimi in ženskami v delovnem življenju, člen 157(4) PDEU državam članicam dovoljuje pozitivno ukrepanje s tem, da jim omogoča ohranitev ali sprejetje ukrepov o specifičnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje poklicne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri. Člen 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da je treba enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih in da načelo enakosti ne more preprečevati ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifičnih ugodnostih v korist nezadostno zastopanega spola.

| (4) | Evropski steber socialnih pravic, ki so ga leta 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, med svojimi načeli vključuje enako obravnavanje ter enake možnosti žensk in moških, tudi v zvezi z udeležbo na trgu dela, pogoji za zaposlitev in poklicnim napredovanjem. |
| --- | --- |

(4)

Evropski steber socialnih pravic, ki so ga leta 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, med svojimi načeli vključuje enako obravnavanje ter enake možnosti žensk in moških, tudi v zvezi z udeležbo na trgu dela, pogoji za zaposlitev in poklicnim napredovanjem.

| (5) | Za doseganje enakosti spolov na delovnem mestu je potreben celovit pristop, ki vključuje tudi spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju v družbah na vseh ravneh ter odpravljanje plačne vrzeli med spoloma. Zagotavljanje enakosti na delovnem mestu je tudi ključni predpogoj za zmanjšanje revščine med ženskami. |
| --- | --- |

(5)

Za doseganje enakosti spolov na delovnem mestu je potreben celovit pristop, ki vključuje tudi spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju v družbah na vseh ravneh ter odpravljanje plačne vrzeli med spoloma. Zagotavljanje enakosti na delovnem mestu je tudi ključni predpogoj za zmanjšanje revščine med ženskami.

| (6) | V Priporočilu Sveta 84/635/EGS (4) se državam članicam priporoča, naj storijo vse potrebno, da bi zagotovile, da pozitivni ukrepi, kolikor je mogoče, vključujejo ukrepe, ki vplivajo na dejavno udeležbo žensk v organih odločanja. V Priporočilu Sveta 96/694/ES (5) se državam članicam priporoča, naj zasebni sektor spodbujajo, da poveča prisotnost žensk na vseh ravneh odločanja, zlasti s sprejetjem načrtov za enakost in programov pozitivnih ukrepov ali v okviru le-teh. |
| --- | --- |

(6)

V Priporočilu Sveta 84/635/EGS (4) se državam članicam priporoča, naj storijo vse potrebno, da bi zagotovile, da pozitivni ukrepi, kolikor je mogoče, vključujejo ukrepe, ki vplivajo na dejavno udeležbo žensk v organih odločanja. V Priporočilu Sveta 96/694/ES (5) se državam članicam priporoča, naj zasebni sektor spodbujajo, da poveča prisotnost žensk na vseh ravneh odločanja, zlasti s sprejetjem načrtov za enakost in programov pozitivnih ukrepov ali v okviru le-teh.

| (7) | Cilj te direktive je z določitvijo nabora postopkovnih zahtev v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta na podlagi preglednosti in zaslug zagotoviti uporabo načela enakih možnosti za ženske in moške ter doseči uravnoteženo zastopanost spolov na najvišjih vodstvenih položajih. |
| --- | --- |

(7)

Cilj te direktive je z določitvijo nabora postopkovnih zahtev v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta na podlagi preglednosti in zaslug zagotoviti uporabo načela enakih možnosti za ženske in moške ter doseči uravnoteženo zastopanost spolov na najvišjih vodstvenih položajih.

| (8) | Komisija je v zadnjih letih predložila več poročil, ki obravnavajo razmere na področju enakosti spolov pri odločanju v gospodarstvu. Družbe, ki kotirajo na borzi, je pozvala, naj s samourejevalnimi ukrepi povečajo število nezadostno zastopanega spola v organih družbe in sprejmejo konkretne prostovoljne zaveze v zvezi s tem. V sporočilu z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk“ je Komisija poudarila, da ženske še vedno nimajo polnega dostopa do položajev moči in odločanja v političnem in ekonomskem življenju ter v javnem in privatnem sektorju, ter vnovič potrdila svojo zavezo, da bo uporabila svoje pristojnosti za uresničevanje pravičnejše zastopanosti žensk in moških na položajih moči v javnem življenju in gospodarstvu. V sporočilu z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ je Komisija kot eno od prednostnih nalog določila bolj uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju in v politiki je ena od prednostnih nalog, določenih v sporočilu Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v zadnjih letih predložila več poročil, ki obravnavajo razmere na področju enakosti spolov pri odločanju v gospodarstvu. Družbe, ki kotirajo na borzi, je pozvala, naj s samourejevalnimi ukrepi povečajo število nezadostno zastopanega spola v organih družbe in sprejmejo konkretne prostovoljne zaveze v zvezi s tem. V sporočilu z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk“ je Komisija poudarila, da ženske še vedno nimajo polnega dostopa do položajev moči in odločanja v političnem in ekonomskem življenju ter v javnem in privatnem sektorju, ter vnovič potrdila svojo zavezo, da bo uporabila svoje pristojnosti za uresničevanje pravičnejše zastopanosti žensk in moških na položajih moči v javnem življenju in gospodarstvu. V sporočilu z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ je Komisija kot eno od prednostnih nalog določila bolj uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju in v politiki je ena od prednostnih nalog, določenih v sporočilu Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“.

| (9) | V sklepih z dne 7. marca 2011 o Evropskem paktu za enakost spolov (2011–2020), je Svet priznal, da so politike enakosti spolov ključnega pomena za gospodarsko rast, blaginjo in konkurenčnost. Vnovič je potrdil svojo zavezanost odpravi vrzeli med spoloma, da se uresničijo cilji strategije Evropa 2020, predvsem na treh področjih, ki so velikega pomena za enakost spolov, in sicer zaposlovanje, izobraževanje in spodbujanje socialne vključenosti. Odločno je tudi pozval k ukrepanju za spodbujanje enake udeležbe žensk in moških pri odločanju na vseh ravneh in vseh področjih, da bi polno izkoristili vse talente. V tem smislu bi uporaba vseh razpoložljivih talentov, znanja in idej obogatila raznolikost človeških virov in izboljšala poslovne obete. |
| --- | --- |

(9)

V sklepih z dne 7. marca 2011 o Evropskem paktu za enakost spolov (2011–2020), je Svet priznal, da so politike enakosti spolov ključnega pomena za gospodarsko rast, blaginjo in konkurenčnost. Vnovič je potrdil svojo zavezanost odpravi vrzeli med spoloma, da se uresničijo cilji strategije Evropa 2020, predvsem na treh področjih, ki so velikega pomena za enakost spolov, in sicer zaposlovanje, izobraževanje in spodbujanje socialne vključenosti. Odločno je tudi pozval k ukrepanju za spodbujanje enake udeležbe žensk in moških pri odločanju na vseh ravneh in vseh področjih, da bi polno izkoristili vse talente. V tem smislu bi uporaba vseh razpoložljivih talentov, znanja in idej obogatila raznolikost človeških virov in izboljšala poslovne obete.

| (10) | V sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) je Komisija priznala, da je povečanje udeležbe žensk na trgu dela predpogoj za krepitev rasti in soočanje z demografskimi izzivi v Evropi. V strategiji Evropa 2020 je določen krovni cilj, da se do leta 2020 doseže vsaj 75-odstotna stopnja zaposlenosti prebivalstva Unije med 20. in 64. letom starosti. Pomembno je sprejeti jasno zavezo, da se izkoreninijo vztrajne plačne vrzeli med spoloma, in da se okrepijo prizadevanja za odpravo vseh ovir za udeležbo žensk na trgu dela, vključno z obstoječim pojavom „steklenega stropa“. V izjavi iz Porta, ki so jo voditelji držav ali vlad podpisali 8. maja 2021 (6), so ti pozdravili nove krovne cilje Unije glede delovnih mest, znanj in spretnosti ter zmanjšanja revščine in revidirani pregled socialnih kazalnikov, ki ga je Komisija predlagala v sporočilu z dne 4. marca 2021 z naslovom „Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic“. Da bi do leta 2030 dosegli splošni cilj vsaj 78-odstotne stopnje zaposlenosti prebivalstva Unije med 20. in 64. letom starosti, ta akcijski načrt določa, da si je treba prizadevati za vsaj prepolovitev vrzeli v stopnji zaposlenosti med spoloma v primerjavi z letom 2019. Večja udeležba žensk pri odločanju v gospodarstvu, zlasti v organih družb, bo imela po pričakovanjih pozitiven učinek prelivanja na zaposlovanje žensk v zadevnih družbah in v celotnem gospodarstvu. V obdobju po krizi zaradi COVID-19 sta enakost spolov in vključujoče vodstvo pomembnejša kot kdaj koli prej, saj je treba v celoti izkoristiti razpoložljivi nabor talentov, tako žensk kot moških. Raziskave so pokazale, da vključevanje in raznolikost omogočata okrevanje in odpornost. Sta bistvenega pomena za konkurenčnost gospodarstva Unije, spodbujanje inovacij in krepitev strokovnih standardov v organih družb. |
| --- | --- |

(10)

V sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) je Komisija priznala, da je povečanje udeležbe žensk na trgu dela predpogoj za krepitev rasti in soočanje z demografskimi izzivi v Evropi. V strategiji Evropa 2020 je določen krovni cilj, da se do leta 2020 doseže vsaj 75-odstotna stopnja zaposlenosti prebivalstva Unije med 20. in 64. letom starosti. Pomembno je sprejeti jasno zavezo, da se izkoreninijo vztrajne plačne vrzeli med spoloma, in da se okrepijo prizadevanja za odpravo vseh ovir za udeležbo žensk na trgu dela, vključno z obstoječim pojavom „steklenega stropa“. V izjavi iz Porta, ki so jo voditelji držav ali vlad podpisali 8. maja 2021 (6), so ti pozdravili nove krovne cilje Unije glede delovnih mest, znanj in spretnosti ter zmanjšanja revščine in revidirani pregled socialnih kazalnikov, ki ga je Komisija predlagala v sporočilu z dne 4. marca 2021 z naslovom „Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic“. Da bi do leta 2030 dosegli splošni cilj vsaj 78-odstotne stopnje zaposlenosti prebivalstva Unije med 20. in 64. letom starosti, ta akcijski načrt določa, da si je treba prizadevati za vsaj prepolovitev vrzeli v stopnji zaposlenosti med spoloma v primerjavi z letom 2019. Večja udeležba žensk pri odločanju v gospodarstvu, zlasti v organih družb, bo imela po pričakovanjih pozitiven učinek prelivanja na zaposlovanje žensk v zadevnih družbah in v celotnem gospodarstvu. V obdobju po krizi zaradi COVID-19 sta enakost spolov in vključujoče vodstvo pomembnejša kot kdaj koli prej, saj je treba v celoti izkoristiti razpoložljivi nabor talentov, tako žensk kot moških. Raziskave so pokazale, da vključevanje in raznolikost omogočata okrevanje in odpornost. Sta bistvenega pomena za konkurenčnost gospodarstva Unije, spodbujanje inovacij in krepitev strokovnih standardov v organih družb.

| (11) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij družbe odločno pozval, naj do leta 2015 dosežejo kritični prag 30-odstotne zastopanosti žensk v vodstvenih organih, do leta 2020 pa prag 40-odstotne zastopanosti. Komisijo je pozval, naj v primeru, da ukrepi družb in držav članic ne bi zadoščali, do leta 2012 predlaga zakonodajo, vključno s kvotami. Pomembno bi bilo, da se taka zakonodaja uveljavi začasno ter sproži spremembe in hitre reforme, zasnovane za odpravo trajnih neenakosti spolov in spolnih stereotipov pri sprejemanju gospodarskih odločitev. Ta poziv po sprejetju zakonodaje je Evropski parlament ponovil v resolucijah z dne 13. marca 2012 in 21. januarja 2021. |
| --- | --- |

(11)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij družbe odločno pozval, naj do leta 2015 dosežejo kritični prag 30-odstotne zastopanosti žensk v vodstvenih organih, do leta 2020 pa prag 40-odstotne zastopanosti. Komisijo je pozval, naj v primeru, da ukrepi družb in držav članic ne bi zadoščali, do leta 2012 predlaga zakonodajo, vključno s kvotami. Pomembno bi bilo, da se taka zakonodaja uveljavi začasno ter sproži spremembe in hitre reforme, zasnovane za odpravo trajnih neenakosti spolov in spolnih stereotipov pri sprejemanju gospodarskih odločitev. Ta poziv po sprejetju zakonodaje je Evropski parlament ponovil v resolucijah z dne 13. marca 2012 in 21. januarja 2021.

| (12) | Pomembno je, da institucije, organi, uradi in agencije Unije dajejo zgled, kar zadeva enakost spolov, med drugim z določitvijo ciljev za uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja. Posebno pozornost je treba nameniti politikam zaposlovanja na višji vodstveni ravni. Zato je v sporočilu z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ Komisija poudarila, da bi morale uravnoteženo zastopanost spolov na vodstvenih položajih zagotoviti tudi institucije, organi, uradi in agencije Unije. V sporočilu z dne 5. aprila 2022 z naslovom „Nova strategija za človeške vire za Komisijo“ se je Komisija zavezala, da bo do leta 2024 zagotovila popolno enakost spolov na vseh ravneh njenega upravljanja. Spremljala bo napredek in v zvezi s tem redno poročala na svoji spletni strani. Poleg tega si izmenjuje najboljše prakse z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter bo na svoji spletni strani poročala tudi o stanju uravnotežene zastopanosti spolov na vodstvenih položajih v teh institucijah, organih, uradih in agencijah. Evropski parlament se je v sklepu predsedstva z dne 13. januarja 2020 dogovoril o določitvi ciljev za uravnoteženo zastopanost spolov na višjih in srednjih vodstvenih položajih za leto 2024. Evropski parlament bo še naprej spremljal napredek na vseh vodstvenih ravneh in namerava dajati zgled. Svet se je v Strategiji za raznolikost in vključevanje 2021–2024 zavezal k doseganju enakosti spolov na vodstvenih položajih v Generalnem sekretariatu (GSS) v razponu od 45 do 55 % najpozneje do konca leta 2026. V akcijskem načrtu GSS za enakost spolov na vodstvenih položajih so določeni ukrepi za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Pomembno je, da institucije, organi, uradi in agencije Unije dajejo zgled, kar zadeva enakost spolov, med drugim z določitvijo ciljev za uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja. Posebno pozornost je treba nameniti politikam zaposlovanja na višji vodstveni ravni. Zato je v sporočilu z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ Komisija poudarila, da bi morale uravnoteženo zastopanost spolov na vodstvenih položajih zagotoviti tudi institucije, organi, uradi in agencije Unije. V sporočilu z dne 5. aprila 2022 z naslovom „Nova strategija za človeške vire za Komisijo“ se je Komisija zavezala, da bo do leta 2024 zagotovila popolno enakost spolov na vseh ravneh njenega upravljanja. Spremljala bo napredek in v zvezi s tem redno poročala na svoji spletni strani. Poleg tega si izmenjuje najboljše prakse z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ter bo na svoji spletni strani poročala tudi o stanju uravnotežene zastopanosti spolov na vodstvenih položajih v teh institucijah, organih, uradih in agencijah. Evropski parlament se je v sklepu predsedstva z dne 13. januarja 2020 dogovoril o določitvi ciljev za uravnoteženo zastopanost spolov na višjih in srednjih vodstvenih položajih za leto 2024. Evropski parlament bo še naprej spremljal napredek na vseh vodstvenih ravneh in namerava dajati zgled. Svet se je v Strategiji za raznolikost in vključevanje 2021–2024 zavezal k doseganju enakosti spolov na vodstvenih položajih v Generalnem sekretariatu (GSS) v razponu od 45 do 55 % najpozneje do konca leta 2026. V akcijskem načrtu GSS za enakost spolov na vodstvenih položajih so določeni ukrepi za dosego tega cilja.

| (13) | Pomembno je, da družbe in podjetja spodbujajo, podpirajo in razvijajo ženski talent na vseh ravneh in skozi celotno poklicno pot, da zagotovijo, da imajo kvalificirane ženske priložnosti za prevzem upravnih in vodstvenih položajev. |
| --- | --- |

(13)

Pomembno je, da družbe in podjetja spodbujajo, podpirajo in razvijajo ženski talent na vseh ravneh in skozi celotno poklicno pot, da zagotovijo, da imajo kvalificirane ženske priložnosti za prevzem upravnih in vodstvenih položajev.

| (14) | Da bi se spodbujala enakost spolov in podprla udeležba žensk pri odločanju, je v Direktivi (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki spodbuja usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, določeno, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev enake porazdelitve odgovornosti za oskrbo med ženskami in moškimi z dobro zasnovanim starševskim, očetovskim in oskrbovalskim dopustom ob obstoječem materinskem dopustu. Navedena direktiva zagotavlja tudi pravico zahtevati prožne ureditve dela. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se spodbujala enakost spolov in podprla udeležba žensk pri odločanju, je v Direktivi (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki spodbuja usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, določeno, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev enake porazdelitve odgovornosti za oskrbo med ženskami in moškimi z dobro zasnovanim starševskim, očetovskim in oskrbovalskim dopustom ob obstoječem materinskem dopustu. Navedena direktiva zagotavlja tudi pravico zahtevati prožne ureditve dela.

| (15) | Imenovanje žensk za direktorje je ovirano zaradi številnih specifičnih dejavnikov, ki jih ni mogoče odpraviti zgolj z zavezujočimi pravili, temveč so za to potrebne tudi izobraževalne pobude in spodbude za promoviranje dobrih praks. V prvi vrsti je treba v poslovnih šolah in na univerzah bolj ozaveščati o tem, kako enakost spolov koristno prispeva k povečanju konkurenčnosti družb. Poleg tega je treba spodbujati redno menjavanje direktorjev ter uvesti pozitivne ukrepe za spodbujanje in nagrajevanje prizadevanj držav članic in družb za sprejetje odločnejšega pristopa k takšnim spremembam v najvišjih organih gospodarskega odločanja na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(15)

Imenovanje žensk za direktorje je ovirano zaradi številnih specifičnih dejavnikov, ki jih ni mogoče odpraviti zgolj z zavezujočimi pravili, temveč so za to potrebne tudi izobraževalne pobude in spodbude za promoviranje dobrih praks. V prvi vrsti je treba v poslovnih šolah in na univerzah bolj ozaveščati o tem, kako enakost spolov koristno prispeva k povečanju konkurenčnosti družb. Poleg tega je treba spodbujati redno menjavanje direktorjev ter uvesti pozitivne ukrepe za spodbujanje in nagrajevanje prizadevanj držav članic in družb za sprejetje odločnejšega pristopa k takšnim spremembam v najvišjih organih gospodarskega odločanja na vseh ravneh.

| (16) | Unija ima na voljo velik nabor visokokvalificiranih žensk, ki jih je vse več, kar dokazuje dejstvo, da je med univerzitetnimi diplomanti 60 % žensk. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb je bistvenega pomena za učinkovito izkoriščanje tega razpoložljivega nabora, kar je ključno za obvladovanje demografskih in gospodarskih izzivov Unije. Zato je nezadostna zastopanost žensk v organih družb zamujena priložnost za gospodarstva držav članic na splošno in za njihov razvoj in rast. Optimalno izkoriščanje obstoječega nabora ženskega talenta bi prav tako povečalo donosnost izobraževanja tako za posameznike kot za javni sektor. Splošno priznano je, da prisotnost žensk v organih družb izboljšuje upravljanje družbe, saj se zaradi bolj raznolikega in kolektivnega mišljenja, ki zajema širši razpon vidikov, uspešnost skupin in kakovost odločanja izboljšata. Številne študije so pokazale, da raznolikost vodi k proaktivnejšemu poslovnemu modelu, bolj uravnoteženim odločitvam in okrepljenim strokovnim standardom v organih družb, ki bolje odražajo družbeno stvarnost in potrebe potrošnikov, hkrati pa spodbuja inovacije. Pokazale so tudi, da obstaja pozitivna povezava med raznolikostjo spolov na najvišji vodstveni ravni ter finančno uspešnostjo in dobičkonosnostjo družbe, kar vodi do velike dolgoročne trajnostne rasti. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb je zato ključnega pomena za zagotavljanje konkurenčnosti Unije v globaliziranem gospodarstvu in bi pomenilo primerjalno prednost v razmerju do tretjih držav. |
| --- | --- |

(16)

Unija ima na voljo velik nabor visokokvalificiranih žensk, ki jih je vse več, kar dokazuje dejstvo, da je med univerzitetnimi diplomanti 60 % žensk. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb je bistvenega pomena za učinkovito izkoriščanje tega razpoložljivega nabora, kar je ključno za obvladovanje demografskih in gospodarskih izzivov Unije. Zato je nezadostna zastopanost žensk v organih družb zamujena priložnost za gospodarstva držav članic na splošno in za njihov razvoj in rast. Optimalno izkoriščanje obstoječega nabora ženskega talenta bi prav tako povečalo donosnost izobraževanja tako za posameznike kot za javni sektor. Splošno priznano je, da prisotnost žensk v organih družb izboljšuje upravljanje družbe, saj se zaradi bolj raznolikega in kolektivnega mišljenja, ki zajema širši razpon vidikov, uspešnost skupin in kakovost odločanja izboljšata. Številne študije so pokazale, da raznolikost vodi k proaktivnejšemu poslovnemu modelu, bolj uravnoteženim odločitvam in okrepljenim strokovnim standardom v organih družb, ki bolje odražajo družbeno stvarnost in potrebe potrošnikov, hkrati pa spodbuja inovacije. Pokazale so tudi, da obstaja pozitivna povezava med raznolikostjo spolov na najvišji vodstveni ravni ter finančno uspešnostjo in dobičkonosnostjo družbe, kar vodi do velike dolgoročne trajnostne rasti. Doseganje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb je zato ključnega pomena za zagotavljanje konkurenčnosti Unije v globaliziranem gospodarstvu in bi pomenilo primerjalno prednost v razmerju do tretjih držav.

| (17) | Povečanje zastopanosti žensk v organih družb ne vpliva zgolj na ženske, imenovane v organe družbe, temveč hkrati prispeva k temu, da se v družbo privabi ženski talent ter se zagotovi večja prisotnost žensk na vseh vodstvenih ravneh in med zaposlenimi. Zato bo večji delež žensk v organih družb najverjetneje pozitivno vplival na odpravo vrzeli pri zaposlovanju in plačne vrzeli med spoloma. |
| --- | --- |

(17)

Povečanje zastopanosti žensk v organih družb ne vpliva zgolj na ženske, imenovane v organe družbe, temveč hkrati prispeva k temu, da se v družbo privabi ženski talent ter se zagotovi večja prisotnost žensk na vseh vodstvenih ravneh in med zaposlenimi. Zato bo večji delež žensk v organih družb najverjetneje pozitivno vplival na odpravo vrzeli pri zaposlovanju in plačne vrzeli med spoloma.

| (18) | Kljub dokazom o tem, da uravnotežena zastopanost spolov koristno vpliva na družbe same in na gospodarstvo na splošno, ter kljub veljavnemu pravu Unije, ki prepoveduje spolno diskriminacijo, in obstoječim ukrepom na ravni Unije, ki spodbujajo samourejanje, so ženske v najvišjih organih odločanja družb po vsej Uniji še vedno izrazito nezadostno zastopane. Statistični podatki kažejo, da je delež žensk na najvišjih ravneh odločanja v podjetjih še vedno zelo majhen. Če se polovica nabora talentov sploh ne upošteva pri zasedanju vodstvenih položajev, se lahko ogrozita sam proces in kakovost imenovanja na te položaje, s čimer se lahko poveča nezaupanje v vplivne poslovne strukture, hkrati pa se utegne manj učinkovito uporabiti razpoložljiv človeški kapital. Pomembno je, da je sestava družbe ustrezno odražena pri odločanju v gospodarskih družbah in da se izkoristi potencial celotnega prebivalstva Unije. Iz podatkov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2021 je razvidno, da je med člani organov največjih družb, ki kotirajo na borzi, približno 30,6 % žensk in samo 8,5 % predsednic. To kaže na nepravično in diskriminatorno nezadostno zastopanost žensk, kar jasno spodkopava načela Unije o enakih možnostih ter enakem obravnavanju žensk in moških pri zaposlovanju in poklicnem delu. Zato bi bilo treba uvesti in okrepiti ukrepe za spodbujanje poklicnega napredovanja žensk na vseh ravneh upravljanja, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da to velja za tiste družbe, ki kotirajo na borzi, zaradi njihove znatne gospodarske in družbene odgovornosti. Poleg tega je pomembno, da organi, uradi in agencije Unije dajejo zgled, ko gre za odpravo obstoječih neravnotežij med spoloma v sestavi njihovih lastnih uprav oziroma upravnih odborov. |
| --- | --- |

(18)

Kljub dokazom o tem, da uravnotežena zastopanost spolov koristno vpliva na družbe same in na gospodarstvo na splošno, ter kljub veljavnemu pravu Unije, ki prepoveduje spolno diskriminacijo, in obstoječim ukrepom na ravni Unije, ki spodbujajo samourejanje, so ženske v najvišjih organih odločanja družb po vsej Uniji še vedno izrazito nezadostno zastopane. Statistični podatki kažejo, da je delež žensk na najvišjih ravneh odločanja v podjetjih še vedno zelo majhen. Če se polovica nabora talentov sploh ne upošteva pri zasedanju vodstvenih položajev, se lahko ogrozita sam proces in kakovost imenovanja na te položaje, s čimer se lahko poveča nezaupanje v vplivne poslovne strukture, hkrati pa se utegne manj učinkovito uporabiti razpoložljiv človeški kapital. Pomembno je, da je sestava družbe ustrezno odražena pri odločanju v gospodarskih družbah in da se izkoristi potencial celotnega prebivalstva Unije. Iz podatkov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2021 je razvidno, da je med člani organov največjih družb, ki kotirajo na borzi, približno 30,6 % žensk in samo 8,5 % predsednic. To kaže na nepravično in diskriminatorno nezadostno zastopanost žensk, kar jasno spodkopava načela Unije o enakih možnostih ter enakem obravnavanju žensk in moških pri zaposlovanju in poklicnem delu. Zato bi bilo treba uvesti in okrepiti ukrepe za spodbujanje poklicnega napredovanja žensk na vseh ravneh upravljanja, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da to velja za tiste družbe, ki kotirajo na borzi, zaradi njihove znatne gospodarske in družbene odgovornosti. Poleg tega je pomembno, da organi, uradi in agencije Unije dajejo zgled, ko gre za odpravo obstoječih neravnotežij med spoloma v sestavi njihovih lastnih uprav oziroma upravnih odborov.

| (19) | Delež žensk v organih družb se je v zadnjih nekaj letih povečeval zelo počasi. Hitrost napredka se je med državami članicami razlikovala in je vodila v zelo različne rezultate. Veliko večji napredek je bil opažen v državah članicah, v katerih so bili uvedeni zavezujoči ukrepi. Verjetno se bodo te razlike zaradi zelo različnih pristopov pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb še povečale. Države članice se zato spodbuja, da izmenjujejo informacije o učinkovitih ukrepih in politikah, sprejetih na nacionalnih ravni, pa tudi dobre prakse, da bi podprle napredek po vsej Uniji pri doseganju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb. |
| --- | --- |

(19)

Delež žensk v organih družb se je v zadnjih nekaj letih povečeval zelo počasi. Hitrost napredka se je med državami članicami razlikovala in je vodila v zelo različne rezultate. Veliko večji napredek je bil opažen v državah članicah, v katerih so bili uvedeni zavezujoči ukrepi. Verjetno se bodo te razlike zaradi zelo različnih pristopov pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb še povečale. Države članice se zato spodbuja, da izmenjujejo informacije o učinkovitih ukrepih in politikah, sprejetih na nacionalnih ravni, pa tudi dobre prakse, da bi podprle napredek po vsej Uniji pri doseganju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb.

| (20) | Razdrobljeni in različni predpisi ali pomanjkanje predpisov na nacionalni ravni v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov v organih družb, ki kotirajo na borzi, ne vodijo le v odstopanja v številu žensk med neizvršnimi direktorji ter k različnim hitrostim napredka na tem področju v državah članicah, temveč z uvajanjem različnih zahtev glede upravljanja družb, ki kotirajo na borzi v Uniji, ovirajo tudi delovanje notranjega trga. Te razlike v zakonskih določbah in samourejevalnih ukrepih glede sestave organov družb lahko povzročijo praktične zaplete za družbe, ki kotirajo na borzi in poslujejo čezmejno, zlasti pri ustanavljanju podružnic ali pri združitvah in prevzemih ter za kandidate za direktorska mesta. |
| --- | --- |

(20)

Razdrobljeni in različni predpisi ali pomanjkanje predpisov na nacionalni ravni v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov v organih družb, ki kotirajo na borzi, ne vodijo le v odstopanja v številu žensk med neizvršnimi direktorji ter k različnim hitrostim napredka na tem področju v državah članicah, temveč z uvajanjem različnih zahtev glede upravljanja družb, ki kotirajo na borzi v Uniji, ovirajo tudi delovanje notranjega trga. Te razlike v zakonskih določbah in samourejevalnih ukrepih glede sestave organov družb lahko povzročijo praktične zaplete za družbe, ki kotirajo na borzi in poslujejo čezmejno, zlasti pri ustanavljanju podružnic ali pri združitvah in prevzemih ter za kandidate za direktorska mesta.

| (21) | Neuravnotežena zastopanost spolov v družbah je večja na višjih ravneh. Poleg tega veliko žensk na višjih vodstvenih položajih na primer zaseda mesta na področjih človeških virov ali komuniciranja, medtem ko bodo moški na višjih položajih verjetneje zaposleni na področjih splošnega upravljanja ali vertikalne organizacijske strukture v družbi. Ker so v naboru kandidatov za direktorska mesta v glavnem kandidati z izkušnjami s položaja v višjem vodstvu, je bistveno, da se poveča število žensk, ki napredujejo na takšne vodstvene položaje v družbah. |
| --- | --- |

(21)

Neuravnotežena zastopanost spolov v družbah je večja na višjih ravneh. Poleg tega veliko žensk na višjih vodstvenih položajih na primer zaseda mesta na področjih človeških virov ali komuniciranja, medtem ko bodo moški na višjih položajih verjetneje zaposleni na področjih splošnega upravljanja ali vertikalne organizacijske strukture v družbi. Ker so v naboru kandidatov za direktorska mesta v glavnem kandidati z izkušnjami s položaja v višjem vodstvu, je bistveno, da se poveča število žensk, ki napredujejo na takšne vodstvene položaje v družbah.

| (22) | Eden od glavnih dejavnikov, ki omogočajo, da bo ta direktiva pravilno izvedena, je učinkovita uporaba vnaprej določenih in popolnoma preglednih meril za izbor direktorjev, pri čemer bi se kvalifikacije, znanja in spretnosti kandidatov obravnavale enakovredno ne glede na njihov spol. |
| --- | --- |

(22)

Eden od glavnih dejavnikov, ki omogočajo, da bo ta direktiva pravilno izvedena, je učinkovita uporaba vnaprej določenih in popolnoma preglednih meril za izbor direktorjev, pri čemer bi se kvalifikacije, znanja in spretnosti kandidatov obravnavale enakovredno ne glede na njihov spol.

| (23) | Sedanje pomanjkanje preglednosti pri izbirnem postopku in merilih glede kvalifikacij za direktorska mesta v večini držav članic močno ovira doseganje bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji ter negativno vpliva na poklicne poti in prosto gibanje kandidatov za mesta v organih družb ter na odločitve vlagateljev. To pomanjkanje preglednosti potencialnim kandidatom za direktorska mesta preprečuje, da bi se prijavili za mesta v organih družb, v katerih bi bile njihove kvalifikacije najbolj potrebne, in da bi izpodbijali odločitve o imenovanju, ki so pristranske glede na spol, to pa omejuje njihovo mobilnost na notranjem trgu. Na drugi strani imajo lahko vlagatelji naložbene strategije, zaradi katerih potrebujejo tudi informacije o strokovnem znanju in usposobljenosti direktorjev. Večja preglednost pri merilih glede kvalifikacij direktorjev in pri postopku njihove izbire vlagateljem omogoča, da bolje ocenijo poslovno strategijo družbe in sprejmejo premišljene odločitve. Zato je pomembno, da so postopki imenovanja v organe družb jasni in pregledni ter da so kandidati ocenjeni objektivno na podlagi individualnih zaslug ne glede na njihov spol. |
| --- | --- |

(23)

Sedanje pomanjkanje preglednosti pri izbirnem postopku in merilih glede kvalifikacij za direktorska mesta v večini držav članic močno ovira doseganje bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji ter negativno vpliva na poklicne poti in prosto gibanje kandidatov za mesta v organih družb ter na odločitve vlagateljev. To pomanjkanje preglednosti potencialnim kandidatom za direktorska mesta preprečuje, da bi se prijavili za mesta v organih družb, v katerih bi bile njihove kvalifikacije najbolj potrebne, in da bi izpodbijali odločitve o imenovanju, ki so pristranske glede na spol, to pa omejuje njihovo mobilnost na notranjem trgu. Na drugi strani imajo lahko vlagatelji naložbene strategije, zaradi katerih potrebujejo tudi informacije o strokovnem znanju in usposobljenosti direktorjev. Večja preglednost pri merilih glede kvalifikacij direktorjev in pri postopku njihove izbire vlagateljem omogoča, da bolje ocenijo poslovno strategijo družbe in sprejmejo premišljene odločitve. Zato je pomembno, da so postopki imenovanja v organe družb jasni in pregledni ter da so kandidati ocenjeni objektivno na podlagi individualnih zaslug ne glede na njihov spol.

| (24) | Čeprav ta direktiva ni namenjena podrobnemu harmoniziranju nacionalnih zakonov o izbirnem postopku in merilih glede kvalifikacij za direktorska mesta, je za uresničitev uravnotežene zastopanosti spolov potrebna uvedba določenih minimalnih zahtev za družbe, ki kotirajo na borzi in v katerih zastopanost spolov ni uravnotežena, v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta na podlagi preglednega in jasno določenega izbirnega postopka in objektivne primerjalne ocene njihovih kvalifikacij z vidika primernosti, sposobnosti in delovne uspešnosti. Samo z zavezujočim ukrepom na ravni Unije se lahko učinkovito pripomore k zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev po vsej Uniji in k preprečevanju praktičnih zapletov v poslovnem življenju. |
| --- | --- |

(24)

Čeprav ta direktiva ni namenjena podrobnemu harmoniziranju nacionalnih zakonov o izbirnem postopku in merilih glede kvalifikacij za direktorska mesta, je za uresničitev uravnotežene zastopanosti spolov potrebna uvedba določenih minimalnih zahtev za družbe, ki kotirajo na borzi in v katerih zastopanost spolov ni uravnotežena, v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta na podlagi preglednega in jasno določenega izbirnega postopka in objektivne primerjalne ocene njihovih kvalifikacij z vidika primernosti, sposobnosti in delovne uspešnosti. Samo z zavezujočim ukrepom na ravni Unije se lahko učinkovito pripomore k zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev po vsej Uniji in k preprečevanju praktičnih zapletov v poslovnem življenju.

| (25) | Zato bi si morala Unija prizadevati za večjo prisotnost žensk v organih družb v vseh državah članicah, s čimer bi se pospešila gospodarska rast, spodbudila mobilnost na trgu dela, okrepila konkurenčnost družb, ki kotirajo na borzi, ter dosegla dejanska enakost spolov na trgu dela. Ta cilj bi bilo treba uresničevati z uvedbo minimalnih zahtev glede zavezujočih pozitivnih ukrepov. Ti zavezujoči ukrepi bi morali bi namenjeni izpolnitvi količinskega cilja glede zastopanosti spolov v organih družb, saj so države članice in tretje države, ki so izbrale to ali podobno metodo, dosegle najboljše rezultate pri zmanjševanju nezadostne zastopanosti žensk na položajih odločanja v gospodarstvu. |
| --- | --- |

(25)

Zato bi si morala Unija prizadevati za večjo prisotnost žensk v organih družb v vseh državah članicah, s čimer bi se pospešila gospodarska rast, spodbudila mobilnost na trgu dela, okrepila konkurenčnost družb, ki kotirajo na borzi, ter dosegla dejanska enakost spolov na trgu dela. Ta cilj bi bilo treba uresničevati z uvedbo minimalnih zahtev glede zavezujočih pozitivnih ukrepov. Ti zavezujoči ukrepi bi morali bi namenjeni izpolnitvi količinskega cilja glede zastopanosti spolov v organih družb, saj so države članice in tretje države, ki so izbrale to ali podobno metodo, dosegle najboljše rezultate pri zmanjševanju nezadostne zastopanosti žensk na položajih odločanja v gospodarstvu.

| (26) | Pomembno je, da vsaka družba, ki kotira na borzi, oblikuje politiko enakosti spolov, da bi dosegla bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh. Takšne politike bi lahko vključevale imenovanje kandidatov ženskega in moškega spola na najpomembnejša mesta, sheme mentorstva in poklicno svetovanje za ženske ter kadrovske strategije za spodbujanje raznolikega zaposlovanja. |
| --- | --- |

(26)

Pomembno je, da vsaka družba, ki kotira na borzi, oblikuje politiko enakosti spolov, da bi dosegla bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh. Takšne politike bi lahko vključevale imenovanje kandidatov ženskega in moškega spola na najpomembnejša mesta, sheme mentorstva in poklicno svetovanje za ženske ter kadrovske strategije za spodbujanje raznolikega zaposlovanja.

| (27) | Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, prepoznavnost in znatno vplivajo na celoten trg. Takšne družbe določajo standarde za širše gospodarstvo in pričakovati je, da bodo njihove prakse prevzele tudi druge vrste družb. Ker so družbe, ki kotirajo na borzi, javne, je utemeljeno, da so v javnem interesu bolj regulirane. |
| --- | --- |

(27)

Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, prepoznavnost in znatno vplivajo na celoten trg. Takšne družbe določajo standarde za širše gospodarstvo in pričakovati je, da bodo njihove prakse prevzele tudi druge vrste družb. Ker so družbe, ki kotirajo na borzi, javne, je utemeljeno, da so v javnem interesu bolj regulirane.

| (28) | Ukrepi, določeni v tej direktivi, bi se morali uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi. |
| --- | --- |

(28)

Ukrepi, določeni v tej direktivi, bi se morali uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi.

| (29) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za mikro, mala in srednja podjetja (MSP). |
| --- | --- |

(29)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za mikro, mala in srednja podjetja (MSP).

| (30) | Za namene te direktive bi morala biti za urejanje zadev na področju, na katerem se uporablja ta direktiva, pristojna tista država članica, v kateri ima zadevna družba, ki kotira na borzi, registrirani sedež. Ta direktiva ne vpliva na nacionalna pravila, ki določajo pravo, ki se uporablja za družbe v zadevah, ki jih ta direktiva ne ureja. |
| --- | --- |

(30)

Za namene te direktive bi morala biti za urejanje zadev na področju, na katerem se uporablja ta direktiva, pristojna tista država članica, v kateri ima zadevna družba, ki kotira na borzi, registrirani sedež. Ta direktiva ne vpliva na nacionalna pravila, ki določajo pravo, ki se uporablja za družbe v zadevah, ki jih ta direktiva ne ureja.

| (31) | V državah članicah obstajajo različni sistemi upravljanja družb, ki kotirajo na borzi, pri čemer v glavnem razlikujemo med dvotirnim sistemom, pri katerem imamo upravo in nadzorni svet, ter enotirnim sistemom, ki upravno in nadzorno funkcijo združuje v enem organu. Obstajajo tudi mešani sistemi, ki vključujejo vidike obeh sistemov ali pa družbam omogočajo izbiro med različnimi modeli. To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse sisteme upravljanja, ki obstajajo v državah članicah. |
| --- | --- |

(31)

V državah članicah obstajajo različni sistemi upravljanja družb, ki kotirajo na borzi, pri čemer v glavnem razlikujemo med dvotirnim sistemom, pri katerem imamo upravo in nadzorni svet, ter enotirnim sistemom, ki upravno in nadzorno funkcijo združuje v enem organu. Obstajajo tudi mešani sistemi, ki vključujejo vidike obeh sistemov ali pa družbam omogočajo izbiro med različnimi modeli. To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse sisteme upravljanja, ki obstajajo v državah članicah.

| (32) | Vsi sistemi upravljanja razlikujejo de iure ali de facto med izvršnimi direktorji, ki so vključeni v vsakodnevno vodenje družb, in neizvršnimi direktorji, ki izvajajo nadzorno funkcijo in niso vključeni v vsakodnevno vodenje družb, ki kotirajo na borzi. Namen te direktive je zagotoviti bolj uravnoteženo zastopanost spolov v obeh kategorijah direktorjev. Da bi se našlo pravo ravnovesje med potrebo po izboljšanju ravnotežja med spoloma v organih družb in potrebo, da se kar najmanj posega v vsakodnevno vodenje družb, ki kotirajo na borzi, ta direktiva razlikuje med tema dvema kategorijama direktorjev. |
| --- | --- |

(32)

Vsi sistemi upravljanja razlikujejo de iure ali de facto med izvršnimi direktorji, ki so vključeni v vsakodnevno vodenje družb, in neizvršnimi direktorji, ki izvajajo nadzorno funkcijo in niso vključeni v vsakodnevno vodenje družb, ki kotirajo na borzi. Namen te direktive je zagotoviti bolj uravnoteženo zastopanost spolov v obeh kategorijah direktorjev. Da bi se našlo pravo ravnovesje med potrebo po izboljšanju ravnotežja med spoloma v organih družb in potrebo, da se kar najmanj posega v vsakodnevno vodenje družb, ki kotirajo na borzi, ta direktiva razlikuje med tema dvema kategorijama direktorjev.

| (33) | V več državah članicah smejo ali morajo določen delež neizvršnih direktorjev v skladu z nacionalnim pravom ali prakso imenovati ali izvoliti zaposleni v družbah, organizacije zaposlenih ali oboji. Tudi za takšne direktorje bi bilo treba uporabljati količinske cilje iz te direktive. Ker pa so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih, bi načine za zagotovitev doseganja teh ciljev morale opredeliti zadevne države članice ob ustreznem upoštevanju specifičnih, v nacionalnem pravu določenih pravil za izvolitev ali imenovanje predstavnikov zaposlenih in ob spoštovanju svobode glasovanja pri izvolitvi predstavnikov zaposlenih. Glede na razlike v nacionalnem pravu družb držav članic bi to moralo vključevati možnost, da lahko države članice količinske cilje uporabljajo ločeno za predstavnike delničarjev in predstavnike zaposlenih. |
| --- | --- |

(33)

V več državah članicah smejo ali morajo določen delež neizvršnih direktorjev v skladu z nacionalnim pravom ali prakso imenovati ali izvoliti zaposleni v družbah, organizacije zaposlenih ali oboji. Tudi za takšne direktorje bi bilo treba uporabljati količinske cilje iz te direktive. Ker pa so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih, bi načine za zagotovitev doseganja teh ciljev morale opredeliti zadevne države članice ob ustreznem upoštevanju specifičnih, v nacionalnem pravu določenih pravil za izvolitev ali imenovanje predstavnikov zaposlenih in ob spoštovanju svobode glasovanja pri izvolitvi predstavnikov zaposlenih. Glede na razlike v nacionalnem pravu družb držav članic bi to moralo vključevati možnost, da lahko države članice količinske cilje uporabljajo ločeno za predstavnike delničarjev in predstavnike zaposlenih.

| (34) | Države članice bi morale določiti, da za družbe, ki kotirajo na borzi, velja cilj, da v organih družbe osebe nezadostno zastopanega spola do 30. junija 2026 zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest oziroma da, ker je pomembno, da družbe, ki kotirajo na borzi, povečajo delež nezadostno zastopanega spola na vseh položajih odločanja, velja cilj, da osebe nezadostno zastopanega spola do 30. junija 2026 zasedajo vsaj 33 % vseh direktorskih mest, ne glede na to, ali so izvršni ali neizvršni, da bi tako promovirali bolj uravnoteženo zastopanost spolov med vsemi direktorji. |
| --- | --- |

(34)

Države članice bi morale določiti, da za družbe, ki kotirajo na borzi, velja cilj, da v organih družbe osebe nezadostno zastopanega spola do 30. junija 2026 zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest oziroma da, ker je pomembno, da družbe, ki kotirajo na borzi, povečajo delež nezadostno zastopanega spola na vseh položajih odločanja, velja cilj, da osebe nezadostno zastopanega spola do 30. junija 2026 zasedajo vsaj 33 % vseh direktorskih mest, ne glede na to, ali so izvršni ali neizvršni, da bi tako promovirali bolj uravnoteženo zastopanost spolov med vsemi direktorji.

| (35) | Cilja, da osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 33 % vseh direktorskih mest, se nanašata na dosego splošnega uravnoteženja zastopanosti spolov med direktorji in ne vplivata na konkretno izbiro posameznih direktorjev med širokim naborom kandidatov moškega in ženskega spola v vsakem posameznem primeru. Ta direktiva zlasti ne izključuje posameznih kandidatov za mesta direktorjev, prav tako pa družbam, ki kotirajo na borzi, ali delničarjem ne vsiljuje posameznih direktorjev zanje. Za odločanje o ustreznih direktorjih so tako še vedno pristojne družbe, ki kotirajo na borzi, in delničarji. |
| --- | --- |

(35)

Cilja, da osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 33 % vseh direktorskih mest, se nanašata na dosego splošnega uravnoteženja zastopanosti spolov med direktorji in ne vplivata na konkretno izbiro posameznih direktorjev med širokim naborom kandidatov moškega in ženskega spola v vsakem posameznem primeru. Ta direktiva zlasti ne izključuje posameznih kandidatov za mesta direktorjev, prav tako pa družbam, ki kotirajo na borzi, ali delničarjem ne vsiljuje posameznih direktorjev zanje. Za odločanje o ustreznih direktorjih so tako še vedno pristojne družbe, ki kotirajo na borzi, in delničarji.

| (36) | Primerno je, da so javna podjetja, ki spadajo na področje uporabe te direktive, zaradi svoje narave zgled zasebnemu sektorju. Države članice izvršujejo prevladujoč vpliv v javnih podjetjih v smislu člena 2, točka (b), Direktive Komisije 2006/111/ES (8), ki kotirajo na reguliranem trgu. Zaradi tega prevladujočega vpliva imajo države članice na voljo instrumente za hitrejšo uvedbo potrebnih sprememb. |
| --- | --- |

(36)

Primerno je, da so javna podjetja, ki spadajo na področje uporabe te direktive, zaradi svoje narave zgled zasebnemu sektorju. Države članice izvršujejo prevladujoč vpliv v javnih podjetjih v smislu člena 2, točka (b), Direktive Komisije 2006/111/ES (8), ki kotirajo na reguliranem trgu. Zaradi tega prevladujočega vpliva imajo države članice na voljo instrumente za hitrejšo uvedbo potrebnih sprememb.

| (37) | Podrobneje je treba določiti, kako se izračuna število direktorskih mest, ki je potrebno za dosego ciljev iz te direktive, saj zaradi velikosti večine organov družb matematično ni mogoče doseči točno 40-odstotnega oziroma 33-odstotnega deleža. Zato bi moralo biti število direktorskih mest, ki je potrebno za uresničitev ciljev iz te direktive, tisto, ki je najbliže deležu 40 % oziroma 33 %, v nobenem od obeh primerov pa ne bi smelo preseči 49 %. |
| --- | --- |

(37)

Podrobneje je treba določiti, kako se izračuna število direktorskih mest, ki je potrebno za dosego ciljev iz te direktive, saj zaradi velikosti večine organov družb matematično ni mogoče doseči točno 40-odstotnega oziroma 33-odstotnega deleža. Zato bi moralo biti število direktorskih mest, ki je potrebno za uresničitev ciljev iz te direktive, tisto, ki je najbliže deležu 40 % oziroma 33 %, v nobenem od obeh primerov pa ne bi smelo preseči 49 %.

| (38) | Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je v svoji sodni praksi (9) o pozitivnih ukrepih in njihovi združljivosti z načelom nediskriminacije na podlagi spola, ki je določeno tudi v členu 21 Listine, sprejelo, da se lahko v nekaterih primerih pri zaposlovanju ali napredovanju da prednost osebam nezadostno zastopanega spola, če je kandidat nezadostno zastopanega spola z vidika primernosti, usposobljenosti in delovne uspešnosti enako kvalificiran kot tekmec nasprotnega spola, da prednost ni samodejna in brezpogojna, temveč lahko odpade, če razlogi, ki so specifični za posameznega kandidata nasprotnega spola, pretehtajo v njegovo korist, in da je treba vlogo posameznega kandidata oceniti objektivno, pri tem pa vsa merila za izbor uporabiti posebej za posamezne kandidate. |
| --- | --- |

(38)

Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je v svoji sodni praksi (9) o pozitivnih ukrepih in njihovi združljivosti z načelom nediskriminacije na podlagi spola, ki je določeno tudi v členu 21 Listine, sprejelo, da se lahko v nekaterih primerih pri zaposlovanju ali napredovanju da prednost osebam nezadostno zastopanega spola, če je kandidat nezadostno zastopanega spola z vidika primernosti, usposobljenosti in delovne uspešnosti enako kvalificiran kot tekmec nasprotnega spola, da prednost ni samodejna in brezpogojna, temveč lahko odpade, če razlogi, ki so specifični za posameznega kandidata nasprotnega spola, pretehtajo v njegovo korist, in da je treba vlogo posameznega kandidata oceniti objektivno, pri tem pa vsa merila za izbor uporabiti posebej za posamezne kandidate.

| (39) | Države članice bi morale zagotoviti, da tiste družbe, ki kotirajo na borzi, pri katerih manj kot 40 % oseb nezadostno zastopanega spola v upravnem odboru zaseda neizvršna direktorska mesta oziroma jih manj kot 33 % zaseda vsa direktorska mesta, tako izvršnih kod neizvršnih direktorjev, kakor je ustrezno, najbolj kvalificirane kandidate za imenovanje ali izvolitev na zadevna mesta izberejo na podlagi primerjalne ocene kvalifikacij posameznih kandidatov z uporabo jasnih, nevtralno formuliranih in nedvoumnih meril, določenih pred začetkom izbirnega postopka, da bi tako zagotovile bolj uravnoteženo zastopanost spolov v organih družbe. Med primere vrst meril za izbor, ki bi jih družbe, ki kotirajo na borzi, lahko uporabljale, spadajo poklicne izkušnje pri izvajanju vodstvenih ali nadzornih nalog, mednarodne izkušnje, multidisciplinarnost, vodstvene, komunikacijske spretnosti, sposobnosti mreženja in poznavanje specifičnih ustreznih področij, kot so finance, finančni nadzor ali upravljanje človeških virov. |
| --- | --- |

(39)

Države članice bi morale zagotoviti, da tiste družbe, ki kotirajo na borzi, pri katerih manj kot 40 % oseb nezadostno zastopanega spola v upravnem odboru zaseda neizvršna direktorska mesta oziroma jih manj kot 33 % zaseda vsa direktorska mesta, tako izvršnih kod neizvršnih direktorjev, kakor je ustrezno, najbolj kvalificirane kandidate za imenovanje ali izvolitev na zadevna mesta izberejo na podlagi primerjalne ocene kvalifikacij posameznih kandidatov z uporabo jasnih, nevtralno formuliranih in nedvoumnih meril, določenih pred začetkom izbirnega postopka, da bi tako zagotovile bolj uravnoteženo zastopanost spolov v organih družbe. Med primere vrst meril za izbor, ki bi jih družbe, ki kotirajo na borzi, lahko uporabljale, spadajo poklicne izkušnje pri izvajanju vodstvenih ali nadzornih nalog, mednarodne izkušnje, multidisciplinarnost, vodstvene, komunikacijske spretnosti, sposobnosti mreženja in poznavanje specifičnih ustreznih področij, kot so finance, finančni nadzor ali upravljanje človeških virov.

| (40) | Pri izbiri kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta bi bilo treba dati prednost enako kvalificiranemu kandidatu nezadostno zastopanega spola. Vendar takšna prednost ne bi smela pomeniti samodejne in brezpogojne prednostne obravnave. V izjemnih primerih lahko objektivna ocena posebnega položaja enako kvalificiranega kandidata nasprotnega spola prevlada nad prednostno obravnavo, ki bi je sicer moral biti deležen kandidat nezadostno zastopanega spola. Do takšne prevlade nad prednostno obravnavo bi lahko prišlo na primer, kadar se na nacionalni ravni ali na ravni družbe za izbor direktorjev uporabljajo širše politike raznolikosti. Prevlada nad uporabo pozitivnih ukrepov pa bi vendarle morala ostati izjema, bi morala temeljiti na oceni posameznega primera ter bi morala biti ustrezno utemeljena z objektivnimi merili, ki nikakor ne bi smela diskriminirati nezadostno zastopanega spola. |
| --- | --- |

(40)

Pri izbiri kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta bi bilo treba dati prednost enako kvalificiranemu kandidatu nezadostno zastopanega spola. Vendar takšna prednost ne bi smela pomeniti samodejne in brezpogojne prednostne obravnave. V izjemnih primerih lahko objektivna ocena posebnega položaja enako kvalificiranega kandidata nasprotnega spola prevlada nad prednostno obravnavo, ki bi je sicer moral biti deležen kandidat nezadostno zastopanega spola. Do takšne prevlade nad prednostno obravnavo bi lahko prišlo na primer, kadar se na nacionalni ravni ali na ravni družbe za izbor direktorjev uporabljajo širše politike raznolikosti. Prevlada nad uporabo pozitivnih ukrepov pa bi vendarle morala ostati izjema, bi morala temeljiti na oceni posameznega primera ter bi morala biti ustrezno utemeljena z objektivnimi merili, ki nikakor ne bi smela diskriminirati nezadostno zastopanega spola.

| (41) | V državah članicah, v katerih se uporabljajo zahteve iz te direktive v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, družbe, ki kotirajo na borzi, pri katerih vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest v organih družbe zasedajo osebe nezadostno zastopanega spola oziroma jih vsaj 33 % zaseda vsa direktorska mesta, kakor je ustrezno, ne bi smele biti obvezane, da upoštevajo te zahteve. |
| --- | --- |

(41)

V državah članicah, v katerih se uporabljajo zahteve iz te direktive v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, družbe, ki kotirajo na borzi, pri katerih vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest v organih družbe zasedajo osebe nezadostno zastopanega spola oziroma jih vsaj 33 % zaseda vsa direktorska mesta, kakor je ustrezno, ne bi smele biti obvezane, da upoštevajo te zahteve.

| (42) | Metode izbiranja kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta se razlikujejo od ene države članice do druge ter od ene družbe, ki kotira na borzi, do druge. Vključujejo lahko predizbor kandidatov, denimo s strani odbora za imenovanja ali podjetja za iskanje izvršnih kadrov, ti kandidati pa so potem predstavljeni skupščini delničarjev. Zahteve za izbor kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta bi bilo treba izpolniti v ustrezni fazi izbirnega postopka v skladu z nacionalnim pravom in statutom zadevnih družb, ki kotirajo na borzi, tudi pred izvolitvijo kandidata s strani delničarjev, na primer med pripravo ožjega seznama. Ta direktiva v zvezi s tem določa minimalne standarde le glede izbora kandidatov za izvolitev ali imenovanje na direktorska mesta, s čimer omogoča uporabo pogojev, ki jih določa sodna praksa Sodišča, da bi se omogočila enakost spolov ter dosegel cilj bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb, ki kotirajo na borzi. Ta direktiva ne posega neupravičeno v vsakodnevno upravljanje družb, ki kotirajo na borzi, saj lahko te ohranijo pravico do izbire kandidatov na podlagi kvalifikacij ali drugih ustreznih objektivnih dejavnikov. |
| --- | --- |

(42)

Metode izbiranja kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta se razlikujejo od ene države članice do druge ter od ene družbe, ki kotira na borzi, do druge. Vključujejo lahko predizbor kandidatov, denimo s strani odbora za imenovanja ali podjetja za iskanje izvršnih kadrov, ti kandidati pa so potem predstavljeni skupščini delničarjev. Zahteve za izbor kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta bi bilo treba izpolniti v ustrezni fazi izbirnega postopka v skladu z nacionalnim pravom in statutom zadevnih družb, ki kotirajo na borzi, tudi pred izvolitvijo kandidata s strani delničarjev, na primer med pripravo ožjega seznama. Ta direktiva v zvezi s tem določa minimalne standarde le glede izbora kandidatov za izvolitev ali imenovanje na direktorska mesta, s čimer omogoča uporabo pogojev, ki jih določa sodna praksa Sodišča, da bi se omogočila enakost spolov ter dosegel cilj bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb, ki kotirajo na borzi. Ta direktiva ne posega neupravičeno v vsakodnevno upravljanje družb, ki kotirajo na borzi, saj lahko te ohranijo pravico do izbire kandidatov na podlagi kvalifikacij ali drugih ustreznih objektivnih dejavnikov.

| (43) | Glede na cilje te direktive, kar zadeva uravnoteženo zastopanost spolov, bi morale biti družbe, ki kotirajo na borzi, obvezane, da kandidata za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto na njegovo zahtevo obvestijo o merilih glede kvalifikacij, na katerih je temeljil izbor, o objektivni primerjalni oceni kandidatov na podlagi teh meril in po potrebi o posebnih vidikih, ki so izjemoma pretehtali v korist kandidata, ki ni oseba nezadostno zastopanega spola. Zahteva po zagotavljanju tovrstnih informacij lahko pomeni omejitev pravice do spoštovanja zasebnega življenja in pravice do varstva osebnih podatkov, ki sta priznani v členu 7 oziroma 8 Listine. Vendar so takšne omejitve nujne in – skladno z načelom sorazmernosti – dejansko ustrezajo priznanim ciljem splošnega interesa. Zato so skladne z zahtevami za takšne omejitve, določenimi v členu 52(1) Listine, in z ustrezno sodno prakso Sodišča. Uporabljati bi jih bilo treba v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(43)

Glede na cilje te direktive, kar zadeva uravnoteženo zastopanost spolov, bi morale biti družbe, ki kotirajo na borzi, obvezane, da kandidata za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto na njegovo zahtevo obvestijo o merilih glede kvalifikacij, na katerih je temeljil izbor, o objektivni primerjalni oceni kandidatov na podlagi teh meril in po potrebi o posebnih vidikih, ki so izjemoma pretehtali v korist kandidata, ki ni oseba nezadostno zastopanega spola. Zahteva po zagotavljanju tovrstnih informacij lahko pomeni omejitev pravice do spoštovanja zasebnega življenja in pravice do varstva osebnih podatkov, ki sta priznani v členu 7 oziroma 8 Listine. Vendar so takšne omejitve nujne in – skladno z načelom sorazmernosti – dejansko ustrezajo priznanim ciljem splošnega interesa. Zato so skladne z zahtevami za takšne omejitve, določenimi v členu 52(1) Listine, in z ustrezno sodno prakso Sodišča. Uporabljati bi jih bilo treba v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (44) | Kadar kandidat nezadostno zastopanega spola za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto pred sodiščem ali drugim pristojnim organom predloži dejstva iz katerih je mogoče domnevati, da je ta kandidat enako kvalificiran kot izbrani kandidat nasprotnega spola, bi morala biti družba, ki kotira na borzi, obvezana, da dokaže ustreznost izbire. |
| --- | --- |

(44)

Kadar kandidat nezadostno zastopanega spola za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto pred sodiščem ali drugim pristojnim organom predloži dejstva iz katerih je mogoče domnevati, da je ta kandidat enako kvalificiran kot izbrani kandidat nasprotnega spola, bi morala biti družba, ki kotira na borzi, obvezana, da dokaže ustreznost izbire.

| (45) | Čeprav je namen te direktive določiti minimalne zahteve v obliki zavezujočih ukrepov za zagotovitev ustreznejše zastopanosti spolov v organih družb, je v skladu z načelom subsidiarnosti treba priznati legitimnost različnih pristopov in upoštevati učinkovitost nekaterih obstoječih nacionalnih ukrepov, ki so že bili sprejeti na tem področju politike in ki so že pokazali zadovoljive rezultate. V nekaterih državah članicah si tako že prizadevajo za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb s sprejetjem zavezujočih ukrepov, ki veljajo za enako učinkovite kot ukrepi iz te direktive. Te države članice bi zato morale imeti možnost, da začasno prekinejo uporabo zahtev iz te direktive v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, po potrebi pa tudi zahtev v zvezi z določitvijo posameznih količinskih ciljev, če so izpolnjeni pogoji za začasno prekinitev iz te direktive. V tovrstnih primerih, kadar so države članice takšne zavezujoče ukrepe vključile v nacionalno pravo, bi bilo treba pravila zaokroževanja glede določenega števila direktorjev, ki so opredeljena v tej direktivi, smiselno uporabljati za namen ocene teh nacionalnih ukrepov na podlagi te direktive. Šteje se, da so v državi članici, kjer se uporablja takšna začasna prekinitev, cilji iz te direktive izpolnjeni, zato cilji, določeni v tej direktivi glede neizvršnih direktorjev ali vseh direktorjev, ne nadomeščajo ustreznih nacionalnih ukrepov ter se jim ne dodajajo. |
| --- | --- |

(45)

Čeprav je namen te direktive določiti minimalne zahteve v obliki zavezujočih ukrepov za zagotovitev ustreznejše zastopanosti spolov v organih družb, je v skladu z načelom subsidiarnosti treba priznati legitimnost različnih pristopov in upoštevati učinkovitost nekaterih obstoječih nacionalnih ukrepov, ki so že bili sprejeti na tem področju politike in ki so že pokazali zadovoljive rezultate. V nekaterih državah članicah si tako že prizadevajo za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družb s sprejetjem zavezujočih ukrepov, ki veljajo za enako učinkovite kot ukrepi iz te direktive. Te države članice bi zato morale imeti možnost, da začasno prekinejo uporabo zahtev iz te direktive v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, po potrebi pa tudi zahtev v zvezi z določitvijo posameznih količinskih ciljev, če so izpolnjeni pogoji za začasno prekinitev iz te direktive. V tovrstnih primerih, kadar so države članice takšne zavezujoče ukrepe vključile v nacionalno pravo, bi bilo treba pravila zaokroževanja glede določenega števila direktorjev, ki so opredeljena v tej direktivi, smiselno uporabljati za namen ocene teh nacionalnih ukrepov na podlagi te direktive. Šteje se, da so v državi članici, kjer se uporablja takšna začasna prekinitev, cilji iz te direktive izpolnjeni, zato cilji, določeni v tej direktivi glede neizvršnih direktorjev ali vseh direktorjev, ne nadomeščajo ustreznih nacionalnih ukrepov ter se jim ne dodajajo.

| (46) | Tudi zaradi zagotavljanja bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji, ki opravljajo naloge vsakodnevnega vodenja, bi bilo treba od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da določijo posamezne količinske cilje v zvezi z bolj uravnoteženo zastopanostjo obeh spolov med izvršnimi direktorji, da bi te cilje dosegle do datuma, določenega v tej direktivi. Ti cilji bi morali družbam pomagati pri dosegi oprijemljivega napredka v primerjavi s trenutnim stanjem. Ta obveznost ne bi smela veljati za družbe, ki kotirajo na borzi, ki se zavzemajo za dosego 33-odstotnega cilja za vse direktorje, ne glede na to, ali so izvršni ali neizvršni. |
| --- | --- |

(46)

Tudi zaradi zagotavljanja bolj uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji, ki opravljajo naloge vsakodnevnega vodenja, bi bilo treba od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da določijo posamezne količinske cilje v zvezi z bolj uravnoteženo zastopanostjo obeh spolov med izvršnimi direktorji, da bi te cilje dosegle do datuma, določenega v tej direktivi. Ti cilji bi morali družbam pomagati pri dosegi oprijemljivega napredka v primerjavi s trenutnim stanjem. Ta obveznost ne bi smela veljati za družbe, ki kotirajo na borzi, ki se zavzemajo za dosego 33-odstotnega cilja za vse direktorje, ne glede na to, ali so izvršni ali neizvršni.

| (47) | Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da pristojnim organom vsako leto predložijo informacije o zastopanosti spolov v organih družbe in o ukrepih, ki so jih sprejele, da bi dosegle cilje, določene v tej direktivi, da bi lahko pristojni organi ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale takšne informacije objaviti na ustrezen in lahko dostopen način na svojih spletnih mestih ter jih vključiti v svoje letno poročilo. Kadar družba, ki kotira na borzi, ne doseže veljavnih količinskih ciljev, bi morala v takšne informacije vključiti tudi opis konkretnih ukrepov, ki jih je doslej sprejela ali jih namerava sprejeti v prihodnosti, da bi dosegla cilje iz te direktive. Da bi se izognilo nepotrebnemu upravnemu bremenu in podvajanju prizadevanj, bi morale biti informacije o uravnoteženi zastopanosti spolov v organih družb, ki se sporočajo v skladu s to direktivo, po potrebi vključene v izjavo o upravljanju družb, ki kotirajo na borzi, v skladu z veljavnim pravom Unije in zlasti Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). Kadar države članice začasno prekinejo uporabo člena 6 na podlagi člena 12, se obveznosti poročanja iz te direktive ne bi smele uporabljati, pod pogojem, da nacionalno pravo teh držav članic vsebuje obveznosti poročanja, ki zagotavljajo, da so informacije o napredku družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družbe redno objavljene. |
| --- | --- |

(47)

Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da pristojnim organom vsako leto predložijo informacije o zastopanosti spolov v organih družbe in o ukrepih, ki so jih sprejele, da bi dosegle cilje, določene v tej direktivi, da bi lahko pristojni organi ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale takšne informacije objaviti na ustrezen in lahko dostopen način na svojih spletnih mestih ter jih vključiti v svoje letno poročilo. Kadar družba, ki kotira na borzi, ne doseže veljavnih količinskih ciljev, bi morala v takšne informacije vključiti tudi opis konkretnih ukrepov, ki jih je doslej sprejela ali jih namerava sprejeti v prihodnosti, da bi dosegla cilje iz te direktive. Da bi se izognilo nepotrebnemu upravnemu bremenu in podvajanju prizadevanj, bi morale biti informacije o uravnoteženi zastopanosti spolov v organih družb, ki se sporočajo v skladu s to direktivo, po potrebi vključene v izjavo o upravljanju družb, ki kotirajo na borzi, v skladu z veljavnim pravom Unije in zlasti Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). Kadar države članice začasno prekinejo uporabo člena 6 na podlagi člena 12, se obveznosti poročanja iz te direktive ne bi smele uporabljati, pod pogojem, da nacionalno pravo teh držav članic vsebuje obveznosti poročanja, ki zagotavljajo, da so informacije o napredku družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družbe redno objavljene.

| (48) | Zahteve v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, obveznost določitve količinskega cilja za izvršne direktorje in obveznosti poročanja bi bilo treba uveljaviti s sankcijami, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, države članice pa bi morale zagotoviti, da so v ta namen na razpolago ustrezni upravni ali sodni postopki. Takšne sankcije lahko vključujejo globe ali možnost, da sodni organ razveljavi odločitev o izboru direktorjev ali jo razglasi za nično. Kolikor družbe, ki kotirajo na borzi, upoštevajo navedene obveznosti, jih ne glede na nacionalno pravo o naložitvi sankcij ne bi smeli kaznovati, če ne izpolnijo količinskih ciljev glede zastopanosti žensk in moških med direktorji. Sankcije se ne bi smele uporabiti za družbe, ki kotirajo na borzi, kot take, če po nacionalnem pravu določenega dejanja ali opustitve ni mogoče pripisati zadevni družbi, temveč so ga storile druge fizične ali pravne osebe, na primer posamezni delničarji. Države članice bi morale imeti možnost, da uporabijo sankcije, ki niso navedene na neizčrpnem seznamu sankcij iz te direktive, zlasti v primeru resnih in ponavljajočih se kršitev s strani družbe, ki kotira na borzi, povezanih z obveznostmi, določenimi v tej direktivi. Države članice bi morale zagotoviti, da družbe, ki kotirajo na borzi, pri izvajanju javnih naročil in koncesij upoštevajo veljavne obveznosti v zvezi s socialnim in delovnim pravom v skladu z veljavnim pravom Unije. |
| --- | --- |

(48)

Zahteve v zvezi z izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta, obveznost določitve količinskega cilja za izvršne direktorje in obveznosti poročanja bi bilo treba uveljaviti s sankcijami, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, države članice pa bi morale zagotoviti, da so v ta namen na razpolago ustrezni upravni ali sodni postopki. Takšne sankcije lahko vključujejo globe ali možnost, da sodni organ razveljavi odločitev o izboru direktorjev ali jo razglasi za nično. Kolikor družbe, ki kotirajo na borzi, upoštevajo navedene obveznosti, jih ne glede na nacionalno pravo o naložitvi sankcij ne bi smeli kaznovati, če ne izpolnijo količinskih ciljev glede zastopanosti žensk in moških med direktorji. Sankcije se ne bi smele uporabiti za družbe, ki kotirajo na borzi, kot take, če po nacionalnem pravu določenega dejanja ali opustitve ni mogoče pripisati zadevni družbi, temveč so ga storile druge fizične ali pravne osebe, na primer posamezni delničarji. Države članice bi morale imeti možnost, da uporabijo sankcije, ki niso navedene na neizčrpnem seznamu sankcij iz te direktive, zlasti v primeru resnih in ponavljajočih se kršitev s strani družbe, ki kotira na borzi, povezanih z obveznostmi, določenimi v tej direktivi. Države članice bi morale zagotoviti, da družbe, ki kotirajo na borzi, pri izvajanju javnih naročil in koncesij upoštevajo veljavne obveznosti v zvezi s socialnim in delovnim pravom v skladu z veljavnim pravom Unije.

| (49) | Države članice ali družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale imeti možnost, da uvedejo ali ohranijo ugodnejše ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških. |
| --- | --- |

(49)

Države članice ali družbe, ki kotirajo na borzi, bi morale imeti možnost, da uvedejo ali ohranijo ugodnejše ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških.

| (50) | Države članice bi morale imenovati organe, zadolžene za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb. Poleg tega bi kampanje za obveščanje javnosti in izmenjava najboljših praks znatno prispevale k ozaveščanju vseh družb, ki kotirajo na borzi, o tem ter jih spodbujale k proaktivnemu doseganju uravnotežene zastopanosti spolov. Države članice se zlasti spodbuja k uvedbi politik za podpiranje in spodbujanje malih in srednjih podjetij, da zagotovijo bistveno bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja in v organih družb. |
| --- | --- |

(50)

Države članice bi morale imenovati organe, zadolžene za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb. Poleg tega bi kampanje za obveščanje javnosti in izmenjava najboljših praks znatno prispevale k ozaveščanju vseh družb, ki kotirajo na borzi, o tem ter jih spodbujale k proaktivnemu doseganju uravnotežene zastopanosti spolov. Države članice se zlasti spodbuja k uvedbi politik za podpiranje in spodbujanje malih in srednjih podjetij, da zagotovijo bistveno bolj uravnoteženo zastopanost spolov na vseh ravneh upravljanja in v organih družb.

| (51) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini. Zlasti prispeva k uresničevanju načela enakosti žensk in moških (člen 23 Listine), svobode izbire poklica ter pravice do dela (člen 15 Listine). Zagotoviti skuša dosledno spoštovanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47 Listine). Omejitve v zvezi z uresničevanjem svobode gospodarske pobude (člen 16 Listine) in lastninske pravice (člen 17(1) Listine) spoštujejo bistvo navedene svoboščine in pravice ter so nujne in sorazmerne. Omejitve so dovoljene le, če dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih. |
| --- | --- |

(51)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini. Zlasti prispeva k uresničevanju načela enakosti žensk in moških (člen 23 Listine), svobode izbire poklica ter pravice do dela (člen 15 Listine). Zagotoviti skuša dosledno spoštovanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47 Listine). Omejitve v zvezi z uresničevanjem svobode gospodarske pobude (člen 16 Listine) in lastninske pravice (člen 17(1) Listine) spoštujejo bistvo navedene svoboščine in pravice ter so nujne in sorazmerne. Omejitve so dovoljene le, če dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih.

| (52) | Medtem ko so nekatere države članice s sprejetjem ureditvenih ukrepov ali spodbujanjem samourejanja dosegle različne rezultate, pa večina držav članic ni ukrepala ali izrazila pripravljenosti za ukrepanje, da bi bilo zagotovljeno zadostno izboljšanje. Napovedi, ki temeljijo na celoviti analizi vseh razpoložljivih informacij o preteklih in sedanjih gibanjih ter namerah, kažejo, da države članice s posamičnim ukrepanjem v bližnji prihodnosti ne bodo dosegle uravnotežene zastopanosti žensk in moških med direktorji po vsej Uniji v skladu s cilji iz te direktive. Neukrepanje na tem področju upočasnjuje prizadevanja za enakost spolov na delovnem mestu na splošno, tudi z vidika odpravljanja plačne vrzeli med spoloma, ki so deloma posledica vertikalne segregacije. Ob upoštevanju teh okoliščin in glede na vedno večje razlike med državami članicami z vidika zastopanosti žensk in moških v organih družb je mogoče uravnoteženo zastopanost spolov v organih družb po vsej Uniji izboljšati le s skupnim pristopom, potencial za uresničevanje načela enakosti spolov ter za konkurenčnost in rast pa je mogoče bolje udejanjiti z usklajenim ukrepanjem na ravni Unije kot z nacionalnimi pobudami, ki imajo različen obseg ter niso enako ambiciozne in učinkovite. Ker cilja te direktive, in sicer doseči bolj uravnoteženo zastopanost žensk in moških med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, z vzpostavitvijo učinkovitih ukrepov, katerih cilj je pospešiti napredek k uravnoteženi zastopanosti spolov, hkrati pa družbam, ki kotirajo na borzi, omogočiti dovolj časa, da sprejmejo potrebne ureditve v ta namen, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov potrebnih ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena je ta direktiva omejena na določitev skupnih ciljev in načel ter ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Države članice imajo dovolj manevrskega prostora, da določijo, kako bi se lahko cilji iz te direktive najučinkoviteje dosegli ob upoštevanju nacionalnih razmer, zlasti pravil in praks v zvezi z zaposlovanjem v organih družb. Ta direktiva družbam, ki kotirajo na borzi, ne preprečuje, da imenujejo najbolj kvalificirane direktorje, hkrati pa jim zagotavlja prožen okvir in določa dovolj dolgo prilagoditveno obdobje. |
| --- | --- |

(52)

Medtem ko so nekatere države članice s sprejetjem ureditvenih ukrepov ali spodbujanjem samourejanja dosegle različne rezultate, pa večina držav članic ni ukrepala ali izrazila pripravljenosti za ukrepanje, da bi bilo zagotovljeno zadostno izboljšanje. Napovedi, ki temeljijo na celoviti analizi vseh razpoložljivih informacij o preteklih in sedanjih gibanjih ter namerah, kažejo, da države članice s posamičnim ukrepanjem v bližnji prihodnosti ne bodo dosegle uravnotežene zastopanosti žensk in moških med direktorji po vsej Uniji v skladu s cilji iz te direktive. Neukrepanje na tem področju upočasnjuje prizadevanja za enakost spolov na delovnem mestu na splošno, tudi z vidika odpravljanja plačne vrzeli med spoloma, ki so deloma posledica vertikalne segregacije. Ob upoštevanju teh okoliščin in glede na vedno večje razlike med državami članicami z vidika zastopanosti žensk in moških v organih družb je mogoče uravnoteženo zastopanost spolov v organih družb po vsej Uniji izboljšati le s skupnim pristopom, potencial za uresničevanje načela enakosti spolov ter za konkurenčnost in rast pa je mogoče bolje udejanjiti z usklajenim ukrepanjem na ravni Unije kot z nacionalnimi pobudami, ki imajo različen obseg ter niso enako ambiciozne in učinkovite. Ker cilja te direktive, in sicer doseči bolj uravnoteženo zastopanost žensk in moških med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, z vzpostavitvijo učinkovitih ukrepov, katerih cilj je pospešiti napredek k uravnoteženi zastopanosti spolov, hkrati pa družbam, ki kotirajo na borzi, omogočiti dovolj časa, da sprejmejo potrebne ureditve v ta namen, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov potrebnih ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena je ta direktiva omejena na določitev skupnih ciljev in načel ter ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Države članice imajo dovolj manevrskega prostora, da določijo, kako bi se lahko cilji iz te direktive najučinkoviteje dosegli ob upoštevanju nacionalnih razmer, zlasti pravil in praks v zvezi z zaposlovanjem v organih družb. Ta direktiva družbam, ki kotirajo na borzi, ne preprečuje, da imenujejo najbolj kvalificirane direktorje, hkrati pa jim zagotavlja prožen okvir in določa dovolj dolgo prilagoditveno obdobje.

| (53) | Države članice bi morale sodelovati s socialnimi partnerji in civilno družbo, da bodo ustrezno seznanjeni s pomenom, prenosom in izvajanjem te direktive. |
| --- | --- |

(53)

Države članice bi morale sodelovati s socialnimi partnerji in civilno družbo, da bodo ustrezno seznanjeni s pomenom, prenosom in izvajanjem te direktive.

| (54) | V skladu z načelom sorazmernosti bi morali biti cilji, ki jih morajo doseči družbe, ki kotirajo na borzi, časovno omejeni, veljati pa bi morali le, dokler ne dosežejo trajnega napredka v zvezi z zastopanostjo spolov v organih družb. Zato bi morala Komisija redno pregledovati uporabo te direktive ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. V tej direktivi je poleg tega določen datum prenehanja njene veljavnosti. Komisija bi morala med pregledom oceniti, ali bi bilo treba veljavnost te direktive podaljšati tudi po navedenem datumu. |
| --- | --- |

(54)

V skladu z načelom sorazmernosti bi morali biti cilji, ki jih morajo doseči družbe, ki kotirajo na borzi, časovno omejeni, veljati pa bi morali le, dokler ne dosežejo trajnega napredka v zvezi z zastopanostjo spolov v organih družb. Zato bi morala Komisija redno pregledovati uporabo te direktive ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. V tej direktivi je poleg tega določen datum prenehanja njene veljavnosti. Komisija bi morala med pregledom oceniti, ali bi bilo treba veljavnost te direktive podaljšati tudi po navedenem datumu.

| (55) | Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (12) zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno – |
| --- | --- |

(55)

Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (12) zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Namen

Cilj te direktive je doseči bolj uravnoteženo zastopanost žensk in moških med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, z določitvijo učinkovitih ukrepov, katerih namen je pospešiti napredek pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov, pri čemer se tem družbam dopusti dovolj časa za uvedbo potrebnih ureditev v ta namen.

Člen 2

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za družbe, ki kotirajo na borzi. Ne uporablja se za mala in srednja podjetja (MSP).

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki ima registrirani sedež v državi članici in katere delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu v smislu člena 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU v eni ali več državah članicah; |
| --- | --- |

(1)

„družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki ima registrirani sedež v državi članici in katere delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu v smislu člena 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU v eni ali več državah članicah;

| (2) | „organ družbe“ pomeni upravni, vodstveni ali nadzorni organ družbe, ki kotira na borzi; |
| --- | --- |

(2)

„organ družbe“ pomeni upravni, vodstveni ali nadzorni organ družbe, ki kotira na borzi;

| (3) | „direktor“ pomeni člana organa družbe, vključno s članom, ki je predstavnik zaposlenih; |
| --- | --- |

(3)

„direktor“ pomeni člana organa družbe, vključno s članom, ki je predstavnik zaposlenih;

| (4) | „izvršni direktor“ pomeni člana enotnega organa družbe v enotirnem sistemu upravljanja, ki je zadolžen za vsakodnevno vodenje družbe, ki kotira na borzi, ali člana organa družbe, ki opravlja vodstveno funkcijo v družbi, ki kotira na borzi, v dvotirnem sistemu upravljanja; |
| --- | --- |

(4)

„izvršni direktor“ pomeni člana enotnega organa družbe v enotirnem sistemu upravljanja, ki je zadolžen za vsakodnevno vodenje družbe, ki kotira na borzi, ali člana organa družbe, ki opravlja vodstveno funkcijo v družbi, ki kotira na borzi, v dvotirnem sistemu upravljanja;

| (5) | „neizvršni direktor“ pomeni člana enotnega organa družbe v enotirnem sistemu upravljanja, ki ni izvršni direktor, ali člana organa družbe, ki opravlja nadzorno funkcijo v družbi, ki kotira na borzi, v dvotirnem sistemu upravljanja; |
| --- | --- |

(5)

„neizvršni direktor“ pomeni člana enotnega organa družbe v enotirnem sistemu upravljanja, ki ni izvršni direktor, ali člana organa družbe, ki opravlja nadzorno funkcijo v družbi, ki kotira na borzi, v dvotirnem sistemu upravljanja;

| (6) | „enotni organ družbe“ pomeni en sam organ, ki opravlja tako vodstvene kot nadzorne funkcije družbe, ki kotira na borzi; |
| --- | --- |

(6)

„enotni organ družbe“ pomeni en sam organ, ki opravlja tako vodstvene kot nadzorne funkcije družbe, ki kotira na borzi;

| (7) | „dvotirni sistem upravljanja“ pomeni sistem, v katerem vodstvene in nadzorne funkcije družbe, ki kotira na borzi, opravljata ločena organa; |
| --- | --- |

(7)

„dvotirni sistem upravljanja“ pomeni sistem, v katerem vodstvene in nadzorne funkcije družbe, ki kotira na borzi, opravljata ločena organa;

| (8) | „mikro, malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni družbo, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katere letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katere letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR ali – če ima MSP registrirani sedež v državi članici, katere valuta ni euro – katere letni promet ali letna bilančna vsota ne presega ustreznih zneskov v valuti navedene države članice. |
| --- | --- |

(8)

„mikro, malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni družbo, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katere letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katere letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR ali – če ima MSP registrirani sedež v državi članici, katere valuta ni euro – katere letni promet ali letna bilančna vsota ne presega ustreznih zneskov v valuti navedene države članice.

Člen 4

Pravo, ki se uporablja

Država članica, pristojna za urejanje zadev, zajetih s to direktivo, v zvezi z določeno družbo, ki kotira na borzi, je tista država članica, v kateri ima ta družba svoj registrirani sedež. Pravo, ki se uporablja, je pravo te države članice.

Člen 5

Cilja v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov v organih družb

1.   Države članice zagotovijo, da za družbe, ki kotirajo na borzi, velja kateri koli od naslednjih ciljev, ki ju je treba doseči do 30. junija 2026:

| (a) | osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest; |
| --- | --- |

(a)

osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 40 % neizvršnih direktorskih mest;

| (b) | osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 33 % vseh direktorskih mest, tako izvršnih kot neizvršnih. |
| --- | --- |

(b)

osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 33 % vseh direktorskih mest, tako izvršnih kot neizvršnih.

2.   Države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi in za katere ne velja cilj, določen v odstavku 1, točka (b), določijo posamezne količinske cilje s ciljem izboljšanja uravnotežene zastopanosti spolov med izvršnimi direktorji. Države članice zagotovijo, da bodo takšne družbe, ki kotirajo na borzi, skušale te posamezne količinske cilje doseči do 30. junija 2026.

3.   Število neizvršnih direktorskih mest, ki se šteje kot potrebno za dosego cilja, določenega v odstavku 1, točka (a), je število, ki je najbliže deležu 40 %, vendar ne presega 49 %. Število vseh direktorskih mest, ki se šteje kot potrebno za dosego cilja, določenega v odstavku 1, točka (b), je število, ki je najbliže deležu 33 %, vendar ne presega 49 %. Ta števila so navedena v Prilogi.

Člen 6

Načini za dosego ciljev

1.   Države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi in ne dosežejo ciljev iz člena 5(1), točka (a) ali (b), kakor se uporablja, prilagodijo postopek izbora kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta. Ti kandidati se izberejo na podlagi primerjalne ocene kvalifikacij vsakega kandidata. V ta namen se na nediskriminatoren način in v celotnem izbirnem postopku, tudi med pripravo razpisov prostih delovnih mest, v predizboru, med pripravo ožjega seznama in določitvijo nabora kandidatov, uporabijo jasna, nevtralno formulirana in nedvoumna merila. Ta merila se določijo pred začetkom izbirnega postopka.

2.   Države članice pri izboru kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta zagotovijo, da se pri odločanju med kandidati, ki so z vidika primernosti, usposobljenosti in delovne uspešnosti enako kvalificirani, prednost da kandidatu, ki je oseba nezadostno zastopanega spola, razen v izjemnih primerih, kadar razlogi večje pravne teže, kot je izvajanje drugih politik raznolikosti, na katere se sklicuje v okviru objektivne ocene, ki upošteva poseben položaj kandidata nasprotnega spola in ki temelji na nediskriminatornih merilih, pretehtajo v korist kandidata nasprotnega spola.

3.   Države članice zagotovijo, da morajo družbe, ki kotirajo na borzi, kandidata, ki je bil obravnavan med izborom kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto, na njegovo zahtevo obvestiti:

| (a) | o merilih glede kvalifikacij, na katerih je temeljil izbor; |
| --- | --- |

(a)

o merilih glede kvalifikacij, na katerih je temeljil izbor;

| (b) | o objektivni primerjalni oceni kandidatov na podlagi teh meril in |
| --- | --- |

(b)

o objektivni primerjalni oceni kandidatov na podlagi teh meril in

| (c) | po potrebi o posebnih vidikih, ki so izjemoma pretehtali v korist kandidata, ki ni nezadostno zastopanega spola. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi o posebnih vidikih, ki so izjemoma pretehtali v korist kandidata, ki ni nezadostno zastopanega spola.

4.   Države članice v skladu s svojim nacionalnim pravosodnim sistemom sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da mora, kadar neuspešen kandidat nezadostno zastopanega spola na sodišču ali pred drugim pristojnim organom predloži dejstva, na podlagi katerih je mogoče domnevati, da je bil ta kandidat enako kvalificiran kot kandidat nasprotnega spola, ki je bil izbran za imenovanje ali izvolitev na direktorsko mesto, družba, ki kotira na borzi, dokazati, da člen 6(2) ni bil kršen.

Ta odstavek državam članicam ne preprečuje uvedbe pravil dokazovanja, ki so ugodnejša za tožeče stranke.

5.   Kadar se postopek izbora kandidatov za imenovanje ali izvolitev na direktorska mesta opravi z glasovanjem delničarjev ali zaposlenih, države članice od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevajo, da zagotovijo, da so glasovalcem ustrezno posredovane informacije o ukrepih iz te direktive, tudi o sankcijah, ki se naložijo družbi, ki kotira na borzi, v primeru neizpolnjevanja obveznosti.

Člen 7

Poročanje

1.   Države članice zahtevajo, da družbe, ki kotirajo na borzi, enkrat na leto pristojnim organom zagotovijo informacije o zastopanosti spolov v organih družbe, pri čemer razlikujejo med izvršnimi in neizvršnimi direktorji, in o ukrepih, sprejetih za dosego veljavnih ciljev iz člena 5(1) in po potrebi ciljev, določenih v skladu s členom 5(2). Države članice od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevajo, da te informacije na ustrezen in lahko dostopen način objavijo na svojih spletnih mestih. Države članice na podlagi predloženih informacij na lahko dostopen in centraliziran način objavijo in redno posodabljajo seznam družb, ki kotirajo na borzi, ki so dosegle enega od ciljev iz člena 5(1).

2.   Kadar družba, ki kotira na borzi, ne doseže nobenega od ciljev, določenih v členu 5(1), ali po potrebi ciljev, določenih v skladu s členom 5(2), ob zagotovitvi informacij iz odstavka 1 tega člena navede razloge, zaradi katerih ciljev ni dosegla, in izčrpno opiše ukrepe, ki jih je že sprejela ali jih namerava sprejeti za njihovo dosego.

3.   Po potrebi se informacije iz odstavkov 1 in 2 tega člena vključijo tudi v izjavo o upravljanju družbe v skladu z ustreznimi določbami Direktive 2013/34/EU.

4.   Obveznosti iz odstavkov 1 in 2 tega člena se ne uporabljajo v državi članici, ki je uporabo člena 6 začasno prekinila na podlagi člena 12, kadar so v nacionalnem pravu določene obveznosti poročanja, ki zagotavljajo redno objavljanje informacij o napredku, ki so ga družbe, ki kotirajo na borzi, dosegle pri zagotavljanju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v organih družbe.

Člen 8

Sankcije in dodatni ukrepi

1.   Države članice določijo pravila o sankcijah, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi člena 5(2) ter členov 6 in 7, kakor se uporabljajo, s strani družb, ki kotirajo na borzi, in storijo vse potrebno, da zagotovijo njihovo izvajanje. Države članice zlasti zagotovijo, da so na razpolago ustrezni upravni ali sodni postopki, da se omogoči uveljavljanje obveznosti, ki izhajajo iz te direktive. Sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Takšne sankcije lahko vključujejo globe ali možnost, da sodni organ razveljavi odločitev glede izbora direktorja, s katero so bile kršene nacionalne določbe, sprejete na podlagi člena 6, ali jo razglasi za nično. Države članice do 28. decembra 2024 uradno obvestijo Komisijo o teh pravilih in ukrepih ter jo brez odlašanja uradno obvestijo o vseh naknadnih spremembah, ki vplivajo nanje.

2.   Družbe, ki kotirajo na borzi, lahko odgovarjajo samo za dejanja ali njihove opustitve, ki jim jih je mogoče pripisati v skladu z nacionalnim pravom.

3.   Države članice zagotovijo, da družbe, ki kotirajo na borzi, pri izvajanju javnih naročil in koncesij upoštevajo veljavne obveznosti v zvezi s socialnim in delovnim pravom v skladu z veljavnim pravom Unije.

Člen 9

Minimalne zahteve

Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so v primerjavi z določbami iz te direktive ugodnejše za zagotavljanje bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v družbah, ki kotirajo na borzi, registriranih na njihovem ozemlju.

Člen 10

Organi za spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov v družbah, ki kotirajo na borzi

Države članice imenujejo enega ali več organov, zadolženih za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb. V ta namen lahko države članice na primer imenujejo organe za enakost, imenovane na podlagi člena 20 Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13).

13

Člen 11

Prenos

1.   Države članice do 28. decembra 2024 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice, ki so na podlagi člena 12 začasno prekinile uporabo člena 6, Komisiji nemudoma sporočijo informacije, ki dokazujejo, da so pogoji iz člena 12 izpolnjeni.

3.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 12

Začasna prekinitev uporabe člena 6

1.   Država članica lahko začasno prekine uporabo člena 6 in po potrebi člena 5(2) do 27. decembra 2022, če sta v tej državi članici izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 30 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 25 % vseh direktorskih mest v družbah, ki kotirajo na borzi, ali |
| --- | --- |

(a)

osebe nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj 30 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 25 % vseh direktorskih mest v družbah, ki kotirajo na borzi, ali

| (b) | nacionalno pravo določa:






  (i) | da morajo osebe nezadostno zastopanega spola zasedati vsaj 30 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 25 % vseh direktorskih mest v družbah, ki kotirajo na borzi; |
| --- | --- | --- |

(b)

nacionalno pravo določa:

(i)

da morajo osebe nezadostno zastopanega spola zasedati vsaj 30 % neizvršnih direktorskih mest ali vsaj 25 % vseh direktorskih mest v družbah, ki kotirajo na borzi;

| (ii) | učinkovite, sorazmerne in odvračilne izvršilne ukrepe v primeru nespoštovanja zahtev iz točke (i) ter |
| --- | --- |

(ii)

učinkovite, sorazmerne in odvračilne izvršilne ukrepe v primeru nespoštovanja zahtev iz točke (i) ter

| (iii) | da morajo vse družbe, ki kotirajo na borzi, za katere takšno nacionalno pravo ne velja, določiti posamezne količinske cilje za vsa direktorska mesta. |
| --- | --- |

(iii)

da morajo vse družbe, ki kotirajo na borzi, za katere takšno nacionalno pravo ne velja, določiti posamezne količinske cilje za vsa direktorska mesta.

Kadar je država članica uporabo člena 6 in po potrebi člena 5(2) začasno prekinila na podlagi pogojev določenih v prvem pododstavku tega člena, se šteje, da so cilji iz člena 5(1) v tej državi članici doseženi.

2.   Za namene ocene izpolnjevanja pogojev za začasno prekinitev na podlagi odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a) ali (b), je zahtevano število direktorskih mest število, ki je najbližje deležu 30 % neizvršnih direktorskih mest ali 25 % vseh direktorskih mest, vendar ne presega 39 %. To velja tudi v primeru, ko se količinski cilji iz člena 5 na podlagi nacionalnega prava uporabljajo ločeno za predstavnike delničarjev in predstavnike zaposlenih.

3.   Kadar v državi članici, ki je uporabo člena 6 in po potrebi člena 5(2) začasno prekinila na podlagi odstavka 1 tega člena, pogoji iz odstavka 1 tega člena niso več izpolnjeni, se člen 6 in po potrebi člen 5(2) začne uporabljati najpozneje šest mesecev po prenehanju izpolnjevanja teh pogojev.

Člen 13

Pregled

1.   Do 29. decembra 2025 in nato vsaki dve leti države članice Komisiji predložijo poročilo o izvajanju te direktive. V to poročilo se vključijo izčrpne informacije o ukrepih, sprejetih za dosego ciljev iz člena 5(1), informacije, zagotovljene v skladu s členom 7, in po potrebi reprezentativne informacije o posameznih količinskih ciljih, ki so jih družbe, ki kotirajo na borzi, sprejele v na podlagi člena 5(2).

2.   Države članice, ki so uporabo člena 6 in po potrebi člena 5(2) začasno prekinile na podlagi člena 12, v poročila iz odstavka 1 tega člena vključijo informacije o tem, ali in kako so izpolnjeni pogoji iz člena 12 ter ali dosegajo nadaljnji napredek pri zagotavljanju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških na neizvršnih direktorskih mestih ali na vseh direktorskih mestih v družbah, ki kotirajo na borzi.

Komisija do 29. decembra 2026 in nato vsaki dve leti izda posebno poročilo, v katerem med drugim preuči, ali in kako so izpolnjeni pogoji iz člena 12(1) oziroma ali so države članice vnovič začele uporabljati člen 6 in člen 5(2) v skladu s členom 12(3).

3.   Do 31. decembra 2030 in nato vsaki dve leti Komisija pregleda izvajanje te direktive ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija zlasti oceni, ali so bili doseženi cilji te direktive.

4.   Komisija v svojem poročilu iz odstavka 3 tega člena – glede na premike v zvezi z zastopanostjo žensk in moških v organih družb na različnih ravneh odločanja v celotnem gospodarstvu ter ob upoštevanju, ali je doseženi napredek dovolj trajen – oceni, ali je ta direktiva učinkovit in uspešen instrument za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti spolov v organih družb. Na podlagi te ocene Komisija preuči, ali je treba podaljšati veljavnost te direktive po 31. decembru 2038 ali pa jo je treba spremeniti, na primer z razširitvijo njenega področja uporabe na družbe, ki ne kotirajo na borzi in ne spadajo v opredelitev MSP, ali z revizijo pogojev iz člena 12(1), prvi pododstavek, točka (a), da se zagotovi nadaljnji napredek pri zagotavljanju bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških na izvršnih in neizvršnih direktorskih mestih ali na vseh direktorskih mestih v družbah, ki kotirajo na borzi.

Člen 14

Začetek in prenehanje veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Veljati preneha 31. decembra 2038.

Člen 15

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 23. novembra 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  
  UL C 133, 9.5.2013, str. 68.

1

(2)  
  UL C 218, 30.7.2013, str. 33.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 (UL C 436, 24.11.2016, str. 225) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 17. oktobra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. oktobra 2022 (UL C 433, 15.11.2022, str. 14).

3

(4)  Priporočilo Sveta 84/635/EGS z dne 13. decembra 1984 o spodbujanju pozitivnih ukrepov za ženske (UL L 331, 19.12.1984, str. 34).

4

(5)  Priporočilo Sveta 96/694/ES z dne 2. decembra 1996 o uravnoteženem sodelovanju žensk in moških pri procesu odločanja (UL L 319, 10.12.1996, str. 11).

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79).

7

(8)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

8

(9)  Sodba Sodišča z dne 17. oktobra 1995, Kalanke proti Freie Hansestadt Bremen, C-450/93, ECLI:EU:C:1995:322; sodba Sodišča z dne 11. novembra 1997, Marschall proti Land Nordrhein-Westfalen, C-409/95, ECLI:EU:C:1997:533; sodba Sodišča z dne 28. marca 2000, Badeck in drugi, C-158/97, ECLI:EU:C:2000:163; sodba Sodišča z dne 6. julija 2000, Abrahamsson in Anderson, C-407/98, ECLI:EU:C:2000:367.

9

(10)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

10

(11)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

11

(12)  
  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

12

(13)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

13

---

PRILOGA

CILJNO ŠTEVILO DIREKTORSKIH MEST NEZADOSTNO ZASTOPANEGA SPOLA

| Število mest v organu družbe | Minimalno število neizvršnih direktorskih mest nezadostno zastopanega spola, potrebno za uresničitev cilja 40 % (člen 5(1), točka (a)) | Minimalno število direktorjev nezadostno zastopanega spola, potrebno za uresničitev cilja 33 % (člen 5(1), točka (b)) |
| --- | --- | --- |
| 1 | – | – |
| 2 | – | – |
| 3 | 1 (33,3  %) | 1 (33,3  %) |
| 4 | 1 (25  %) | 1 (25  %) |
| 5 | 2 (40  %) | 2 (40  %) |
| 6 | 2 (33,3  %) | 2 (33,3  %) |
| 7 | 3 (42,9  %) | 2 (28,6  %) |
| 8 | 3 (37,5  %) | 3 (37,5  %) |
| 9 | 4 (44,4  %) | 3 (33,3  %) |
| 10 | 4 (40  %) | 3 (30  %) |
| 11 | 4 (36,4  %) | 4 (36,4  %) |
| 12 | 5 (41,7  %) | 4 (33,3  %) |
| 13 | 5 (38,4  %) | 4 (30,8  %) |
| 14 | 6 (42,9  %) | 5 (35,7  %) |
| 15 | 6 (40  %) | 5 (33,3  %) |
| 16 | 6 (37,5  %) | 5 (31,3  %) |
| 17 | 7 (41,2  %) | 6 (35,3  %) |
| 18 | 7 (38,9  %) | 6 (33,3  %) |
| 19 | 8 (42,1  %) | 6 (31,6  %) |
| 20 | 8 (40  %) | 7 (35  %) |
| 21 | 8 (38,1  %) | 7 (33,3  %) |
| 22 | 9 (40,1  %) | 7 (31,8  %) |
| 23 | 9 (39,1  %) | 8 (34,8  %) |
| 24 | 10 (41,7  %) | 8 (33,3  %) |
| 25 | 10 (40  %) | 8 (32  %) |
| 26 | 10 (38,5  %) | 9 (34,6  %) |
| 27 | 11 (40,7  %) | 9 (33,3  %) |
| 28 | 11 (39,3  %) | 9 (32,1  %) |
| 29 | 12 (41,4  %) | 10 (34,5  %) |
| 30 | 12 (40  %) | 10 (33,3  %) |

Število mest v organu družbe

Minimalno število neizvršnih direktorskih mest nezadostno zastopanega spola, potrebno za uresničitev cilja 40 % (člen 5(1), točka (a))

Minimalno število direktorjev nezadostno zastopanega spola, potrebno za uresničitev cilja 33 % (člen 5(1), točka (b))

1

–

–

2

–

–

3

1 (33,3  %)

1 (33,3  %)

4

1 (25  %)

1 (25  %)

5

2 (40  %)

2 (40  %)

6

2 (33,3  %)

2 (33,3  %)

7

3 (42,9  %)

2 (28,6  %)

8

3 (37,5  %)

3 (37,5  %)

9

4 (44,4  %)

3 (33,3  %)

10

4 (40  %)

3 (30  %)

11

4 (36,4  %)

4 (36,4  %)

12

5 (41,7  %)

4 (33,3  %)

13

5 (38,4  %)

4 (30,8  %)

14

6 (42,9  %)

5 (35,7  %)

15

6 (40  %)

5 (33,3  %)

16

6 (37,5  %)

5 (31,3  %)

17

7 (41,2  %)

6 (35,3  %)

18

7 (38,9  %)

6 (33,3  %)

19

8 (42,1  %)

6 (31,6  %)

20

8 (40  %)

7 (35  %)

21

8 (38,1  %)

7 (33,3  %)

22

9 (40,1  %)

7 (31,8  %)

23

9 (39,1  %)

8 (34,8  %)

24

10 (41,7  %)

8 (33,3  %)

25

10 (40  %)

8 (32  %)

26

10 (38,5  %)

9 (34,6  %)

27

11 (40,7  %)

9 (33,3  %)

28

11 (39,3  %)

9 (32,1  %)

29

12 (41,4  %)

10 (34,5  %)

30

12 (40  %)

10 (33,3  %)

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 7.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/60

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2382

z dne 1. decembra 2022

o zaprtju ribolova na valovito progasto ražo v vodah Unije območja 9 za plovila, ki plujejo pod zastavo Portugalske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2022/109 (2) določa kvote za leto 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2022/109 (2) določa kvote za leto 2022.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža valovito progaste raže v vodah Unije območja 9 s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2022. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža valovito progaste raže v vodah Unije območja 9 s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2022.

| (3) | Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je za navedeni stalež treba prepovedati nekatere ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota, ki je bila za leto 2022 dodeljena Portugalski za stalež valovito progaste raže v vodah Unije območja 9 iz Priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

1.   Ribolov na stalež iz člena 1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Zlasti je prepovedano izsledovati ribe ter metati, nastavljati ali vleči ribolovno orodje za namen ribolova na navedeni stalež.

2.   Pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelava na krovu, prenašanje, reja v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib in ribiških proizvodov iz tega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila, so še naprej dovoljeni za ulove pred navedenim datumom.

3.   Nenamerni ulov vrste iz navedenega staleža z navedenimi plovili se izvleče na krov in obdrži na krovu ribiških plovil, evidentira, iztovori in odšteje od kvot v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. decembra 2022

Za Komisijo

v imenu predsednice

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2022/109 z dne 27. januarja 2022 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 21, 31.1.2022, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

3

---

PRILOGA

| Št. | 12/TQ109 |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež | RJU/9-C. |
| Vrsta | valovito progasta raža (Raja undulata) |
| Območje | vode Unije območja 9 |
| Datum zaprtja | 19.11.2022 |

Št.

12/TQ109

Država članica

Portugalska

Stalež

RJU/9-C.

Vrsta

valovito progasta raža (Raja undulata)

Območje

vode Unije območja 9

Datum zaprtja

19.11.2022

---

| 7.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/63

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2383

z dne 6. decembra 2022

o spremembi Uredbe (EU) št. 582/2011 glede homologacije emisij težkih vozil, ki uporabljajo čisti biodizel

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (1) ter zlasti člena 4(3), člena 5(4) in člena 12 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vozila, homologirana v EU, morajo biti po potrebi zmožna delovati na čisti biodizel na različne mešanice biodizla in fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(1)

Vozila, homologirana v EU, morajo biti po potrebi zmožna delovati na čisti biodizel na različne mešanice biodizla in fosilnih goriv.

| (2) | V skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 582/2011 (2) proizvajalec za homologacijo motornih vozil in motorjev glede na emisije zagotovi skladnost s specifikacijami za referenčna goriva iz Priloge IX k navedeni uredbi, ki se uporabljajo za homologacijske preizkuse. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 582/2011 (2) proizvajalec za homologacijo motornih vozil in motorjev glede na emisije zagotovi skladnost s specifikacijami za referenčna goriva iz Priloge IX k navedeni uredbi, ki se uporabljajo za homologacijske preizkuse.

| (3) | Čisti biodizel (FAME B100) ni naveden v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 582/2011 kot referenčno gorivo za homologacijo emisij težkih vozil. Homologacijske preizkuse je treba podvojiti tako za dizelsko gorivo (B7) kot za čisti biodizel (B100), da se dokaže skladnost z zahtevami glede emisij. Da bi čim bolj zmanjšali podvajanje preizkušanja in olajšali certificiranje za uporabo čistega biodizla in mešanic biodizla (kot je FAME B20/B30), je treba na podlagi ustreznih mednarodnih in evropskih standardov uvesti specifikacije za čisti biodizel kot referenčno gorivo. Dokazovanje skladnosti z zahtevami za preizkušanje emisij za homologacijo B100 bi moralo biti dovoljeno s preizkušanjem emisij osnovnega motorja na čisti biodizel. Za potrebno preizkušanje skladnosti v prometu pa se lahko izbere katera koli mešanica biogoriv. |
| --- | --- |

(3)

Čisti biodizel (FAME B100) ni naveden v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 582/2011 kot referenčno gorivo za homologacijo emisij težkih vozil. Homologacijske preizkuse je treba podvojiti tako za dizelsko gorivo (B7) kot za čisti biodizel (B100), da se dokaže skladnost z zahtevami glede emisij. Da bi čim bolj zmanjšali podvajanje preizkušanja in olajšali certificiranje za uporabo čistega biodizla in mešanic biodizla (kot je FAME B20/B30), je treba na podlagi ustreznih mednarodnih in evropskih standardov uvesti specifikacije za čisti biodizel kot referenčno gorivo. Dokazovanje skladnosti z zahtevami za preizkušanje emisij za homologacijo B100 bi moralo biti dovoljeno s preizkušanjem emisij osnovnega motorja na čisti biodizel. Za potrebno preizkušanje skladnosti v prometu pa se lahko izbere katera koli mešanica biogoriv.

| (4) | Za homologacijo vozil s homologiranim motorjem je potreben dodatek za specifikacije certifikata o homologaciji. |
| --- | --- |

(4)

Za homologacijo vozil s homologiranim motorjem je potreben dodatek za specifikacije certifikata o homologaciji.

| (5) | Uredbo Komisije (EU) št. 582/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Komisije (EU) št. 582/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloge I, II in IX k Uredbi (EU) št. 582/2011 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 188, 18.7.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 582/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) in o spremembi prilog I in III k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 167, 25.6.2011, str. 1).

2

---

PRILOGA

| (1) | Priloga I k Uredbi (EU) 582/2011 se spremeni:






  (a) | v točki 1.1.2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „Če proizvajalec dovoli, da družina motorjev deluje s tržnimi gorivi, ki niso v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES (*1) ali standardom CEN EN 228:2012 CEN (v primeru neosvinčenega bencina) oziroma standardom CEN EN 590:2013 (v primeru dizelskega goriva) ali standardom CEN EN 14214:2012+A2:2019 v primeru FAME B100, kot je parafinsko gorivo (standard CEN EN 15940) ali druga goriva, mora proizvajalec poleg zahtev iz točke 1.1.1 izpolniti naslednje zahteve:

  (*1)  Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).“;" |
| --- | --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (EU) 582/2011 se spremeni:

(a)

v točki 1.1.2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Če proizvajalec dovoli, da družina motorjev deluje s tržnimi gorivi, ki niso v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES (*1) ali standardom CEN EN 228:2012 CEN (v primeru neosvinčenega bencina) oziroma standardom CEN EN 590:2013 (v primeru dizelskega goriva) ali standardom CEN EN 14214:2012+A2:2019 v primeru FAME B100, kot je parafinsko gorivo (standard CEN EN 15940) ali druga goriva, mora proizvajalec poleg zahtev iz točke 1.1.1 izpolniti naslednje zahteve:

(*1)  Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).“;"

| (b) | za točko 1.3 se vstavita naslednji točki 1.4 in 1.4.1:
  „1.4   Zahteve v zvezi s homologacijo B100









  1.4.1 | Homologacija družine B100 z osnovnim motorjem, preskušenim za FAME B100, se brez nadaljnjega preskušanja razširi na vse člane družine in mešanice biodizla z vsebnostjo FAME, ki presega vsebnost FAME B30 (standard CEN EN 16709). Homologacija se lahko razširi na mešanice biodizla z manjšo vsebnostjo FAME, če so zahteve iz te uredbe izpolnjene tudi za te mešanice brez kakršnih koli sprememb vozila. V tem primeru proizvajalec v točki 3.2.2.2.1 opisnega lista iz dela 1 Dodatka 4 opredeli mešanice biodizla, ki jih lahko uporablja družina motorjev. Če homologacijski organ ugotovi, da predložena vloga ni popolnoma reprezentativna, lahko homologacijski organ izbere in preskusi mešanice biodizla, ki niso FAME B100.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

za točko 1.3 se vstavita naslednji točki 1.4 in 1.4.1:

„1.4   Zahteve v zvezi s homologacijo B100

1.4.1

| (c) | vstavi se naslednja točka 3.2.1.7:






  „3.2.1.7 | V primeru homologacije B100 homologacijska oznaka za nacionalnim simbolom vsebuje oznako ‚B100‘.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja točka 3.2.1.7:

„3.2.1.7

| (d) | v Dodatku 4, del 1, se točka 3.2.2.2 nadomesti z naslednjim:






  „3.2.2.2 | Težka vozila na dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/etanol (E85)/UZP/UZP20/B100 (1) (6)“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v Dodatku 4, del 1, se točka 3.2.2.2 nadomesti z naslednjim:

„3.2.2.2

| (e) | v dopolnilu k Dodatku 5 se točka 1.1.5 nadomesti z naslednjim:






  „1.1.5 | Kategorija motorja: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/ etanol (E85)/UZP/UZP20/B100 (1)“; |
| --- | --- | --- |

(e)

v dopolnilu k Dodatku 5 se točka 1.1.5 nadomesti z naslednjim:

„1.1.5

| (f) | točka 8 Dodatka 6 se nadomesti z naslednjim:






  „8 | Podpis:
  Priloga: opisna dokumentacija.
  Poročilo o preskusu.
  Dopolnilo“ |
| --- | --- | --- |

(f)

točka 8 Dodatka 6 se nadomesti z naslednjim:

„8

Priloga: opisna dokumentacija.

Poročilo o preskusu.

Dopolnilo“

| (g) | k Dodatku 6 se doda naslednje dopolnilo:


  „Dopolnilo
  k certifikatu o ES-homologaciji št. ...
  1.   DODATNE INFORMACIJE








  1.1 | Podrobni podatki, ki jih je treba izpolniti v zvezi s homologacijo vozila z vgrajenim homologiranim motorjem: |
| --- | --- | --- |

(g)

k Dodatku 6 se doda naslednje dopolnilo:

„Dopolnilo

k certifikatu o ES-homologaciji št. ...

1.   DODATNE INFORMACIJE

1.1

| 1.1.1 | Znamka motorja (ime podjetja): |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Tip in trgovska oznaka (navesti vse različice): |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Proizvajalčeva oznaka, kakor je označeno na motorju: |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Kategorija vozila (po potrebi) (b): |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Kategorija motorja: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/ etanol (E85)/UZP/UZP20/B100 (1): |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.5.1 | Tip motorja na kombinirano gorivo: tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (1)(d1): |
| --- | --- |

1.1.5.1

| 1.1.6 | Naziv in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Ime in naslov pooblaščenega zastopnika proizvajalca (če obstaja): |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.2 | Če je bil motor iz točke 1.1 homologiran kot samostojna tehnična enota: |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Homologacijska številka motorja/družine motorjev (1): |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Številka kalibracije programske opreme krmilne enote motorja (ECU): |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.3 | Podrobni podatki, ki jih je treba izpolniti v zvezi s homologacijo motorja/družine motorjev (1) kot samostojne tehnične enote (pogoji, ki jih je treba upoštevati pri vgradnji motorja v vozilo): |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Največji in/ali najmanjši podtlak v sesalni cevi: |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Največji dovoljeni protitlak: |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Prostornina izpušnega sistema: |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | Omejitve uporabe (če obstajajo): |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.4 | Ravni emisij motorja/osnovnega motorja (1)
  Faktor poslabšanja (FP): izračunan/fiksen (1)
  Vrednosti za FP in emisije na preskusih WHSC (po potrebi) in WHTC je treba navesti v preglednici v nadaljevanju |
| --- | --- |

1.4

Faktor poslabšanja (FP): izračunan/fiksen (1)

Vrednosti za FP in emisije na preskusih WHSC (po potrebi) in WHTC je treba navesti v preglednici v nadaljevanju

| 1.4.1 | Preskus WHSC

  Preglednica 4


  Preskus WHSC













  Preskus WHSC (če je ustrezno)(10)(d5) |
| --- | --- |
| FP | CO | THC | NMHC (d4) | NOX | Masa trdnih delcev | NH3 | Število trdnih delcev |
| Množ./sešt. (1) | | | | | | | |
| Emisije | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d4)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| Rezultat preskusa | | | | | | | |
| Izračunano s FP | | | | | | | |
| Masne emisije CO2: ... g/kWh |
| Poraba goriva ... g/kWh |

1.4.1

Preglednica 4

Preskus WHSC

Preskus WHSC (če je ustrezno)(10)(d5)

FP

CO

THC

NMHC (d4)

NOX

Masa trdnih delcev

NH3

Število trdnih delcev

Množ./sešt. (1)

Emisije

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d4)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

NH3

ppm

Število trdnih delcev

(#/kWh)

Rezultat preskusa

Izračunano s FP

Masne emisije CO2: ... g/kWh

Poraba goriva ... g/kWh

| 1.4.2 | Preskus WHTC

  Preglednica 5


  Preskus WHTC














  Preskus WHTC (10)(d5) |
| --- | --- |
| FP | CO | THC | NMHC (d4) | CH4 (d4) | NOx | Masa trdnih delcev | NH3 | Število trdnih delcev |
| Množ./sešt.(1) | | | | | | | | |
| Emisije | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d4)
  (mg/kWh) | CH4 (d4)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| Hladni zagon | | | | | | | | |
| Vroči zagon brez regeneracije | | | | | | | | |
| Vroči zagon z regeneracijo (1) | | | | | | | | |
| kr,u (množ./sešt.) (1) | | | | | | | | |
| kr,d (množ./sešt.) (1) |
| Uteženi rezultat preskusa | | | | | | | | |
| Končni rezultat preskusa s faktorjem poslabšanja | | | | | | | | |
| Masne emisije CO2: ... g/kWh |
| Poraba goriva: ... g/kWh |

1.4.2

Preglednica 5

Preskus WHTC

Preskus WHTC (10)(d5)

FP

CO

THC

NMHC (d4)

CH4 (d4)

NOx

Masa trdnih delcev

NH3

Število trdnih delcev

Množ./sešt.(1)

Emisije

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d4)

(mg/kWh)

CH4 (d4)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

NH3

ppm

Število trdnih delcev

(#/kWh)

Hladni zagon

Vroči zagon brez regeneracije

Vroči zagon z regeneracijo (1)

kr,u (množ./sešt.) (1)

kr,d (množ./sešt.) (1)

Uteženi rezultat preskusa

Končni rezultat preskusa s faktorjem poslabšanja

Masne emisije CO2: ... g/kWh

Poraba goriva: ... g/kWh

| 1.4.3 | Preskus pri prostem teku

  Preglednica 6


  Preskus pri prostem teku











  Preskus | Vrednost CO


  (vol. %) | Lambda (1) | Vrtilna frekvenca motorja (min–1) | Temperatura motornega olja (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preskus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka | | n. r. | | |
| Preskus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka | | | | |

1.4.3

Preglednica 6

Preskus pri prostem teku

Preskus

Vrednost CO

(vol. %)

Lambda (1)

Vrtilna frekvenca motorja (min–1)

Temperatura motornega olja (°C)

Preskus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka

n. r.

Preskus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka

| 1.4.4 | Demonstracijski preskusi prenosnega sistema za merjenje emisij

  Preglednica 6a


  Demonstracijski preskusi prenosnega sistema za merjenje emisij












  Tip vozila (npr. M3, N3 in uporaba npr. tovornjak s togo ali zgibno konstrukcijo, mestni avtobus) | |
| --- | --- | --- |
| Opis vozila (npr. model vozila, prototip) | |
| Rezultati za sprejem ali zavrnitev (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | Število trdnih delcev |
| Faktor skladnosti delovnega okna (11) | | | | | | |
| Faktor skladnosti masnega okna CO2 (11) | | | | | | |
| Informacije o vožnji | Mestna | Izvenmestna | Avtocestna |
| Deleži časa vožnje, za katere je značilno mestno, izvenmestno in avtocestno delovanje, kot je opisano v točki 4.5 Priloge II k Uredbi (EU) št. 582/2011 | | | |
| Deleži časa vožnje, za katere je značilno pospeševanje, upočasnjevanje, vožnja s stalno hitrostjo in mirovanje, kot je opisano v točki 4.5.5 Priloge II k Uredbi (EU) št. 582/2011 | | | |
| | Najkrajši | Najdaljši |
| Povprečna moč delovnega okna (%) | | |
| Trajanje masnega okna CO2 (s) | | |
| Delovno okno: Konsistenčna vrednost porabe goriva | |
| Masno okno CO2: Konsistenčna vrednost porabe goriva | |
| Konsistenčna vrednost porabe goriva | |

1.4.4

Preglednica 6a

Demonstracijski preskusi prenosnega sistema za merjenje emisij

Tip vozila (npr. M3, N3 in uporaba npr. tovornjak s togo ali zgibno konstrukcijo, mestni avtobus)

Opis vozila (npr. model vozila, prototip)

Rezultati za sprejem ali zavrnitev (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

Število trdnih delcev

Faktor skladnosti delovnega okna (11)

Faktor skladnosti masnega okna CO2 (11)

Informacije o vožnji

Mestna

Izvenmestna

Avtocestna

Deleži časa vožnje, za katere je značilno mestno, izvenmestno in avtocestno delovanje, kot je opisano v točki 4.5 Priloge II k Uredbi (EU) št. 582/2011

Deleži časa vožnje, za katere je značilno pospeševanje, upočasnjevanje, vožnja s stalno hitrostjo in mirovanje, kot je opisano v točki 4.5.5 Priloge II k Uredbi (EU) št. 582/2011

Najkrajši

Najdaljši

Povprečna moč delovnega okna (%)

Trajanje masnega okna CO2 (s)

Delovno okno: Konsistenčna vrednost porabe goriva

Masno okno CO2: Konsistenčna vrednost porabe goriva

Konsistenčna vrednost porabe goriva

| 1.5 | Merjenje moči |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Moč motorja, izmerjena na napravi za preskušanje

  Preglednica 7


  Moč motorja, izmerjena na napravi za preskušanje













  Izmerjena vrtilna frekvenca motorja (vrt./min) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmerjeni pretok goriva (g/h) | | | | | | | |
| Izmerjeni navor (Nm) | | | | | | | |
| Izmerjena moč (kW) | | | | | | | |
| Zračni tlak (kPa) | | | | | | | |
| Tlak vodne pare (kPa) | | | | | | | |
| Temperatura vstopnega zraka (K) | | | | | | | |
| Korekcijski faktor za moč | | | | | | | |
| Popravljena moč (kW) | | | | | | | |
| Pomožna moč (kW) (1) | | | | | | | |
| Neto moč (kW) | | | | | | | |
| Neto navor (Nm) | | | | | | | |
| Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh) | | | | | | | |

1.5.1

Preglednica 7

Moč motorja, izmerjena na napravi za preskušanje

Izmerjena vrtilna frekvenca motorja (vrt./min)

Izmerjeni pretok goriva (g/h)

Izmerjeni navor (Nm)

Izmerjena moč (kW)

Zračni tlak (kPa)

Tlak vodne pare (kPa)

Temperatura vstopnega zraka (K)

Korekcijski faktor za moč

Popravljena moč (kW)

Pomožna moč (kW) (1)

Neto moč (kW)

Neto navor (Nm)

Korigirana specifična poraba goriva (g/kWh)

| 1.5.2 | Dodatni podatki, npr. korekcijski faktor za moč za vsako opredeljeno gorivo (če je primerno) |
| --- | --- |

1.5.2

| (h) | v dopolnilu k Dodatku 7 se točka 1.1.5 nadomesti z naslednjim:






  „1.1.5 | Kategorija motorja: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/ etanol (E85)/UZP/UZP20/B100 (1)“; |
| --- | --- | --- |

(h)

v dopolnilu k Dodatku 7 se točka 1.1.5 nadomesti z naslednjim:

„1.1.5

Kategorija motorja: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP-H/ZP-L/ZP-HL/etanol (ED95)/ etanol (E85)/UZP/UZP20

1

| (2) | v Prilogi II, točka 4.4.2, se doda naslednji stavek:

  „Pri homologaciji B100 lahko homologacijski organi zahtevajo, da se vozilo preskusi za biodizel s katero koli vsebnostjo FAME.“; |
| --- | --- |

(2)

v Prilogi II, točka 4.4.2, se doda naslednji stavek:

„Pri homologaciji B100 lahko homologacijski organi zahtevajo, da se vozilo preskusi za biodizel s katero koli vsebnostjo FAME.“;

| (3) | v Prilogi IX se pod naslovom „Tehnični podatki o gorivih za preskušanje motorjev na kompresijski vžig in motorjev na kombinirano gorivo“ za tabelo „Tip: Dizelsko gorivo (B7)“ vstavi naslednja tabela:

  „
  Tip: čisti biodizel (B100) za motorje na kompresijski vžig









  Parameter | Enota | Mejne vrednosti | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| najnižja | najvišja |
| Vsebnost FAME | % (m/m) | 96,5 | – | EN 14103 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 860 | 900 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Viskoznost pri 40 °C  (1) | mm2/s | 3,50 | 5,00 | EN ISO 3104
  EN 16896 |
| Plamenišče | °C | 101 | – | EN ISO 2719
  EN ISO 3679 (2) |
| Cetansko število  (3) | – | 51,0 | – | EN ISO 5165
  EN 15195
  EN 16715
  EN 17155 |
| Korozivnost bakrenega traku (3 h pri 50 °C) | ocena | razred 1 | EN ISO 2160 |
| Oksidacijska stabilnost (pri 110 °C) | h | 8,0 | – | EN 14112
  EN 15751 |
| Kislinsko število | mg KOH/g | – | 0,50 | EN 14104 |
| Jodovo število | g joda/100 g | – | 120 | EN 14111
  EN 16300 |
| Metil ester linolenske kisline | % (m/m) | – | 12,0 | EN 14103 |
| Metil estri, večkrat nenasičeni (≥ 4 dvojne vezi) | % (m/m) | – | 1,00 | EN 15779 |
| Vsebnost metanola | % (m/m) | – | 0,20 | EN 14110 |
| Vsebnost monogliceridov | % (m/m) | – | 0,70 | EN 14105 |
| Vsebnost digliceridov | % (m/m) | – | 0,20 | EN 14105 |
| Vsebnost trigliceridov | % (m/m) | – | 0,20 | EN 14105 |
| Prosti glicerol | % (m/m) | – | 0,02 | EN 14105
  EN 14106 |
| Skupaj glicerol | % (m/m) | – | 0,25 | EN 14105 |
| Vsebnost vode | % (m/m) | – | 0,050 | EN ISO 12937 |
| Skupaj nečistoče | mg/kg | – | 24 | EN 12662 |
| Vsebnost sulfatnega pepela | % (m/m) | – | 0,02 | ISO 3987 |
| Vsebnost žvepla | mg/kg | – | 10,0 | EN ISO 20846
  EN ISO 20884
  EN ISO 13032 |
| Kovine iz skupine I (Na + K) | mg/kg | – | 5,0 | EN 14108
  EN 14109
  EN 14538 |
| Kovine iz skupine II (Ca+Mg) | mg/kg | – | 5,0 | EN 14538 |
| Vsebnost fosforja | mg/kg | – | 4,0 | EN 14107
  EN 16294 |

(3)

v Prilogi IX se pod naslovom „Tehnični podatki o gorivih za preskušanje motorjev na kompresijski vžig in motorjev na kombinirano gorivo“ za tabelo „Tip: Dizelsko gorivo (B7)“ vstavi naslednja tabela:

„
  Tip: čisti biodizel (B100) za motorje na kompresijski vžig

Tip: čisti biodizel (B100)

Parameter

Enota

Mejne vrednosti

Preskusna metoda

najnižja

najvišja

Vsebnost FAME

% (m/m)

96,5

–

EN 14103

Gostota pri 15 °C

kg/m3

3

860

900

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Viskoznost pri 40 °C  (1)

1

mm2/s

2

3,50

5,00

EN ISO 3104

EN 16896

Plamenišče

°C

101

–

EN ISO 2719

EN ISO 3679 (2)

2

Cetansko število  (3)

3

–

51,0

–

EN ISO 5165

EN 15195

EN 16715

EN 17155

Korozivnost bakrenega traku (3 h pri 50 °C)

ocena

razred 1

EN ISO 2160

Oksidacijska stabilnost (pri 110 °C)

h

8,0

–

EN 14112

EN 15751

Kislinsko število

mg KOH/g

–

0,50

EN 14104

Jodovo število

g joda/100 g

–

120

EN 14111

EN 16300

Metil ester linolenske kisline

% (m/m)

–

12,0

EN 14103

Metil estri, večkrat nenasičeni (≥ 4 dvojne vezi)

% (m/m)

–

1,00

EN 15779

Vsebnost metanola

% (m/m)

–

0,20

EN 14110

Vsebnost monogliceridov

% (m/m)

–

0,70

EN 14105

Vsebnost digliceridov

% (m/m)

–

0,20

EN 14105

Vsebnost trigliceridov

% (m/m)

–

0,20

EN 14105

Prosti glicerol

% (m/m)

–

0,02

EN 14105

EN 14106

Skupaj glicerol

% (m/m)

–

0,25

EN 14105

Vsebnost vode

% (m/m)

–

0,050

EN ISO 12937

Skupaj nečistoče

mg/kg

–

24

EN 12662

Vsebnost sulfatnega pepela

% (m/m)

–

0,02

ISO 3987

Vsebnost žvepla

mg/kg

–

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

EN ISO 13032

Kovine iz skupine I (Na + K)

mg/kg

–

5,0

EN 14108

EN 14109

EN 14538

Kovine iz skupine II (Ca+Mg)

mg/kg

–

5,0

EN 14538

Vsebnost fosforja

mg/kg

–

4,0

EN 14107

EN 16294

---

(*1)  Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).“;“

*1

---

(1)  Če je CFPP –20 °C ali manj, se viskoznost meri pri –20 °C. Izmerjena vrednost ne presega 48 mm2/s. V tem primeru se zaradi nenewtonskega obnašanja v dvofaznem sistemu uporabijo standardne preskusne metode brez podatkov o natančnosti.

1

2

(2)  Uporabita se 2-mililitrski vzorec in naprava, opremljena z napravo za toplotno zaznavanje.

2

(3)  Določitev izpeljanega cetanskega števila za FAME ni vključena v določitve natančnosti nekaterih preskusnih metod.“.

3

---

SKLEPI

| 7.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/71 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/71

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/2384

z dne 25. novembra 2022

o odobritvi, v imenu Evropske unije, spremembe seznama specifičnih obvez Unije na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS), da se vanj vključi Priloga 1 k Izjavi o zaključku pogajanj o domači zakonodaji v zvezi s storitvami

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91, člena 100(2) in člena 207(4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(6)(a)(v), Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na 11. ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (STO) je skupina 59 članic STO, vključno z Unijo, izdala skupno ministrsko izjavo o domači zakonodaji v zvezi s storitvami, s katero je sprožila mnogostransko pobudo za pogajanja o pravilih o domači zakonodaji v zvezi s storitvami. |
| --- | --- |

(1)

Na 11. ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (STO) je skupina 59 članic STO, vključno z Unijo, izdala skupno ministrsko izjavo o domači zakonodaji v zvezi s storitvami, s katero je sprožila mnogostransko pobudo za pogajanja o pravilih o domači zakonodaji v zvezi s storitvami.

| (2) | Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 207(3) Pogodbe. Število udeleženk pri tej večstranski pobudi iz skupne izjave se je sčasoma povečalo na 67 članic STO. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 207(3) Pogodbe. Število udeleženk pri tej večstranski pobudi iz skupne izjave se je sčasoma povečalo na 67 članic STO.

| (3) | Udeleženke teh pogajanj so 2. decembra 2021 izdale Izjavo o zaključku pogajanj o domači zakonodaji v zvezi s storitvami (v nadaljnjem besedilu: izjava), v kateri so razglasile uspešen zaključek pogajanj. Udeleženke so izpostavile zaključek pogajanj o Referenčnem dokumentu o domači zakonodaji v zvezi s storitvami, ki je naveden v Prilogi 1 k izjavi. Prav tako so pozdravile sezname specifičnih obvez v okviru GATS , ki so jih članice STO predložile kot prispevke k zaključku pogajanj in so priložene k izjavi kot Priloga 2. |
| --- | --- |

(3)

Udeleženke teh pogajanj so 2. decembra 2021 izdale Izjavo o zaključku pogajanj o domači zakonodaji v zvezi s storitvami (v nadaljnjem besedilu: izjava), v kateri so razglasile uspešen zaključek pogajanj. Udeleženke so izpostavile zaključek pogajanj o Referenčnem dokumentu o domači zakonodaji v zvezi s storitvami, ki je naveden v Prilogi 1 k izjavi. Prav tako so pozdravile sezname specifičnih obvez v okviru GATS , ki so jih članice STO predložile kot prispevke k zaključku pogajanj in so priložene k izjavi kot Priloga 2.

| (4) | Udeleženke pri tej izjavi nameravajo v skladu z oddelkom 1 te priloge pravila, opredeljena v Prilogi 1, vključiti na svoje sezname specifičnih obvez v okviru GATS kot dodatne obveze. V skladu z odstavkom 5 izjave naj bi udeleženke svoje sezname specifičnih obvez v okviru GATS v skladu s postopki za potrjevanje popravkov ali izboljšav seznamov specifičnih obvez predložile v potrditev v 12 mesecih od datuma izjave, s pridržkom zaključka potrebnih nacionalnih postopkov. |
| --- | --- |

(4)

Udeleženke pri tej izjavi nameravajo v skladu z oddelkom 1 te priloge pravila, opredeljena v Prilogi 1, vključiti na svoje sezname specifičnih obvez v okviru GATS kot dodatne obveze. V skladu z odstavkom 5 izjave naj bi udeleženke svoje sezname specifičnih obvez v okviru GATS v skladu s postopki za potrjevanje popravkov ali izboljšav seznamov specifičnih obvez predložile v potrditev v 12 mesecih od datuma izjave, s pridržkom zaključka potrebnih nacionalnih postopkov.

| (5) | Unija bi morala v skladu z izjavo predložiti STO potrebne spremembe svojega seznama specifičnih obvez v okviru GATS, kot so določene na začasnem seznamu specifičnih obvez Unije. |
| --- | --- |

(5)

Unija bi morala v skladu z izjavo predložiti STO potrebne spremembe svojega seznama specifičnih obvez v okviru GATS, kot so določene na začasnem seznamu specifičnih obvez Unije.

| (6) | Vključitev pravil iz Priloge 1 k izjavi kot dodatnih obvez na seznam specifičnih obvez Unije v okviru GATS bi bilo treba odobriti v imenu Unije – |
| --- | --- |

(6)

Vključitev pravil iz Priloge 1 k izjavi kot dodatnih obvez na seznam specifičnih obvez Unije v okviru GATS bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vključitev pravil opredeljenih v Prilogi 1 k Izjavi o zaključku pogajanj o domači zakonodaji v zvezi s storitvami na seznam specifičnih obvez Unije v okviru GATS se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo izjave in začasni seznam specifičnih obvez Unije sta priložena temu sklepu.

Člen 2

Komisija je pooblaščena, da predloži STO potrebne spremembe seznama specifičnih obvez Unije v okviru GATS, kot so določene na začasnem seznamu specifičnih obvez Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. novembra 2022

Za Svet

predsednik

J. SÍKELA

---

(1)  Odobritev z dne 10. novembra 2022 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

---

WT/L/1129 z dne 2. decembra 2021

IZJAVA O ZAKLJUČKU POGAJANJ O NACIONALNEM UREJANJU STORITEV

Ta izjava se izdaja na zahtevo Albanije, Argentine, Avstralije, Kraljevine Bahrajn, Brazilije, Kanade, Čila, Kitajske, Kolumbije, Kostarike, Salvadorja, Evropske unije, Hongkonga (Kitajska), Islandije, Izraela, Japonske, Kazahstana, Republike Koreje, Lihtenštajna, Mavricija, Mehike, Republike Moldavije, Črne gore, Nove Zelandije, Nigerije, Severne Makedonije, Norveške, Paragvaja, Peruja, Filipinov, Ruske federacije, Kraljevine Saudove Arabije, Singapurja, Švice, Ločenega carinskega območja Tajvan, Penghu, Kinmen in Matsu, Tajske, Turčije, Ukrajine, Združenega kraljestva, Združenih držav, Urugvaja.

| 1. | Naslednje članice Svetovne trgovinske organizacije (STO): | Albanija |
| --- | --- | --- |

1.

Albanija

| | Argentina |
| --- | --- |

Argentina

| | Avstralija |
| --- | --- |

Avstralija

| | Kraljevina Bahrajn |
| --- | --- |

Kraljevina Bahrajn

| | Brazilija |
| --- | --- |

Brazilija

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Čile |
| --- | --- |

Čile

| | Kitajska |
| --- | --- |

Kitajska

| | Kolumbija |
| --- | --- |

Kolumbija

| | Kostarika |
| --- | --- |

Kostarika

| | Salvador |
| --- | --- |

Salvador

| | Evropska unija |
| --- | --- |

Evropska unija

| | Hongkong, Kitajska |
| --- | --- |

Hongkong, Kitajska

| | Islandija |
| --- | --- |

Islandija

| | Izrael |
| --- | --- |

Izrael

| | Japonska |
| --- | --- |

Japonska

| | Kazahstan |
| --- | --- |

Kazahstan

| | Republika Koreja |
| --- | --- |

Republika Koreja

| | Lihtenštajn |
| --- | --- |

Lihtenštajn

| | Mavricij |
| --- | --- |

Mavricij

| | Mehika |
| --- | --- |

Mehika

| | Republika Moldavija |
| --- | --- |

Republika Moldavija

| | Črna gora |
| --- | --- |

Črna gora

| | Nova Zelandija |
| --- | --- |

Nova Zelandija

| | Nigerija |
| --- | --- |

Nigerija

| | Severna Makedonija |
| --- | --- |

Severna Makedonija

| | Norveška |
| --- | --- |

Norveška

| | Paragvaj |
| --- | --- |

Paragvaj

| | Peru |
| --- | --- |

Peru

| | Filipini |
| --- | --- |

Filipini

| | Ruska federacija |
| --- | --- |

Ruska federacija

| | Kraljevina Saudova Arabija |
| --- | --- |

Kraljevina Saudova Arabija

| | Singapur |
| --- | --- |

Singapur

| | Švica |
| --- | --- |

Švica

| | Ločeno carinsko območje Tajvan, Penghu, Kinmen in Matsu |
| --- | --- |

Ločeno carinsko območje Tajvan, Penghu, Kinmen in Matsu

| | Tajska |
| --- | --- |

Tajska

| | Turčija |
| --- | --- |

Turčija

| | Ukrajina |
| --- | --- |

Ukrajina

| | Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

Združeno kraljestvo

| | Združene države |
| --- | --- |

Združene države

| | Urugvaj |
| --- | --- |

Urugvaj

v nadaljnjem besedilu: udeleženke,

| | z nadaljevanjem zaveze, ki je bila razglašena 13. decembra 2017 na 11. zasedanju ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (WT/MIN(17)/61) in ponovno potrjena 23. maja 2019 (WT/L/1059), ter ob stalnem priznavanju pomena dobrega pravnega urejanja pri olajševanju trgovine s storitvami |
| --- | --- |

z nadaljevanjem zaveze, ki je bila razglašena 13. decembra 2017 na 11. zasedanju ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (WT/MIN(17)/61) in ponovno potrjena 23. maja 2019 (WT/L/1059), ter ob stalnem priznavanju pomena dobrega pravnega urejanja pri olajševanju trgovine s storitvami

| | razglašajo uspešen zaključek pogajanj v okviru skupne pobude o nacionalnem urejanju storitev. |
| --- | --- |

razglašajo uspešen zaključek pogajanj v okviru skupne pobude o nacionalnem urejanju storitev.

| 2. | Udeleženke izpostavljajo zaključek pogajanj o referenčnem dokumentu o nacionalnem urejanju storitev (INF/SDR/2 z dne 26. novembra 2021, Priloga 1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Udeleženke pozdravljajo sezname specifičnih obvez (INF/SDR/3/Rev.1 z dne 2. decembra 2021, Priloga 2), ki so bili predloženi kot njihovi prispevki k zaključku pogajanj. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Udeleženke nameravajo v skladu z oddelkom I referenčnega dokumenta pravila iz referenčnega dokumenta vključiti na svoje sezname GATS kot dodatne obveze. |
| --- | --- |

4.

| 5. | S pridržkom zaključka vseh potrebnih nacionalnih postopkov naj bi udeleženke svoje sezname specifičnih obvez v skladu s postopki za potrjevanje popravkov ali izboljšav seznamov specifičnih obvez (S/L/84 z dne 14. aprila 2000) predložile v potrditev v 12 mesecih od datuma izjave. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Udeleženke se nameravajo v šestih mesecih od datuma te izjave sestati, da bi posredovale najnovejše informacije o svojem napredku pri dokončanju potrebnih nacionalnih postopkov in ocenile, ali je njihove sezname specifičnih obvez mogoče predložiti v potrditev pred rokom iz odstavka 5. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Udeleženke pozdravljajo morebitne druge članice STO, ki bi se pridružile izjavi, da bi pravila iz referenčnega dokumenta v skladu z oddelkom I referenčnega dokumenta vključile na svoje sezname GATS kot dodatne obveze. |
| --- | --- |

7.

---

PRILOGA 1

INF/SDR/2 z dne 26. novembra 2021

SKUPNA POBUDA O NACIONALNEM UREJANJU STORITEV

REFERENČNI DOKUMENT O NACIONALNEM UREJANJU STORITEV

ODDELEK I

| 1. | Članice so sprejele pravila o nacionalnem urejanju storitev iz tega referenčnega dokumenta (v nadaljnjem besedilu: pravila) s ciljem oblikovanja določb Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu z odstavkom 4 člena VI Sporazuma (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Članice se zavedajo težav, s katerimi se lahko srečujejo ponudniki storitev, zlasti tisti iz članic, ki so države v razvoju, pri izpolnjevanju ukrepov v zvezi z zahtevami in postopki za izdajo dovoljenj, zahtevami in postopki glede kvalifikacij in tehničnimi standardi drugih članic, ter zlasti specifičnih težav, s katerimi se lahko srečujejo ponudniki storitev iz članic, ki so najmanj razvite države. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Članice priznavajo pravico do urejanja in sprejemanja novih predpisov o opravljanju storitev na svojem ozemlju, da bi izpolnile svoje cilje politike. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Članice tudi priznavajo, da obstajajo nesorazmerja glede stopnje razvoja predpisov o storitvah v različnih državah, zlasti v primeru članic, ki so države v razvoju ali najmanj razvite države. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pravila se ne razlagajo tako, kot da bi predpisovala ali nalagala posebne regulativne določbe v zvezi z njihovim izvajanjem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pravila se ne razlagajo tako, kot da bi zmanjševala obveznosti članic iz Sporazuma. |
| --- | --- |

6.

Zajeti sektorji in pravila za vključevanje na seznam

| 7. | Članice na svoje sezname vključijo pravila iz oddelka II kot dodatne obveze v skladu s členom XVIII Sporazuma. Lahko se odločijo, da za svoje obveze na področju finančnih storitev na svoje sezname vključijo alternativna pravila iz oddelka III. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pravila, določena v skladu z odstavkom 7 tega oddelka, se uporabljajo, kadar se prevzamejo specifične obveze. Poleg tega se članice spodbuja, da na svoje sezname vključijo dodatne sektorje, za katere veljajo pravila. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Članice lahko pravila iz odstavka 22(d) oddelka II in odstavka 19(d) oddelka III izvzamejo iz dodatnih obvez, predvidenih v odstavku 7 tega oddelka. |
| --- | --- |

9.

Razvoj

Prehodna obdobja za članice, ki so države v razvoju

| 10. | Članica, ki je država v razvoju, lahko določi posebna pravila za izvajanje na določen dan po prehodnem obdobju, ki ni daljše od sedmih let od začetka veljavnosti teh pravil. Področje, za katero se določijo pravila, je lahko omejeno na posamezne storitvene sektorje ali podsektorje. Prehodna obdobja se vključijo v ustrezne sezname specifičnih obvez. Članica, ki je država v razvoju in zahteva podaljšano prehodno obdobje za izvajanje, predloži zahtevek v skladu z ustreznimi postopki (2). Članice z razumevanjem obravnavajo take zahtevke in pri tem upoštevajo posebne okoliščine članice, ki je vložila zahtevek. |
| --- | --- |

10.

Sodelovanje članic, ki so najmanj razvite države

| 11. | Članice, ki so najmanj razvite države, vključijo pravila na sezname specifičnih obvez v skladu z odstavkom 7 tega oddelka najpozneje šest mesecev preden se jim odvzame status najmanj razvite države. Članice, ki so najmanj razvite države, lahko takrat določijo prehodna obdobja v skladu z odstavkom 10 tega oddelka. Članice, ki so najmanj razvite države, se kljub temu spodbuja, naj ta pravila uporabljajo še pred spremembo statusa, in sicer v obsegu, ki je skladen z njihovimi možnostmi za izvajanje. |
| --- | --- |

11.

Tehnična pomoč in gradnja zmogljivosti

| 12. | Članice, ki so razvite države ali države v razvoju in ki imajo možnosti za to, se spodbuja, da članicam, ki so države v razvoju, in zlasti članicam, ki so najmanj razvite države, na njihovo prošnjo in pod medsebojno dogovorjenimi pogoji zagotovijo posebno tehnično pomoč in gradnjo zmogljivosti, namen česar je med drugim:






  (a) | razvoj in krepitev institucionalnih in regulativnih zmogljivosti za urejanje ponudbe storitev in izvajanje teh pravil, zlasti glede določb in sektorjev, za katere veljajo prehodna obdobja; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

razvoj in krepitev institucionalnih in regulativnih zmogljivosti za urejanje ponudbe storitev in izvajanje teh pravil, zlasti glede določb in sektorjev, za katere veljajo prehodna obdobja;

| (b) | pomoč ponudnikom storitev iz članic, ki so države v razvoju, in zlasti članic, ki so najmanj razvite države, pri izpolnjevanju ustreznih zahtev in postopkov na izvoznih trgih; |
| --- | --- |

(b)

pomoč ponudnikom storitev iz članic, ki so države v razvoju, in zlasti članic, ki so najmanj razvite države, pri izpolnjevanju ustreznih zahtev in postopkov na izvoznih trgih;

| (c) | olajšanje oblikovanja tehničnih standardov in sodelovanja članic, ki so države v razvoju, in zlasti članic, ki so najmanj razvite države, ki se soočajo z omejenimi viri, v ustreznih mednarodnih organizacijah ter |
| --- | --- |

(c)

olajšanje oblikovanja tehničnih standardov in sodelovanja članic, ki so države v razvoju, in zlasti članic, ki so najmanj razvite države, ki se soočajo z omejenimi viri, v ustreznih mednarodnih organizacijah ter

| (d) | pomoč prek javnih ali zasebnih organov in ustreznih mednarodnih organizacij ponudnikom storitev iz članic, ki so države v razvoju, in zlasti članic, ki so najmanj razvite države, pri gradnji njihovih dobavnih zmogljivosti in izpolnjevanju domačih predpisov. |
| --- | --- |

(d)

pomoč prek javnih ali zasebnih organov in ustreznih mednarodnih organizacij ponudnikom storitev iz članic, ki so države v razvoju, in zlasti članic, ki so najmanj razvite države, pri gradnji njihovih dobavnih zmogljivosti in izpolnjevanju domačih predpisov.

ODDELEK II – PRAVILA O NACIONALNEM UREJANJU STORITEV

Področje uporabe pravil

| 1. | Ta pravila se uporabljajo za ukrepe članic v zvezi z zahtevami in postopki za izdajo dovoljenj, zahtevami in postopki glede kvalifikacij in tehničnimi standardi, ki vplivajo na trgovino s storitvami. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ta pravila se ne uporabljajo za pogoje, omejitve ali kvalifikacije, določene na seznamih članic v skladu s členom XVI ali XVII Sporazuma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za namene teh pravil „dovoljenje“ pomeni dovoljenje za opravljanje storitve, ki izhaja iz postopka, ki mu mora slediti prosilec, da dokaže skladnost z zahtevami za izdajo dovoljenj, zahtevami glede kvalifikacij ali tehničnimi standardi. |
| --- | --- |

3.

Predložitev zahtevkov

| 4. | Vsaka članica se v največji možni meri izogiba temu, da bi od vložnika zahtevala, da bi se moral za vsako vlogo za izdajo dovoljenja obrniti na več kot en pristojni organ. Če je storitev v pristojnosti več pristojnih organov, se lahko zahteva več vlog za izdajo dovoljenja. |
| --- | --- |

4.

Roki za oddajo vlog

| 5. | Če članica zahteva dovoljenje za opravljanje storitve, zagotovi, da njeni pristojni organi dovolijo vložitev vloge kadar koli v letu, kolikor je to izvedljivo (3). Če obstaja določen rok za vložitev vloge, članica zagotovi, da pristojni organi omogočijo razumen rok za to. |
| --- | --- |

5.

Elektronske vloge in sprejemanje kopij

| 6. | Če članica zahteva dovoljenje za opravljanje storitve, zagotovi, da si njeni pristojni organi:






  (a) | ob upoštevanju nasprotujočih si prioritet in omejenih virov prizadevajo sprejemati vloge v elektronski obliki ter |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

ob upoštevanju nasprotujočih si prioritet in omejenih virov prizadevajo sprejemati vloge v elektronski obliki ter

| (b) | namesto originalnih dokumentov sprejemajo kopije dokumentov, ki so overjene v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi članice, razen če pristojni organi zahtevajo originalne dokumente za zaščito celovitosti postopka izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(b)

namesto originalnih dokumentov sprejemajo kopije dokumentov, ki so overjene v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi članice, razen če pristojni organi zahtevajo originalne dokumente za zaščito celovitosti postopka izdaje dovoljenja.

Obravnava vlog

| 7. | Če članica zahteva dovoljenje za opravljanje storitve, zagotovi, da si njeni pristojni organi:






  (a) | določijo okvirne roke za obravnavo vloge, kolikor je to izvedljivo; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

določijo okvirne roke za obravnavo vloge, kolikor je to izvedljivo;

| (b) | na zahtevo vložnika brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo informacije v zvezi s statusom vloge; |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo vložnika brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo informacije v zvezi s statusom vloge;

| (c) | brez nepotrebnega odlašanja potrdijo popolnost vloge za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice, kolikor je to izvedljivo; |
| --- | --- |

(c)

brez nepotrebnega odlašanja potrdijo popolnost vloge za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice, kolikor je to izvedljivo;

| (d) | če štejejo, da je vloga popolna za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice (4), v razumnem času po predložitvi vloge zagotovijo:






  (i) | da je obravnava vloge končana ter |
| --- | --- | --- |

(d)

če štejejo, da je vloga popolna za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice (4), v razumnem času po predložitvi vloge zagotovijo:

(i)

da je obravnava vloge končana ter

| (ii) | da se prosilec obvesti o odločitvi v zvezi z vlogo (5), po možnosti pisno; (6) |
| --- | --- |

(ii)

da se prosilec obvesti o odločitvi v zvezi z vlogo (5), po možnosti pisno; (6)

| (e) | če štejejo, da je vloga nepopolna za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice, v razumnem času, kolikor je to izvedljivo:






  (i) | vložnika obvestijo, da je vloga nepopolna; |
| --- | --- | --- |

(e)

če štejejo, da je vloga nepopolna za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice, v razumnem času, kolikor je to izvedljivo:

(i)

vložnika obvestijo, da je vloga nepopolna;

| (ii) | na zahtevo vložnika navedejo dodatne informacije, potrebne za dopolnitev vloge, ali kako drugače sporočijo, zakaj se vloga šteje za nepopolno, ter |
| --- | --- |

(ii)

na zahtevo vložnika navedejo dodatne informacije, potrebne za dopolnitev vloge, ali kako drugače sporočijo, zakaj se vloga šteje za nepopolno, ter

| (iii) | vložniku zagotovijo možnost (7), da predloži dodatne informacije, ki so potrebne za dopolnitev vloge; |
| --- | --- |

(iii)

vložniku zagotovijo možnost (7), da predloži dodatne informacije, ki so potrebne za dopolnitev vloge;

če nič od navedenega ni izvedljivo in je vloga zavrnjena kot nepopolna, o tem v razumnem roku obvestijo vlagatelja ter

| (f) | če je vloga zavrnjena bodisi na njihovo pobudo bodisi na zahtevo vložnika, obvestijo vložnika o razlogih za zavrnitev, kolikor je to izvedljivo, in po potrebi o postopkih za ponovno predložitev vloge. Vložniku se ne sme preprečiti, da predloži drugo vlogo (8), zgolj zaradi predhodno zavrnjene vloge. |
| --- | --- |

(f)

če je vloga zavrnjena bodisi na njihovo pobudo bodisi na zahtevo vložnika, obvestijo vložnika o razlogih za zavrnitev, kolikor je to izvedljivo, in po potrebi o postopkih za ponovno predložitev vloge. Vložniku se ne sme preprečiti, da predloži drugo vlogo (8), zgolj zaradi predhodno zavrnjene vloge.

| 8. | Pristojni organi članice zagotovijo, da začne dovoljenje po izdaji veljati brez nepotrebnega odlašanja ob upoštevanju veljavnih pogojev (9). |
| --- | --- |

8.

Pristojbine

| 9. | Vsaka članica zagotovi, da so pristojbine za izdajo dovoljenja (10), ki jih zaračunavajo njeni pristojni organi, razumne, pregledne, temeljijo na pooblastilu, določenem v ukrepu, in same po sebi ne omejujejo opravljanja zadevne storitve. |
| --- | --- |

9.

Ocena kvalifikacij

| 10. | Če članica zahteva pregled za izdajo dovoljenja za opravljanje storitev, zagotovi, da njeni pristojni organi tak pregled načrtujejo v razumno pogostih časovnih presledkih in da vložnikom zagotovijo razumno obdobje, v katerem lahko zaprosijo za pregled. Ob upoštevanju stroškov, upravnega bremena in celovitosti zadevnih postopkov se članice spodbuja, da sprejmejo zahtevke za take preglede v elektronski obliki in razmislijo o uporabi elektronskih sredstev pri drugih vidikih postopka pregleda, kolikor je to izvedljivo. |
| --- | --- |

10.

Priznavanje

| 11. | Kadar so strokovni organi članic zainteresirani za vzpostavitev dialoga o vprašanjih, povezanih s priznavanjem poklicnih kvalifikacij, izdajanjem dovoljenj ali registracijo, bi morale zadevne članice razmisliti o podpori dialogu teh organov, kadar se to zahteva in je primerno. |
| --- | --- |

11.

Neodvisnost

| 12. | Če članica sprejme ali ohrani ukrepe v zvezi z dovoljenjem za opravljanje storitve, zagotovi, da njeni pristojni organi sprejemajo in upravljajo svoje odločitve neodvisno od katerega koli ponudnika storitve, za katero se zahteva dovoljenje (11). |
| --- | --- |

12.

Objava in razpoložljive informacije

| 13. | Če članica zahteva dovoljenje za opravljanje storitve v skladu s členom III Sporazuma, takoj objavi (12) ali kako drugače da javnosti v pisni obliki na voljo informacije, ki jih ponudniki storitve ali osebe, ki želijo opravljati storitev, potrebujejo za izpolnjevanje zahtev in postopkov za pridobitev, ohranitev, spremembo in podaljšanje takega dovoljenja. Te informacije, če obstajajo, med drugim vključujejo:






  (a) | zahteve in postopke; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

zahteve in postopke;

| (b) | kontaktne podatke ustreznih pristojnih organov; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke ustreznih pristojnih organov;

| (c) | pristojbine; |
| --- | --- |

(c)

pristojbine;

| (d) | tehnične standarde; |
| --- | --- |

(d)

tehnične standarde;

| (e) | postopke za pritožbo ali pregled odločitev v zvezi z vlogami; |
| --- | --- |

(e)

postopke za pritožbo ali pregled odločitev v zvezi z vlogami;

| (f) | postopke za spremljanje ali uveljavljanje skladnosti s pogoji glede izdaje dovoljenj ali kvalifikacij; |
| --- | --- |

(f)

postopke za spremljanje ali uveljavljanje skladnosti s pogoji glede izdaje dovoljenj ali kvalifikacij;

| (g) | možnosti za sodelovanje javnosti, na primer na razpravah ali s predložitvijo pripomb ter |
| --- | --- |

(g)

možnosti za sodelovanje javnosti, na primer na razpravah ali s predložitvijo pripomb ter

| (h) | okvirne roke za obravnavo vlog. |
| --- | --- |

(h)

okvirne roke za obravnavo vlog.

Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti

| 14. | Kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov, članice (13) vnaprej objavijo:






  (a) | svoje zakone in druge predpise v splošni uporabi, ki jih predlagajo za sprejetje v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje uporabe odstavka 1 tega oddelka, ali |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

svoje zakone in druge predpise v splošni uporabi, ki jih predlagajo za sprejetje v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje uporabe odstavka 1 tega oddelka, ali

| (b) | dokumente, ki vsebujejo dovolj podrobnosti o morebitnem takem novem zakonu ali predpisu, da lahko zainteresirane osebe in druge članice ocenijo, ali in kako bi bili lahko njihovi interesi znatno prizadeti. |
| --- | --- |

(b)

dokumente, ki vsebujejo dovolj podrobnosti o morebitnem takem novem zakonu ali predpisu, da lahko zainteresirane osebe in druge članice ocenijo, ali in kako bi bili lahko njihovi interesi znatno prizadeti.

| 15. | Članice se spodbuja, da, kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov, uporabljajo odstavek 14 tega oddelka za postopke in upravne odločbe v splošni uporabi, ki jih predlagajo za sprejetje v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje uporabe odstavka 1 tega oddelka. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov, članice zainteresiranim osebam in drugim članicam zagotovijo razumne možnosti, da izrazijo svoje mnenje o predlaganih ukrepih ali dokumentih, objavljenih v skladu z odstavkom 14 ali 15 tega oddelka. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov članice upoštevajo pripombe, prejete v skladu z odstavkom 16 tega oddelka (14). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Z objavo zakona ali drugega predpisa iz odstavka 14(a) tega oddelka ali pred njuno objavo, se članice spodbuja, da pojasnijo namen in utemeljitev zakona ali predpisa, kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Članice si, kolikor je to izvedljivo, prizadevajo zagotoviti razumno obdobje med objavo besedila zakona ali drugega predpisa iz odstavka 14(a) tega oddelka in datumom, ko morajo ponudniki storitev ravnati v skladu z zakonom ali drugim predpisom. |
| --- | --- |

19.

Informacijske točke

| 20. | Članice ohranijo ali vzpostavijo ustrezne mehanizme za odgovarjanje na poizvedbe ponudnikov storitve ali oseb, ki želijo opravljati storitev, v zvezi z ukrepi iz odstavka 1 tega oddelka (15). Članice se lahko odločijo, da taka vprašanja naslovijo prek informacijskih in kontaktnih točk, vzpostavljenih v skladu s členoma III in IV Sporazuma, ali katerih koli drugih ustreznih mehanizmov. |
| --- | --- |

20.

Tehnični standardi

| 21. | Članice pri sprejemanju tehničnih standardov spodbujajo svoje pristojne organe, naj sprejmejo tehnične standarde, ki so bili oblikovani v okviru odprtega in preglednega postopka, in spodbujajo vse organe, vključno z ustreznimi mednarodnimi organizacijami (16), ki so bili imenovani za oblikovanje tehničnih standardov, naj pri tem uporabijo odprt in pregleden postopek. |
| --- | --- |

21.

Oblikovanje ukrepov

| 22. | Če članica sprejme ali ohrani ukrepe v zvezi z izdajo dovoljenja za opravljanje storitve, zagotovi, da:






  (a) | taki ukrepi temeljijo na objektivnih in preglednih merilih; (17) |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

taki ukrepi temeljijo na objektivnih in preglednih merilih; (17)

| (b) | so postopki nepristranski in primerni, da lahko prosilci dokažejo, ali izpolnjujejo zahteve, če take zahteve obstajajo; |
| --- | --- |

(b)

so postopki nepristranski in primerni, da lahko prosilci dokažejo, ali izpolnjujejo zahteve, če take zahteve obstajajo;

| (c) | postopki sami po sebi ne preprečujejo neupravičeno izpolnjevanja zahtev ter |
| --- | --- |

(c)

postopki sami po sebi ne preprečujejo neupravičeno izpolnjevanja zahtev ter

| (d) | ti ukrepi ne diskriminirajo med moškimi in ženskami (18). |
| --- | --- |

(d)

ti ukrepi ne diskriminirajo med moškimi in ženskami (18).

DDELEK III – ALTERNATIVNA PRAVILA O NACIONALNEM UREJANJU STORITEV ZA FINANČNE STORITVE

Področje uporabe

| 1. | Ta pravila se uporabljajo za ukrepe članic v zvezi z zahtevami in postopki za izdajo dovoljenj ter zahtevami in postopki glede kvalifikacij, ki vplivajo na trgovino s finančnimi storitvami, kot je opredeljeno v Prilogi GATS o finančnih storitvah. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ta pravila se ne uporabljajo za pogoje, omejitve ali kvalifikacije, določene na seznamih članic v skladu s členom XVI ali XVII Sporazuma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za namene teh pravil „dovoljenje“ pomeni dovoljenje za opravljanje storitve, ki izhaja iz postopka, ki mu mora slediti prosilec, da dokaže skladnost z zahtevami za izdajo dovoljenj ali zahtevami glede kvalifikacij. |
| --- | --- |

3.

Roki za oddajo vlog

| 4. | Če članica zahteva dovoljenje za opravljanje storitve, zagotovi, da njeni pristojni organi dovolijo vložitev vloge kadar koli v letu, kolikor je to izvedljivo (19). Če obstaja določen rok za vložitev vloge, članica zagotovi, da pristojni organi omogočijo razumen rok za to. |
| --- | --- |

4.

Elektronske vloge in sprejemanje kopij

| 5. | Če članica zahteva dovoljenje za opravljanje storitve, zagotovi, da si njeni pristojni organi:






  (a) | ob upoštevanju nasprotujočih si prioritet in omejenih virov prizadevajo sprejemati vloge v elektronski obliki ter |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

ob upoštevanju nasprotujočih si prioritet in omejenih virov prizadevajo sprejemati vloge v elektronski obliki ter

| (b) | namesto originalnih dokumentov sprejemajo kopije dokumentov, ki so overjene v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi članice, razen če pristojni organi zahtevajo originalne dokumente za zaščito celovitosti postopka izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(b)

namesto originalnih dokumentov sprejemajo kopije dokumentov, ki so overjene v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi članice, razen če pristojni organi zahtevajo originalne dokumente za zaščito celovitosti postopka izdaje dovoljenja.

Obravnava vlog

| 6. | Če članica zahteva dovoljenje za opravljanje storitve, zagotovi, da si njeni pristojni organi:






  (a) | določijo okvirne roke za obravnavo vloge, kolikor je to izvedljivo; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

določijo okvirne roke za obravnavo vloge, kolikor je to izvedljivo;

| (b) | na zahtevo vložnika brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo informacije v zvezi s statusom vloge; |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo vložnika brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo informacije v zvezi s statusom vloge;

| (c) | brez nepotrebnega odlašanja potrdijo popolnost vloge za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice, kolikor je to izvedljivo; |
| --- | --- |

(c)

brez nepotrebnega odlašanja potrdijo popolnost vloge za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice, kolikor je to izvedljivo;

| (d) | če štejejo, da je vloga popolna za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice (20), v razumnem času po predložitvi vloge zagotovijo:






  (i) | da je obravnava vloge končana ter |
| --- | --- | --- |

(d)

če štejejo, da je vloga popolna za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice (20), v razumnem času po predložitvi vloge zagotovijo:

(i)

da je obravnava vloge končana ter

| (ii) | da se prosilec obvesti o odločitvi v zvezi z vlogo (21), po možnosti pisno; (22) |
| --- | --- |

(ii)

da se prosilec obvesti o odločitvi v zvezi z vlogo (21), po možnosti pisno; (22)

| (e) | če štejejo, da je vloga nepopolna za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice, v razumnem času, kolikor je to izvedljivo:






  (i) | vložnika obvestijo, da je vloga nepopolna; |
| --- | --- | --- |

(e)

če štejejo, da je vloga nepopolna za obravnavo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov članice, v razumnem času, kolikor je to izvedljivo:

(i)

vložnika obvestijo, da je vloga nepopolna;

| (ii) | na zahtevo vložnika navedejo dodatne informacije, potrebne za dopolnitev vloge, ali kako drugače sporočijo, zakaj se vloga šteje za nepopolno, ter |
| --- | --- |

(ii)

na zahtevo vložnika navedejo dodatne informacije, potrebne za dopolnitev vloge, ali kako drugače sporočijo, zakaj se vloga šteje za nepopolno, ter

| (iii) | vložniku zagotovijo možnost (23), da predloži dodatne informacije, ki so potrebne za dopolnitev vloge; |
| --- | --- |

(iii)

vložniku zagotovijo možnost (23), da predloži dodatne informacije, ki so potrebne za dopolnitev vloge;

če nič od navedenega ni izvedljivo in je vloga zavrnjena kot nepopolna, o tem v razumnem roku obvestijo vlagatelja ter

| (f) | če je vloga zavrnjena bodisi na njihovo pobudo bodisi na zahtevo vložnika, obvestijo vložnika o razlogih za zavrnitev, kolikor je to izvedljivo, in po potrebi o postopkih za ponovno predložitev vloge. Vložniku se ne sme preprečiti, da predloži drugo vlogo (24), zgolj zaradi tega, ker je bila njegova vloga enkrat že zavrnjena. |
| --- | --- |

(f)

če je vloga zavrnjena bodisi na njihovo pobudo bodisi na zahtevo vložnika, obvestijo vložnika o razlogih za zavrnitev, kolikor je to izvedljivo, in po potrebi o postopkih za ponovno predložitev vloge. Vložniku se ne sme preprečiti, da predloži drugo vlogo (24), zgolj zaradi tega, ker je bila njegova vloga enkrat že zavrnjena.

| 7. | Pristojni organi članice zagotovijo, da začne dovoljenje po izdaji veljati brez nepotrebnega odlašanja ob upoštevanju veljavnih pogojev (25). |
| --- | --- |

7.

Pristojbine

| 8. | Članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi v zvezi s pristojbinami za izdajo dovoljenj (26), ki jih zaračunavajo, prosilcem posredujejo seznam pristojbin ali informacije o tem, kako se določijo zneski pristojbin. |
| --- | --- |

8.

Ocena kvalifikacij

| 9. | Če članica zahteva pregled za izdajo dovoljenja za opravljanje storitev, zagotovi, da njeni pristojni organi tak pregled načrtujejo v razumno pogostih časovnih presledkih in da vložnikom zagotovijo razumno obdobje, v katerem lahko zaprosijo za pregled. Ob upoštevanju stroškov, upravnega bremena in celovitosti zadevnih postopkov se članice spodbuja, da sprejmejo zahtevke za take preglede v elektronski obliki in razmislijo o uporabi elektronskih sredstev pri drugih vidikih postopka pregleda, kolikor je to izvedljivo. |
| --- | --- |

9.

Neodvisnost

| 10. | Če članica sprejme ali ohrani ukrepe v zvezi z dovoljenjem za opravljanje storitve, zagotovi, da njeni pristojni organi sprejemajo in upravljajo svoje odločitve neodvisno od katerega koli ponudnika storitve, za katero se zahteva dovoljenje (27). |
| --- | --- |

10.

Objava in razpoložljive informacije

| 11. | Če članica zahteva dovoljenje za opravljanje storitve v skladu s členom III Sporazuma in odstavkoma 6 in 8 tega oddelka, takoj objavi (28) ali kako drugače da javnosti v pisni obliki na voljo informacije, ki jih ponudniki storitve ali osebe, ki želijo opravljati storitev, potrebujejo za izpolnjevanje zahtev in postopkov za pridobitev, ohranitev, spremembo in podaljšanje takega dovoljenja. Te informacije, če obstajajo, med drugim vključujejo:






  (a) | zahteve in postopke; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

zahteve in postopke;

| (b) | kontaktne podatke ustreznih pristojnih organov; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke ustreznih pristojnih organov;

| (c) | postopke za pritožbo ali pregled odločitev v zvezi z vlogami; |
| --- | --- |

(c)

postopke za pritožbo ali pregled odločitev v zvezi z vlogami;

| (d) | postopke za spremljanje ali uveljavljanje skladnosti s pogoji glede izdaje dovoljenj ali kvalifikacij ter |
| --- | --- |

(d)

postopke za spremljanje ali uveljavljanje skladnosti s pogoji glede izdaje dovoljenj ali kvalifikacij ter

| (e) | možnosti za sodelovanje javnosti, na primer na razpravah ali s predložitvijo pripomb. |
| --- | --- |

(e)

možnosti za sodelovanje javnosti, na primer na razpravah ali s predložitvijo pripomb.

Možnost za predložitev pripomb in informacij pred začetkom veljavnosti

| 12. | Kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov, članice (29) vnaprej objavijo:






  (a) | svoje zakone in druge predpise v splošni uporabi, ki jih predlagajo za sprejetje v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje uporabe odstavka 1 tega oddelka, ali |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

svoje zakone in druge predpise v splošni uporabi, ki jih predlagajo za sprejetje v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje uporabe odstavka 1 tega oddelka, ali

| (b) | dokumente, ki vsebujejo dovolj podrobnosti o morebitnem takem novem zakonu ali predpisu, da lahko zainteresirane osebe in druge članice ocenijo, ali in kako bi bili lahko njihovi interesi znatno prizadeti. |
| --- | --- |

(b)

dokumente, ki vsebujejo dovolj podrobnosti o morebitnem takem novem zakonu ali predpisu, da lahko zainteresirane osebe in druge članice ocenijo, ali in kako bi bili lahko njihovi interesi znatno prizadeti.

| 13. | Članice se spodbuja, da, kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov, uporabljajo odstavek 12 tega oddelka za postopke in upravne odločbe v splošni uporabi, ki jih predlagajo za sprejetje v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje uporabe odstavka 1. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov, članice zainteresiranim osebam in drugim članicam zagotovijo razumne možnosti, da izrazijo svoje mnenje o predlaganih ukrepih ali dokumentih, objavljenih v skladu z odstavkom 12 ali 13 tega oddelka. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov članice upoštevajo pripombe, prejete v skladu z odstavkom 14 tega oddelka (30). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Z objavo zakona ali drugega predpisa iz odstavka 12(a) tega oddelka ali pred njuno objavo, se članice spodbuja, da pojasnijo namen in utemeljitev zakona ali predpisa, kolikor je to izvedljivo in na način, ki je skladen z njihovimi pravnimi sistemi za sprejemanje ukrepov. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Članice si, kolikor je to izvedljivo, prizadevajo zagotoviti razumno obdobje med objavo besedila zakona ali drugega predpisa iz odstavka 12(a) tega oddelka in datumom, ko morajo ponudniki storitev ravnati v skladu z zakonom ali drugim predpisom. |
| --- | --- |

17.

Informacijske točke

| 18. | Članice ohranijo ali vzpostavijo ustrezne mehanizme za odgovarjanje na poizvedbe ponudnikov storitve ali oseb, ki želijo opravljati storitev, v zvezi z ukrepi iz odstavka 1 tega oddelka (31). Članice se lahko odločijo, da taka vprašanja naslovijo prek informacijskih in kontaktnih točk, vzpostavljenih v skladu s členoma III in IV Sporazuma, ali katerih koli drugih ustreznih mehanizmov. |
| --- | --- |

18.

Oblikovanje ukrepov

| 19. | Če članica sprejme ali ohrani ukrepe v zvezi z izdajo dovoljenja za opravljanje storitve, zagotovi, da:






  (a) | taki ukrepi temeljijo na objektivnih in preglednih merilih; (32) |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

taki ukrepi temeljijo na objektivnih in preglednih merilih; (32)

| (b) | so postopki nepristranski in primerni, da lahko prosilci dokažejo, ali izpolnjujejo zahteve, če take zahteve obstajajo; |
| --- | --- |

(b)

so postopki nepristranski in primerni, da lahko prosilci dokažejo, ali izpolnjujejo zahteve, če take zahteve obstajajo;

| (c) | postopki sami po sebi ne preprečujejo neupravičeno izpolnjevanja zahtev ter |
| --- | --- |

(c)

postopki sami po sebi ne preprečujejo neupravičeno izpolnjevanja zahtev ter

| (d) | ti ukrepi ne diskriminirajo med moškimi in ženskami (33). |
| --- | --- |

(d)

ti ukrepi ne diskriminirajo med moškimi in ženskami (33).

---

(1)  Članice so seznanjene, da se lahko oblikujejo dodatna pravila v skladu z odstavkom 4 člena VI Sporazuma.

(2)  Ustrezni postopki vključujejo zahtevke za oprostitev v skladu z odstavkom 3(b) člena IX Marakeškega sporazuma ali sklicevanje na člen XXI GATS.

(3)  Pristojnim organom ni treba začeti obravnavati vlog zunaj svojega uradnega delovnega časa in delovnih dni.

(4)  Pristojni organi lahko zahtevajo, da se vse informacije predložijo v določeni obliki, da se štejejo za „popolne za obdelavo“.

(5)  Pristojni organi lahko to zahtevo izpolnijo tako, da prosilca vnaprej pisno obvestijo, tudi z objavljenim ukrepom, da odsotnost odgovora po določenem obdobju od datuma predložitve vloge pomeni, da je bila vloga sprejeta ali zavrnjena.

(6)  
  „Pisno“ lahko vključuje tudi v elektronski obliki.

(7)  Taka možnost ne pomeni, da mora pristojni organ podaljšati roke
  .

(8)  Pristojni organi lahko zahtevajo, da se vsebina take vloge popravi.

(9)  Pristojni organi niso odgovorni za zamude zaradi razlogov, ki niso v njihovi pristojnosti.

(10)  Pristojbine za izdajo dovoljenja ne vključujejo pristojbin za uporabo naravnih virov, plačil za dražbo, razpis ali druga nediskriminatorna sredstva za dodelitev koncesij ali obveznih prispevkov za opravljanje univerzalnih storitev.

(11)  Pojasniti je treba, da ta določba ne zahteva posebne upravne strukture; nanaša se na postopek odločanja in upravljanje odločitev.

(12)  Za namene teh pravil „objava“ pomeni objavo v uradni publikaciji, na primer uradnem listu, ali na uradnem spletišču. Članice se spodbuja, naj elektronske publikacije objavljajo na enotnem portalu
  .

(13)  V odstavkih 14 do 17 tega oddelka je izpostavljeno, da imajo članice različne sisteme za posvetovanje z zainteresiranimi osebami in drugimi članicami o nekaterih ukrepih pred njihovim sprejetjem ter da alternative iz odstavka 14 tega oddelka odražajo različne pravne sisteme
  .

(14)  Ta določba ne posega v končno odločitev članice, ki sprejme ali ohrani ukrepe za izdajo dovoljenja za opravljanje storitve.

(15)  Razume se, da so lahko omejitve virov dejavnik pri ugotavljanju, ali je mehanizem za odgovarjanje na poizvedbe ustrezen.

(16)  Izraz „ustrezne mednarodne organizacije“ se nanaša na mednarodne organe, katerih članstvo je odprto za ustrezna telesa vsaj vseh članic STO.

(17)  Ta merila lahko med drugim vključujejo pristojnost in sposobnost za opravljanje storitve, tudi na način, ki je skladen z regulativnimi zahtevami članice, na primer zdravstvenimi in okoljskimi zahtevami. Pristojni organi lahko ocenijo, kakšno težo je treba pripisati vsakemu merilu.

(18)  Različna obravnava, ki je razumna in objektivna ter namenjena doseganju legitimnega namena, in sprejetje začasnih posebnih ukrepov s strani članic, namenjenih pospeševanju dejanske enakosti med moškimi in ženskami, se za namene te določbe ne štejeta za diskriminacijo
  .

(19)  Pristojnim organom ni treba začeti obravnavati vlog zunaj svojega uradnega delovnega časa in delovnih dni.

(20)  Pristojni organi lahko zahtevajo, da se vse informacije predložijo v določeni obliki, da se štejejo za „popolne za obdelavo“.

(21)  Pristojni organi lahko to zahtevo izpolnijo tako, da prosilca vnaprej pisno obvestijo, tudi z objavljenim ukrepom, da odsotnost odgovora po določenem obdobju od datuma predložitve vloge pomeni, da je bila vloga sprejeta ali zavrnjena.

(22)  
  „Pisno“ lahko vključuje tudi v elektronski obliki.

(23)  Taka možnost ne pomeni, da mora pristojni organ podaljšati roke
  .

(24)  Pristojni organi lahko zahtevajo, da se vsebina take vloge popravi.

(25)  Pristojni organi niso odgovorni za zamude zaradi razlogov, ki niso v njihovi pristojnosti.

(26)  Pristojbine za izdajo dovoljenja ne vključujejo pristojbin za uporabo naravnih virov, plačil za dražbo, razpis ali druga nediskriminatorna sredstva za dodelitev koncesij ali obveznih prispevkov za opravljanje univerzalnih storitev.

(27)  Pojasniti je treba, da ta določba ne zahteva posebne upravne strukture; nanaša se na postopek odločanja in upravljanje odločitev.

(28)  Za namene teh pravil „objava“ pomeni objavo v uradni publikaciji, na primer uradnem listu, ali na uradnem spletišču. Članice se spodbuja, naj elektronske publikacije objavljajo na enotnem portalu
  .

(29)  V odstavkih 12 do 15 tega oddelka je izpostavljeno, da imajo članice različne sisteme za posvetovanje z zainteresiranimi osebami in drugimi članicami o nekaterih ukrepih pred njihovim sprejetjem ter da alternative iz odstavka 12 tega oddelka odražajo različne pravne sisteme.

(30)  Ta določba ne posega v končno odločitev članice, ki sprejme ali ohrani ukrepe za izdajo dovoljenja za opravljanje storitve.

(31)  Razume se, da so lahko omejitve virov dejavnik pri ugotavljanju, ali je mehanizem za odgovarjanje na poizvedbe ustrezen.

(32)  Ta merila lahko med drugim vključujejo pristojnost in sposobnost za opravljanje storitve, tudi na način, ki je skladen z regulativnimi zahtevami članice. Pristojni organi lahko ocenijo, kakšno težo je treba pripisati vsakemu merilu.

(33)  Različna obravnava, ki je razumna in objektivna ter namenjena doseganju legitimnega namena, in sprejetje začasnih posebnih ukrepov s strani članic, namenjenih pospeševanju dejanske enakosti med moškimi in ženskami, se za namene te določbe ne štejeta za diskriminacijo.

---

PRILOGA 2

INF/SDR/3/Rev.1 z dne 2. decembra 2021

SKUPNA POBUDA O NACIONALNEM UREJANJU STORITEV SEZNAMI SPECIFIČNIH OBVEZ

Revizija
   (*1)

V tem dokumentu so našteti seznami specifičnih obvez v zvezi s pravili za nacionalno urejanje storitev.

| | ČLANICA | DATUM PREDLOŽITVE | OZNAKA DOKUMENTA |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Albanija | 22. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/ALB/Rev.1 |
| 2. | Argentina | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/ARG |
| 3. | Avstralija | 19. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/AUS/Rev.1 |
| 4. | Kraljevina Bahrajn | Predložiti najpozneje 31. marca 2022. | |
| 5. | Brazilija | 12. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/BRA/Rev.1 |
| 6. | Kanada | 22. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/CAN/Rev.1 |
| 7. | Čile | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/CHL/Rev.1 |
| 8. | Kitajska | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/CHN/Rev.1 |
| 9. | Kolumbija | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/COL/Rev.1 |
| 10. | Kostarika | 17. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/CRI/Rev.1 |
| 11. | Salvador | Predložiti najpozneje 31. marca 2022. | |
| 12. | Evropska unija | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/EU/Rev.1 |
| 13. | Hongkong, Kitajska | 2. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/HKG/Rev.1 |
| 14. | Islandija | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/ISL/Rev.1 |
| 15. | Izrael | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/ISR/Rev.1 |
| 16. | Japonska | 28. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/JPN/Rev.1 |
| 17. | Kazahstan | 26. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/KAZ/Rev.1 |
| 18. | Republika Koreja | 28. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/KOR/Rev.1 |
| 19. | Lihtenštajn | 10. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/LIE/Rev.1 |
| 20. | Mavricij | 27. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/MUS/Rev.1 |
| 21. | Mehika | 1. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/MEX/Rev.1 |
| 22. | Republika Moldavija | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/MDA/Rev.1 |
| 23. | Črna gora | 16. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/MNE/Rev.1 |
| 24. | Nova Zelandija | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/NZL/Rev.1 |
| 25. | Nigerija | 23. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/NGA/Rev.1 |
| 26. | Severna Makedonija | 16. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/MDK/Rev.1 |
| 27. | Norveška | 28. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/NOR/Rev.1 |
| 28. | Paragvaj | 19. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/PRY/Rev.1 |
| 29. | Peru | 17. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/PER/Rev.1 |
| 30. | Filipini | Predložiti najpozneje 28. februarja 2022. | |
| 31. | Ruska federacija | Predložiti najpozneje 28. februarja 2022. | |
| 32. | Kraljevina Saudova Arabija | 22. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/KSA/Rev.1 |
| 33. | Singapur | 3. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/SGP/Rev.1 |
| 34. | Švica | 1. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/CHE/Rev.1 |
| 35. | Ločeno carinsko območje Tajvan, Penghu, Kinmen in Matsu | 27. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/TPKM/Rev.1 |
| 36. | Tajska | 25. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/THA |
| 37. | Turčija | 28. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/TUR/Rev.1 |
| 38. | Ukrajina | 5. 11. 2021 | INF/SDR/IDS/UKR/Rev.1 |
| 39. | Združeno kraljestvo | 27. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/GBR |
| 40. | Združene države | 22. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/USA |
| 41. | Urugvaj | 29. 10. 2021 | INF/SDR/IDS/URY/Rev.1 |

ČLANICA

DATUM PREDLOŽITVE

OZNAKA DOKUMENTA

1.

Albanija

22. 11. 2021

INF/SDR/IDS/ALB/Rev.1

2.

Argentina

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/ARG

3.

Avstralija

19. 10. 2021

INF/SDR/IDS/AUS/Rev.1

4.

Kraljevina Bahrajn

Predložiti najpozneje 31. marca 2022.

5.

Brazilija

12. 11. 2021

INF/SDR/IDS/BRA/Rev.1

6.

Kanada

22. 10. 2021

INF/SDR/IDS/CAN/Rev.1

7.

Čile

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/CHL/Rev.1

8.

Kitajska

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/CHN/Rev.1

9.

Kolumbija

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/COL/Rev.1

10.

Kostarika

17. 11. 2021

INF/SDR/IDS/CRI/Rev.1

11.

Salvador

Predložiti najpozneje 31. marca 2022.

12.

Evropska unija

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/EU/Rev.1

13.

Hongkong, Kitajska

2. 11. 2021

INF/SDR/IDS/HKG/Rev.1

14.

Islandija

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/ISL/Rev.1

15.

Izrael

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/ISR/Rev.1

16.

Japonska

28. 10. 2021

INF/SDR/IDS/JPN/Rev.1

17.

Kazahstan

26. 11. 2021

INF/SDR/IDS/KAZ/Rev.1

18.

Republika Koreja

28. 10. 2021

INF/SDR/IDS/KOR/Rev.1

19.

Lihtenštajn

10. 11. 2021

INF/SDR/IDS/LIE/Rev.1

20.

Mavricij

27. 10. 2021

INF/SDR/IDS/MUS/Rev.1

21.

Mehika

1. 11. 2021

INF/SDR/IDS/MEX/Rev.1

22.

Republika Moldavija

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/MDA/Rev.1

23.

Črna gora

16. 11. 2021

INF/SDR/IDS/MNE/Rev.1

24.

Nova Zelandija

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/NZL/Rev.1

25.

Nigerija

23. 11. 2021

INF/SDR/IDS/NGA/Rev.1

26.

Severna Makedonija

16. 11. 2021

INF/SDR/IDS/MDK/Rev.1

27.

Norveška

28. 10. 2021

INF/SDR/IDS/NOR/Rev.1

28.

Paragvaj

19. 11. 2021

INF/SDR/IDS/PRY/Rev.1

29.

Peru

17. 11. 2021

INF/SDR/IDS/PER/Rev.1

30.

Filipini

Predložiti najpozneje 28. februarja 2022.

31.

Ruska federacija

Predložiti najpozneje 28. februarja 2022.

32.

Kraljevina Saudova Arabija

22. 11. 2021

INF/SDR/IDS/KSA/Rev.1

33.

Singapur

3. 11. 2021

INF/SDR/IDS/SGP/Rev.1

34.

Švica

1. 11. 2021

INF/SDR/IDS/CHE/Rev.1

35.

Ločeno carinsko območje Tajvan, Penghu, Kinmen in Matsu

27. 10. 2021

INF/SDR/IDS/TPKM/Rev.1

36.

Tajska

25. 11. 2021

INF/SDR/IDS/THA

37.

Turčija

28. 10. 2021

INF/SDR/IDS/TUR/Rev.1

38.

Ukrajina

5. 11. 2021

INF/SDR/IDS/UKR/Rev.1

39.

Združeno kraljestvo

27. 10. 2021

INF/SDR/IDS/GBR

40.

Združene države

22. 10. 2021

INF/SDR/IDS/USA

41.

Urugvaj

29. 10. 2021

INF/SDR/IDS/URY/Rev.1

INF/SDR/IDS/EU/Rev.1

SKUPNA POBUDA O NACIONALNEM UREJANJU STORITEV SPOROČILO EVROPSKE UNIJE

Seznam specifičnih obvez pred dokončno določitvijo

Delegacija Evropske unije je predložila naslednje sporočilo z dne 29. oktobra 2021

| 1. | Evropska komisija podaja priloženi osnutek seznama kot svoj prispevek k dokončanju pogajanj v okviru skupne pobude o nacionalnem urejanju storitev. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ta seznam odraža pristop Evropske unije k vključevanju na seznam v skladu z Oddelkom I dokumenta INF/SDR/1. |
| --- | --- |

2.

EVROPSKA UNIJA SEZNAM SPECIFIČNIH OBVEZ PRED DOKONČNO DOLOČITVIJO

To besedilo dopolnjuje vnose v zvezi s horizontalnimi obvezami iz naslednjih dokumentov:

| — | Evropska unija: GATS/SC/157 (7. maj 2019); |
| --- | --- |

—

Evropska unija: GATS/SC/157 (7. maj 2019);

| — | Bolgarija: GATS/SC/122 (21. maj 1997), GATS/SC/122/S1 (11. april 1997), GATS/SC/122/S2 (26. februar 1998); |
| --- | --- |

—

Bolgarija: GATS/SC/122 (21. maj 1997), GATS/SC/122/S1 (11. april 1997), GATS/SC/122/S2 (26. februar 1998);

| — | Romunija: GATS/72 (15. april 1994), GATS/SC/72/S1 (11. april 1997), GATS/SC/72/S2 (26. februar 1998); |
| --- | --- |

—

Romunija: GATS/72 (15. april 1994), GATS/SC/72/S1 (11. april 1997), GATS/SC/72/S2 (26. februar 1998);

| — | Hrvaška: GATS/SC/130 (22. december 2000). |
| --- | --- |

—

Hrvaška: GATS/SC/130 (22. december 2000).

SEZNAM SPECIFIČNIH OBVEZ PRED DOKONČNO DOLOČITVIJO – EVROPSKA UNIJA

Načini opravljanja storitev: 1) čezmejno opravljanje storitev 2) uporaba v tujini 3) tržna prisotnost 4) prisotnost fizičnih oseb

| Sektor ali podsektor | Omejitve dostopa do trga | Omejitve pri nacionalni obravnavi | Dodatne obveze |
| --- | --- | --- | --- |
| I. HORIZONTALNE OBVEZE |
| VSI SEKTORJI, VKLJUČENI NA TA SEZNAM | | | Evropska unija kot dodatne obveze sprejema pravila iz oddelka II dokumenta INF/SDR/1 za vse sektorje, ki so vključeni na ta seznam, razen za finančne storitve.
  Evropska unija kot dodatne obveze sprejema pravila iz oddelka III dokumenta INF/SDR/1 za sektorje finančnih storitev, ki so vključeni na ta seznam. |

Sektor ali podsektor

Omejitve dostopa do trga

Omejitve pri nacionalni obravnavi

Dodatne obveze

I. HORIZONTALNE OBVEZE

VSI SEKTORJI, VKLJUČENI NA TA SEZNAM

Evropska unija kot dodatne obveze sprejema pravila iz oddelka II dokumenta INF/SDR/1 za vse sektorje, ki so vključeni na ta seznam, razen za finančne storitve.

Evropska unija kot dodatne obveze sprejema pravila iz oddelka III dokumenta INF/SDR/1 za sektorje finančnih storitev, ki so vključeni na ta seznam.

---

(*1)  Namen te revizije je dodati Salvador na sezname specifičnih obvez.

---

| 7.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/87

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2022/2385

z dne 6. decembra 2022

o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/805/EU o dovoljenju Republiki Poljski, da uvede ukrepe, ki odstopajo od člena 26(1), točka (a), in člena 168 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1), prvi pododstavek, Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 168 Direktive 2006/112/ES določa, da ima davčni zavezanec pravico, da odbije davek na dodano vrednost (DDV), obračunan pri dobavi blaga in storitev, ki jih prejmejo za namene svojih obdavčenih transakcij. Člen 26(1), točka (a), navedene direktive določa, da se kot opravljanje storitev za plačilo, za kar je treba obračunati DDV, šteje, če se poslovno sredstvo uporablja za zasebno rabo davčnega zavezanca ali za zasebno rabo njegovih zaposlenih ali splošneje za druge namene kot za namene njegove dejavnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 168 Direktive 2006/112/ES določa, da ima davčni zavezanec pravico, da odbije davek na dodano vrednost (DDV), obračunan pri dobavi blaga in storitev, ki jih prejmejo za namene svojih obdavčenih transakcij. Člen 26(1), točka (a), navedene direktive določa, da se kot opravljanje storitev za plačilo, za kar je treba obračunati DDV, šteje, če se poslovno sredstvo uporablja za zasebno rabo davčnega zavezanca ali za zasebno rabo njegovih zaposlenih ali splošneje za druge namene kot za namene njegove dejavnosti.

| (2) | Izvedbeni sklep Sveta 2013/805/EU (2) dovoljuje Poljski, da omeji na 50 % pravico do odbitka DDV na nakup, nabavo znotraj Skupnosti, uvoz, najem ali zakup nekaterih cestnih motornih vozil in z njimi povezanih izdatkov, kadar se takšna vozila ne uporabljajo izključno v poslovne namene, ter oprošča davčne zavezance, da neposlovno rabo takšnih vozil obravnavajo kot opravljanje storitev iz člena 26(1), točka (a), Direktive 2006/112/ES (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrepi). |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeni sklep Sveta 2013/805/EU (2) dovoljuje Poljski, da omeji na 50 % pravico do odbitka DDV na nakup, nabavo znotraj Skupnosti, uvoz, najem ali zakup nekaterih cestnih motornih vozil in z njimi povezanih izdatkov, kadar se takšna vozila ne uporabljajo izključno v poslovne namene, ter oprošča davčne zavezance, da neposlovno rabo takšnih vozil obravnavajo kot opravljanje storitev iz člena 26(1), točka (a), Direktive 2006/112/ES (v nadaljnjem besedilu: posebni ukrepi).

| (3) | Izvedbeni sklep 2013/805/EU preneha veljati 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeni sklep 2013/805/EU preneha veljati 31. decembra 2022.

| (4) | S pismom, ki ga je Komisija evidentirala 18. februarja 2022, je Poljska zaprosila za dovoljenje za nadaljevanje uporabe posebnih ukrepov za nadaljnjo obdobje do 31. decembra 2025. |
| --- | --- |

(4)

S pismom, ki ga je Komisija evidentirala 18. februarja 2022, je Poljska zaprosila za dovoljenje za nadaljevanje uporabe posebnih ukrepov za nadaljnjo obdobje do 31. decembra 2025.

| (5) | V skladu s členom 3, drugi pododstavek, Izvedbenega sklepa 2013/805/EU je Poljska Komisiji predložila, skupaj z zahtevo za podaljšanje, poročilo o uporabi posebnih ukrepov, vključno s pregledom odstotka omejitve, ki se uporabi za pravico do odbitka DDV. Na podlagi tega poročila Poljska zatrjuje, da je stopnja v višini 50 % še vedno upravičena. Prav tako zatrjuje, da je odstopanje od zahteve iz člena 26(1)(a) Direktive 2006/112/ES še vedno potrebno za preprečitev dvojnega obdavčevanja. Te posebne ukrepe je mogoče utemeljiti s potrebo po poenostavitvi postopka za zbiranje DDV ter potrebo po preprečevanju davčnih utaj, ki temeljijo na nepravilnem vodenju evidenc in lažnih davčnih napovedih. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3, drugi pododstavek, Izvedbenega sklepa 2013/805/EU je Poljska Komisiji predložila, skupaj z zahtevo za podaljšanje, poročilo o uporabi posebnih ukrepov, vključno s pregledom odstotka omejitve, ki se uporabi za pravico do odbitka DDV. Na podlagi tega poročila Poljska zatrjuje, da je stopnja v višini 50 % še vedno upravičena. Prav tako zatrjuje, da je odstopanje od zahteve iz člena 26(1)(a) Direktive 2006/112/ES še vedno potrebno za preprečitev dvojnega obdavčevanja. Te posebne ukrepe je mogoče utemeljiti s potrebo po poenostavitvi postopka za zbiranje DDV ter potrebo po preprečevanju davčnih utaj, ki temeljijo na nepravilnem vodenju evidenc in lažnih davčnih napovedih.

| (6) | V skladu s členom 395(2), drugi pododstavek, Direktive 2006/112/ES je Komisija s pismom z dne 15. marca 2022 o zahtevi Poljske obvestila druge države članice. Komisija je s pismom z dne 16. marca 2022 uradno obvestila Poljsko, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahteve. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 395(2), drugi pododstavek, Direktive 2006/112/ES je Komisija s pismom z dne 15. marca 2022 o zahtevi Poljske obvestila druge države članice. Komisija je s pismom z dne 16. marca 2022 uradno obvestila Poljsko, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

| (7) | Uporaba posebnih ukrepov po 31. decembru 2022 bo imela zgolj zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov Poljske, zbranih v fazi končne potrošnje, ti ukrepi pa ne bodo negativno vplivali na lastne vire Unije iz pobiranja DDV. |
| --- | --- |

(7)

Uporaba posebnih ukrepov po 31. decembru 2022 bo imela zgolj zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov Poljske, zbranih v fazi končne potrošnje, ti ukrepi pa ne bodo negativno vplivali na lastne vire Unije iz pobiranja DDV.

| (8) | Zato je primerno podaljšati dovoljenje iz Izvedbenega sklepa 2013/805/EU. Podaljšanje posebnih ukrepov bi moralo biti časovno omejeno, da se omogoči Komisiji, da oceni njihovo učinkovitost in ustreznost odstotka omejitve pravice do odbitka DDV. |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno podaljšati dovoljenje iz Izvedbenega sklepa 2013/805/EU. Podaljšanje posebnih ukrepov bi moralo biti časovno omejeno, da se omogoči Komisiji, da oceni njihovo učinkovitost in ustreznost odstotka omejitve pravice do odbitka DDV.

| (9) | Poljski bi bilo zato treba dovoliti, da še naprej uporablja posebne ukrepe do 31. decembra 2025. |
| --- | --- |

(9)

Poljski bi bilo zato treba dovoliti, da še naprej uporablja posebne ukrepe do 31. decembra 2025.

| (10) | V primeru, da bi Poljska menila, da so posebni ukrepi potrebni po datumu prenehanja veljavnosti Izvedbenega sklepa 2013/805/EU, in da se zagotovi pravočasna preučitev vsake zahteve za podaljšanje posebnih ukrepov, je treba določiti pogoje za tako zahtevo. |
| --- | --- |

(10)

V primeru, da bi Poljska menila, da so posebni ukrepi potrebni po datumu prenehanja veljavnosti Izvedbenega sklepa 2013/805/EU, in da se zagotovi pravočasna preučitev vsake zahteve za podaljšanje posebnih ukrepov, je treba določiti pogoje za tako zahtevo.

| (11) | Izvedbeni sklep 2013/805/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeni sklep 2013/805/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 3 Izvedbenega sklepa 2013/805/EU se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2025.

Vsaka zahteva za podaljšanje dovoljenja iz tega sklepa se predloži Komisiji do 31. marca 2025. Taki zahtevi se priloži poročilo, ki vključuje pregled odstotka omejitve, ki se uporablja za pravico do odbitka DDV na podlagi tega sklepa.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 6. decembra 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  
  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Sveta 2013/805/EU z dne 17. decembra 2013 o dovoljenju Republiki Poljski, da uvede ukrepe, ki odstopajo od točke (a) člena 26(1) in člena 168 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 353, 28.12.2013, str. 51).

2

---

| 7.12.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/89

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/2386

z dne 5. decembra 2022

o podaljšanju ukrepov za dostopnost na trgu in uporabo biocidnega proizvoda Biobor JF v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 8673)

(Besedilo v angleškem, estonskem, finskem, francoskem, madžarskem, malteškem, nemškem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 55(1), tretji pododstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Francosko ministrstvo za ekološki prehod (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Francije) je 31. marca 2022 v skladu s členom 55(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 sprejelo odločitev, da se do 31. oktobra 2022 dovoli dostopnost na trgu biocidnega proizvoda Biobor JF in njegova uporaba s strani poklicnih uporabnikov za antimikrobično tretiranje rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov (v nadaljnjem besedilu: ukrep). Pristojni organ Francije je v skladu s členom 55(1), drugi pododstavek, navedene uredbe Komisijo in pristojne organe drugih držav članic obvestil o ukrepu in razlogih zanj. |
| --- | --- |

(1)

Francosko ministrstvo za ekološki prehod (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Francije) je 31. marca 2022 v skladu s členom 55(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 sprejelo odločitev, da se do 31. oktobra 2022 dovoli dostopnost na trgu biocidnega proizvoda Biobor JF in njegova uporaba s strani poklicnih uporabnikov za antimikrobično tretiranje rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov (v nadaljnjem besedilu: ukrep). Pristojni organ Francije je v skladu s členom 55(1), drugi pododstavek, navedene uredbe Komisijo in pristojne organe drugih držav članic obvestil o ukrepu in razlogih zanj.

| (2) | Podobni ukrepi v zvezi z dovoljenji, izdanimi do 31. oktobra 2022, so bili sprejeti v sedmih drugih državah članicah, in sicer: 5. maja 2022 s strani madžarskega nacionalnega zavoda za javno zdravje (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Madžarske), 6. maja 2022 s strani luksemburške agencije za okolje (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Luksemburga), 8. maja 2022 s strani finske agencije za varnost in kemikalije (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Finske), 15. maja 2022 s strani malteškega organa za konkurenco in varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Malte), 21. junija 2022 s strani estonskega zdravstvenega odbora (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Estonije), 1. julija 2022 s strani španskega ministrstva za zdravje (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Španije) ter 25. julija 2022 s strani avstrijskega zveznega ministrstva za podnebne ukrepe, okolje, energijo, mobilnost, inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Avstrije). Pristojni organi navedenih držav članic so v skladu s členom 55(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisijo in pristojne organe drugih držav članic obvestili o ukrepih in razlogih zanje. |
| --- | --- |

(2)

Podobni ukrepi v zvezi z dovoljenji, izdanimi do 31. oktobra 2022, so bili sprejeti v sedmih drugih državah članicah, in sicer: 5. maja 2022 s strani madžarskega nacionalnega zavoda za javno zdravje (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Madžarske), 6. maja 2022 s strani luksemburške agencije za okolje (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Luksemburga), 8. maja 2022 s strani finske agencije za varnost in kemikalije (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Finske), 15. maja 2022 s strani malteškega organa za konkurenco in varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Malte), 21. junija 2022 s strani estonskega zdravstvenega odbora (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Estonije), 1. julija 2022 s strani španskega ministrstva za zdravje (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Španije) ter 25. julija 2022 s strani avstrijskega zveznega ministrstva za podnebne ukrepe, okolje, energijo, mobilnost, inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Avstrije). Pristojni organi navedenih držav članic so v skladu s členom 55(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisijo in pristojne organe drugih držav članic obvestili o ukrepih in razlogih zanje.

| (3) | Glede na informacije, ki so jih predložili navedeni pristojni organi, so bili ukrepi potrebni zaradi varovanja javnega zdravja. Mikrobiološka rast se lahko razvije v rezervoarjih za gorivo zrakoplovov, zlasti na stiku vode z gorivom, kjer lahko mikrobiološki organizmi uporabljajo vodo za kisik in gorivo za prehrano. Mikrobiološka kontaminacija rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov lahko povzroči napake v delovanju motorja zrakoplova in ogrozi njegovo plovnost, s čimer lahko ogrozi varnost potnikov in posadke. Preprečevanje in tretiranje mikrobiološke kontaminacije, kadar se odkrije, sta zato ključnega pomena za preprečevanje operativnih težav zrakoplova. |
| --- | --- |

(3)

Glede na informacije, ki so jih predložili navedeni pristojni organi, so bili ukrepi potrebni zaradi varovanja javnega zdravja. Mikrobiološka rast se lahko razvije v rezervoarjih za gorivo zrakoplovov, zlasti na stiku vode z gorivom, kjer lahko mikrobiološki organizmi uporabljajo vodo za kisik in gorivo za prehrano. Mikrobiološka kontaminacija rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov lahko povzroči napake v delovanju motorja zrakoplova in ogrozi njegovo plovnost, s čimer lahko ogrozi varnost potnikov in posadke. Preprečevanje in tretiranje mikrobiološke kontaminacije, kadar se odkrije, sta zato ključnega pomena za preprečevanje operativnih težav zrakoplova.

| (4) | Biobor JF vsebuje 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (št. CAS 2665-13-6) in 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborin) (št. CAS 14697-50-8) kot aktivni snovi. Biobor JF je biocidni proizvod vrste proizvodov 6, in sicer „sredstvo za konzerviranje proizvodov med shranjevanjem“, kot je opredeljena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012. Snovi 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) in 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborin) nista bili ocenjeni za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6. Ker navedeni snovi nista navedeni v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (2), nista vključeni v delovni program za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012. Člen 89 navedene uredbe se zato ne uporablja za navedeni aktivni snovi, treba pa ju je oceniti in odobriti, preden se biocidni proizvodi, ki ju vsebujejo, lahko dovolijo tudi na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(4)

Biobor JF vsebuje 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (št. CAS 2665-13-6) in 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborin) (št. CAS 14697-50-8) kot aktivni snovi. Biobor JF je biocidni proizvod vrste proizvodov 6, in sicer „sredstvo za konzerviranje proizvodov med shranjevanjem“, kot je opredeljena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012. Snovi 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) in 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborin) nista bili ocenjeni za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 6. Ker navedeni snovi nista navedeni v Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1062/2014 (2), nista vključeni v delovni program za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012. Člen 89 navedene uredbe se zato ne uporablja za navedeni aktivni snovi, treba pa ju je oceniti in odobriti, preden se biocidni proizvodi, ki ju vsebujejo, lahko dovolijo tudi na nacionalni ravni.

| (5) | Komisija je 23. maja 2022 prejela utemeljeno zahtevo pristojnega organa Francije, da dovoli podaljšanje njenega ukrepa v skladu s členom 55(1), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012. Podobne zahtevke je prejela 27. julija 2022 od pristojnega organa Avstrije, 24. avgusta 2022 od pristojnega organa Estonije, 25. avgusta 2022 od pristojnega organa Španije, 29. avgusta 2022 od pristojnega organa Finske, 9. septembra 2022 od pristojnega organa Luksemburga, 31. avgusta 2022 od pristojnega organa Malte in 20. septembra 2022 od pristojnega organa Madžarske. Navedene utemeljene zahteve so bile podane na podlagi pomislekov, da bi bila lahko varnost zračnega prometa po 31. oktobru 2022 še naprej ogrožena zaradi mikrobiološke kontaminacije rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov, ter trditve, da je Biobor JF bistvenega pomena za nadzor nad tako mikrobiološko kontaminacijo. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 23. maja 2022 prejela utemeljeno zahtevo pristojnega organa Francije, da dovoli podaljšanje njenega ukrepa v skladu s členom 55(1), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012. Podobne zahtevke je prejela 27. julija 2022 od pristojnega organa Avstrije, 24. avgusta 2022 od pristojnega organa Estonije, 25. avgusta 2022 od pristojnega organa Španije, 29. avgusta 2022 od pristojnega organa Finske, 9. septembra 2022 od pristojnega organa Luksemburga, 31. avgusta 2022 od pristojnega organa Malte in 20. septembra 2022 od pristojnega organa Madžarske. Navedene utemeljene zahteve so bile podane na podlagi pomislekov, da bi bila lahko varnost zračnega prometa po 31. oktobru 2022 še naprej ogrožena zaradi mikrobiološke kontaminacije rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov, ter trditve, da je Biobor JF bistvenega pomena za nadzor nad tako mikrobiološko kontaminacijo.

| (6) | Glede na informacije, ki so jih predložili zadevni pristojni organi, je bil edini alternativni biocidni proizvod, ki so ga proizvajalci zrakoplovov in motorjev zrakoplovov priporočili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5), marca 2020 umaknjen s trga zaradi resnih motenj v delovanju motorjev zrakoplovov, ugotovljenih po tretiranju z navedenim proizvodom. Biobor JF je zato edini razpoložljivi proizvod za navedeno uporabo, ki ga priporočajo proizvajalci zrakoplovov in motorjev zrakoplovov. |
| --- | --- |

(6)

Glede na informacije, ki so jih predložili zadevni pristojni organi, je bil edini alternativni biocidni proizvod, ki so ga proizvajalci zrakoplovov in motorjev zrakoplovov priporočili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5), marca 2020 umaknjen s trga zaradi resnih motenj v delovanju motorjev zrakoplovov, ugotovljenih po tretiranju z navedenim proizvodom. Biobor JF je zato edini razpoložljivi proizvod za navedeno uporabo, ki ga priporočajo proizvajalci zrakoplovov in motorjev zrakoplovov.

| (7) | Po navedbah zadevnih pristojnih organov mehansko tretiranje mikrobiološke kontaminacije rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov ni vedno mogoče, postopki, ki so jih priporočili proizvajalci motorjev, pa zahtevajo tretiranje z biocidnim proizvodom, tudi če je možno mehansko čiščenje. Poleg tega bi bili pri mehanskem tretiranju delavci izpostavljeni strupenim plinom in bi se mu bilo zato treba izogibati. |
| --- | --- |

(7)

Po navedbah zadevnih pristojnih organov mehansko tretiranje mikrobiološke kontaminacije rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov ni vedno mogoče, postopki, ki so jih priporočili proizvajalci motorjev, pa zahtevajo tretiranje z biocidnim proizvodom, tudi če je možno mehansko čiščenje. Poleg tega bi bili pri mehanskem tretiranju delavci izpostavljeni strupenim plinom in bi se mu bilo zato treba izogibati.

| (8) | Glede na informacije, ki so bile predložene Komisiji, je proizvajalec biocidnega proizvoda Biobor JF sprejel ukrepe za prihodnjo redno izdajo dovoljenja za proizvod. Pričakuje se, da bo vloga za odobritev aktivnih snovi, ki jih vsebuje Biobor JF, predložena sredi leta 2023. Odobritev aktivnih snovi in poznejše dovoljenje za biocidni proizvod bi bila trajna rešitev za prihodnost, vendar bi bilo za dokončanje navedenih postopkov potrebnega precej časa. |
| --- | --- |

(8)

Glede na informacije, ki so bile predložene Komisiji, je proizvajalec biocidnega proizvoda Biobor JF sprejel ukrepe za prihodnjo redno izdajo dovoljenja za proizvod. Pričakuje se, da bo vloga za odobritev aktivnih snovi, ki jih vsebuje Biobor JF, predložena sredi leta 2023. Odobritev aktivnih snovi in poznejše dovoljenje za biocidni proizvod bi bila trajna rešitev za prihodnost, vendar bi bilo za dokončanje navedenih postopkov potrebnega precej časa.

| (9) | Pomanjkanje nadzora nad mikrobiološko kontaminacijo rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov bi lahko ogrozilo varnost zračnega prometa, te nevarnosti pa ni mogoče ustrezno omejiti z uporabo drugega biocidnega proizvoda ali na drug način. Zato je primerno zadevnim pristojnim organom dovoliti, da ukrep podaljšajo. |
| --- | --- |

(9)

Pomanjkanje nadzora nad mikrobiološko kontaminacijo rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov bi lahko ogrozilo varnost zračnega prometa, te nevarnosti pa ni mogoče ustrezno omejiti z uporabo drugega biocidnega proizvoda ali na drug način. Zato je primerno zadevnim pristojnim organom dovoliti, da ukrep podaljšajo.

| (10) | Ker so ukrepi prenehali veljati 31. oktobra 2022, bi se moral ta sklep uporabljati retroaktivno. |
| --- | --- |

(10)

Ker so ukrepi prenehali veljati 31. oktobra 2022, bi se moral ta sklep uporabljati retroaktivno.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Estonski zdravstveni odbor, špansko ministrstvo za zdravje, francosko ministrstvo za ekološki prehod, luksemburška agencija za okolje, madžarski nacionalni zavod za javno zdravje, malteški organ za konkurenco in varstvo potrošnikov, avstrijsko zvezno ministrstvo za podnebne ukrepe, okolje, energijo, mobilnost, inovacije in tehnologijo ter finska agencija za varnost in kemikalije lahko do 4. maja 2024 podaljšajo ukrepe, s katerimi se dovoli dostopnost na trgu biocidnega proizvoda Biobor JF in njegova uporaba s strani poklicnih uporabnikov za antimikrobično tretiranje rezervoarjev za gorivo in sistemov za dovajanje goriva zrakoplovov.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na:

| (1) | estonski zdravstveni odbor; |
| --- | --- |

(1)

estonski zdravstveni odbor;

| (2) | špansko ministrstvo za zdravje; |
| --- | --- |

(2)

špansko ministrstvo za zdravje;

| (3) | francosko ministrstvo za ekološki prehod; |
| --- | --- |

(3)

francosko ministrstvo za ekološki prehod;

| (4) | luksemburško agencijo za okolje; |
| --- | --- |

(4)

luksemburško agencijo za okolje;

| (5) | madžarski nacionalni zavod za javno zdravje; |
| --- | --- |

(5)

madžarski nacionalni zavod za javno zdravje;

| (6) | malteški organ za konkurenco in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

(6)

malteški organ za konkurenco in varstvo potrošnikov;

| (7) | avstrijsko zvezno ministrstvo za podnebne ukrepe, okolje, energijo, mobilnost, inovacije in tehnologijo; |
| --- | --- |

(7)

avstrijsko zvezno ministrstvo za podnebne ukrepe, okolje, energijo, mobilnost, inovacije in tehnologijo;

| (8) | finsko agencijo za varnost in kemikalije. |
| --- | --- |

(8)

finsko agencijo za varnost in kemikalije.

Uporablja se od 1. novembra 2022.

V Bruslju, 5. decembra 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 10.10.2014, str. 1).

2

---