# Uradni list C 316/22.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 316 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6022. september 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 316

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6022. september 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 7.–10. september 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 387, 20.10.2016 .SPREJETA BESEDILASeje: 16.–17. september 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 397, 27.10.2016 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 7.–10. september 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 387, 20.10.2016 .SPREJETA BESEDILASeje: 16.–17. september 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 397, 27.10.2016 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 387, 20.10.2016

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 397, 27.10.2016

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 8. september 2015 |
| 2017/C 316/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014) (2014/2254(INI)) | 2 |
| 2017/C 316/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o postopkih in praksah v zvezi s predstavitvami komisarjev: pridobljene izkušnje v sklopu postopkov leta 2014 (2015/2040(INI)) | 37 |
| 2017/C 316/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (2014/2232(INI)) | 40 |
| 2017/C 316/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije: korak bliže k nadzoru skupne kmetijske politike, ki temelji na rezultatih (2014/2234(INI)) | 51 |
| 2017/C 316/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o družinskih podjetjih v Evropi (2014/2210(INI)) | 57 |
| 2017/C 316/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o izkoriščanju potenciala raziskav in inovacij v modrem gospodarstvu za ustvarjanje delovnih mest in rasti (2014/2240(INI)) | 64 |
| 2017/C 316/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o spodbujanju podjetništva mladih prek izobraževanja in usposabljanja (2015/2006(INI)) | 76 |
| 2017/C 316/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (2014/2149(INI)) | 88 |
| 2017/C 316/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude Pravica do vode (2014/2239(INI)) | 99 |
| | Sreda, 9. september 2015 |
| 2017/C 316/10 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, določenih s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI)) | 114 |
| 2017/C 316/11 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI)) | 118 |
| 2017/C 316/12 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 s predlogom nezakonodajne resolucije o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije v imenu Evropske unije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI)) | 120 |
| 2017/C 316/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (2014/2213(INI)) | 124 |
| 2017/C 316/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (2014/2245(INI)) | 132 |
| 2017/C 316/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o poročilu o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 (2014/2255(INI)) | 145 |
| 2017/C 316/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o izvajanju bele knjige o prometu iz leta 2011: ocena in pot naprej proti trajnostni mobilnosti (2015/2005(INI)) | 155 |
| 2017/C 316/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o poklicni poti žensk na znanstvenem in akademskem področju ter obstoječih steklenih stropih (2014/2251(INI)) | 173 |
| 2017/C 316/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o opolnomočenju deklic v Evropski uniji z izobraževanjem (2014/2250(INI)) | 182 |
| 2017/C 316/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o EGP-Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (2015/2061(INI)) | 192 |
| | Četrtek, 10. september 2015 |
| 2017/C 316/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o Rusiji, zlasti primerih Estona Kohvera, Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka (2015/2838(RSP)) | 198 |
| 2017/C 316/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o Angoli (2015/2839(RSP)) | 202 |
| 2017/C 316/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o Azerbajdžanu (2015/2840(RSP)) | 207 |
| 2017/C 316/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih v Evropi (2015/2833(RSP)) | 212 |
| 2017/C 316/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o vlogi EU v bližnjevzhodnem mirovnem procesu (2015/2685(RSP)) | 217 |
| 2017/C 316/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o razmerah v Belorusiji (2015/2834(RSP)) | 221 |
| 2017/C 316/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (2014/2236(INI)) | 224 |
| 2017/C 316/27 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o vzpostavitvi konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje: usklajevanje znanj in spretnosti s povpraševanjem in zaposlitvenimi možnostmi kot način reševanja iz krize (2014/2235(INI)) | 233 |
| 2017/C 316/28 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o 30. in 31. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2012–2013) (2014/2253(INI)) | 246 |
| | Sreda, 16. september 2015 |
| 2017/C 316/29 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. septembra 2015 o delovnem programu Komisije za leto 2016 (2015/2729(RSP)) | 254 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 8. september 2015

2017/C 316/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014) (2014/2254(INI))

2

2017/C 316/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o postopkih in praksah v zvezi s predstavitvami komisarjev: pridobljene izkušnje v sklopu postopkov leta 2014 (2015/2040(INI))

37

2017/C 316/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (2014/2232(INI))

40

2017/C 316/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije: korak bliže k nadzoru skupne kmetijske politike, ki temelji na rezultatih (2014/2234(INI))

51

2017/C 316/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o družinskih podjetjih v Evropi (2014/2210(INI))

57

2017/C 316/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o izkoriščanju potenciala raziskav in inovacij v modrem gospodarstvu za ustvarjanje delovnih mest in rasti (2014/2240(INI))

64

2017/C 316/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o spodbujanju podjetništva mladih prek izobraževanja in usposabljanja (2015/2006(INI))

76

2017/C 316/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (2014/2149(INI))

88

2017/C 316/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude Pravica do vode (2014/2239(INI))

99

Sreda, 9. september 2015

2017/C 316/10

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, določenih s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

114

2017/C 316/11

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

118

2017/C 316/12

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 s predlogom nezakonodajne resolucije o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije v imenu Evropske unije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

120

2017/C 316/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (2014/2213(INI))

124

2017/C 316/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (2014/2245(INI))

132

2017/C 316/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o poročilu o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 (2014/2255(INI))

145

2017/C 316/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o izvajanju bele knjige o prometu iz leta 2011: ocena in pot naprej proti trajnostni mobilnosti (2015/2005(INI))

155

2017/C 316/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o poklicni poti žensk na znanstvenem in akademskem področju ter obstoječih steklenih stropih (2014/2251(INI))

173

2017/C 316/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o opolnomočenju deklic v Evropski uniji z izobraževanjem (2014/2250(INI))

182

2017/C 316/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o EGP-Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (2015/2061(INI))

192

Četrtek, 10. september 2015

2017/C 316/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o Rusiji, zlasti primerih Estona Kohvera, Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka (2015/2838(RSP))

198

2017/C 316/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o Angoli (2015/2839(RSP))

202

2017/C 316/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o Azerbajdžanu (2015/2840(RSP))

207

2017/C 316/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih v Evropi (2015/2833(RSP))

212

2017/C 316/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o vlogi EU v bližnjevzhodnem mirovnem procesu (2015/2685(RSP))

217

2017/C 316/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o razmerah v Belorusiji (2015/2834(RSP))

221

2017/C 316/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (2014/2236(INI))

224

2017/C 316/27

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o vzpostavitvi konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje: usklajevanje znanj in spretnosti s povpraševanjem in zaposlitvenimi možnostmi kot način reševanja iz krize (2014/2235(INI))

233

2017/C 316/28

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o 30. in 31. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2012–2013) (2014/2253(INI))

246

Sreda, 16. september 2015

2017/C 316/29

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. septembra 2015 o delovnem programu Komisije za leto 2016 (2015/2729(RSP))

254

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 8. september 2015 |
| 2017/C 316/30 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju (2015/2102(IMM)) | 270 |
| | Sreda, 9. september 2015 |
| 2017/C 316/31 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o vprašanju za pisni odgovor (razlaga člena 130(3) Poslovnika) (2015/2152(REG)) | 272 |
| 2017/C 316/32 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o prekinitvi ali zaključku seje (razlaga člena 191 Poslovnika) (2015/2153(REG)) | 273 |
| 2017/C 316/33 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o poimenovanju medparlamentarne delegacije ((2015/2842(RSO))) | 274 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 8. september 2015

2017/C 316/30

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju (2015/2102(IMM))

270

Sreda, 9. september 2015

2017/C 316/31

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o vprašanju za pisni odgovor (razlaga člena 130(3) Poslovnika) (2015/2152(REG))

272

2017/C 316/32

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o prekinitvi ali zaključku seje (razlaga člena 191 Poslovnika) (2015/2153(REG))

273

2017/C 316/33

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o poimenovanju medparlamentarne delegacije ((2015/2842(RSO)))

274

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 8. september 2015 |
| 2017/C 316/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930 glede zadev na področju socialne politike (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE)) | 275 |
| 2017/C 316/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD)) | 276 |
| 2017/C 316/36 | P8_TA(2015)0284Trgovina z izdelki iz tjulnjev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1007/2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. septembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1007/2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev in razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 737/2010 | 277 |
| 2017/C 316/37 | P8_TA(2015)0285Kloniranje živali, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kloniranju goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. septembra 2015 z namenom sprejetja Direktiva
  Uredba (EU)2015/... Evropskega parlamenta in sveta o kloniranju goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev
  živali, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene [Sprememba 1. Prvi del te spremembe, in sicer sprememba iz direktive v uredbo, se uporablja za celotno besedilo] | 278 |
| | Sreda, 9. september 2015 |
| 2017/C 316/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, določenih s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE)) | 287 |
| 2017/C 316/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE)) | 288 |
| 2017/C 316/40 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Republiko Madagaskar in Evropsko skupnostjo v imenu Evropske unije (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE)) | 289 |
| 2017/C 316/41 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije v imenu Evropske unije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE)) | 290 |
| 2017/C 316/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu Kraljevini Belgiji oziroma Republiki Poljski, da ratificira Budimpeštansko konvencijo o pogodbi za prevoz blaga po celinskih plovnih poteh (CMNI), in Republiki Avstriji, da k navedeni konvenciji pristopi (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE)) | 291 |
| 2017/C 316/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE)) | 292 |
| | Četrtek, 17. september 2015 |
| 2017/C 316/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije, Grčije in Madžarske (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE)) | 314 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 8. september 2015

2017/C 316/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930 glede zadev na področju socialne politike (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

275

2017/C 316/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

276

2017/C 316/36

P8_TA(2015)0284Trgovina z izdelki iz tjulnjev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1007/2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. septembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1007/2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev in razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 737/2010

277

2017/C 316/37

P8_TA(2015)0285Kloniranje živali, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kloniranju goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. septembra 2015 z namenom sprejetja Direktiva
  Uredba (EU)2015/... Evropskega parlamenta in sveta o kloniranju goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev
  živali, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene [Sprememba 1. Prvi del te spremembe, in sicer sprememba iz direktive v uredbo, se uporablja za celotno besedilo]

Direktiva

Uredba

goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev

živali

278

Sreda, 9. september 2015

2017/C 316/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, določenih s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

287

2017/C 316/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

288

2017/C 316/40

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Republiko Madagaskar in Evropsko skupnostjo v imenu Evropske unije (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

289

2017/C 316/41

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije v imenu Evropske unije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

290

2017/C 316/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu Kraljevini Belgiji oziroma Republiki Poljski, da ratificira Budimpeštansko konvencijo o pogodbi za prevoz blaga po celinskih plovnih poteh (CMNI), in Republiki Avstriji, da k navedeni konvenciji pristopi (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

291

2017/C 316/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

292

Četrtek, 17. september 2015

2017/C 316/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije, Grčije in Madžarske (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

314

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

22.9.2017

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2015–2016

Seje: 7.–10. september 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 387, 20.10.2016
  .

SPREJETA BESEDILA

Seje: 16.–17. september 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 397, 27.10.2016
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 8. september 2015

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/2

---

P8_TA(2015)0286

Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014) (2014/2254(INI))

(2017/C 316/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji, zlasti drugega odstavka in odstavkov štiri do sedem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji, zlasti drugega odstavka in odstavkov štiri do sedem,

| — | ob upoštevanju, med drugim, člena 2, drugega pododstavka člena 3(3) ter členov 6, 7 in 9 PEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, med drugim, člena 2, drugega pododstavka člena 3(3) ter členov 6, 7 in 9 PEU,

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti odstavka 7, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti odstavka 7,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000 (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki je bila razglašena 12. decembra 2007 v Strasbourgu in je začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000 (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki je bila razglašena 12. decembra 2007 v Strasbourgu in je začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo decembra 2009,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela leta 1948,

| — | ob upoštevanju pogodb OZN o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter sodne prakse pogodbenih organov OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodb OZN o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter sodne prakse pogodbenih organov OZN,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, ki je bila sprejeta 13. decembra 2006 v New Yorku in jo je EU ratificirala 23. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, ki je bila sprejeta 13. decembra 2006 v New Yorku in jo je EU ratificirala 23. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki je bila sprejeta 20. novembra 1989 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki je bila sprejeta 20. novembra 1989 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju naslednjih splošnih pripomb Odbora OZN za otrokove pravice: št. 7 (2005) o uresničevanju otrokovih pravic v zgodnjem otroštvu, št. 9 (2006) o pravicah invalidnih otrok, št. 10 (2007) o pravicah otrok v pravosodnem sistemu za mladoletnike, št. 12 (2009) o pravici otroka, da je slišan, št. 13 (2011) o pravici otroka, da ni žrtev kakršnega koli nasilja, ter št. 14 (2013) o pravici otroka, da se prednostno upošteva največja korist zanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslednjih splošnih pripomb Odbora OZN za otrokove pravice: št. 7 (2005) o uresničevanju otrokovih pravic v zgodnjem otroštvu, št. 9 (2006) o pravicah invalidnih otrok, št. 10 (2007) o pravicah otrok v pravosodnem sistemu za mladoletnike, št. 12 (2009) o pravici otroka, da je slišan, št. 13 (2011) o pravici otroka, da ni žrtev kakršnega koli nasilja, ter št. 14 (2013) o pravici otroka, da se prednostno upošteva največja korist zanj,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN iz leta 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in pekinških izhodišč za ukrepanje, svojih resolucij z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (1) in z dne 6. februarja 2014 o sporočilu Komisije z naslovom „Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil“ (2) ter sklepov Sveta z dne 5. junija 2014 o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, tudi pohabljanja ženskih spolnih organov, in boju proti njim, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN iz leta 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in pekinških izhodišč za ukrepanje, svojih resolucij z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (1) in z dne 6. februarja 2014 o sporočilu Komisije z naslovom „Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil“ (2) ter sklepov Sveta z dne 5. junija 2014 o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, tudi pohabljanja ženskih spolnih organov, in boju proti njim,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, konvencij, priporočil, resolucij in poročil parlamentarne skupščine, odbora ministrov, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, konvencij, priporočil, resolucij in poročil parlamentarne skupščine, odbora ministrov, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je pripravil Cephas Lumina, neodvisni strokovnjak Sveta za človekove pravice za vplive zunanjega dolga in drugih s tem povezanih mednarodnih finančnih obveznosti držav na polno uživanje vseh človekovih pravic, zlasti ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic (dodatek, misija v Grčiji, UN A/HRC/25/50/Add.1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je pripravil Cephas Lumina, neodvisni strokovnjak Sveta za človekove pravice za vplive zunanjega dolga in drugih s tem povezanih mednarodnih finančnih obveznosti držav na polno uživanje vseh človekovih pravic, zlasti ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic (dodatek, misija v Grčiji, UN A/HRC/25/50/Add.1),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Organizacije združenih narodov za človekove pravice priseljencev iz aprila 2013 o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in njegovem vplivu na človekove pravice priseljencev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Organizacije združenih narodov za človekove pravice priseljencev iz aprila 2013 o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in njegovem vplivu na človekove pravice priseljencev,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 26. junija 2014, v katerem ta poziva k ustanovitvi odprte medvladne delovne skupine, zadolžene za pripravo pravno zavezujočega mednarodnega instrumenta, ki bo v okviru mednarodnega prava na področju človekovih pravic urejal dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 26. junija 2014, v katerem ta poziva k ustanovitvi odprte medvladne delovne skupine, zadolžene za pripravo pravno zavezujočega mednarodnega instrumenta, ki bo v okviru mednarodnega prava na področju človekovih pravic urejal dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij,

| — | ob upoštevanju strateških smernic za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice, ki jih je 27. junija 2014 sprejel Svet Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateških smernic za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice, ki jih je 27. junija 2014 sprejel Svet Evrope,

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija),

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine, kot je bila spremenjena leta 1996, in sodne prakse Evropskega odbora za socialne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine, kot je bila spremenjena leta 1996, in sodne prakse Evropskega odbora za socialne pravice,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije za varstvo narodnih manjšin in Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih, ki ju je sprejel Svet Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije za varstvo narodnih manjšin in Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih, ki ju je sprejel Svet Evrope,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (3),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (4),

| — | ob upoštevanju svežnja direktiv o procesnih pravicah obrambe v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja direktiv o procesnih pravicah obrambe v EU (5),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi (6),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira za človekove pravice in demokracijo ter spremljajočega akcijskega načrta, ki ju je Svet sprejel 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira za človekove pravice in demokracijo ter spremljajočega akcijskega načrta, ki ju je Svet sprejel 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije in držav članic, ki so se sestale v okviru Sveta, o zagotavljanju spoštovanja načela pravne države, ki so bili sprejeti 16. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije in držav članic, ki so se sestale v okviru Sveta, o zagotavljanju spoštovanja načela pravne države, ki so bili sprejeti 16. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (8),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (9),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (13),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (COM(2008)0229),

| — | ob upoštevanju odločitev in sodne prakse Sodišča Evropske unije ter sodne prakse nacionalnih ustavnih sodišč, ki Listino upoštevajo kot enega od referenčnih dokumentov pri razlagi nacionalne zakonodaje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitev in sodne prakse Sodišča Evropske unije ter sodne prakse nacionalnih ustavnih sodišč, ki Listino upoštevajo kot enega od referenčnih dokumentov pri razlagi nacionalne zakonodaje,

| — | ob upoštevanju političnih smernic za novo Evropsko komisijo, ki jih je Parlamentu 15. julija 2014 predstavil predsednik Juncker, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic za novo Evropsko komisijo, ki jih je Parlamentu 15. julija 2014 predstavil predsednik Juncker,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov (COM(2012)0010),

| — | ob upoštevanju strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (COM(2012)0286), zlasti določb o financiranju priprave smernic o sistemih za zaščito otrok in izmenjavi najboljše prakse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (COM(2012)0286), zlasti določb o financiranju priprave smernic o sistemih za zaščito otrok in izmenjavi najboljše prakse,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2013/112/EU z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“ (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2013/112/EU z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“ (14),

| — | ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je 24. junija 2013 sprejel Svet za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je 24. junija 2013 sprejel Svet za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o napredku pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o napredku pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov (COM(2013)0454),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038),

| — | ob upoštevanju predloga za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o napredku, doseženem pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o napredku, doseženem pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (16),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomstvo (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomstvo (17),

| — | ob upoštevanju poročila senata ZDA o programih agencije CIA za pridržanje in zasliševanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila senata ZDA o programih agencije CIA za pridržanje in zasliševanje,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o položaju mladoletnikov brez spremstva v EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o položaju mladoletnikov brez spremstva v EU (18),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o temeljnih in človekovih pravicah, zlasti resolucije z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2012) (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o temeljnih in človekovih pravicah, zlasti resolucije z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2012) (19),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o migraciji, zlasti zadnje z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o migraciji, zlasti zadnje z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki v razširjeni Evropi (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki v razširjeni Evropi (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici konvencije OZN o otrokovih pravicah (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici konvencije OZN o otrokovih pravicah (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o programu nadzorovanja Agencije ZDA za nacionalno varnost (NSA), organih za nadzor v nekaterih državah članicah in vplivu na zasebnost državljanov EU (23), v kateri je svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve naročil, naj temeljito razišče zadevo, ter svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora NSA, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in o čezatlantskem sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o programu nadzorovanja Agencije ZDA za nacionalno varnost (NSA), organih za nadzor v nekaterih državah članicah in vplivu na zasebnost državljanov EU (23), v kateri je svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve naročil, naj temeljito razišče zadevo, ter svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora NSA, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in o čezatlantskem sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti Evropske unije (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti Evropske unije (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o pridobitvi mnenja Sodišča o združljivosti Sporazuma med Kanado in Evropsko unijo o prenosu in obdelavi podatkov iz evidence podatkov o potnikih s Pogodbama (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o pridobitvi mnenja Sodišča o združljivosti Sporazuma med Kanado in Evropsko unijo o prenosu in obdelavi podatkov iz evidence podatkov o potnikih s Pogodbama (27),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 11. septembra 2012 (28) in 10. oktobra 2013 (29) o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 11. septembra 2012 (28) in 10. oktobra 2013 (29) o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij v zvezi z zaporom v Guantanamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij v zvezi z zaporom v Guantanamu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o Listini EU: določitev standardov za svobodo medijev v EU (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o Listini EU: določitev standardov za svobodo medijev v EU (30),

| — | ob upoštevanju mnenja 2/2013 Sodišča Evropske unije o osnutku sporazuma o pristopu Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja 2/2013 Sodišča Evropske unije o osnutku sporazuma o pristopu Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 8. aprila 2014 v združenih zadevah C-293/12 in C-594/12 (Digital Rights Ireland in Seitlinger in drugi), ki razveljavlja Direktivo 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 8. aprila 2014 v združenih zadevah C-293/12 in C-594/12 (Digital Rights Ireland in Seitlinger in drugi), ki razveljavlja Direktivo 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES,

| — | ob upoštevanju zaslišanja Fransa Timmermansa pred Evropskim parlamentom 7. oktobra 2014 in njegove prisotnosti na zasedanju Evropskega parlamenta 11. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaslišanja Fransa Timmermansa pred Evropskim parlamentom 7. oktobra 2014 in njegove prisotnosti na zasedanju Evropskega parlamenta 11. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju zaslišanja Dimitrisa Avramopulosa pred Evropskim parlamentom 30. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaslišanja Dimitrisa Avramopulosa pred Evropskim parlamentom 30. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju letne konference Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z dne 10. novembra 2014 o temeljnih pravicah in priseljevanju v EU, zlasti tematskega dokumenta Agencije z naslovom „Legal entry channels to the EU for persons in need of international protection: a toolbox“ (Zakonite poti vstopa v EU za osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito: instrumentarij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letne konference Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z dne 10. novembra 2014 o temeljnih pravicah in priseljevanju v EU, zlasti tematskega dokumenta Agencije z naslovom „Legal entry channels to the EU for persons in need of international protection: a toolbox“ (Zakonite poti vstopa v EU za osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito: instrumentarij),

| — | ob upoštevanju dejavnosti, letnih poročil in študij Evropskega inštituta za enakost med spoloma in Agencije Evropske unije za temeljne pravice ter njenih obsežnih raziskav o diskriminaciji Judov v državah članicah EU in zločinih iz sovraštva proti njim, o nasilju nad ženskami v EU in izkušnjah oseb LGBT z diskriminacijo, nasiljem in nadlegovanjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti, letnih poročil in študij Evropskega inštituta za enakost med spoloma in Agencije Evropske unije za temeljne pravice ter njenih obsežnih raziskav o diskriminaciji Judov v državah članicah EU in zločinih iz sovraštva proti njim, o nasilju nad ženskami v EU in izkušnjah oseb LGBT z diskriminacijo, nasiljem in nadlegovanjem,

| — | ob upoštevanju prispevkov nevladnih organizacij, ki sodelujejo pri platformi o temeljnih pravicah pod okriljem Agencije Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov nevladnih organizacij, ki sodelujejo pri platformi o temeljnih pravicah pod okriljem Agencije Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju poročil in študij nevladnih organizacij na področju človekovih pravic in raziskav na tem področju, ki jih je naročil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, zlasti študije tematskega sektorja C o vplivu krize na temeljne pravice v državah članicah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil in študij nevladnih organizacij na področju človekovih pravic in raziskav na tem področju, ki jih je naročil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, zlasti študije tematskega sektorja C o vplivu krize na temeljne pravice v državah članicah EU,

| — | ob upoštevanju svojih študij o vplivu krize na temeljne pravice v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih študij o vplivu krize na temeljne pravice v državah članicah,

| — | ob upoštevanju načel glede statusa nacionalnih institucij za spodbujanje in varstvo človekovih pravic („pariških načel“), priloženih resoluciji Generalne skupščine OZN 48/134, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel glede statusa nacionalnih institucij za spodbujanje in varstvo človekovih pravic („pariških načel“), priloženih resoluciji Generalne skupščine OZN 48/134,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. Julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo EP z dne 16. februarja 2012) (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. Julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo EP z dne 16. februarja 2012) (31),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji (COM(2010)0573) in Operativnih smernic o upoštevanju temeljnih pravic v oceni učinka Komisije (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji (COM(2010)0573) in Operativnih smernic o upoštevanju temeljnih pravic v oceni učinka Komisije (SEC(2011)0567),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o novem okviru EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158) in sklepov Sveta z dne 16. decembra 2014 o zagotavljanju spoštovanja načela pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o novem okviru EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158) in sklepov Sveta z dne 16. decembra 2014 o zagotavljanju spoštovanja načela pravne države,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah za leto 2013 (COM(2014)0224) ter priloženih delovnih dokumentov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah za leto 2013 (COM(2014)0224) ter priloženih delovnih dokumentov,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o državljanstvu EU iz leta 2013 – Državljani EU: vaše pravice, vaša prihodnost (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o državljanstvu EU iz leta 2013 – Državljani EU: vaše pravice, vaša prihodnost (COM(2013)0269),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (COM(2014)0209) in priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (COM(2014)0209) in priporočila Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenj Odbor za ustavne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter Odbora za peticije (A8-0230/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenj Odbor za ustavne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter Odbora za peticije (A8-0230/2015),

| A. | ker je bilo evropsko povezovanje deloma sproženo zato, da bi preprečili ponovitev dramatičnih posledic druge svetovne vojne ter pregonov in represije, ki jih je izvajal nacistični režim, ter da bi preprečili odmike in nazadovanja na področju demokracije in pravne države s spodbujanjem, spoštovanjem in varstvom človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo evropsko povezovanje deloma sproženo zato, da bi preprečili ponovitev dramatičnih posledic druge svetovne vojne ter pregonov in represije, ki jih je izvajal nacistični režim, ter da bi preprečili odmike in nazadovanja na področju demokracije in pravne države s spodbujanjem, spoštovanjem in varstvom človekovih pravic;

| B. | ker morata biti za Unijo in države članice spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije ter vrednot in načel, določenih v Pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic (Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, EKČP, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah itd.), obveza ter zato v središču evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

B.

ker morata biti za Unijo in države članice spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije ter vrednot in načel, določenih v Pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic (Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, EKČP, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah itd.), obveza ter zato v središču evropskega povezovanja;

| C. | ker je treba te pravice zagotoviti vsakomur, ki prebiva na ozemlju EU, tudi kot protiutež za zlorabo in nasilje oblasti na različnih ravneh; |
| --- | --- |

C.

ker je treba te pravice zagotoviti vsakomur, ki prebiva na ozemlju EU, tudi kot protiutež za zlorabo in nasilje oblasti na različnih ravneh;

| D. | ker v skladu s členom 2 PEU Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, načela pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, vrednotah, ki so skupne vsem državam članicam in ki jih morajo spoštovati EU in vse države članice na področju notranje in zunanje politike; ker mora Komisija na podlagi člena 17 PEU zagotavljati uporabo Pogodb; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 2 PEU Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, načela pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, vrednotah, ki so skupne vsem državam članicam in ki jih morajo spoštovati EU in vse države članice na področju notranje in zunanje politike; ker mora Komisija na podlagi člena 17 PEU zagotavljati uporabo Pogodb;

| E. | ker ima na podlagi člena 6 PEU Evropska unija odgovornost, da pri svojem delovanju priznava in spoštuje temeljne pravice ne glede na pristojnosti; ker se tudi države članice spodbujajo k enakemu ravnanju; |
| --- | --- |

E.

ker ima na podlagi člena 6 PEU Evropska unija odgovornost, da pri svojem delovanju priznava in spoštuje temeljne pravice ne glede na pristojnosti; ker se tudi države članice spodbujajo k enakemu ravnanju;

| F. | ker je za to, da se bolje zavarujejo demokracija, pravna država in temeljne pravice, potrebna revizija Pogodb EU; |
| --- | --- |

F.

ker je za to, da se bolje zavarujejo demokracija, pravna država in temeljne pravice, potrebna revizija Pogodb EU;

| G. | ker so države članice v skladu s preambulo PEU potrdile svojo zavezanost socialnim pravicam, določenim v Evropski socialni listini; ker se člen 151 PDEU izrecno sklicuje na temeljne socialne pravice, kakor so določene v Evropski socialni listini; |
| --- | --- |

G.

ker so države članice v skladu s preambulo PEU potrdile svojo zavezanost socialnim pravicam, določenim v Evropski socialni listini; ker se člen 151 PDEU izrecno sklicuje na temeljne socialne pravice, kakor so določene v Evropski socialni listini;

| H. | ker je bila Listina Evropske unije o temeljnih pravicah z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe v celoti vključena v Pogodbi in je zato zdaj pravno zavezujoča za institucije, organe in agencije EU ter za države članice pri izvajanju zakonodaje EU; ker je treba v institucijah EU in državah članicah razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, zlasti pri uporabi in izvajanju prava EU znotraj Unije in v odnosih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

H.

ker je bila Listina Evropske unije o temeljnih pravicah z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe v celoti vključena v Pogodbi in je zato zdaj pravno zavezujoča za institucije, organe in agencije EU ter za države članice pri izvajanju zakonodaje EU; ker je treba v institucijah EU in državah članicah razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, zlasti pri uporabi in izvajanju prava EU znotraj Unije in v odnosih s tretjimi državami;

| I. | ker člena 2 in 3 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah priznavata pravico do življenja in pravico do celovitosti posameznika; |
| --- | --- |

I.

ker člena 2 in 3 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah priznavata pravico do življenja in pravico do celovitosti posameznika;

| J. | ker člen 4 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepoveduje vse oblike nečloveškega ali ponižujočega ravnanja; |
| --- | --- |

J.

ker člen 4 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepoveduje vse oblike nečloveškega ali ponižujočega ravnanja;

| K. | ker členi 8, 9, 10, 19 in 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter sodna praksa Sodišča EU priznavajo pomen temeljnih socialnih pravic, kar pomeni, da je treba te pravice, zlasti sindikalne pravice, pravico do stavke ter pravico do združevanja in zbiranja, zaščiti enako kot druge temeljne pravice, priznane z Listino; |
| --- | --- |

K.

ker členi 8, 9, 10, 19 in 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter sodna praksa Sodišča EU priznavajo pomen temeljnih socialnih pravic, kar pomeni, da je treba te pravice, zlasti sindikalne pravice, pravico do stavke ter pravico do združevanja in zbiranja, zaščiti enako kot druge temeljne pravice, priznane z Listino;

| L. | ker člen 22 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah zavezuje Unijo, da „spoštuje kulturno, versko in jezikovno raznolikost“, člen 21 pa prepoveduje diskriminacijo na podlagi jezika in/ali pripadnosti narodnostni manjšini; |
| --- | --- |

L.

ker člen 22 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah zavezuje Unijo, da „spoštuje kulturno, versko in jezikovno raznolikost“, člen 21 pa prepoveduje diskriminacijo na podlagi jezika in/ali pripadnosti narodnostni manjšini;

| M. | ker člen 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah zagotavlja pravno, ekonomsko in socialno varstvo družine; |
| --- | --- |

M.

ker člen 33 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah zagotavlja pravno, ekonomsko in socialno varstvo družine;

| N. | ker člena 37 in 38 Listine zagotavljata, da je pravica do visoke ravni varstva okolja neločljivo povezana z izvajanjem politik Unije; |
| --- | --- |

N.

ker člena 37 in 38 Listine zagotavljata, da je pravica do visoke ravni varstva okolja neločljivo povezana z izvajanjem politik Unije;

| O. | ker države članice ne morejo zmanjšati ravni varstva nekaterih pravic, ki jo zagotavljajo njihove ustave, z izgovorom, da Listina Evropske unije o temeljnih pravicah ali drugi instrumenti zakonodaje EU določajo nižjo raven varstva; |
| --- | --- |

O.

ker države članice ne morejo zmanjšati ravni varstva nekaterih pravic, ki jo zagotavljajo njihove ustave, z izgovorom, da Listina Evropske unije o temeljnih pravicah ali drugi instrumenti zakonodaje EU določajo nižjo raven varstva;

| P. | ker so nacionalni organi (pravosodni organi, organi kazenskega pregona in uprave) osrednji akterji za učinkovito uveljavljanje pravic in svoboščin, zapisanih v Listini; |
| --- | --- |

P.

ker so nacionalni organi (pravosodni organi, organi kazenskega pregona in uprave) osrednji akterji za učinkovito uveljavljanje pravic in svoboščin, zapisanih v Listini;

| Q. | ker vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice iz Naslova V PDEU zahteva, da EU in države članice v celoti spoštujejo temeljne pravice; |
| --- | --- |

Q.

ker vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice iz Naslova V PDEU zahteva, da EU in države članice v celoti spoštujejo temeljne pravice;

| R. | ker so ljudje kot državljani ali rezidenti v središču pozornosti EU in ker osebne, državljanske, politične, ekonomske in socialne pravice, ki jih priznava Listina, niso namenjene le zaščiti evropskih državljanov in rezidentov pred kakršnim koli vmešavanjem, zlorabami ali nasiljem, temveč so tudi predpogoj za zagotovitev njihovega celostnega in nemotenega osebnega razvoja; |
| --- | --- |

R.

ker so ljudje kot državljani ali rezidenti v središču pozornosti EU in ker osebne, državljanske, politične, ekonomske in socialne pravice, ki jih priznava Listina, niso namenjene le zaščiti evropskih državljanov in rezidentov pred kakršnim koli vmešavanjem, zlorabami ali nasiljem, temveč so tudi predpogoj za zagotovitev njihovega celostnega in nemotenega osebnega razvoja;

| S. | ker je pravna država temelj evropske liberalne demokracije in eno izmed temeljnih načel EU, ki izvira iz skupnih ustavnih tradicij vseh držav članic; |
| --- | --- |

S.

ker je pravna država temelj evropske liberalne demokracije in eno izmed temeljnih načel EU, ki izvira iz skupnih ustavnih tradicij vseh držav članic;

| T. | ker način izvajanja načela pravne države na nacionalni ravni igra ključno vlogo pri zagotavljanju vzajemnega zaupanja med državami članicami in njihovimi pravnimi sistemi, zato je zelo pomembno, da se vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice iz Naslova V PDEU; |
| --- | --- |

T.

ker način izvajanja načela pravne države na nacionalni ravni igra ključno vlogo pri zagotavljanju vzajemnega zaupanja med državami članicami in njihovimi pravnimi sistemi, zato je zelo pomembno, da se vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice iz Naslova V PDEU;

| U. | ker je spoštovanje načela pravne države pogoj za zaščito temeljnih pravic in je znotraj EU še posebej pomembno, saj je tudi pogoj za spoštovanje vseh pravic in obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

U.

ker je spoštovanje načela pravne države pogoj za zaščito temeljnih pravic in je znotraj EU še posebej pomembno, saj je tudi pogoj za spoštovanje vseh pravic in obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb in mednarodnega prava;

| V. | ker so EU in njene države članice vključene v svetovni proces razvoja k novim ciljev trajnostnega razvoja, v skladu s katerimi so človekove pravice univerzalne, nedeljive in neodtujljive; |
| --- | --- |

V.

ker so EU in njene države članice vključene v svetovni proces razvoja k novim ciljev trajnostnega razvoja, v skladu s katerimi so človekove pravice univerzalne, nedeljive in neodtujljive;

| W. | ker mora izvajanje teh vrednot in načel temeljiti tudi na učinkovitem nadzoru spoštovanja temeljnih pravic, zagotovljenih z Listino, kar je treba upoštevati na primer pri pripravi zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

W.

ker mora izvajanje teh vrednot in načel temeljiti tudi na učinkovitem nadzoru spoštovanja temeljnih pravic, zagotovljenih z Listino, kar je treba upoštevati na primer pri pripravi zakonodajnih predlogov;

| X. | ker EU preživlja obdobje hude gospodarske in finančne krize, ki z nekaterimi ukrepi, sprejetimi v nekaterih državah članicah v boju proti krizi, vključno z drastičnim zmanjševanjem proračunskih sredstev, negativno vpliva na življenjske pogoje državljanov EU in na njihovo blaginjo, saj se povečujejo brezposelnost, revščina, neenakost in negotovi delovni pogoji in omejuje dostop do storitev in njihova kakovost; |
| --- | --- |

X.

ker EU preživlja obdobje hude gospodarske in finančne krize, ki z nekaterimi ukrepi, sprejetimi v nekaterih državah članicah v boju proti krizi, vključno z drastičnim zmanjševanjem proračunskih sredstev, negativno vpliva na življenjske pogoje državljanov EU in na njihovo blaginjo, saj se povečujejo brezposelnost, revščina, neenakost in negotovi delovni pogoji in omejuje dostop do storitev in njihova kakovost;

| Y. | ker se skoraj tretjina peticij, ki jih prejme Parlament, nanaša na domnevne kršitve temeljnih pravic iz Listine, zadevajo pa vprašanja državljanstva, štirih temeljnih svoboščin, zaposlovanja, gospodarskih razmer, varstva okolja in potrošnikov, pravosodnih sistemov, glasovalnih pravic in demokratične udeležbe, preglednosti pri odločanju, invalidnosti, otrokovih pravic, dostopa do izobraževanja ali jezikovnih pravic; ker nekatere od teh peticij vsebujejo vprašanja v zvezi z zdravstvenimi zadevami in dostopom do zdravstvenega varstva in storitev, pa tudi vprašanja o pravici do dela kot neposredne posledice gospodarske krize; ker so peticije običajno prvi kazalnik stanja na področju temeljnih pravic v državah članicah; |
| --- | --- |

Y.

ker se skoraj tretjina peticij, ki jih prejme Parlament, nanaša na domnevne kršitve temeljnih pravic iz Listine, zadevajo pa vprašanja državljanstva, štirih temeljnih svoboščin, zaposlovanja, gospodarskih razmer, varstva okolja in potrošnikov, pravosodnih sistemov, glasovalnih pravic in demokratične udeležbe, preglednosti pri odločanju, invalidnosti, otrokovih pravic, dostopa do izobraževanja ali jezikovnih pravic; ker nekatere od teh peticij vsebujejo vprašanja v zvezi z zdravstvenimi zadevami in dostopom do zdravstvenega varstva in storitev, pa tudi vprašanja o pravici do dela kot neposredne posledice gospodarske krize; ker so peticije običajno prvi kazalnik stanja na področju temeljnih pravic v državah članicah;

| Z. | ker EU deluje na podlagi domneve in medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v EKČP in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti v zvezi z razvojem območja svobode, varnosti in pravice ter načelom vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

Z.

ker EU deluje na podlagi domneve in medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v EKČP in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti v zvezi z razvojem območja svobode, varnosti in pravice ter načelom vzajemnega priznavanja;

| AA. | ker brezposelnost in življenje v revščini ali na robu družbe močno vplivata na dostop do temeljnih pravic in njihovo izvajanje, kar pomeni, da je treba za osebe v tovrstnem ranljivem položaju ohraniti dostop do osnovnih storitev, zlasti socialnih in finančnih; |
| --- | --- |

AA.

ker brezposelnost in življenje v revščini ali na robu družbe močno vplivata na dostop do temeljnih pravic in njihovo izvajanje, kar pomeni, da je treba za osebe v tovrstnem ranljivem položaju ohraniti dostop do osnovnih storitev, zlasti socialnih in finančnih;

| AB. | ker obstaja nevarnost, da po nedavnih terorističnih napadih na ozemlju EU nekatere protiteroristične politike in ukrepi resno ogrozijo temeljne pravice in svoboščine v EU; ker si je treba nujno prizadevati za ohranjanje ravnotežja med varstvom temeljnih svoboščin in pravic ter krepitvijo varnosti; ker morajo EU in države članice zaščititi evropske državljane, hkrati pa zagotoviti spoštovanje njihovih temeljnih pravic in svoboščin pri oblikovanju in delovanju varnostne politike; ker morata biti na tem področju vodilni načeli nujnost in sorazmernost, da se z izvajanjem teh politik ne posega v državljanske svoboščine; |
| --- | --- |

AB.

ker obstaja nevarnost, da po nedavnih terorističnih napadih na ozemlju EU nekatere protiteroristične politike in ukrepi resno ogrozijo temeljne pravice in svoboščine v EU; ker si je treba nujno prizadevati za ohranjanje ravnotežja med varstvom temeljnih svoboščin in pravic ter krepitvijo varnosti; ker morajo EU in države članice zaščititi evropske državljane, hkrati pa zagotoviti spoštovanje njihovih temeljnih pravic in svoboščin pri oblikovanju in delovanju varnostne politike; ker morata biti na tem področju vodilni načeli nujnost in sorazmernost, da se z izvajanjem teh politik ne posega v državljanske svoboščine;

| AC. | ker v Sredozemlju tisoči ljudi umirajo na način brez primere, za kar nosi veliko odgovornost EU, ki mora ukrepati, da bi rešila življenja, ustavila trgovino z ljudmi, zagotovila zakonite poti priseljevanja ter pomagala prosilcem za azil in beguncem in jih zaščitila; |
| --- | --- |

AC.

ker v Sredozemlju tisoči ljudi umirajo na način brez primere, za kar nosi veliko odgovornost EU, ki mora ukrepati, da bi rešila življenja, ustavila trgovino z ljudmi, zagotovila zakonite poti priseljevanja ter pomagala prosilcem za azil in beguncem in jih zaščitila;

| AD. | ker je leta 2014 umrlo ali je bilo pogrešanih skoraj 3 500 migrantov, ki so poskušali priti v Evropo, s čimer se je skupno število mrtvih ali pogrešanih v zadnjih 20 letih povečalo na skoraj 30 000; ker je po navedbah Mednarodne organizacije za migracije postala migracijska pot proti Evropi najnevarnejša pot za migrante; |
| --- | --- |

AD.

ker je leta 2014 umrlo ali je bilo pogrešanih skoraj 3 500 migrantov, ki so poskušali priti v Evropo, s čimer se je skupno število mrtvih ali pogrešanih v zadnjih 20 letih povečalo na skoraj 30 000; ker je po navedbah Mednarodne organizacije za migracije postala migracijska pot proti Evropi najnevarnejša pot za migrante;

| AE. | ker je približno 1 000 prošenj za azil na leto neposredno povezanih s pohabljanjem spolnih organov; |
| --- | --- |

AE.

ker je približno 1 000 prošenj za azil na leto neposredno povezanih s pohabljanjem spolnih organov;

| AF. | ker je pravica do azila zagotovljena s Konvencijo o statusu beguncev (Ženevska konvencija) iz leta 1951 in s Protokolom z dne 31. januarja 1967; |
| --- | --- |

AF.

ker je pravica do azila zagotovljena s Konvencijo o statusu beguncev (Ženevska konvencija) iz leta 1951 in s Protokolom z dne 31. januarja 1967;

| AG. | ker manifestacije skrajnega nacionalizma, rasizma, ksenofobije in nestrpnosti še niso izginile iz naših skupnosti; ker so, prav nasprotno, zlasti po nedavnih terorističnih napadih očitno v porastu v številnih državah članicah, kar vpliva na tradicionalne manjšine pa tudi na nove skupnosti narodnih manjšin; |
| --- | --- |

AG.

ker manifestacije skrajnega nacionalizma, rasizma, ksenofobije in nestrpnosti še niso izginile iz naših skupnosti; ker so, prav nasprotno, zlasti po nedavnih terorističnih napadih očitno v porastu v številnih državah članicah, kar vpliva na tradicionalne manjšine pa tudi na nove skupnosti narodnih manjšin;

| AH. | ker v skladu s členom 49 PEU vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote iz člena 2 in si prizadeva za njihovo spodbujanje, lahko zaprosi za članstvo v Uniji; ker je izpolnjevanje københavnskih meril temeljni pogoj za pristop k EU; ker obveznosti, ki zavezujejo države kandidatke v okviru köbenhavnskih meril skladno s členom 2 PEU, niso zgolj predpristopne zahteve, temveč veljajo za vse države članice tudi po njihovi pridružitvi EU; ker bi zato bilo treba države članice redno ocenjevati, da bi se preverilo njihovo stalno upoštevanje temeljnih vrednot EU, kot so temeljne pravice, demokratične institucije in načelo pravne države; ker se poleg tega pokazala tudi potreba po uvedbi postopnega korektivnega mehanizma za zapolnitev vrzeli med političnim dialogom in radikalno možnostjo iz člena 7 PEU ter za razrešitev københavnske dileme v okviru obstoječih pogodb; |
| --- | --- |

AH.

ker v skladu s členom 49 PEU vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote iz člena 2 in si prizadeva za njihovo spodbujanje, lahko zaprosi za članstvo v Uniji; ker je izpolnjevanje københavnskih meril temeljni pogoj za pristop k EU; ker obveznosti, ki zavezujejo države kandidatke v okviru köbenhavnskih meril skladno s členom 2 PEU, niso zgolj predpristopne zahteve, temveč veljajo za vse države članice tudi po njihovi pridružitvi EU; ker bi zato bilo treba države članice redno ocenjevati, da bi se preverilo njihovo stalno upoštevanje temeljnih vrednot EU, kot so temeljne pravice, demokratične institucije in načelo pravne države; ker se poleg tega pokazala tudi potreba po uvedbi postopnega korektivnega mehanizma za zapolnitev vrzeli med političnim dialogom in radikalno možnostjo iz člena 7 PEU ter za razrešitev københavnske dileme v okviru obstoječih pogodb;

| AI. | ker se zaradi neobstoja jasnih skupnih kazalnikov vedno znova postavlja pod vprašaj stanje na področju spoštovanja načela pravne države, demokracije in temeljnih pravic v posameznih državah članicah na podlagi političnih in institucionalnih dejavnikov; ker neobstoj zavezujočih postopkov vse prepogosto vodi v stalno neukrepanje ter nespoštovanje Pogodb in evropskih vrednot, del krivde za to pa nosijo institucije EU; |
| --- | --- |

AI.

ker se zaradi neobstoja jasnih skupnih kazalnikov vedno znova postavlja pod vprašaj stanje na področju spoštovanja načela pravne države, demokracije in temeljnih pravic v posameznih državah članicah na podlagi političnih in institucionalnih dejavnikov; ker neobstoj zavezujočih postopkov vse prepogosto vodi v stalno neukrepanje ter nespoštovanje Pogodb in evropskih vrednot, del krivde za to pa nosijo institucije EU;

| AJ. | ker je pravica do peticij ustvarila tesno vez med državljani EU in Evropskim parlamentom; ker je z evropsko državljansko pobudo nastala nova neposredna povezava med državljani in institucijami EU, kar lahko okrepi razvoj temeljnih in državljanskih pravic; ker med državljanske pravice sodi pravica do peticij kot sredstvo državljanov za uveljavljanje njihovih temeljnih pravic, kot določata člen 44 Listine in člen 227 PDEU; |
| --- | --- |

AJ.

ker je pravica do peticij ustvarila tesno vez med državljani EU in Evropskim parlamentom; ker je z evropsko državljansko pobudo nastala nova neposredna povezava med državljani in institucijami EU, kar lahko okrepi razvoj temeljnih in državljanskih pravic; ker med državljanske pravice sodi pravica do peticij kot sredstvo državljanov za uveljavljanje njihovih temeljnih pravic, kot določata člen 44 Listine in člen 227 PDEU;

| AK. | ker so ženske v EU še vedno s številnih vidikov diskriminirane ter so vse pogosto žrtve napadov in nasilja, zlasti spolnega; |
| --- | --- |

AK.

ker so ženske v EU še vedno s številnih vidikov diskriminirane ter so vse pogosto žrtve napadov in nasilja, zlasti spolnega;

| AL. | ker je nasilje nad ženskami najbolj razširjena oblika kršitve temeljnih pravic v EU in drugod po svetu in ker zadeva vse ravni družbe, ne glede na starost, stopnjo izobrazbe, dohodek, socialni položaj ter državo izvora ali prebivališča, in je velika ovira za enakost med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

AL.

ker je nasilje nad ženskami najbolj razširjena oblika kršitve temeljnih pravic v EU in drugod po svetu in ker zadeva vse ravni družbe, ne glede na starost, stopnjo izobrazbe, dohodek, socialni položaj ter državo izvora ali prebivališča, in je velika ovira za enakost med ženskami in moškimi;

| AM. | ker po ugotovitvah ankete, ki so jo na Agenciji Evropske unije za temeljne pravice izvedli leta 2014, večina žensk, ki so bile žrtve nasilja, tega ne prijavi policiji; |
| --- | --- |

AM.

ker po ugotovitvah ankete, ki so jo na Agenciji Evropske unije za temeljne pravice izvedli leta 2014, večina žensk, ki so bile žrtve nasilja, tega ne prijavi policiji;

| AN. | ker spolno in reproduktivno zdravje in pravice izhajajo iz temeljnih človekovih pravic in so bistven del človekovega dostojanstva (32); ker odrečen splav, ki bi lahko rešil življenje, pomeni hudo kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

AN.

ker spolno in reproduktivno zdravje in pravice izhajajo iz temeljnih človekovih pravic in so bistven del človekovega dostojanstva (32); ker odrečen splav, ki bi lahko rešil življenje, pomeni hudo kršitev človekovih pravic;

| AO. | ker sta trgovina z ženskami in otroki in njihovo spolno izkoriščanje jasni kršitvi človekovih pravic in človekovega dostojanstva ter temeljnih pravnih in demokratičnih načel; ker so ženske dandanes zaradi večje gospodarske negotovosti ter večjega tveganja za brezposelnost in revščino bolj izpostavljene tovrstnim nevarnostim; |
| --- | --- |

AO.

ker sta trgovina z ženskami in otroki in njihovo spolno izkoriščanje jasni kršitvi človekovih pravic in človekovega dostojanstva ter temeljnih pravnih in demokratičnih načel; ker so ženske dandanes zaradi večje gospodarske negotovosti ter večjega tveganja za brezposelnost in revščino bolj izpostavljene tovrstnim nevarnostim;

| AP. | ker nasilje nad ženskami ni izrecno vključeno v evropsko pravo kot oblika diskriminacije na podlagi spola in obstaja le v treh nacionalnih pravnih sistemih (španskem, švedskem in nemškem), ne velja za pomembno vprašanje enakosti spolov; ker države članice pri opredeljevanju nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola uporabljajo ad hoc pristop, pri čemer se opredelitve v posameznih nacionalnih zakonodajah močno razlikujejo, zaradi česar podatkov ni mogoče primerjati; |
| --- | --- |

AP.

ker nasilje nad ženskami ni izrecno vključeno v evropsko pravo kot oblika diskriminacije na podlagi spola in obstaja le v treh nacionalnih pravnih sistemih (španskem, švedskem in nemškem), ne velja za pomembno vprašanje enakosti spolov; ker države članice pri opredeljevanju nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola uporabljajo ad hoc pristop, pri čemer se opredelitve v posameznih nacionalnih zakonodajah močno razlikujejo, zaradi česar podatkov ni mogoče primerjati;

| AQ. | ker države članice niso izjeme, kar zadeva pohabljanje spolnih organov, katerega žrtev naj bi bilo 500 000 ljudi v EU, ogroženih pa naj bi jih bilo še dodatnih 180 000; |
| --- | --- |

AQ.

ker države članice niso izjeme, kar zadeva pohabljanje spolnih organov, katerega žrtev naj bi bilo 500 000 ljudi v EU, ogroženih pa naj bi jih bilo še dodatnih 180 000;

| AR. | ker v EU in v državah članicah še vedno prihaja do številnih kršenj temeljnih pravic, kot kažejo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in kot je bilo poudarjeno v poročilih Komisije, Agencije Evropske unije za temeljne pravice, nevladnih organizacij, Sveta Evrope in OZN; gre za kršitve pravice organizacij civilne družbe do svobode zbiranja in izražanja, institucionalno diskriminacijo oseb LGBTI prek prepovedi porok in protipropagandne zakonodaje ter še vedno visoko raven diskriminacije in kaznivih dejanj iz sovraštva, ki jim botrujejo rasizem, ksenofobija, verska nestrpnost ali predsodki zaradi invalidnosti, spolne usmerjenosti ali spolne identitete posameznika; ker glede na resnost in pogostost ugotovljenih kršitev odzivi Komisije, Sveta in držav članic niso zadostni; |
| --- | --- |

AR.

ker v EU in v državah članicah še vedno prihaja do številnih kršenj temeljnih pravic, kot kažejo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in kot je bilo poudarjeno v poročilih Komisije, Agencije Evropske unije za temeljne pravice, nevladnih organizacij, Sveta Evrope in OZN; gre za kršitve pravice organizacij civilne družbe do svobode zbiranja in izražanja, institucionalno diskriminacijo oseb LGBTI prek prepovedi porok in protipropagandne zakonodaje ter še vedno visoko raven diskriminacije in kaznivih dejanj iz sovraštva, ki jim botrujejo rasizem, ksenofobija, verska nestrpnost ali predsodki zaradi invalidnosti, spolne usmerjenosti ali spolne identitete posameznika; ker glede na resnost in pogostost ugotovljenih kršitev odzivi Komisije, Sveta in držav članic niso zadostni;

| AS. | ker imajo družbe, v katerih so temeljne pravice v celoti uresničene in zaščitene, več možnosti za razvoj dinamičnega in konkurenčnega gospodarstva; |
| --- | --- |

AS.

ker imajo družbe, v katerih so temeljne pravice v celoti uresničene in zaščitene, več možnosti za razvoj dinamičnega in konkurenčnega gospodarstva;

| AT. | ker so Romi, največja etnična manjšina v Evropi, še vedno žrtve hude diskriminacije, rasističnih napadov, sovražnega govora, revščine in izključenosti; |
| --- | --- |

AT.

ker so Romi, največja etnična manjšina v Evropi, še vedno žrtve hude diskriminacije, rasističnih napadov, sovražnega govora, revščine in izključenosti;

| AU. | ker zunanje delovanje EU temelji na enakih načelih kot ustanovitev in razvoj EU, to so demokracija, solidarnost, človekovo dostojanstvo in vse temeljne pravice; ker so bile v okviru zunanje politike EU razvite posebne smernice na področju človekovih pravic, to pa ne velja za njeno notranjo politiko, kar bi lahko pripeljalo do obtožb o dvojnih merilih; ker mora spodbujanje temeljnih pravic v okviru zunanjega delovanja EU nujno spremljati trdna in sistematična notranja politika nadzora nad spoštovanjem teh pravic na samem ozemlju EU; |
| --- | --- |

AU.

ker zunanje delovanje EU temelji na enakih načelih kot ustanovitev in razvoj EU, to so demokracija, solidarnost, človekovo dostojanstvo in vse temeljne pravice; ker so bile v okviru zunanje politike EU razvite posebne smernice na področju človekovih pravic, to pa ne velja za njeno notranjo politiko, kar bi lahko pripeljalo do obtožb o dvojnih merilih; ker mora spodbujanje temeljnih pravic v okviru zunanjega delovanja EU nujno spremljati trdna in sistematična notranja politika nadzora nad spoštovanjem teh pravic na samem ozemlju EU;

| AV. | ker se morajo določbe na področju varstva osebnih podatkov skladati z načeli namena, nujnosti in sorazmernosti, ki morajo veljati tudi med pogajanji o mednarodnih sporazumih in pri njihovi sklenitvi, kot je bilo poudarjeno v sodbi Sodišča EU z dne 6. aprila 2014, v kateri je bila Direktiva 2006/24/ES razglašena za neveljavno, in mnenju evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

AV.

ker se morajo določbe na področju varstva osebnih podatkov skladati z načeli namena, nujnosti in sorazmernosti, ki morajo veljati tudi med pogajanji o mednarodnih sporazumih in pri njihovi sklenitvi, kot je bilo poudarjeno v sodbi Sodišča EU z dne 6. aprila 2014, v kateri je bila Direktiva 2006/24/ES razglašena za neveljavno, in mnenju evropskega nadzornika za varstvo podatkov;

| AW. | ker sta pravici do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter do varstva osebnih podatkov zapisani v Listini in sta torej sestavni del primarnega prava EU; |
| --- | --- |

AW.

ker sta pravici do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter do varstva osebnih podatkov zapisani v Listini in sta torej sestavni del primarnega prava EU;

| AX. | ker lahko nove tehnologije vplivajo na temeljne pravice, zlasti na pravici do spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov, kot sta določeni v členih 7 in 8 Listine; |
| --- | --- |

AX.

ker lahko nove tehnologije vplivajo na temeljne pravice, zlasti na pravici do spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov, kot sta določeni v členih 7 in 8 Listine;

| AY. | ker so z množičnim dostopom do interneta možnosti za fizično zlorabo žensk in izvajanje psihičnega nasilja nad njimi še večje, vključno s spletnim navezovanjem stikov z namenom spolne zlorabe; |
| --- | --- |

AY.

ker so z množičnim dostopom do interneta možnosti za fizično zlorabo žensk in izvajanje psihičnega nasilja nad njimi še večje, vključno s spletnim navezovanjem stikov z namenom spolne zlorabe;

| AZ. | ker je zaradi hitrega razvoja v digitalnem svetu (vključno z večjo uporabo interneta, aplikacij in družbenih omrežij) treba vzpostaviti učinkovitejše varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, da se zagotovita zaupnost in varstvo; |
| --- | --- |

AZ.

ker je zaradi hitrega razvoja v digitalnem svetu (vključno z večjo uporabo interneta, aplikacij in družbenih omrežij) treba vzpostaviti učinkovitejše varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, da se zagotovita zaupnost in varstvo;

| BA. | ker se temeljne svoboščine, človekove pravice in enake možnosti zagotavljajo vsem državljanom EU, vključno osebam, ki pripadajo narodnim in jezikovnim manjšinam; |
| --- | --- |

BA.

ker se temeljne svoboščine, človekove pravice in enake možnosti zagotavljajo vsem državljanom EU, vključno osebam, ki pripadajo narodnim in jezikovnim manjšinam;

| BB. | ker po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije v Evropi vsako leto zaradi slabega ravnanja z njimi umre vsaj 850 otrok, mlajših od 15 let; |
| --- | --- |

BB.

ker po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije v Evropi vsako leto zaradi slabega ravnanja z njimi umre vsaj 850 otrok, mlajših od 15 let;

| BC. | ker je iz raziskave, ki jo je opravila Agencija Evropske unije za temeljne pravice v zvezi z diskriminacijo in kaznivimi dejanji iz sovraštva do oseb LGBTI, razvidno, da skoraj polovica vprašanih oseb LGBTI – poleg diskriminacije in nasilja, katerega žrtve so – meni, da je v njihovi državi bivanja med politiki razširjen govor, žaljiv do oseb LGBTI;; |
| --- | --- |

BC.

ker je iz raziskave, ki jo je opravila Agencija Evropske unije za temeljne pravice v zvezi z diskriminacijo in kaznivimi dejanji iz sovraštva do oseb LGBTI, razvidno, da skoraj polovica vprašanih oseb LGBTI – poleg diskriminacije in nasilja, katerega žrtve so – meni, da je v njihovi državi bivanja med politiki razširjen govor, žaljiv do oseb LGBTI;;

| BD. | ker so osebe LGBTI žrtve institucionalne diskriminacije bodisi zaradi prepovedi civilnih zvez bodisi zaradi obstoja zakonov, ki prepovedujejo izražanje spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

BD.

ker so osebe LGBTI žrtve institucionalne diskriminacije bodisi zaradi prepovedi civilnih zvez bodisi zaradi obstoja zakonov, ki prepovedujejo izražanje spolne usmerjenosti;

| BE. | ker so invalidi žrtve številnih oblik diskriminacije, zaradi katerih ne morejo polno uveljavljati svojih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

BE.

ker so invalidi žrtve številnih oblik diskriminacije, zaradi katerih ne morejo polno uveljavljati svojih temeljnih pravic;

| BF. | ker je stopnja revščine med invalidi za 70 % višja od povprečja, deloma zaradi omejenega dostopa do zaposlitve; |
| --- | --- |

BF.

ker je stopnja revščine med invalidi za 70 % višja od povprečja, deloma zaradi omejenega dostopa do zaposlitve;

| BG. | ker sta laičnost in nevtralnost države najboljši zagotovili za nediskriminacijo različnih verskih skupnosti v državi; |
| --- | --- |

BG.

ker sta laičnost in nevtralnost države najboljši zagotovili za nediskriminacijo različnih verskih skupnosti v državi;

| BH. | ker je svoboda tiska in delovanja družbenih akterjev, kot so nevladne organizacije, eden od bistvenih elementov demokracije, pravne države in temeljnih pravic; ker je ta svoboda resno ogrožena zaradi sprejetja nacionalnih zakonov ali neposrednih ukrepov organov v več državah članicah; |
| --- | --- |

BH.

ker je svoboda tiska in delovanja družbenih akterjev, kot so nevladne organizacije, eden od bistvenih elementov demokracije, pravne države in temeljnih pravic; ker je ta svoboda resno ogrožena zaradi sprejetja nacionalnih zakonov ali neposrednih ukrepov organov v več državah članicah;

| BI. | ker imajo starejši prebivalci na podlagi Listine pravico do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju; |
| --- | --- |

BI.

ker imajo starejši prebivalci na podlagi Listine pravico do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju;

| BJ. | ker ustrezno kaznovanje storilcev kaznivih dejanj sicer odvrača od kršitev temeljnih človekovih pravic, poglavitni cilj pa mora tudi v prihodnje biti preprečevanje kaznivih dejanj (z izobraževalnimi in kulturnimi ukrepi), ne pa ukrepanje po dogodku; |
| --- | --- |

BJ.

ker ustrezno kaznovanje storilcev kaznivih dejanj sicer odvrača od kršitev temeljnih človekovih pravic, poglavitni cilj pa mora tudi v prihodnje biti preprečevanje kaznivih dejanj (z izobraževalnimi in kulturnimi ukrepi), ne pa ukrepanje po dogodku;

| BK. | ker je učinkovitost specializiranih institucij, kot so nacionalne institucije za človekove pravice ali organi za enakost, pomembna zato, da se državljanom pomaga pri boljšem uveljavljanju njihovih temeljnih pravic v obsegu, v katerem ta država članica izvaja pravo EU; |
| --- | --- |

BK.

ker je učinkovitost specializiranih institucij, kot so nacionalne institucije za človekove pravice ali organi za enakost, pomembna zato, da se državljanom pomaga pri boljšem uveljavljanju njihovih temeljnih pravic v obsegu, v katerem ta država članica izvaja pravo EU;

| BL. | ker člena 39 in 40 Listine priznavata pravico voliti in biti voljen na občinskih volitvah in volitvah v Evropski parlament v državi članici prebivališča; ker uveljavljanje pravice do mobilnosti ne bi smelo omejevati te pravice; |
| --- | --- |

BL.

ker člena 39 in 40 Listine priznavata pravico voliti in biti voljen na občinskih volitvah in volitvah v Evropski parlament v državi članici prebivališča; ker uveljavljanje pravice do mobilnosti ne bi smelo omejevati te pravice;

| BM. | ob upoštevanju medlosti odzivov Komisije in držav članic na razkritja Edwarda Snowdna glede praks množičnega vohunjenja po internetu in s telekomunikacijskimi sredstvi v okviru programa NSA Prism, v katere so bile vključene tudi evropske države, ter glede na njihovo nesposobnost, da bi zagotovile spoštovanje varstvenih standardov za zaščito evropskih državljanov ali državljanom tretjih držav, ki prebivajo na evropskem ozemlju; |
| --- | --- |

BM.

ob upoštevanju medlosti odzivov Komisije in držav članic na razkritja Edwarda Snowdna glede praks množičnega vohunjenja po internetu in s telekomunikacijskimi sredstvi v okviru programa NSA Prism, v katere so bile vključene tudi evropske države, ter glede na njihovo nesposobnost, da bi zagotovile spoštovanje varstvenih standardov za zaščito evropskih državljanov ali državljanom tretjih držav, ki prebivajo na evropskem ozemlju;

| 1. | meni, da je temeljnega pomena, da se v evropski in v nacionalnih zakonodajah, javnih politikah in njihovem izvajanju v celoti zagotovi spoštovanje skupnih evropskih vrednot iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

1.

meni, da je temeljnega pomena, da se v evropski in v nacionalnih zakonodajah, javnih politikah in njihovem izvajanju v celoti zagotovi spoštovanje skupnih evropskih vrednot iz člena 2 PEU;

| 2. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo vsa zakonodaja EU, vključno s programi gospodarskega in finančnega prilagajanja, izvajala v skladu z Listino o temeljnih pravicah in Evropsko socialno listino (člen 151 PDEU); |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo vsa zakonodaja EU, vključno s programi gospodarskega in finančnega prilagajanja, izvajala v skladu z Listino o temeljnih pravicah in Evropsko socialno listino (člen 151 PDEU);

| 3. | ugotavlja, da člen 6 PEU določa pristop Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; je seznanjen z mnenjem 2/2013 Sodišča Evropske unije; poziva Komisijo in Svet, naj vzpostavita potrebne instrumente, da bi zagotovila, da se omenjena obveza, določena v Pogodbah, nemudoma izpolni; meni, da se mora to zgoditi popolnoma pregledno, saj gre za vzpostavitev dodatnega mehanizma za krepitev resničnega spoštovanja in varovanja temeljnih pravic posameznikov pred kršitvami, vključno s pravico do učinkovitega pravnega sredstva, ter večjo odgovornost evropskih institucij za njihovo delovanje ali nedelovanje na področju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da člen 6 PEU določa pristop Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; je seznanjen z mnenjem 2/2013 Sodišča Evropske unije; poziva Komisijo in Svet, naj vzpostavita potrebne instrumente, da bi zagotovila, da se omenjena obveza, določena v Pogodbah, nemudoma izpolni; meni, da se mora to zgoditi popolnoma pregledno, saj gre za vzpostavitev dodatnega mehanizma za krepitev resničnega spoštovanja in varovanja temeljnih pravic posameznikov pred kršitvami, vključno s pravico do učinkovitega pravnega sredstva, ter večjo odgovornost evropskih institucij za njihovo delovanje ali nedelovanje na področju temeljnih pravic;

| 4. | izraža zadovoljstvo zaradi imenovanja prvega podpredsednika Komisije, pristojnega za spoštovanje načela pravne države in Listine, ter je seznanjen z njegovo zavezo, da ustrezno izvaja obstoječi okvir; pričakuje, da bo v kratkem sprejeta notranja strategija o temeljih pravicah, v tesnem sodelovanju z drugimi institucijami in s posvetovanjem s širšim predstavništvom civilne družbe in drugimi zainteresiranimi stranmi; meni, da bi morala strategija temeljiti na členih 2, 6 in 7 PEU ter biti v skladu z načeli in cilji iz členov 8 in 10 PDEU; obžaluje, ker ni politične volje, da bi se uporabljal člen 7 PEU, namenjen kaznovanju in odvračanju, ko države članice kršijo temeljne pravice; |
| --- | --- |

4.

izraža zadovoljstvo zaradi imenovanja prvega podpredsednika Komisije, pristojnega za spoštovanje načela pravne države in Listine, ter je seznanjen z njegovo zavezo, da ustrezno izvaja obstoječi okvir; pričakuje, da bo v kratkem sprejeta notranja strategija o temeljih pravicah, v tesnem sodelovanju z drugimi institucijami in s posvetovanjem s širšim predstavništvom civilne družbe in drugimi zainteresiranimi stranmi; meni, da bi morala strategija temeljiti na členih 2, 6 in 7 PEU ter biti v skladu z načeli in cilji iz členov 8 in 10 PDEU; obžaluje, ker ni politične volje, da bi se uporabljal člen 7 PEU, namenjen kaznovanju in odvračanju, ko države članice kršijo temeljne pravice;

| 5. | poudarja, da je treba v celoti izkoristiti obstoječe mehanizme za zagotovitev spoštovanja, varovanja in spodbujanja temeljnih pravic in vrednot Unije iz člena 2 PEU in Listine o temeljnih pravicah; poudarja, da je treba vse zadevne instrumente, ki so trenutno predvideni v Pogodbah, nujno uporabljati in izvajati; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba v celoti izkoristiti obstoječe mehanizme za zagotovitev spoštovanja, varovanja in spodbujanja temeljnih pravic in vrednot Unije iz člena 2 PEU in Listine o temeljnih pravicah; poudarja, da je treba vse zadevne instrumente, ki so trenutno predvideni v Pogodbah, nujno uporabljati in izvajati;

| 6. | poudarja, da je treba v celoti izkoristi obstoječe mehanizme in začeti objektivno ocenjevanje in preiskave ter sprožiti postopke za ugotavljanje kršitev v dobro utemeljenih primerih; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba v celoti izkoristi obstoječe mehanizme in začeti objektivno ocenjevanje in preiskave ter sprožiti postopke za ugotavljanje kršitev v dobro utemeljenih primerih;

| 7. | poudarja, da je morda treba spremeniti Pogodbo, da bi okrepili varstvo temeljnih pravic v Pogodbah EU; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je morda treba spremeniti Pogodbo, da bi okrepili varstvo temeljnih pravic v Pogodbah EU;

| 8. | je seznanjen s sporočilom Komisije o novem okviru EU za krepitev načela pravne države, ki predstavlja prvi poskus odpravljanja obstoječih pomanjkljivosti za preprečevanje in reševanje kršitev temeljnih pravic ter kršitev načel pravne države v državah članicah; ugotavlja, da ima Komisija namen Evropski Parlament in Svet redno obveščati o napredku v vsaki fazi; vendar meni, da predlagani okvir mogoče ne bo zadostoval ali ne bo dovolj učinkovit pri preprečevanju in reševanju kršitev temeljnih pravic v državah članicah, saj ga je Komisija predstavila v obliki neobvezujočega sporočila, kjer ni navedeno, kdaj je treba okvir aktivirati; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen s sporočilom Komisije o novem okviru EU za krepitev načela pravne države, ki predstavlja prvi poskus odpravljanja obstoječih pomanjkljivosti za preprečevanje in reševanje kršitev temeljnih pravic ter kršitev načel pravne države v državah članicah; ugotavlja, da ima Komisija namen Evropski Parlament in Svet redno obveščati o napredku v vsaki fazi; vendar meni, da predlagani okvir mogoče ne bo zadostoval ali ne bo dovolj učinkovit pri preprečevanju in reševanju kršitev temeljnih pravic v državah članicah, saj ga je Komisija predstavila v obliki neobvezujočega sporočila, kjer ni navedeno, kdaj je treba okvir aktivirati;

| 9. | poziva Komisijo, naj izvaja in nadalje izpopolni ta mehanizem, da:






  (a) | bi se vključil v notranjo strategijo o temeljnih pravicah, saj je pravna država pogoj za varstvo temeljnih pravic v Evropski uniji in njenih državah članicah; |
| --- | --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj izvaja in nadalje izpopolni ta mehanizem, da:

(a)

bi se vključil v notranjo strategijo o temeljnih pravicah, saj je pravna država pogoj za varstvo temeljnih pravic v Evropski uniji in njenih državah članicah;

| (b) | bi se boljše uporabilo strokovno znanje Sveta Evrope in vzpostavil formalen način sodelovanja v zadevah, povezanih z načelom pravne države in temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

(b)

bi se boljše uporabilo strokovno znanje Sveta Evrope in vzpostavil formalen način sodelovanja v zadevah, povezanih z načelom pravne države in temeljnimi pravicami;

| (c) | bi se jasno opredelila merila za njegovo izvajanje in zagotovilo, da njegovo proaktivno in pregledno izvajanje uspešno preprečuje dejansko kršenje temeljnih pravic; bi se zlasti opredelila merila „očitnega tveganja za kršitev“ in „hujših in vztrajnih kršitev“, pri čemer bi med drugim izhajali iz sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice; da bi se merila izoblikovala na način, da bi lahko vsaka kršitev samodejno sprožila uporabo okvira; |
| --- | --- |

(c)

bi se jasno opredelila merila za njegovo izvajanje in zagotovilo, da njegovo proaktivno in pregledno izvajanje uspešno preprečuje dejansko kršenje temeljnih pravic; bi se zlasti opredelila merila „očitnega tveganja za kršitev“ in „hujših in vztrajnih kršitev“, pri čemer bi med drugim izhajali iz sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice; da bi se merila izoblikovala na način, da bi lahko vsaka kršitev samodejno sprožila uporabo okvira;

| (d) | bi se v primeru sistemskih ali večjih kršitev člena 2 PEU, ki bi jih ugotovila Agencija Evropske unije za temeljne pravice, sprožili postopki za ugotavljanje kršitev, ki bi lahko pripeljali tudi do finančnih sankcij v skladu s členom 260 PDEU; |
| --- | --- |

(d)

bi se v primeru sistemskih ali večjih kršitev člena 2 PEU, ki bi jih ugotovila Agencija Evropske unije za temeljne pravice, sprožili postopki za ugotavljanje kršitev, ki bi lahko pripeljali tudi do finančnih sankcij v skladu s členom 260 PDEU;

| (e) | bi se zagotovil samodejni začetek postopka v skladu s členom 7 PEU, če postopek v treh fazah, ki ga predvideva okvir, ne bi rešil zadeve, ter da bi se podrobno določilo, katere pravice, ki izhajajo iz uporabe Pogodb za zadevno državo članico, razen pravice glasovanja v Svetu, se lahko začasno odvzamejo ter tako preučili možnost izvajanja nadaljnjih sankcij, ki bi zagotovile učinkovito delovanje okvira v skladu z evropskim pravom in temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

(e)

bi se zagotovil samodejni začetek postopka v skladu s členom 7 PEU, če postopek v treh fazah, ki ga predvideva okvir, ne bi rešil zadeve, ter da bi se podrobno določilo, katere pravice, ki izhajajo iz uporabe Pogodb za zadevno državo članico, razen pravice glasovanja v Svetu, se lahko začasno odvzamejo ter tako preučili možnost izvajanja nadaljnjih sankcij, ki bi zagotovile učinkovito delovanje okvira v skladu z evropskim pravom in temeljnimi pravicami;

| (f) | bi se določilo, da morajo biti vsi zakonodajni predlogi, politike in ukrepi EU, tudi na gospodarskem področju in v zunanjih odnosih, ter vsi ukrepi, ki jih financira EU, v skladu z Listino in morajo prestati natančno predhodno in naknadno oceno vpliva na temeljne pravice, ter da bi se vključil proaktivni načrt ukrepov, ki bi zagotovil učinkovito uporabo obstoječih standardov in določil področja, kjer so potrebne reforme; v zvezi s tem meni, da bi morali Komisijo, Svet in Parlament pri sprejemanju zakonodaje in razvijanju politik v celoti uporabiti neodvisno zunanjo strokovno pomoč Agencije za temeljne pravice; |
| --- | --- |

(f)

bi se določilo, da morajo biti vsi zakonodajni predlogi, politike in ukrepi EU, tudi na gospodarskem področju in v zunanjih odnosih, ter vsi ukrepi, ki jih financira EU, v skladu z Listino in morajo prestati natančno predhodno in naknadno oceno vpliva na temeljne pravice, ter da bi se vključil proaktivni načrt ukrepov, ki bi zagotovil učinkovito uporabo obstoječih standardov in določil področja, kjer so potrebne reforme; v zvezi s tem meni, da bi morali Komisijo, Svet in Parlament pri sprejemanju zakonodaje in razvijanju politik v celoti uporabiti neodvisno zunanjo strokovno pomoč Agencije za temeljne pravice;

| (g) | bi se v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in nacionalnimi organi, ki delujejo na področju človekovih pravic v državah članicah, in ob upoštevanju prispevka najširšega predstavništva civilne družbe vzpostavila podatkovna baza za zbiranje in objavljanje vseh razpoložljivih informacij in poročil o razmerah na področju temeljnih pravic v EU in v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

(g)

bi se v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in nacionalnimi organi, ki delujejo na področju človekovih pravic v državah članicah, in ob upoštevanju prispevka najširšega predstavništva civilne družbe vzpostavila podatkovna baza za zbiranje in objavljanje vseh razpoložljivih informacij in poročil o razmerah na področju temeljnih pravic v EU in v posameznih državah članicah;

| 10. | poziva Komisijo, naj omenjeno notranjo strategijo spremlja nov jasen in natančen mehanizem, ki naj trdno temelji na mednarodnem in evropskem pravu in obsega vse vrednote iz člena 2 PEU, da se zagotovi skladnost s strateškim okvirom o človekovih pravicah in demokraciji, ki velja za zunanje odnose EU, in v skladu s katerim so evropske institucije in države članice odgovorne za njihova dejanja in neizpolnjevanje obveznosti na področju temeljnih pravic; meni, da mora ta mehanizem omogočiti nadzor nad izpolnjevanjem obveznosti vseh držav članic EU na področju temeljnih pravic in poskrbeti za sistematičen in institucionaliziran dialog v primeru, če bi ena ali več držav članic kršilo temeljne pravice; da bi v polni meri izkoristila določbe Pogodb, meni, da bi morala Komisija:






  (a) | izoblikovati preglednico na podlagi skupnih in objektivnih kazalnikov za merjenje demokracije, spoštovanja načela pravne države in temeljnih pravic; ti kazalniki naj odražajo københavnska politična merila, ki jih morajo spoštovati države pristopnice, ter vrednote in pravice, ki jih določata člen 2 PEU in Listina o temeljnih pravicah, sestavljeni pa naj bodo na podlagi obstoječih standardov; v zvezi s tem bi morala Komisija razširiti področje uporabe preglednice EU o stanju na področju pravosodja, da bi lahko redno ocenjevala stanje na področju temeljnih pravic in spoštovanja načela pravne države; |
| --- | --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj omenjeno notranjo strategijo spremlja nov jasen in natančen mehanizem, ki naj trdno temelji na mednarodnem in evropskem pravu in obsega vse vrednote iz člena 2 PEU, da se zagotovi skladnost s strateškim okvirom o človekovih pravicah in demokraciji, ki velja za zunanje odnose EU, in v skladu s katerim so evropske institucije in države članice odgovorne za njihova dejanja in neizpolnjevanje obveznosti na področju temeljnih pravic; meni, da mora ta mehanizem omogočiti nadzor nad izpolnjevanjem obveznosti vseh držav članic EU na področju temeljnih pravic in poskrbeti za sistematičen in institucionaliziran dialog v primeru, če bi ena ali več držav članic kršilo temeljne pravice; da bi v polni meri izkoristila določbe Pogodb, meni, da bi morala Komisija:

(a)

izoblikovati preglednico na podlagi skupnih in objektivnih kazalnikov za merjenje demokracije, spoštovanja načela pravne države in temeljnih pravic; ti kazalniki naj odražajo københavnska politična merila, ki jih morajo spoštovati države pristopnice, ter vrednote in pravice, ki jih določata člen 2 PEU in Listina o temeljnih pravicah, sestavljeni pa naj bodo na podlagi obstoječih standardov; v zvezi s tem bi morala Komisija razširiti področje uporabe preglednice EU o stanju na področju pravosodja, da bi lahko redno ocenjevala stanje na področju temeljnih pravic in spoštovanja načela pravne države;

| (b) | zagotoviti stalni nadzor, ki naj temelji na izoblikovani preglednici in na sistemu letnih ocen, razvitem v sodelovanju s Svetom in Parlamentom, o spoštovanju načela pravne države in stanju temeljnih pravic v vseh državah članicah Evropske unije na podlagi podatkov Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Sveta Evrope in njegove Beneške komisije ter nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti stalni nadzor, ki naj temelji na izoblikovani preglednici in na sistemu letnih ocen, razvitem v sodelovanju s Svetom in Parlamentom, o spoštovanju načela pravne države in stanju temeljnih pravic v vseh državah članicah Evropske unije na podlagi podatkov Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Sveta Evrope in njegove Beneške komisije ter nevladnih organizacij;

| (c) | v zvezi s tem predlaga revizijo uredbe o Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, da se agenciji dodelijo širše pristojnosti ter večji človeški in finančni viri, da bo lahko nadzorovala razmere v državah članicah in objavljala letno poročilo o nadzoru z natančno oceno uspešnosti posamezne države članice; |
| --- | --- |

(c)

v zvezi s tem predlaga revizijo uredbe o Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, da se agenciji dodelijo širše pristojnosti ter večji človeški in finančni viri, da bo lahko nadzorovala razmere v državah članicah in objavljala letno poročilo o nadzoru z natančno oceno uspešnosti posamezne države članice;

| (d) | izdati formalen opomin, če bi na podlagi preglednice in omenjenega letnega poročila o nadzoru kazalniki kazali na kršitev načela pravne države ali temeljnih pravic v državah članicah; ta formalni opomin bi moral samodejno spremljati začetek institucionaliziranega dialoga, ki katerega bi bili poleg Komisije in zadevne države članice vključeni tudi Svet, Evropski parlament in parlament zadevne države članice; |
| --- | --- |

(d)

izdati formalen opomin, če bi na podlagi preglednice in omenjenega letnega poročila o nadzoru kazalniki kazali na kršitev načela pravne države ali temeljnih pravic v državah članicah; ta formalni opomin bi moral samodejno spremljati začetek institucionaliziranega dialoga, ki katerega bi bili poleg Komisije in zadevne države članice vključeni tudi Svet, Evropski parlament in parlament zadevne države članice;

| (e) | prispevati z izboljšanju usklajevanja med institucijami in agencijami EU, Svetom Evrope, OZN in organizacijami civilne družbe; okrepiti sodelovanje med institucijami EU in državami članicami, tudi med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

(e)

prispevati z izboljšanju usklajevanja med institucijami in agencijami EU, Svetom Evrope, OZN in organizacijami civilne družbe; okrepiti sodelovanje med institucijami EU in državami članicami, tudi med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da se bodo v Svetu odvijale razprave o načelu pravne države; vendar meni, da takšne razprave niso najbolj učinkovit način za reševanje kakršnega koli nespoštovanja temeljnih vrednot Evropske unije; obžaluje dejstvo, da Parlament o teh razpravah ni obveščen ter ne sodeluje pri njihovi organizaciji; poziva Svet, naj pri svojih razpravah izhaja iz rezultatov letnih in posebnih poročil Evropske komisije, Evropskega parlamenta, civilne družbe, Sveta Evrope in njegove Beneške komisije ter drugih vpletenih institucionalnih in neinstitucionalnih strani; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da se bodo v Svetu odvijale razprave o načelu pravne države; vendar meni, da takšne razprave niso najbolj učinkovit način za reševanje kakršnega koli nespoštovanja temeljnih vrednot Evropske unije; obžaluje dejstvo, da Parlament o teh razpravah ni obveščen ter ne sodeluje pri njihovi organizaciji; poziva Svet, naj pri svojih razpravah izhaja iz rezultatov letnih in posebnih poročil Evropske komisije, Evropskega parlamenta, civilne družbe, Sveta Evrope in njegove Beneške komisije ter drugih vpletenih institucionalnih in neinstitucionalnih strani;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo navedbe o kršitvah temeljnih pravic, zapisanih v Listini, in ukrepajo v zvezi z njimi, če se izkažejo za resnične; zlasti poziva Komisijo, naj uvede postopke za ugotavljanje kršitev, če sumi, da so države članice s svojim delovanjem kršile te pravice; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo navedbe o kršitvah temeljnih pravic, zapisanih v Listini, in ukrepajo v zvezi z njimi, če se izkažejo za resnične; zlasti poziva Komisijo, naj uvede postopke za ugotavljanje kršitev, če sumi, da so države članice s svojim delovanjem kršile te pravice;

| 13. | poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni pripravam na pristop Unije k Evropski socialni listini, podpisani v Torinu 18. oktobra 1961 in revidirani v Strasbourgu 3. maja 1996; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni pripravam na pristop Unije k Evropski socialni listini, podpisani v Torinu 18. oktobra 1961 in revidirani v Strasbourgu 3. maja 1996;

| 14. | poziva države članice, naj ustanovijo in okrepijo nacionalne institucije za človekove pravice v skladu s pariškimi načeli, da bi zagotovile neodvisno spodbujanje in varstvo človekovih pravic na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj ustanovijo in okrepijo nacionalne institucije za človekove pravice v skladu s pariškimi načeli, da bi zagotovile neodvisno spodbujanje in varstvo človekovih pravic na nacionalni ravni;

| 15. | poziva k zagotovitvi boljše usklajenosti in doslednosti pri delovanju Evropskega parlamenta, Sveta Evrope, Agencije Evropske unije za temeljne pravice in Evropskega inštituta za enakost med spoloma; |
| --- | --- |

15.

poziva k zagotovitvi boljše usklajenosti in doslednosti pri delovanju Evropskega parlamenta, Sveta Evrope, Agencije Evropske unije za temeljne pravice in Evropskega inštituta za enakost med spoloma;

| 16. | je zaskrbljen zaradi alarmantnega povečanja števila kršitev temeljnih pravic v EU, zlasti na področju priseljevanja, azila, diskriminacije in nestrpnosti, predvsem v odnosu do nekaterih skupnosti, pa tudi zaradi številnih napadov in pritiskov na nevladne organizacije, ki zagovarjajo pravice teh skupin in skupnosti; ugotavlja nepripravljenost držav članic, da spoštujejo te temeljne pravice in svoboščine, zlasti v zvezi z Romi, ženskami, osebami LGBTI, prosilci za azil, priseljenci in drugimi ranljivimi skupinami prebivalcev; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen zaradi alarmantnega povečanja števila kršitev temeljnih pravic v EU, zlasti na področju priseljevanja, azila, diskriminacije in nestrpnosti, predvsem v odnosu do nekaterih skupnosti, pa tudi zaradi številnih napadov in pritiskov na nevladne organizacije, ki zagovarjajo pravice teh skupin in skupnosti; ugotavlja nepripravljenost držav članic, da spoštujejo te temeljne pravice in svoboščine, zlasti v zvezi z Romi, ženskami, osebami LGBTI, prosilci za azil, priseljenci in drugimi ranljivimi skupinami prebivalcev;

| 17. | poziva Svet, naj poišče skupno podlago za natančno vsebino načel in standardov, ki izhajajo iz načela pravne države in se razlikujejo na nacionalni ravni, ter pretehta že obstoječo opredelitev načela pravne države Sodišča Evropske unije kot izhodišče za razpravo, ki vključuje: zakonitost, vključno s preglednim, odgovornim, demokratičnim in pluralističnim postopkom izvajanja zakonodaje; pravno varnost; prepoved samovoljnosti izvršilnih oblasti; neodvisna in nepristranska sodišča; učinkovit sodni pregled s spoštovanjem temeljnih pravic; enakost pred zakonom; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet, naj poišče skupno podlago za natančno vsebino načel in standardov, ki izhajajo iz načela pravne države in se razlikujejo na nacionalni ravni, ter pretehta že obstoječo opredelitev načela pravne države Sodišča Evropske unije kot izhodišče za razpravo, ki vključuje: zakonitost, vključno s preglednim, odgovornim, demokratičnim in pluralističnim postopkom izvajanja zakonodaje; pravno varnost; prepoved samovoljnosti izvršilnih oblasti; neodvisna in nepristranska sodišča; učinkovit sodni pregled s spoštovanjem temeljnih pravic; enakost pred zakonom;

| 18. | opozarja, da je spoštovanje načela pravne države pogoj za varstvo temeljnih pravic in da v skladu s členom 52 Listine jih varnostni ukrepi ne smejo omejevati; opozarja tudi, da ima v skladu s členom 6 Listine vsakdo pravico do svobode in varnosti; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je spoštovanje načela pravne države pogoj za varstvo temeljnih pravic in da v skladu s členom 52 Listine jih varnostni ukrepi ne smejo omejevati; opozarja tudi, da ima v skladu s členom 6 Listine vsakdo pravico do svobode in varnosti;

| 19. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj zagotovijo, da bodo temeljne pravice in načela, zlasti tista, določena v Pogodbah, Listini in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, od vsega začetka vključeni v notranjo varnostno politiko in ukrepe, kot je predlagano v tematskem dokumentu Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Embedding fundamental rights in the security agenda“ (Vključitev temeljnih pravic v agendo na področju varnosti); poziva EU in države članice, naj v prihodnje strategije notranje varnosti vključijo ukrepe za socialno vključenost in nediskriminacijo; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj zagotovijo, da bodo temeljne pravice in načela, zlasti tista, določena v Pogodbah, Listini in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, od vsega začetka vključeni v notranjo varnostno politiko in ukrepe, kot je predlagano v tematskem dokumentu Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Embedding fundamental rights in the security agenda“ (Vključitev temeljnih pravic v agendo na področju varnosti); poziva EU in države članice, naj v prihodnje strategije notranje varnosti vključijo ukrepe za socialno vključenost in nediskriminacijo;

| 20. | poziva Komisijo, naj ob podpori Agencije Evropske unije za temeljne pravice okrepi ukrepe in programe osveščanja, izobraževanja in usposabljanja v zvezi s temeljnimi pravicami; namen teh programov bi morala biti vzpostavitev kohezije in zaupanja med vsemi socialnimi partnerji, vključevati pa bi morali organizacije civilne družbe, nacionalne institucije za človekove pravice in nacionalne urade za enakost in nediskriminacijo; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj ob podpori Agencije Evropske unije za temeljne pravice okrepi ukrepe in programe osveščanja, izobraževanja in usposabljanja v zvezi s temeljnimi pravicami; namen teh programov bi morala biti vzpostavitev kohezije in zaupanja med vsemi socialnimi partnerji, vključevati pa bi morali organizacije civilne družbe, nacionalne institucije za človekove pravice in nacionalne urade za enakost in nediskriminacijo;

| 21. | poudarja, da vloga Komisije kot varuhinje Pogodb ni omejena na zagotavljanje, da države članice zakonodajo prenesejo, temveč obsega tudi polno in pravilno izvajanje zakonov, zlasti z namenom varstva temeljnih pravic državljanov; obžaluje dejansko omejitev področja uporabe Listine zaradi prekomerno omejevalne razlage člena 51, po kateri Listina ne velja za izvajanje prava EU; meni, da bi bilo treba tak pristop ponovno pregledati in uresničiti pričakovanja državljanov EU o njihovih temeljnih pravicah; opozarja, da pričakovanja državljanov presegajo strogo razlago Listine, zato bi si bilo treba za cilj zastaviti čim bolj učinkovito uresničevanje teh pravic; zato obžaluje, da se Komisija v številnih odgovorih na peticije o morebitni kršitvi temeljnih pravic sklicuje na pomanjkanje pristojnosti; pri tem poziva k uvedbi mehanizma za spremljanje, sistematično vrednotenje in pripravo priporočil, da bi se v državah članicah spodbudila splošna skladnost s temeljnimi vrednotami; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da vloga Komisije kot varuhinje Pogodb ni omejena na zagotavljanje, da države članice zakonodajo prenesejo, temveč obsega tudi polno in pravilno izvajanje zakonov, zlasti z namenom varstva temeljnih pravic državljanov; obžaluje dejansko omejitev področja uporabe Listine zaradi prekomerno omejevalne razlage člena 51, po kateri Listina ne velja za izvajanje prava EU; meni, da bi bilo treba tak pristop ponovno pregledati in uresničiti pričakovanja državljanov EU o njihovih temeljnih pravicah; opozarja, da pričakovanja državljanov presegajo strogo razlago Listine, zato bi si bilo treba za cilj zastaviti čim bolj učinkovito uresničevanje teh pravic; zato obžaluje, da se Komisija v številnih odgovorih na peticije o morebitni kršitvi temeljnih pravic sklicuje na pomanjkanje pristojnosti; pri tem poziva k uvedbi mehanizma za spremljanje, sistematično vrednotenje in pripravo priporočil, da bi se v državah članicah spodbudila splošna skladnost s temeljnimi vrednotami;

| 22. | opozarja na bistveni pomen pravočasnega in pravilnega prenosa in izvajanja prava EU, zlasti kadar vpliva na temeljne pravice ali jih razvija; |
| --- | --- |

22.

opozarja na bistveni pomen pravočasnega in pravilnega prenosa in izvajanja prava EU, zlasti kadar vpliva na temeljne pravice ali jih razvija;

Svoboda in varnost

Svoboda izražanja in mediji

| 23. | opozarja, da je svoboda izražanja, obveščanja in medijev temeljni pogoj za zagotovitev demokracije in pravne države; ostro obsoja nasilje, pritiske in grožnje, ki so jim izpostavljeni novinarji in mediji, tudi v zvezi z razkrivanjem svojih virov ter informacij glede kršitev temeljnih pravic, ki jih izvajajo vlade in države; poziva države članice, naj ne izvajajo ukrepov za omejevanje teh svoboščin; znova poziva Komisijo, naj pregleda in spremeni direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah v skladu s predlogi iz resolucije Parlamenta z dne 22. maja 2013; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je svoboda izražanja, obveščanja in medijev temeljni pogoj za zagotovitev demokracije in pravne države; ostro obsoja nasilje, pritiske in grožnje, ki so jim izpostavljeni novinarji in mediji, tudi v zvezi z razkrivanjem svojih virov ter informacij glede kršitev temeljnih pravic, ki jih izvajajo vlade in države; poziva države članice, naj ne izvajajo ukrepov za omejevanje teh svoboščin; znova poziva Komisijo, naj pregleda in spremeni direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah v skladu s predlogi iz resolucije Parlamenta z dne 22. maja 2013;

| 24. | poudarja, da so javni, neodvisni, svobodni, raznoliki in pluralistični mediji in novinarji, tako spletni kot ostali, temeljni gradnik demokracije; meni, da bi morala biti lastništvo in upravljanje medijev razpršena; v zvezi s tem poudarja, da je pregledno lastništvo medijev bistveno za nadzor naložb, ki bi lahko vplivale na informacije, ki jih posredujejo; poziva k razvoju primernih in pravičnih ekonomskih pravil, da bi se zagotovila tudi pluralnost spletnih medijev; poziva Komisijo, naj razvije akcijski načrt za zagotavljanje, da vsi mediji izpolnjujejo minimalne standarde neodvisnosti in kakovosti; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da so javni, neodvisni, svobodni, raznoliki in pluralistični mediji in novinarji, tako spletni kot ostali, temeljni gradnik demokracije; meni, da bi morala biti lastništvo in upravljanje medijev razpršena; v zvezi s tem poudarja, da je pregledno lastništvo medijev bistveno za nadzor naložb, ki bi lahko vplivale na informacije, ki jih posredujejo; poziva k razvoju primernih in pravičnih ekonomskih pravil, da bi se zagotovila tudi pluralnost spletnih medijev; poziva Komisijo, naj razvije akcijski načrt za zagotavljanje, da vsi mediji izpolnjujejo minimalne standarde neodvisnosti in kakovosti;

| 25. | izraža zaskrbljenost zaradi porasta represivnih ukrepov v nekaterih državah članicah proti družbenim gibanjem in demonstracijam, svobodi zbiranja in svobodi govora, zlasti zaradi nesorazmerne uporabe sile proti mirnim protestnikom ter nizkega števila policijskih in sodnih preiskav na tem področju; poziva države članice, naj zaščitijo svobodo zbiranja in naj ne sprejemajo ukrepov, ki problematizirajo ali celo kriminalizirajo uveljavljanje temeljnih pravic in svoboščin, kot so pravica do demonstriranja in stavke ali pravica do zbiranja in združevanja ter svoboda izražanja; izraža veliko zaskrbljenost zaradi nacionalnih zakonov v več državah članicah, ki vplivajo na temeljne pravice na javnih mestih in omejujejo pravico do zbiranja; poziva Komisijo, naj spremlja in obravnava resne posege v temeljne pravice, ki jih povzroča nacionalna zakonodaja z določanjem omejitev na javnih mestih iz varnostnih razlogov; |
| --- | --- |

25.

izraža zaskrbljenost zaradi porasta represivnih ukrepov v nekaterih državah članicah proti družbenim gibanjem in demonstracijam, svobodi zbiranja in svobodi govora, zlasti zaradi nesorazmerne uporabe sile proti mirnim protestnikom ter nizkega števila policijskih in sodnih preiskav na tem področju; poziva države članice, naj zaščitijo svobodo zbiranja in naj ne sprejemajo ukrepov, ki problematizirajo ali celo kriminalizirajo uveljavljanje temeljnih pravic in svoboščin, kot so pravica do demonstriranja in stavke ali pravica do zbiranja in združevanja ter svoboda izražanja; izraža veliko zaskrbljenost zaradi nacionalnih zakonov v več državah članicah, ki vplivajo na temeljne pravice na javnih mestih in omejujejo pravico do zbiranja; poziva Komisijo, naj spremlja in obravnava resne posege v temeljne pravice, ki jih povzroča nacionalna zakonodaja z določanjem omejitev na javnih mestih iz varnostnih razlogov;

| 26. | ugotavlja, da so EU in njene države članice zaradi primerov terorizma zaostrile protiteroristične ukrepe in ukrepe za boj proti radikalizaciji; poziva organe EU in nacionalne organe, naj takšne ukrepe sprejmejo ob polnem spoštovanju načel demokracije in pravne države ter temeljnih pravic, zlasti pravice do pravne obrambe, domneve nedolžnosti, pravice do poštenega sojenja ter pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov; poziva države članice in Komisijo, naj za vsak osnutek ali predlog nacionalnih predpisov ali zakonodaje s področja boja proti terorizmu popolnoma pregledno ocenijo, ali so skladni s členom 2 PEU in z Listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da so EU in njene države članice zaradi primerov terorizma zaostrile protiteroristične ukrepe in ukrepe za boj proti radikalizaciji; poziva organe EU in nacionalne organe, naj takšne ukrepe sprejmejo ob polnem spoštovanju načel demokracije in pravne države ter temeljnih pravic, zlasti pravice do pravne obrambe, domneve nedolžnosti, pravice do poštenega sojenja ter pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov; poziva države članice in Komisijo, naj za vsak osnutek ali predlog nacionalnih predpisov ali zakonodaje s področja boja proti terorizmu popolnoma pregledno ocenijo, ali so skladni s členom 2 PEU in z Listino o temeljnih pravicah;

| 27. | priznava, da razširjenost nadnacionalnega kibernetskega kriminala in kibernetskega terorizma pomeni velik izziv in zbuja skrb v zvezi z zaščito temeljnih pravic v spletnem okolju; meni, da mora EU nujno razviti vrhunsko strokovno znanje na področju kibernetske varnosti, da bi okrepila spoštovanje členov 7 in 8 Listine v kibernetskem prostoru; |
| --- | --- |

27.

priznava, da razširjenost nadnacionalnega kibernetskega kriminala in kibernetskega terorizma pomeni velik izziv in zbuja skrb v zvezi z zaščito temeljnih pravic v spletnem okolju; meni, da mora EU nujno razviti vrhunsko strokovno znanje na področju kibernetske varnosti, da bi okrepila spoštovanje členov 7 in 8 Listine v kibernetskem prostoru;

| 28. | pozdravlja poročilo senata ZDA o programih agencije CIA za pridržanje in zasliševanje; poziva države članice, naj na svojem ozemlju ne dopuščajo nikakršnega mučenja ali drugih nečloveških in ponižujočih ravnanj; znova poziva države članice, naj zagotovijo, da se prevzame odgovornost za kršitve temeljnih pravic v okviru prevoza in nezakonitega pridržanja ujetnikov v nekaterih evropskih državah s strani ameriške obveščevalne agencije CIA; poziva države članice, naj izvedejo odprte in pregledne preiskave, da bi se ugotovila resnica o uporabi njihovega ozemlja in zračnega prostora, ter naj v celoti sodelujejo z Evropskim parlamentom v preiskavi o tej zadevi, ki jo je pred kratkim ponovno uvedel, in pri ukrepanju na podlagi njenih ugotovitev; poziva k zaščiti oseb, ki razkrivajo takšne kršitve, kot so novinarji in prijavitelji nepravilnosti; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja poročilo senata ZDA o programih agencije CIA za pridržanje in zasliševanje; poziva države članice, naj na svojem ozemlju ne dopuščajo nikakršnega mučenja ali drugih nečloveških in ponižujočih ravnanj; znova poziva države članice, naj zagotovijo, da se prevzame odgovornost za kršitve temeljnih pravic v okviru prevoza in nezakonitega pridržanja ujetnikov v nekaterih evropskih državah s strani ameriške obveščevalne agencije CIA; poziva države članice, naj izvedejo odprte in pregledne preiskave, da bi se ugotovila resnica o uporabi njihovega ozemlja in zračnega prostora, ter naj v celoti sodelujejo z Evropskim parlamentom v preiskavi o tej zadevi, ki jo je pred kratkim ponovno uvedel, in pri ukrepanju na podlagi njenih ugotovitev; poziva k zaščiti oseb, ki razkrivajo takšne kršitve, kot so novinarji in prijavitelji nepravilnosti;

| 29. | izraža zaskrbljenost zaradi ponavljajočih se poročil o domnevnih kršitvah temeljnih pravic EU, zlasti zakonodaje EU o varstvu podatkov, v dejavnostih obveščevalnih služb držav članic in tretjih držav, ki omogočajo hrambo podatkov o elektronski komunikaciji evropskih državljanov in dostop do njih; ostro obsoja dejavnosti množičnega nadzora, kakršne so bile razkrite od leta 2013, in obžaluje, da se še vedno izvajajo; poziva k razjasnitvi teh dejavnosti ter zlasti k razjasnitvi trenutne vpletenosti nekaterih držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti upoštevajo zahteve in priporočila Parlamenta, izražene v njegovi resoluciji z dne 12. marca 2014 o programu nadzora Agencije ZDA za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in čezatlantsko sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo dejavnosti njihovih obveščevalnih služb skladne z obveznostmi na področju temeljnih pravic ter da bodo pod parlamentarnim in sodnim nadzorom; |
| --- | --- |

29.

izraža zaskrbljenost zaradi ponavljajočih se poročil o domnevnih kršitvah temeljnih pravic EU, zlasti zakonodaje EU o varstvu podatkov, v dejavnostih obveščevalnih služb držav članic in tretjih držav, ki omogočajo hrambo podatkov o elektronski komunikaciji evropskih državljanov in dostop do njih; ostro obsoja dejavnosti množičnega nadzora, kakršne so bile razkrite od leta 2013, in obžaluje, da se še vedno izvajajo; poziva k razjasnitvi teh dejavnosti ter zlasti k razjasnitvi trenutne vpletenosti nekaterih držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti upoštevajo zahteve in priporočila Parlamenta, izražene v njegovi resoluciji z dne 12. marca 2014 o programu nadzora Agencije ZDA za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in čezatlantsko sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo dejavnosti njihovih obveščevalnih služb skladne z obveznostmi na področju temeljnih pravic ter da bodo pod parlamentarnim in sodnim nadzorom;

| 30. | izraža zaskrbljenost v zvezi s sprejetjem nacionalne zakonodaje držav članic, ki omogoča vsesplošen nadzor, in ponovno poudarja potrebo po usmerjenih varnostnih instrumentih, ki so nujno potrebni in sorazmerni v demokratični družbi; znova poziva EU in njene države članice, naj uvedejo sistem za zaščito prijaviteljev nepravilnosti; |
| --- | --- |

30.

izraža zaskrbljenost v zvezi s sprejetjem nacionalne zakonodaje držav članic, ki omogoča vsesplošen nadzor, in ponovno poudarja potrebo po usmerjenih varnostnih instrumentih, ki so nujno potrebni in sorazmerni v demokratični družbi; znova poziva EU in njene države članice, naj uvedejo sistem za zaščito prijaviteljev nepravilnosti;

| 31. | je zaskrbljen, ker državljani ne poznajo v celoti svojih pravic, kar zadeva varstvo podatkov in zasebnosti ter razpoložljive mehanizme pravnih sredstev; v zvezi s tem izpostavlja vlogo nacionalnih organov za varstvo podatkov pri podpiranju teh pravic in seznanjanju javnosti z njimi; meni, da je treba državljane in še posebej otroke seznaniti s pomembnostjo varstva njihovih podatkov, tudi v kibernetskem prostoru, in z nevarnostmi, ki so jim izpostavljeni; poziva države članice k izvedbi kampanj za ozaveščanje v šolah; poudarja, da je treba glede na hiter tehnološki razvoj in vse večje število kibernetskih napadov posebno pozornost posvetiti varstvu osebnih podatkov na internetu, z močnim poudarkom na varnosti obdelave in hrambe; priznava, da pravica biti pozabljen ni absolutna in jo bo treba uravnotežiti z drugimi temeljnimi pravicami, vendar poudarja, da morajo posamezniki dobiti pravico do popravka svojih osebnih podatkov na spletu; izraža resno zaskrbljenost zaradi težav, ki jih ima večina uporabnikov interneta pri zagotavljanju spoštovanja svojih pravic v digitalnem svetu; poziva Svet, naj zagotovi hiter napredek v zvezi s svežnjem o varstvu podatkov, da se zagotovi visoka raven varstva podatkov povsod v Uniji; |
| --- | --- |

31.

je zaskrbljen, ker državljani ne poznajo v celoti svojih pravic, kar zadeva varstvo podatkov in zasebnosti ter razpoložljive mehanizme pravnih sredstev; v zvezi s tem izpostavlja vlogo nacionalnih organov za varstvo podatkov pri podpiranju teh pravic in seznanjanju javnosti z njimi; meni, da je treba državljane in še posebej otroke seznaniti s pomembnostjo varstva njihovih podatkov, tudi v kibernetskem prostoru, in z nevarnostmi, ki so jim izpostavljeni; poziva države članice k izvedbi kampanj za ozaveščanje v šolah; poudarja, da je treba glede na hiter tehnološki razvoj in vse večje število kibernetskih napadov posebno pozornost posvetiti varstvu osebnih podatkov na internetu, z močnim poudarkom na varnosti obdelave in hrambe; priznava, da pravica biti pozabljen ni absolutna in jo bo treba uravnotežiti z drugimi temeljnimi pravicami, vendar poudarja, da morajo posamezniki dobiti pravico do popravka svojih osebnih podatkov na spletu; izraža resno zaskrbljenost zaradi težav, ki jih ima večina uporabnikov interneta pri zagotavljanju spoštovanja svojih pravic v digitalnem svetu; poziva Svet, naj zagotovi hiter napredek v zvezi s svežnjem o varstvu podatkov, da se zagotovi visoka raven varstva podatkov povsod v Uniji;

| 32. | opozarja, da morajo države članice zagotoviti, da njihove obveščevalne službe delujejo zakonito in v celoti spoštujejo Pogodbi in Listino o človekovih pravicah; v zvezi s tem poziva države članice, naj zagotovijo, da bo nacionalna zakonodaja omogočala zbiranje in analizo osebnih podatkov (vključno s tako imenovanimi metapodatki) le ob privolitvi osebe, ki jo to zadeva, ali na podlagi sodnega naloga, izdanega na podlagi utemeljenega suma, da je oseba vpletena v kriminalno dejavnost; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da morajo države članice zagotoviti, da njihove obveščevalne službe delujejo zakonito in v celoti spoštujejo Pogodbi in Listino o človekovih pravicah; v zvezi s tem poziva države članice, naj zagotovijo, da bo nacionalna zakonodaja omogočala zbiranje in analizo osebnih podatkov (vključno s tako imenovanimi metapodatki) le ob privolitvi osebe, ki jo to zadeva, ali na podlagi sodnega naloga, izdanega na podlagi utemeljenega suma, da je oseba vpletena v kriminalno dejavnost;

| 33. | poudarja, da bi morala biti nezakonito zbiranje in obdelava podatkov kazniva, tako kot je kršenje tradicionalne zaupnosti korespondence; vztraja, da bi moralo biti oblikovanje „stranskih vrat“ ali kakršnih koli drugih tehnik za slabitev varnostnih ukrepov, izogibanje le-tem ali izkoriščanje njihovih obstoječih slabosti strogo prepovedano; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi morala biti nezakonito zbiranje in obdelava podatkov kazniva, tako kot je kršenje tradicionalne zaupnosti korespondence; vztraja, da bi moralo biti oblikovanje „stranskih vrat“ ali kakršnih koli drugih tehnik za slabitev varnostnih ukrepov, izogibanje le-tem ali izkoriščanje njihovih obstoječih slabosti strogo prepovedano;

| 34. | obsoja pritiske, ki jih izvajajo javni in zasebni akterji na zasebna podjetja, da bi pridobili dostop do podatkov o uporabnikih interneta, nadzirali internetne vsebine ali spodkopali načelo nevtralnosti interneta; |
| --- | --- |

34.

obsoja pritiske, ki jih izvajajo javni in zasebni akterji na zasebna podjetja, da bi pridobili dostop do podatkov o uporabnikih interneta, nadzirali internetne vsebine ali spodkopali načelo nevtralnosti interneta;

| 35. | poudarja, da je zaščita temeljnih pravic v današnji informacijski družbi ključno vprašanje za EU, saj naraščajoča raba informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) predstavlja nove grožnje temeljnim pravicam v kibernetskem prostoru, katerih zaščito bi bilo treba okrepiti z zagotavljanjem njihovega spodbujanja in varstva na spletu na enak način in v enaki meri kot zunaj spleta; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je zaščita temeljnih pravic v današnji informacijski družbi ključno vprašanje za EU, saj naraščajoča raba informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) predstavlja nove grožnje temeljnim pravicam v kibernetskem prostoru, katerih zaščito bi bilo treba okrepiti z zagotavljanjem njihovega spodbujanja in varstva na spletu na enak način in v enaki meri kot zunaj spleta;

| 36. | poziva Komisijo, naj skrbno spremlja izvajanje obstoječe zakonodaje EU na tem področju, in meni, da bi morale države članice uporabljati določbe kazenskega prava v praksi s pomočjo učinkovitih preiskav in pregona, da bi zagotovile spoštovanje temeljnih pravic žrtev; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj skrbno spremlja izvajanje obstoječe zakonodaje EU na tem področju, in meni, da bi morale države članice uporabljati določbe kazenskega prava v praksi s pomočjo učinkovitih preiskav in pregona, da bi zagotovile spoštovanje temeljnih pravic žrtev;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo izjemno pozorne na vpliv, ki ga lahko imajo nekatere nove tehnologije, kot so brezpilotna letala, na temeljne pravice državljanov, še posebej na pravico do zasebnosti in varstvo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj bodo izjemno pozorne na vpliv, ki ga lahko imajo nekatere nove tehnologije, kot so brezpilotna letala, na temeljne pravice državljanov, še posebej na pravico do zasebnosti in varstvo osebnih podatkov;

| 38. | poudarja temeljno vlogo izobraževanja pri preprečevanju radikalizacije ter povečevanja nestrpnosti in ekstremizma med mladimi; |
| --- | --- |

38.

poudarja temeljno vlogo izobraževanja pri preprečevanju radikalizacije ter povečevanja nestrpnosti in ekstremizma med mladimi;

| 39. | obžaluje dejanja diskriminacije in celo nasilna dejanja, ki jih izvaja policija v nekaterih državah članicah v odnosu do manjšinskih skupin, kot so migranti, Romi, osebe LGBTI ali invalidi; poziva države članice, naj ta dejanja preiščejo in kaznujejo; meni, da bi bilo treba policijo bolj ozavestiti in izobraziti v zvezi z diskriminacijo in nasiljem, katerih žrtve so te manjšine; poziva države članice, naj ponovno vzpostavijo zaupanje manjšin v policijo in naj pripadnike manjšin spodbujajo k prijavi kršitev; organe držav članic poziva tudi k boju proti diskriminatornemu etničnemu profiliranju, ki ga izvajajo nekatere policijske enote; |
| --- | --- |

39.

obžaluje dejanja diskriminacije in celo nasilna dejanja, ki jih izvaja policija v nekaterih državah članicah v odnosu do manjšinskih skupin, kot so migranti, Romi, osebe LGBTI ali invalidi; poziva države članice, naj ta dejanja preiščejo in kaznujejo; meni, da bi bilo treba policijo bolj ozavestiti in izobraziti v zvezi z diskriminacijo in nasiljem, katerih žrtve so te manjšine; poziva države članice, naj ponovno vzpostavijo zaupanje manjšin v policijo in naj pripadnike manjšin spodbujajo k prijavi kršitev; organe držav članic poziva tudi k boju proti diskriminatornemu etničnemu profiliranju, ki ga izvajajo nekatere policijske enote;

Svoboda veroizpovedi in vesti

| 40. | opozarja na člen 10 Listine o temeljnih pravicah, ki varuje svobodo misli, vesti in veroizpovedi, vključno s svobodo izražanja veroizpovedi po svoji izbiri in spremembe veroizpovedi; meni, da se ta svoboda nanaša tudi na nevernike; obsoja vse oblike diskriminacije in nestrpnosti ter poziva k prepovedi vseh oblik diskriminacije na tej podlagi; v zvezi s tem obžaluje nedavne primere protisemitske in protiislamske diskriminacije in nasilja; poziva države članice, vključno z regionalnimi oblastmi, naj z vsemi razpoložljivimi orodji zaščitijo svobodo veroizpovedi ali prepričanja in naj spodbujajo strpnost in medkulturni dialog z učinkovitimi politikami ter po potrebi okrepijo protidiskriminacijske politike; opozarja na velik pomen laične in nevtralne države kot zaščite pred kakršno koli diskriminacijo, uperjeno zoper to ali ono versko, ateistično ali agnostično skupnost, da se tako zagotovi enako obravnavanje vseh veroizpovedi in prepričanj; izraža zaskrbljenost zaradi uporabe zakonov o bogokletstvu in žalitvi verskih čustev v Evropski uniji, kar lahko močno vpliva na svobodo izražanja, ter države članice poziva, naj jih odpravijo; odločno obsoja napade na kraje, namenjene verskim obredom, in poziva države članice, naj ne dopustijo, da ta kazniva dejanja ostanejo nekaznovana; |
| --- | --- |

40.

opozarja na člen 10 Listine o temeljnih pravicah, ki varuje svobodo misli, vesti in veroizpovedi, vključno s svobodo izražanja veroizpovedi po svoji izbiri in spremembe veroizpovedi; meni, da se ta svoboda nanaša tudi na nevernike; obsoja vse oblike diskriminacije in nestrpnosti ter poziva k prepovedi vseh oblik diskriminacije na tej podlagi; v zvezi s tem obžaluje nedavne primere protisemitske in protiislamske diskriminacije in nasilja; poziva države članice, vključno z regionalnimi oblastmi, naj z vsemi razpoložljivimi orodji zaščitijo svobodo veroizpovedi ali prepričanja in naj spodbujajo strpnost in medkulturni dialog z učinkovitimi politikami ter po potrebi okrepijo protidiskriminacijske politike; opozarja na velik pomen laične in nevtralne države kot zaščite pred kakršno koli diskriminacijo, uperjeno zoper to ali ono versko, ateistično ali agnostično skupnost, da se tako zagotovi enako obravnavanje vseh veroizpovedi in prepričanj; izraža zaskrbljenost zaradi uporabe zakonov o bogokletstvu in žalitvi verskih čustev v Evropski uniji, kar lahko močno vpliva na svobodo izražanja, ter države članice poziva, naj jih odpravijo; odločno obsoja napade na kraje, namenjene verskim obredom, in poziva države članice, naj ne dopustijo, da ta kazniva dejanja ostanejo nekaznovana;

| 41. | poziva k spoštovanju svobode vere ali prepričanja na zasedenem delu Cipra, kjer več kot 500 verskim in kulturnim spomenikom grozi propad; |
| --- | --- |

41.

poziva k spoštovanju svobode vere ali prepričanja na zasedenem delu Cipra, kjer več kot 500 verskim in kulturnim spomenikom grozi propad;

| 42. | je skrajno zaskrbljen zaradi ponovnega vzpona protisemitizma v Evropi in vse bolj razširjenih poskusov zanikanja ali banalizacije holokavsta; je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da številni pripadniki judovske skupnosti razmišljajo o odhodu iz Evrope zaradi zaostrovanja protisemitskega ozračja ter diskriminacije in nasilja zoper judovsko skupnost; |
| --- | --- |

42.

je skrajno zaskrbljen zaradi ponovnega vzpona protisemitizma v Evropi in vse bolj razširjenih poskusov zanikanja ali banalizacije holokavsta; je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da številni pripadniki judovske skupnosti razmišljajo o odhodu iz Evrope zaradi zaostrovanja protisemitskega ozračja ter diskriminacije in nasilja zoper judovsko skupnost;

| 43. | je zelo zaskrbljen zaradi porasta protiislamskih protestov, napadov na mošeje ter pogostega enačenja Islama z verskim fanatizmom neznatne manjšine; obžaluje diskriminacijo in nasilje, katerih žrtev je muslimanska skupnost; poziva države članice, naj tako ravnanje sistematično obsojajo in naj do njega pokažejo ničelno strpnost; |
| --- | --- |

43.

je zelo zaskrbljen zaradi porasta protiislamskih protestov, napadov na mošeje ter pogostega enačenja Islama z verskim fanatizmom neznatne manjšine; obžaluje diskriminacijo in nasilje, katerih žrtev je muslimanska skupnost; poziva države članice, naj tako ravnanje sistematično obsojajo in naj do njega pokažejo ničelno strpnost;

Enakost in nediskriminacija

| 44. | močno obžaluje, da Svet še vedno ni sprejel predloga direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost iz leta 2008; pozdravlja, da Komisija to direktivo obravnava prednostno; znova poziva Svet, naj predlog čim prej sprejme; |
| --- | --- |

44.

močno obžaluje, da Svet še vedno ni sprejel predloga direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost iz leta 2008; pozdravlja, da Komisija to direktivo obravnava prednostno; znova poziva Svet, naj predlog čim prej sprejme;

| 45. | opozarja, da pluralizem, nediskriminacija in strpnost sodijo med temeljne vrednote Unije v skladu s členom 2 PEU; meni, da lahko samo politike, namenjene spodbujanju formalne in dejanske enakosti ter boju proti vsem oblikam pristranskosti in diskriminacije, spodbujajo povezano družbo z odpravo vseh vrst predsodkov, ki škodijo socialni vključenosti; obžaluje, da še dandanes v EU obstajajo diskriminacija, marginalizacija ter celo nasilje in zlorabe zlasti na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali osebnega prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da pluralizem, nediskriminacija in strpnost sodijo med temeljne vrednote Unije v skladu s členom 2 PEU; meni, da lahko samo politike, namenjene spodbujanju formalne in dejanske enakosti ter boju proti vsem oblikam pristranskosti in diskriminacije, spodbujajo povezano družbo z odpravo vseh vrst predsodkov, ki škodijo socialni vključenosti; obžaluje, da še dandanes v EU obstajajo diskriminacija, marginalizacija ter celo nasilje in zlorabe zlasti na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali osebnega prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| 46. | meni, da morajo Unija in države članice okrepiti napore v zvezi z bojem proti diskriminaciji, varstvom kulturne, verske in jezikovne raznolikosti ter spodbujanjem ukrepov za večjo enakost moških in žensk in za okrepitev pravic otrok, pravic starejših, pravic invalidov, pravic oseb LGBTI in pravic pripadnikov narodnih manjšin; poziva EU in države članice, naj v politike za spodbujanje enakosti vključijo problem večplastne diskriminacije; |
| --- | --- |

46.

meni, da morajo Unija in države članice okrepiti napore v zvezi z bojem proti diskriminaciji, varstvom kulturne, verske in jezikovne raznolikosti ter spodbujanjem ukrepov za večjo enakost moških in žensk in za okrepitev pravic otrok, pravic starejših, pravic invalidov, pravic oseb LGBTI in pravic pripadnikov narodnih manjšin; poziva EU in države članice, naj v politike za spodbujanje enakosti vključijo problem večplastne diskriminacije;

| 47. | obsoja vse oblike nasilja in diskriminacije, ki se dogajajo na ozemlju Evropske unije, in izraža zaskrbljenost nad povečevanjem njihovega števila; poziva Komisijo in države članice, naj se politično posebej obvežejo, da se bodo borile proti vsem oblikam rasizma, vključno z antisemitizmom, islamofobijo, afrofobijo in protiromskim sovraštvom; |
| --- | --- |

47.

obsoja vse oblike nasilja in diskriminacije, ki se dogajajo na ozemlju Evropske unije, in izraža zaskrbljenost nad povečevanjem njihovega števila; poziva Komisijo in države članice, naj se politično posebej obvežejo, da se bodo borile proti vsem oblikam rasizma, vključno z antisemitizmom, islamofobijo, afrofobijo in protiromskim sovraštvom;

| 48. | poziva Komisijo in Svet, naj priznata potrebo po zanesljivih in primerljivih podatkih o enakosti za merjenje diskriminacije, razčlenjenih glede na razloge za diskriminacijo, da bi utemeljili oblikovanje politike, ocenili izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje EU in jo bolje izvrševali; poziva Komisijo, naj opredeli standarde za dosledno zbiranje podatkov o enakosti, in sicer na podlagi samoopredelitve, standardov EU o varstvu podatkov in posvetovanja s skupnostmi, ki jih to zadeva; poziva države članice, naj zbirajo podatke o vseh razlogih za diskriminacijo; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in Svet, naj priznata potrebo po zanesljivih in primerljivih podatkih o enakosti za merjenje diskriminacije, razčlenjenih glede na razloge za diskriminacijo, da bi utemeljili oblikovanje politike, ocenili izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje EU in jo bolje izvrševali; poziva Komisijo, naj opredeli standarde za dosledno zbiranje podatkov o enakosti, in sicer na podlagi samoopredelitve, standardov EU o varstvu podatkov in posvetovanja s skupnostmi, ki jih to zadeva; poziva države članice, naj zbirajo podatke o vseh razlogih za diskriminacijo;

| 49. | poziva EU, naj sprejme direktivo, s katero naj obsodi diskriminacijo na podlagi spola ter spodbudi boj proti predsodkom in klišejem glede spola v izobraževalnem sistemu in medijih; |
| --- | --- |

49.

poziva EU, naj sprejme direktivo, s katero naj obsodi diskriminacijo na podlagi spola ter spodbudi boj proti predsodkom in klišejem glede spola v izobraževalnem sistemu in medijih;

Promocija manjšin

| 50. | poziva k večji doslednosti Evropske unije na področju varstva manjšin; je trdno prepričan, da bi morala za vse države članice in države kandidatke veljati ista načela in merila, da bi se izognili uporabi dvojnih meril; zato poziva j vzpostavitvi učinkovitega mehanizma za spremljanje in zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic manjšin vseh vrst tako v državah kandidatkah kot v državah članicah EU; |
| --- | --- |

50.

poziva k večji doslednosti Evropske unije na področju varstva manjšin; je trdno prepričan, da bi morala za vse države članice in države kandidatke veljati ista načela in merila, da bi se izognili uporabi dvojnih meril; zato poziva j vzpostavitvi učinkovitega mehanizma za spremljanje in zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic manjšin vseh vrst tako v državah kandidatkah kot v državah članicah EU;

| 51. | poudarja, da mora biti Evropska unija območje, kjer prevladuje spoštovanje etnične, kulturne in jezikovne raznolikosti; poziva institucije EU, naj pripravijo celovit evropski sistem zaščite narodnostnih, etničnih in jezikovnih manjšin, da bi jim zagotovili enako obravnavo, pri tem pa upoštevali ustrezne mednarodnopravne standarde in obstoječo dobro prakso; poziva države članice, naj zagotovijo dejansko enakost teh manjšin, zlasti kar zadeva vprašanja jezika, izobraževanja in kulture; spodbuja države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo in dejansko izvajajo Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin; ponavlja tudi potrebo po izvajanju načel, ki so bila razvita v okviru OVSE; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da mora biti Evropska unija območje, kjer prevladuje spoštovanje etnične, kulturne in jezikovne raznolikosti; poziva institucije EU, naj pripravijo celovit evropski sistem zaščite narodnostnih, etničnih in jezikovnih manjšin, da bi jim zagotovili enako obravnavo, pri tem pa upoštevali ustrezne mednarodnopravne standarde in obstoječo dobro prakso; poziva države članice, naj zagotovijo dejansko enakost teh manjšin, zlasti kar zadeva vprašanja jezika, izobraževanja in kulture; spodbuja države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo in dejansko izvajajo Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin; ponavlja tudi potrebo po izvajanju načel, ki so bila razvita v okviru OVSE;

| 52. | obsoja vse oblike diskriminacije na podlagi uporabe jezika in poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo in dejansko izvajajo Evropsko listino o regionalnih ali manjšinskih jezikih; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za odpravo morebitnih nesorazmernih upravnih ali zakonodajnih ovir, ki bi lahko ovirale jezikovno raznolikost na evropski ali nacionalni ravni; |
| --- | --- |

52.

obsoja vse oblike diskriminacije na podlagi uporabe jezika in poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo in dejansko izvajajo Evropsko listino o regionalnih ali manjšinskih jezikih; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za odpravo morebitnih nesorazmernih upravnih ali zakonodajnih ovir, ki bi lahko ovirale jezikovno raznolikost na evropski ali nacionalni ravni;

| 53. | poudarja, da načela človekovega dostojanstva, enakosti pred zakonom in prepovedi diskriminacije ne glede na razlog tvorijo temelj pravne države; poziva države članice, naj sprejmejo nacionalni zakonodajni okvir za obravnavanje vseh oblik diskriminacije in zagotovijo učinkovito izvajanje obstoječega pravnega okvira EU; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da načela človekovega dostojanstva, enakosti pred zakonom in prepovedi diskriminacije ne glede na razlog tvorijo temelj pravne države; poziva države članice, naj sprejmejo nacionalni zakonodajni okvir za obravnavanje vseh oblik diskriminacije in zagotovijo učinkovito izvajanje obstoječega pravnega okvira EU;

Položaj Romov

| 54. | obžaluje, da v Evropski uniji narašča nastrojenost proti Romom, in je zaskrbljen zaradi položaja Romov v EU ter številnih primerov preganjanja, nasilja, stigmatizacije, diskriminacije in nezakonitih izgonov, ki so v nasprotju s temeljnimi pravicami in pravom EU; poziva Komisijo, naj še naprej ukrepa proti tistim državam članicam, ki spodbujajo ali dovoljujejo institucionalizirano diskriminacijo in ločevanje; poziva države članice, naj učinkovito izvajajo strategije za spodbujanje dejanskega vključevanja ter naj sprejmejo robustne in primerne ukrepe za spodbujanje vključevanja, zlasti na področjih zaščite temeljnih pravic, izobraževanja, zaposlovanja, stanovanj in zdravstvenega varstva, in za boj proti nasilju, sovražnemu govoru in diskriminaciji Romov v skladu s priporočilom Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah; |
| --- | --- |

54.

obžaluje, da v Evropski uniji narašča nastrojenost proti Romom, in je zaskrbljen zaradi položaja Romov v EU ter številnih primerov preganjanja, nasilja, stigmatizacije, diskriminacije in nezakonitih izgonov, ki so v nasprotju s temeljnimi pravicami in pravom EU; poziva Komisijo, naj še naprej ukrepa proti tistim državam članicam, ki spodbujajo ali dovoljujejo institucionalizirano diskriminacijo in ločevanje; poziva države članice, naj učinkovito izvajajo strategije za spodbujanje dejanskega vključevanja ter naj sprejmejo robustne in primerne ukrepe za spodbujanje vključevanja, zlasti na področjih zaščite temeljnih pravic, izobraževanja, zaposlovanja, stanovanj in zdravstvenega varstva, in za boj proti nasilju, sovražnemu govoru in diskriminaciji Romov v skladu s priporočilom Sveta z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah;

| 55. | poudarja, kako pomembno je ustrezno izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov z oblikovanjem celostnih politik, ki lokalne organe, nevladne organe in romske skupnosti vključujejo v stalen dialog; poziva Komisijo, naj zagotovi spremljanje in bolj usklajeno izvajanje; poziva države članice, naj sodelujejo s predstavniki romskih skupnosti pri upravljanju, spremljanju in ocenjevanju projektov, ki zadevajo njihove skupnosti, in za to uporabijo razpoložljiva sredstva, vključno s sredstvi EU, obenem pa naj dosledno nadzorujejo spoštovanje temeljnih pravic Romov, vključno s svobodo gibanja, v skladu z Direktivo 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic; |
| --- | --- |

55.

poudarja, kako pomembno je ustrezno izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov z oblikovanjem celostnih politik, ki lokalne organe, nevladne organe in romske skupnosti vključujejo v stalen dialog; poziva Komisijo, naj zagotovi spremljanje in bolj usklajeno izvajanje; poziva države članice, naj sodelujejo s predstavniki romskih skupnosti pri upravljanju, spremljanju in ocenjevanju projektov, ki zadevajo njihove skupnosti, in za to uporabijo razpoložljiva sredstva, vključno s sredstvi EU, obenem pa naj dosledno nadzorujejo spoštovanje temeljnih pravic Romov, vključno s svobodo gibanja, v skladu z Direktivo 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic;

| 56. | obsoja obstoječo diskriminacijo Romov v nacionalnih izobraževalnih sistemih in na trgu dela; poudarja povečano ranljivost zlasti romskih žensk in otrok, kar zadeva večkratne in hkratne kršitve njihovih temeljnih pravic; ponavlja, kako pomembno je zaščititi in spodbuditi enak dostop do vseh pravic za romske otroke; |
| --- | --- |

56.

obsoja obstoječo diskriminacijo Romov v nacionalnih izobraževalnih sistemih in na trgu dela; poudarja povečano ranljivost zlasti romskih žensk in otrok, kar zadeva večkratne in hkratne kršitve njihovih temeljnih pravic; ponavlja, kako pomembno je zaščititi in spodbuditi enak dostop do vseh pravic za romske otroke;

| 57. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne zakonodajne spremembe v zvezi s sterilizacijo in dodelijo finančno odškodnino žrtvam prisilne sterilizacije, opravljene na Rominjah in duševno prizadetih ženskah, v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne zakonodajne spremembe v zvezi s sterilizacijo in dodelijo finančno odškodnino žrtvam prisilne sterilizacije, opravljene na Rominjah in duševno prizadetih ženskah, v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice;

Nasilje nad ženskami in enakost med ženskami in moškimi

| 58. | poziva EU in države članice, naj se borijo proti vsem oblikam nasilja in diskriminacije zoper ženske ter naj jih kazensko preganjajo; zlasti poziva države članice, naj se učinkovito spopadajo z učinki nasilja v družini in spolnega izkoriščanja v vseh oblikah, vključno z izkoriščanjem beguncev in priseljenskih otrok, ter prezgodnjih ali prisilnih porok; |
| --- | --- |

58.

poziva EU in države članice, naj se borijo proti vsem oblikam nasilja in diskriminacije zoper ženske ter naj jih kazensko preganjajo; zlasti poziva države članice, naj se učinkovito spopadajo z učinki nasilja v družini in spolnega izkoriščanja v vseh oblikah, vključno z izkoriščanjem beguncev in priseljenskih otrok, ter prezgodnjih ali prisilnih porok;

| 59. | izraža zaskrbljenost zaradi obsega in oblik nasilja nad ženskami v EU, kot je dokumentirano v vseevropski raziskavi Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki je pokazala, da je vsaka tretja ženska od 15. leta starosti izkusila fizično in/ali spolno nasilje in da po ocenah v obdobju enega leta spolno nasilje izkusi 3,7 milijona žensk v EU; poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo obstoječo zakonodajo in naj nasilje nad ženskami obdržijo visoko na lestvici prednostnih vprašanj, saj je nasilje na podlagi spola nedopustno; poziva Komisijo, naj spodbuja ratifikacijo v državah članicah in čim hitreje začne postopek za pristop Unije k Carigrajski konvenciji; ugotavlja, da bi takojšnji pristop vseh držav članic k Carigrajski konvenciji privedel do razvoja celovite politike in spodbudil mednarodno sodelovanje v boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, vključno s spolnim nadlegovanjem na spletu in zunaj spleta; |
| --- | --- |

59.

izraža zaskrbljenost zaradi obsega in oblik nasilja nad ženskami v EU, kot je dokumentirano v vseevropski raziskavi Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki je pokazala, da je vsaka tretja ženska od 15. leta starosti izkusila fizično in/ali spolno nasilje in da po ocenah v obdobju enega leta spolno nasilje izkusi 3,7 milijona žensk v EU; poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo obstoječo zakonodajo in naj nasilje nad ženskami obdržijo visoko na lestvici prednostnih vprašanj, saj je nasilje na podlagi spola nedopustno; poziva Komisijo, naj spodbuja ratifikacijo v državah članicah in čim hitreje začne postopek za pristop Unije k Carigrajski konvenciji; ugotavlja, da bi takojšnji pristop vseh držav članic k Carigrajski konvenciji privedel do razvoja celovite politike in spodbudil mednarodno sodelovanje v boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, vključno s spolnim nadlegovanjem na spletu in zunaj spleta;

| 60. | poziva države članice, naj vzpostavijo mreže centrov, kjer bodo ženskam, ki so žrtve trgovine z ljudmi in prostitucije, nudili podporo in zatočišče ter zagotavljali psihološko, medicinsko, socialno in pravno pomoč in jih spodbujali pri iskanju stabilne zaposlitve z ustreznimi pravicami; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, naj vzpostavijo mreže centrov, kjer bodo ženskam, ki so žrtve trgovine z ljudmi in prostitucije, nudili podporo in zatočišče ter zagotavljali psihološko, medicinsko, socialno in pravno pomoč in jih spodbujali pri iskanju stabilne zaposlitve z ustreznimi pravicami;

| 61. | je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da se še vedno izvaja pohabljanje ženskih spolovil, kar je huda oblika nasilja nad ženskami in dekleti ter nesprejemljiva kršitev njihove pravice do telesne celovitosti; poziva EU in države članice, naj bodo karseda pozorne na to prakso na svojem ozemlju ter naj jo čim prej izkoreninijo; poziva zlasti države članice, naj sprejmejo trden in odvračilen pristop, tako da usposobijo ljudi, ki delajo z migranti, ter s sistematičnim in učinkovitim pregonom in kaznovanjem tistih, ki pohabljajo spolovila, za katere mora veljati ničelna toleranca; vztraja, da bi to moralo potekati vzporedno s kampanjami obveščanja in ozaveščanja, osredotočenimi na skupine, ki jih to zadeva; pozdravlja dejstvo, da so žrtve pohabljanja spolovil v evropski azilni zakonodaji obravnavane kot ranljive osebe in da se tovrstno pohabljanje uvršča med merila, ki jih je treba pri dodelitvi azila upoštevati; |
| --- | --- |

61.

je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da se še vedno izvaja pohabljanje ženskih spolovil, kar je huda oblika nasilja nad ženskami in dekleti ter nesprejemljiva kršitev njihove pravice do telesne celovitosti; poziva EU in države članice, naj bodo karseda pozorne na to prakso na svojem ozemlju ter naj jo čim prej izkoreninijo; poziva zlasti države članice, naj sprejmejo trden in odvračilen pristop, tako da usposobijo ljudi, ki delajo z migranti, ter s sistematičnim in učinkovitim pregonom in kaznovanjem tistih, ki pohabljajo spolovila, za katere mora veljati ničelna toleranca; vztraja, da bi to moralo potekati vzporedno s kampanjami obveščanja in ozaveščanja, osredotočenimi na skupine, ki jih to zadeva; pozdravlja dejstvo, da so žrtve pohabljanja spolovil v evropski azilni zakonodaji obravnavane kot ranljive osebe in da se tovrstno pohabljanje uvršča med merila, ki jih je treba pri dodelitvi azila upoštevati;

| 62. | poziva Komisijo, naj zagotovi stalno zbiranje podatkov o razširjenosti in naravi nasilja nad ženskami kot podlago za trdno politiko, da bi preprečili nasilje in zadovoljili potrebe žrtev, ter naj oceni izvajanje direktive EU o žrtvah (2012/29/EU) in organizira kampanje ozaveščanja proti spolnemu nadlegovanju; meni, da bi moralo zbiranje podatkov temeljiti na prvi vseevropski raziskavi Agencije Evropske unije za temeljne pravice in na sodelovanju med Komisijo (vključno z Eurostatom), Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Evropskim inštitutom za enakost med spoloma; ponavlja poziv Komisiji iz svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji za boj proti nasilju nad ženskami, naj predloži zakonodajni predlog za uvedbo ukrepov za spodbujanje in podpiranje ukrepov držav članic na področju preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti, vključno s pohabljanjem ženskih spolovil; poziva Komisijo, naj leto 2016 razglasi za leto boja proti nasilju nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj zagotovi stalno zbiranje podatkov o razširjenosti in naravi nasilja nad ženskami kot podlago za trdno politiko, da bi preprečili nasilje in zadovoljili potrebe žrtev, ter naj oceni izvajanje direktive EU o žrtvah (2012/29/EU) in organizira kampanje ozaveščanja proti spolnemu nadlegovanju; meni, da bi moralo zbiranje podatkov temeljiti na prvi vseevropski raziskavi Agencije Evropske unije za temeljne pravice in na sodelovanju med Komisijo (vključno z Eurostatom), Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Evropskim inštitutom za enakost med spoloma; ponavlja poziv Komisiji iz svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji za boj proti nasilju nad ženskami, naj predloži zakonodajni predlog za uvedbo ukrepov za spodbujanje in podpiranje ukrepov držav članic na področju preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti, vključno s pohabljanjem ženskih spolovil; poziva Komisijo, naj leto 2016 razglasi za leto boja proti nasilju nad ženskami in dekleti;

| 63. | poziva EU in države članice, naj se borijo proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in jih kazensko preganjajo; poziva Komisijo, naj predloži zakonodajno pobudo za prepoved nasilja nad ženskami v EU; |
| --- | --- |

63.

poziva EU in države članice, naj se borijo proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in jih kazensko preganjajo; poziva Komisijo, naj predloži zakonodajno pobudo za prepoved nasilja nad ženskami v EU;

| 64. | poziva Komisijo, naj ozavešča o tem, da je treba za končanje vseh oblik diskriminacije žensk gojiti kulturo spoštovanja in strpnosti; poleg tega poziva države članice, naj zagotovijo izvajanje nacionalnih strategij v zvezi s spoštovanjem in zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic žensk; vztraja na vlogi Unije pri ozaveščanju in spodbujanju najboljše prakse v zvezi s tem vprašanjem, saj je zdravje temeljna človekova pravica, nujna za uveljavljanje drugih človekovih pravic; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj ozavešča o tem, da je treba za končanje vseh oblik diskriminacije žensk gojiti kulturo spoštovanja in strpnosti; poleg tega poziva države članice, naj zagotovijo izvajanje nacionalnih strategij v zvezi s spoštovanjem in zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic žensk; vztraja na vlogi Unije pri ozaveščanju in spodbujanju najboljše prakse v zvezi s tem vprašanjem, saj je zdravje temeljna človekova pravica, nujna za uveljavljanje drugih človekovih pravic;

| 65. | je zelo zaskrbljen zaradi prenizke zastopanosti žensk v postopkih odločanja, podjetjih in njihovih upravnih odborih, znanosti ter politiki, tako na nacionalni kot na mednarodni ravni (velika podjetja, nacionalne in evropske volitve), zlasti pa na lokalni ravni; poziva k temu, da se ženske pri njihovem poklicnem razvoju in prizadevanjih za zasedbo vodilnih položajev podpre, ter poziva institucije EU, naj več pozornosti namenijo ugotovitvi, da je na ravni EU v upravnih odborih največjih podjetij, ki kotirajo na borzi, zgolj 17,8 % žensk; |
| --- | --- |

65.

je zelo zaskrbljen zaradi prenizke zastopanosti žensk v postopkih odločanja, podjetjih in njihovih upravnih odborih, znanosti ter politiki, tako na nacionalni kot na mednarodni ravni (velika podjetja, nacionalne in evropske volitve), zlasti pa na lokalni ravni; poziva k temu, da se ženske pri njihovem poklicnem razvoju in prizadevanjih za zasedbo vodilnih položajev podpre, ter poziva institucije EU, naj več pozornosti namenijo ugotovitvi, da je na ravni EU v upravnih odborih največjih podjetij, ki kotirajo na borzi, zgolj 17,8 % žensk;

| 66. | poziva, naj Svet nadaljuje postopek za direktivo o porodniškem dopustu, saj bo ta zakonodaja omogočila dejansko in oprijemljivo enakost spolov ter prinesla harmonizacijo na ravni EU; |
| --- | --- |

66.

poziva, naj Svet nadaljuje postopek za direktivo o porodniškem dopustu, saj bo ta zakonodaja omogočila dejansko in oprijemljivo enakost spolov ter prinesla harmonizacijo na ravni EU;

| 67. | poudarja, da je med osebami z diplomo tretje stopnje več kot polovica žensk ter da se ta podatek ne odraža na trgu dela, zlasti na visokih položajih, kjer se sprejemajo odločitve; zato poziva države članice, naj storijo vse potrebno za zagotovitev enake udeležbe žensk in moških na trgu dela ter naj ženskam pomagajo pri prehodu na visoke položaje, zlasti pa naj čim prej dosežejo dogovor glede predloga direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih; obžaluje, da so znotraj EU za enako delo ženske še vedno v povprečju plačane 16 % manj kot moški; zato poziva EU, naj nadaljuje svoje delo na področju zagotavljanja enakosti med ženskami in moškimi, kar zadeva plačilo v skladu s členom 157 PDEU ter kar zadeva pokojnine in udeležbo na trgu dela, vključno na najvišjih vodstvenih položajih; meni, da bi morala ta prizadevanja prispevati k boju proti revščini in k zagotovitvi, da Evropa v celoti izkorišča vse talente, ki so na voljo; obžaluje, da je stopnja brezposelnosti pri ženskah še vedno bistveno višja kot pri moških, ter poudarja, da mora biti finančna neodvisnost žensk sestavni del boja proti revščini; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je med osebami z diplomo tretje stopnje več kot polovica žensk ter da se ta podatek ne odraža na trgu dela, zlasti na visokih položajih, kjer se sprejemajo odločitve; zato poziva države članice, naj storijo vse potrebno za zagotovitev enake udeležbe žensk in moških na trgu dela ter naj ženskam pomagajo pri prehodu na visoke položaje, zlasti pa naj čim prej dosežejo dogovor glede predloga direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih; obžaluje, da so znotraj EU za enako delo ženske še vedno v povprečju plačane 16 % manj kot moški; zato poziva EU, naj nadaljuje svoje delo na področju zagotavljanja enakosti med ženskami in moškimi, kar zadeva plačilo v skladu s členom 157 PDEU ter kar zadeva pokojnine in udeležbo na trgu dela, vključno na najvišjih vodstvenih položajih; meni, da bi morala ta prizadevanja prispevati k boju proti revščini in k zagotovitvi, da Evropa v celoti izkorišča vse talente, ki so na voljo; obžaluje, da je stopnja brezposelnosti pri ženskah še vedno bistveno višja kot pri moških, ter poudarja, da mora biti finančna neodvisnost žensk sestavni del boja proti revščini;

| 68. | poziva Komisijo, naj okrepi nadzor nad spoštovanjem načela enakosti moških in žensk v evropski zakonodaji; poziva države članice, naj opravijo podobno analizo svoje nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj okrepi nadzor nad spoštovanjem načela enakosti moških in žensk v evropski zakonodaji; poziva države članice, naj opravijo podobno analizo svoje nacionalne zakonodaje;

| 69. | ugotavlja, da spadajo spolno in reproduktivno zdravje in pravice med temeljne pravice in bistvene elemente človekovega dostojanstva, enakosti med spoloma in samoodločanja; poziva Komisijo, naj spolno in reproduktivno zdravje in pravice kot temeljne človekove pravice vključi v svojo naslednjo zdravstveno strategijo EU, da bi zagotovila usklajenost notranje in zunanje politike EU na področju temeljnih pravic, k čemur je 10. marca 2015 pozval Parlament; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da spadajo spolno in reproduktivno zdravje in pravice med temeljne pravice in bistvene elemente človekovega dostojanstva, enakosti med spoloma in samoodločanja; poziva Komisijo, naj spolno in reproduktivno zdravje in pravice kot temeljne človekove pravice vključi v svojo naslednjo zdravstveno strategijo EU, da bi zagotovila usklajenost notranje in zunanje politike EU na področju temeljnih pravic, k čemur je 10. marca 2015 pozval Parlament;

| 70. | priznava, da prepoved splava, ki lahko reši življenje, pomeni hudo kršitev temeljnih pravic; |
| --- | --- |

70.

priznava, da prepoved splava, ki lahko reši življenje, pomeni hudo kršitev temeljnih pravic;

| 71. | poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo priznajo pravico do dostopa do varnih in sodobnih kontracepcijskih sredstev in spolne vzgoje v šolah; poziva Komisijo, naj dopolni nacionalne politike za izboljševanje javnega zdravja in o tem v celoti obvešča Evropski parlament; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo priznajo pravico do dostopa do varnih in sodobnih kontracepcijskih sredstev in spolne vzgoje v šolah; poziva Komisijo, naj dopolni nacionalne politike za izboljševanje javnega zdravja in o tem v celoti obvešča Evropski parlament;

Pravice otrok

| 72. | ostro obsoja vse oblike nasilja nad otroki in slabega ravnanja z njimi; poziva države članice kot države pogodbenice Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito otrok pred vsemi oblikami telesnega in duševnega nasilja, vključno s telesnimi in spolnimi zlorabami, prisilnimi porokami, otroškim delom in spolnim izkoriščanjem; |
| --- | --- |

72.

ostro obsoja vse oblike nasilja nad otroki in slabega ravnanja z njimi; poziva države članice kot države pogodbenice Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito otrok pred vsemi oblikami telesnega in duševnega nasilja, vključno s telesnimi in spolnimi zlorabami, prisilnimi porokami, otroškim delom in spolnim izkoriščanjem;

| 73. | ostro obsoja spolno izkoriščanje otrok in zlasti vse bolj razširjen pojav otroške pornografije na internetu; odločno poziva Unijo in države članice, naj združijo moči v boju proti tem hudim kršitvam pravic otrok in naj ustrezno upoštevajo zahteve Parlamenta iz njegove resolucije z dne 11. marca 2015 o boju proti spolni zlorabi otrok na internetu (33); ponovno poziva države članice, ki tega še niso storile, naj prenesejo direktivo o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji; nadalje poziva Unijo in države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem; |
| --- | --- |

73.

ostro obsoja spolno izkoriščanje otrok in zlasti vse bolj razširjen pojav otroške pornografije na internetu; odločno poziva Unijo in države članice, naj združijo moči v boju proti tem hudim kršitvam pravic otrok in naj ustrezno upoštevajo zahteve Parlamenta iz njegove resolucije z dne 11. marca 2015 o boju proti spolni zlorabi otrok na internetu (33); ponovno poziva države članice, ki tega še niso storile, naj prenesejo direktivo o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji; nadalje poziva Unijo in države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem;

| 74. | poziva države članice, naj izvajajo Direktivo 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in naj okrepijo pravno sposobnost, tehnične zmogljivosti in finančne vire organov kazenskega pregona, da bodo še tesneje sodelovale, tudi z Europolom, in bodo učinkoviteje preiskovale in uničevale mreže storilcev kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost, pri tem pa prvenstveno zagotavljale pravice in varnost prizadetih otrok; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice, naj izvajajo Direktivo 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in naj okrepijo pravno sposobnost, tehnične zmogljivosti in finančne vire organov kazenskega pregona, da bodo še tesneje sodelovale, tudi z Europolom, in bodo učinkoviteje preiskovale in uničevale mreže storilcev kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost, pri tem pa prvenstveno zagotavljale pravice in varnost prizadetih otrok;

| 75. | poudarja vlogo strokovnjakov, ki se ukvarjajo z otroki, kot so učitelji, pedagogi in pediatri, pri odkrivanju znakov telesnega in duševnega nasilja nad otroki, vključno s kibernetskim ustrahovanjem; poziva države članice, naj zagotovijo ozaveščanje in usposabljanje strokovnjakov na tem področju; države članice še poziva, naj vzpostavijo telefonske linije, prek katerih bodo lahko otroci prijavili kakršno koli zlorabo, spolno nasilje, grožnjo ali nadlegovanje, katerih žrtve so; |
| --- | --- |

75.

poudarja vlogo strokovnjakov, ki se ukvarjajo z otroki, kot so učitelji, pedagogi in pediatri, pri odkrivanju znakov telesnega in duševnega nasilja nad otroki, vključno s kibernetskim ustrahovanjem; poziva države članice, naj zagotovijo ozaveščanje in usposabljanje strokovnjakov na tem področju; države članice še poziva, naj vzpostavijo telefonske linije, prek katerih bodo lahko otroci prijavili kakršno koli zlorabo, spolno nasilje, grožnjo ali nadlegovanje, katerih žrtve so;

| 76. | meni, da morajo biti osebni podatki otrok na spletu ustrezno zaščiteni in da je treba otroke na njim prijazen način obveščati o nevarnostih in posledicah uporabe osebnih podatkov na spletu; poziva države članice k izvedbi kampanj za ozaveščanje v šolah; poudarja, da bi bilo treba prepovedati spletno profiliranje otrok; |
| --- | --- |

76.

meni, da morajo biti osebni podatki otrok na spletu ustrezno zaščiteni in da je treba otroke na njim prijazen način obveščati o nevarnostih in posledicah uporabe osebnih podatkov na spletu; poziva države članice k izvedbi kampanj za ozaveščanje v šolah; poudarja, da bi bilo treba prepovedati spletno profiliranje otrok;

| 77. | obsoja vse oblike diskriminacije otrok ter poziva Komisijo in države članice, naj z družnim delovanjem izkoreninijo diskriminacijo otrok; zlasti poziva države članice in Komisijo, naj pri načrtovanju in izvajanju regionalnih in kohezijskih politik izrecno prednostno obravnava otroke; |
| --- | --- |

77.

obsoja vse oblike diskriminacije otrok ter poziva Komisijo in države članice, naj z družnim delovanjem izkoreninijo diskriminacijo otrok; zlasti poziva države članice in Komisijo, naj pri načrtovanju in izvajanju regionalnih in kohezijskih politik izrecno prednostno obravnava otroke;

| 78. | poziva države članice, naj zagotovijo učinkovit dostop do pravnega varstva za vse otroke, ne glede na to, ali so osumljenci, storilci, žrtve ali stranke v postopku; se zaveda, kako pomembno je okrepiti procesna jamstva za otroke v kazenskih postopkih, zlasti v okviru tekočih razprav o direktivi o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljeni ali obdolženi v kazenskem postopku; |
| --- | --- |

78.

poziva države članice, naj zagotovijo učinkovit dostop do pravnega varstva za vse otroke, ne glede na to, ali so osumljenci, storilci, žrtve ali stranke v postopku; se zaveda, kako pomembno je okrepiti procesna jamstva za otroke v kazenskih postopkih, zlasti v okviru tekočih razprav o direktivi o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljeni ali obdolženi v kazenskem postopku;

| 79. | je zaskrbljen zaradi porasta mednarodnih starševskih ugrabitev; v zvezi s tem poudarja pomembno vlogo Mediatorja Evropskega parlamenta za mednarodne starševske ugrabitve otrok; poudarja pomen skupnega pristopa EU k iskanju pogrešanih otrok v EU; poziva države članice, naj okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje v čezmejnih primerih pogrešanih otrok in naj odprejo telefonske linije za iskanje pogrešanih otrok; |
| --- | --- |

79.

je zaskrbljen zaradi porasta mednarodnih starševskih ugrabitev; v zvezi s tem poudarja pomembno vlogo Mediatorja Evropskega parlamenta za mednarodne starševske ugrabitve otrok; poudarja pomen skupnega pristopa EU k iskanju pogrešanih otrok v EU; poziva države članice, naj okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje v čezmejnih primerih pogrešanih otrok in naj odprejo telefonske linije za iskanje pogrešanih otrok;

| 80. | opozarja, da je treba pri vsaki politiki in ukrepu, ki se sprejme v zvezi z otroki, vedno prednostno upoštevati koristi otroka, kot je navedeno v členu 24 Listine o temeljnih pravicah; opozarja, da je pravica do izobraževanja zapisana v Listini o temeljnih pravicah in da je izobraževanje temeljnega pomena tako za dobrobit in osebni razvoj otroka kot tudi za prihodnost družbe; meni, da je izobraževanje otrok iz družin z nizkimi prihodki temeljni pogoj za to, da se otroci izvijejo iz revščine; zato poziva države članice, naj spodbujajo kakovostno izobraževanje za vse; |
| --- | --- |

80.

opozarja, da je treba pri vsaki politiki in ukrepu, ki se sprejme v zvezi z otroki, vedno prednostno upoštevati koristi otroka, kot je navedeno v členu 24 Listine o temeljnih pravicah; opozarja, da je pravica do izobraževanja zapisana v Listini o temeljnih pravicah in da je izobraževanje temeljnega pomena tako za dobrobit in osebni razvoj otroka kot tudi za prihodnost družbe; meni, da je izobraževanje otrok iz družin z nizkimi prihodki temeljni pogoj za to, da se otroci izvijejo iz revščine; zato poziva države članice, naj spodbujajo kakovostno izobraževanje za vse;

| 81. | poudarja, da je treba ustrezno zaščititi interese in pravice otrok državljanov EU, ne le v Uniji, ampak tudi zunaj njenih meja, in zato poziva k okrepljenemu sodelovanju z institucijami, odgovornimi za dobrobit otrok v nordijskih državah, ki niso članice EU; meni, da bi morale vse partnerice EU (tudi članice Evropskega gospodarskega prostora) ratificirati haaško konvencijo iz leta 1996 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, izvrševanju in sodelovanju na področju starševske odgovornosti in ukrepov za zaščito otrok; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da je treba ustrezno zaščititi interese in pravice otrok državljanov EU, ne le v Uniji, ampak tudi zunaj njenih meja, in zato poziva k okrepljenemu sodelovanju z institucijami, odgovornimi za dobrobit otrok v nordijskih državah, ki niso članice EU; meni, da bi morale vse partnerice EU (tudi članice Evropskega gospodarskega prostora) ratificirati haaško konvencijo iz leta 1996 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, izvrševanju in sodelovanju na področju starševske odgovornosti in ukrepov za zaščito otrok;

| 82. | priznava, da je finančna in gospodarska kriza močno negativno vplivala na uresničevanje pravic in dobrobiti otrok; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za spopadanje z revščino in socialno izključenostjo otrok s pomočjo učinkovitega izvajanja priporočil Evropske komisije z naslovom „Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“ prek celovitih strategij, ki podpirajo dostop do ustreznih virov, omogočajo dostop do kakovostnih storitev po dostopni ceni in spodbujajo sodelovanje otrok pri sprejemanju odločitev, ki jih zadevajo; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za spremljanje in izvajanje tega priporočila; |
| --- | --- |

82.

priznava, da je finančna in gospodarska kriza močno negativno vplivala na uresničevanje pravic in dobrobiti otrok; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za spopadanje z revščino in socialno izključenostjo otrok s pomočjo učinkovitega izvajanja priporočil Evropske komisije z naslovom „Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“ prek celovitih strategij, ki podpirajo dostop do ustreznih virov, omogočajo dostop do kakovostnih storitev po dostopni ceni in spodbujajo sodelovanje otrok pri sprejemanju odločitev, ki jih zadevajo; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za spremljanje in izvajanje tega priporočila;

| 83. | poziva Komisijo, naj v letu 2015 predlaga ambiciozen in celovit načrt, ki bo nasledil Agendo EU za otrokove pravice; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito vključevanje otrokovih pravic v vse zakonodajne akte, politike in finančne odločitve EU; poziva Komisijo, naj letno poroča o napredku, doseženem v zvezi s spoštovanjem otrokovih pravic in doslednim izvajanjem pravnega reda EU o otrokovih pravicah; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo v mandatu in virih koordinatorja za pravice otrok ustrezno odražala zaveza EU sistematičnemu in učinkovitemu vključevanju pravic otrok; poziva Komisijo, naj sprejme napovedane smernice EU o integriranih sistemih za zaščito otrok; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj v letu 2015 predlaga ambiciozen in celovit načrt, ki bo nasledil Agendo EU za otrokove pravice; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito vključevanje otrokovih pravic v vse zakonodajne akte, politike in finančne odločitve EU; poziva Komisijo, naj letno poroča o napredku, doseženem v zvezi s spoštovanjem otrokovih pravic in doslednim izvajanjem pravnega reda EU o otrokovih pravicah; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo v mandatu in virih koordinatorja za pravice otrok ustrezno odražala zaveza EU sistematičnemu in učinkovitemu vključevanju pravic otrok; poziva Komisijo, naj sprejme napovedane smernice EU o integriranih sistemih za zaščito otrok;

| 84. | pozdravlja dejstvo, da se države članice v vse večjem številu odločajo za kriminalizacijo prisilnih porok; poziva države članice, naj bodo pozorne ter naj usposabljajo in ozaveščajo osebje v stiku z otroki, kot so učitelji in pedagogi, da bodo znali odkriti otroke, za katere obstaja tveganje, da bodo odpeljani v državo izvora za namen prisilne poroke; |
| --- | --- |

84.

pozdravlja dejstvo, da se države članice v vse večjem številu odločajo za kriminalizacijo prisilnih porok; poziva države članice, naj bodo pozorne ter naj usposabljajo in ozaveščajo osebje v stiku z otroki, kot so učitelji in pedagogi, da bodo znali odkriti otroke, za katere obstaja tveganje, da bodo odpeljani v državo izvora za namen prisilne poroke;

Pravice oseb LGBTI

| 85. | najostreje obsoja vse oblike diskriminacije in nasilja na ozemlju EU proti lezbijkam, gejem, transseksualcem, biseksualcem in interseksualcem (LGBTI), do katerih prihaja zaradi zakonov in politik, ki omejujejo njihove temeljne pravice; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo zakonodajo in politike za boj proti homofobiji in transfobiji; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži akcijski načrt ali strategijo na ravni EU za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, k čemur je Parlament že večkrat pozval in kot je komisarka Jourová obljubila v postopku predstavitve Komisije; v zvezi s tem spominja na svojo resolucijo z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; vseeno poudarja, da mora ta celovita politika spoštovati pristojnosti Evropske unije, njenih agencij in držav članic; |
| --- | --- |

85.

najostreje obsoja vse oblike diskriminacije in nasilja na ozemlju EU proti lezbijkam, gejem, transseksualcem, biseksualcem in interseksualcem (LGBTI), do katerih prihaja zaradi zakonov in politik, ki omejujejo njihove temeljne pravice; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo zakonodajo in politike za boj proti homofobiji in transfobiji; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži akcijski načrt ali strategijo na ravni EU za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, k čemur je Parlament že večkrat pozval in kot je komisarka Jourová obljubila v postopku predstavitve Komisije; v zvezi s tem spominja na svojo resolucijo z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; vseeno poudarja, da mora ta celovita politika spoštovati pristojnosti Evropske unije, njenih agencij in držav članic;

| 86. | meni, da bodo temeljne pravice oseb LGBTI zaščitene z večjo gotovostjo, če jim bo zagotovljen dostop do pravnega instituta, kot so zunajzakonska skupnost, registrirana partnerska skupnost ali poroka; pozdravlja dejstvo, da te možnosti sedaj priznava 19 držav članic, in k temu poziva še druge države članice; ponovno poziva Evropsko komisijo, naj predlaga ambiciozno uredbo, s katero bosta zagotovljena medsebojno priznavanje dokumentov o osebnem stanju (vključno s pravnim priznavanjem spola, zakonskimi zvezami in registriranimi partnerskimi skupnostmi) in njihova pravna veljava, da se zmanjšajo diskriminatorne pravne in upravne ovire za državljane, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja; |
| --- | --- |

86.

meni, da bodo temeljne pravice oseb LGBTI zaščitene z večjo gotovostjo, če jim bo zagotovljen dostop do pravnega instituta, kot so zunajzakonska skupnost, registrirana partnerska skupnost ali poroka; pozdravlja dejstvo, da te možnosti sedaj priznava 19 držav članic, in k temu poziva še druge države članice; ponovno poziva Evropsko komisijo, naj predlaga ambiciozno uredbo, s katero bosta zagotovljena medsebojno priznavanje dokumentov o osebnem stanju (vključno s pravnim priznavanjem spola, zakonskimi zvezami in registriranimi partnerskimi skupnostmi) in njihova pravna veljava, da se zmanjšajo diskriminatorne pravne in upravne ovire za državljane, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja;

| 87. | poziva države članice, naj bodo pozorne in odločne ter naj sankcionirajo žalitve in stigmatiziranje oseb LGBTI v javni sferi, katerih storilci so osebe na javnih funkcijah; |
| --- | --- |

87.

poziva države članice, naj bodo pozorne in odločne ter naj sankcionirajo žalitve in stigmatiziranje oseb LGBTI v javni sferi, katerih storilci so osebe na javnih funkcijah;

| 88. | spodbuja države članice EU, naj podprejo sindikate in organizacije delodajalcev v njihovih prizadevanjih za sprejetje politik raznolikosti in nediskriminacije, osredotočene na osebe LGBTI; |
| --- | --- |

88.

spodbuja države članice EU, naj podprejo sindikate in organizacije delodajalcev v njihovih prizadevanjih za sprejetje politik raznolikosti in nediskriminacije, osredotočene na osebe LGBTI;

| 89. | meni, da bi morali organi držav članic poenostaviti postopke, s katerimi se osebam, ki so spremenile spol, omogoči priznanje njihovega novega spola v uradnih dokumentih; ponovno obsoja vsak pravni postopek priznanja, v katerem se od transspolnih oseb zahteva sterilizacija; |
| --- | --- |

89.

meni, da bi morali organi držav članic poenostaviti postopke, s katerimi se osebam, ki so spremenile spol, omogoči priznanje njihovega novega spola v uradnih dokumentih; ponovno obsoja vsak pravni postopek priznanja, v katerem se od transspolnih oseb zahteva sterilizacija;

| 90. | obžaluje, da se v večini držav članic transseksualci še vedno štejejo za duševno bolne, in te države poziva, naj pregledajo nacionalne klasifikacije duševnih bolezni, hkrati pa zagotovijo, da bo transseksualcem še naprej na voljo zdravljenje, ki je potrebno z medicinskega vidika; |
| --- | --- |

90.

obžaluje, da se v večini držav članic transseksualci še vedno štejejo za duševno bolne, in te države poziva, naj pregledajo nacionalne klasifikacije duševnih bolezni, hkrati pa zagotovijo, da bo transseksualcem še naprej na voljo zdravljenje, ki je potrebno z medicinskega vidika;

| 91. | pozdravlja pobudo Komisije, da bi se v reviziji mednarodne klasifikacije bolezni Svetovne zdravstvene organizacije zavzeli za depatologizacijo transseksualne identitete; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za preprečitev, da bi odstopanja od spolnih norm v otroštvu postala nova diagnoza v mednarodni klasifikaciji bolezni; |
| --- | --- |

91.

pozdravlja pobudo Komisije, da bi se v reviziji mednarodne klasifikacije bolezni Svetovne zdravstvene organizacije zavzeli za depatologizacijo transseksualne identitete; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za preprečitev, da bi odstopanja od spolnih norm v otroštvu postala nova diagnoza v mednarodni klasifikaciji bolezni;

| 92. | močno obžaluje, da so operacije za t. i. normalizacijo genitalij pri obojespolnih dojenčkih splošno razširjene, čeprav z zdravstvenega vidika niso potrebne; v zvezi s tem pozdravlja malteški zakon o spolni identiteti, izražanju spola in spolnih značilnostih iz aprila 2015, ki prepoveduje takšne operacije obojespolnih dojenčkov in podpira načelo samoodločanja interseksualnih oseb, ter poziva druge države, naj sledijo malteškemu zgledu; |
| --- | --- |

92.

močno obžaluje, da so operacije za t. i. normalizacijo genitalij pri obojespolnih dojenčkih splošno razširjene, čeprav z zdravstvenega vidika niso potrebne; v zvezi s tem pozdravlja malteški zakon o spolni identiteti, izražanju spola in spolnih značilnostih iz aprila 2015, ki prepoveduje takšne operacije obojespolnih dojenčkov in podpira načelo samoodločanja interseksualnih oseb, ter poziva druge države, naj sledijo malteškemu zgledu;

Pravice invalidov

| 93. | obžaluje diskriminacijo in izključenost, katerih žrtve so še dandanes invalidi; poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj uresničujejo evropsko strategijo o invalidnosti in naj nadzorujejo in izvajajo evropsko ureditev tega področja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ponovno sproži zakonodajno pobudo za akt o dostopnosti v obliki medsektorskega instrumenta, ki bo okrepil zaščito invalidov in zagotovil skladnost vseh politik EU na tem področju; poziva Komisijo, naj okrepi sinergije med strategijo EU o invalidnosti ter določbami Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije OZN o otrokovih pravicah, da bi zagotovile dejansko uživanje in učinkovito uresničevanje zagotovljenih pravic, tudi z usklajevanjem in izvajanjem zakonodajnega okvira ter s kulturnimi in političnimi ukrepi; |
| --- | --- |

93.

obžaluje diskriminacijo in izključenost, katerih žrtve so še dandanes invalidi; poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj uresničujejo evropsko strategijo o invalidnosti in naj nadzorujejo in izvajajo evropsko ureditev tega področja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ponovno sproži zakonodajno pobudo za akt o dostopnosti v obliki medsektorskega instrumenta, ki bo okrepil zaščito invalidov in zagotovil skladnost vseh politik EU na tem področju; poziva Komisijo, naj okrepi sinergije med strategijo EU o invalidnosti ter določbami Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije OZN o otrokovih pravicah, da bi zagotovile dejansko uživanje in učinkovito uresničevanje zagotovljenih pravic, tudi z usklajevanjem in izvajanjem zakonodajnega okvira ter s kulturnimi in političnimi ukrepi;

| 94. | poziva Komisijo, naj usmerja države članice, da bi kar najbolje izkoristile sredstva evropskih skladov, ki jih je treba uporabiti v skladu z zavezami EU iz Konvencije OZN o pravicah invalidov, obenem pa naj podpira in tesno sodeluje z nevladnimi in drugimi organizacijami, da bi tako zagotovila ustrezno izvajanje Konvencije; poziva EU in države članice, naj izboljšajo dostop invalidov, tudi oseb s psihosocialnimi motnjami, do zaposlitev in usposabljanja, in naj v skladu s členom 26 Listine podpirajo ustvarjanje pogojev za samostojno življenje invalidov ter programe deinstitucionalizacije; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo, naj usmerja države članice, da bi kar najbolje izkoristile sredstva evropskih skladov, ki jih je treba uporabiti v skladu z zavezami EU iz Konvencije OZN o pravicah invalidov, obenem pa naj podpira in tesno sodeluje z nevladnimi in drugimi organizacijami, da bi tako zagotovila ustrezno izvajanje Konvencije; poziva EU in države članice, naj izboljšajo dostop invalidov, tudi oseb s psihosocialnimi motnjami, do zaposlitev in usposabljanja, in naj v skladu s členom 26 Listine podpirajo ustvarjanje pogojev za samostojno življenje invalidov ter programe deinstitucionalizacije;

| 95. | poudarja, da je treba spoštovati pravico invalidov do politične udeležbe na volitvah; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v svoja poročila o izvajanju direktiv Sveta 93/109/ES in 94/80/ES, ki določata volilno pravico in pravico do kandidiranja na volitvah v Evropski parlament in na lokalnih volitvah, vključi oceno skladnosti s Konvencijo o pravicah invalidov; obžaluje, da je veliko invalidov v EU, ki jim je bila odvzeta poslovna sposobnost, prikrajšanih tudi za volilno pravico, zato poziva države članice, naj spremenijo nacionalno zakonodajo in invalidom, ki jim je bila odvzeta poslovna sposobnost, volilne pravice ne odvzamejo sistematično, temveč naj raje presojajo o vsakem posameznem primeru in za invalide predvidijo pomoč v volilnih postopkih; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da je treba spoštovati pravico invalidov do politične udeležbe na volitvah; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v svoja poročila o izvajanju direktiv Sveta 93/109/ES in 94/80/ES, ki določata volilno pravico in pravico do kandidiranja na volitvah v Evropski parlament in na lokalnih volitvah, vključi oceno skladnosti s Konvencijo o pravicah invalidov; obžaluje, da je veliko invalidov v EU, ki jim je bila odvzeta poslovna sposobnost, prikrajšanih tudi za volilno pravico, zato poziva države članice, naj spremenijo nacionalno zakonodajo in invalidom, ki jim je bila odvzeta poslovna sposobnost, volilne pravice ne odvzamejo sistematično, temveč naj raje presojajo o vsakem posameznem primeru in za invalide predvidijo pomoč v volilnih postopkih;

| 96. | poziva Komisijo, naj oceni združljivost evropske zakonodaje z zahtevami Konvencije OZN o pravicah invalidov ter naj v okviru svoje ocene učinka vsak prihodnji predlog oceni v luči te konvencije; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj oceni združljivost evropske zakonodaje z zahtevami Konvencije OZN o pravicah invalidov ter naj v okviru svoje ocene učinka vsak prihodnji predlog oceni v luči te konvencije;

| 97. | obsoja uporabo različnih oblik fizične in farmakološke prisile za osebe z duševnimi motnjami ter poziva EU in države članice, naj sprejmejo politike socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

97.

obsoja uporabo različnih oblik fizične in farmakološke prisile za osebe z duševnimi motnjami ter poziva EU in države članice, naj sprejmejo politike socialnega vključevanja;

| 98. | obžaluje dejstvo, da se invalidi še vedno srečujejo z ovirami pri dostopu do trga blaga in storitev v Uniji; meni, da te ovire omejujejo njihovo udeležbo v družbi in predstavljajo kršitev njihovih pravic, ki izhajajo zlasti iz njihovega evropskega državljanstva; poziva Komisijo, naj zagotovi hiter napredek na področju dostopnosti v Evropski uniji, da bo mogoče čim prej sprejeti zakonodajni akt; |
| --- | --- |

98.

obžaluje dejstvo, da se invalidi še vedno srečujejo z ovirami pri dostopu do trga blaga in storitev v Uniji; meni, da te ovire omejujejo njihovo udeležbo v družbi in predstavljajo kršitev njihovih pravic, ki izhajajo zlasti iz njihovega evropskega državljanstva; poziva Komisijo, naj zagotovi hiter napredek na področju dostopnosti v Evropski uniji, da bo mogoče čim prej sprejeti zakonodajni akt;

| 99. | poziva institucije EU in države članice, naj invalide, tudi prek njihovih predstavniških organizacij, intenzivno vključijo v postopke sprejemanja odločitev v okviru svojih pristojnosti v skladu s členom 4(3) Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

99.

poziva institucije EU in države članice, naj invalide, tudi prek njihovih predstavniških organizacij, intenzivno vključijo v postopke sprejemanja odločitev v okviru svojih pristojnosti v skladu s členom 4(3) Konvencije OZN o pravicah invalidov;

| 100. | poziva države članice in institucije EU, naj zagotovijo, da je javnost o možnostih za sodelovanje v postopkih posvetovanja jasno in dobro obveščena prek dostopnih načinov komunikacije, da je mogoče vsebino zagotoviti v drugih oblikah, kot sta Braillova pisava in sistem Easy Read, ter da se zagotovi dostopnost javnih predstavitev in srečanj, na katerih se razpravlja o predlaganih zakonih in politikah; |
| --- | --- |

100.

poziva države članice in institucije EU, naj zagotovijo, da je javnost o možnostih za sodelovanje v postopkih posvetovanja jasno in dobro obveščena prek dostopnih načinov komunikacije, da je mogoče vsebino zagotoviti v drugih oblikah, kot sta Braillova pisava in sistem Easy Read, ter da se zagotovi dostopnost javnih predstavitev in srečanj, na katerih se razpravlja o predlaganih zakonih in politikah;

| 101. | poziva Komisijo, naj uskladi zbiranje podatkov o invalidnosti prek socialnih raziskav EU v skladu z zahtevami člena 31 Konvencije OZN o pravicah invalidov; poudarja, da bi bilo treba pri takšnem zbiranju podatkov uporabljati metodologije, ki bi vključile vse invalidne osebe, tudi tiste s hudimi okvarami in tiste, ki živijo v institucijah; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisijo, naj uskladi zbiranje podatkov o invalidnosti prek socialnih raziskav EU v skladu z zahtevami člena 31 Konvencije OZN o pravicah invalidov; poudarja, da bi bilo treba pri takšnem zbiranju podatkov uporabljati metodologije, ki bi vključile vse invalidne osebe, tudi tiste s hudimi okvarami in tiste, ki živijo v institucijah;

Diskriminacija na podlagi starosti

| 102. | obžaluje dejstvo, da se številni starejši ljudje vsak dan soočajo z diskriminacijo in kršitvami svojih temeljnih pravic, zlasti kar zadeva dostop do ustreznega dohodka, zaposlitve, zdravstvenega varstva in potrebnega blaga in storitev; opozarja, da člen 25 Listine o temeljnih pravicah priznava pravico starejših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju; poziva Komisijo, naj oblikuje strategijo na področju demografskih sprememb, s katero bi se začelo izvajati člen 25 Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

102.

obžaluje dejstvo, da se številni starejši ljudje vsak dan soočajo z diskriminacijo in kršitvami svojih temeljnih pravic, zlasti kar zadeva dostop do ustreznega dohodka, zaposlitve, zdravstvenega varstva in potrebnega blaga in storitev; opozarja, da člen 25 Listine o temeljnih pravicah priznava pravico starejših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju; poziva Komisijo, naj oblikuje strategijo na področju demografskih sprememb, s katero bi se začelo izvajati člen 25 Listine o temeljnih pravicah;

| 103. | je zaskrbljen, ker starejši v državah članicah pogosto trpijo slabo ravnanje, zanemarjanje in zlorabe; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje zlorab starejših in vseh vrst nasilja nad njimi ter naj spodbujajo njihovo neodvisnost s podporo pri prenavljanju bivanjskih stavb in njihovi dostopnosti; opozarja, da starejše ženske zaradi razlik v plačah med spoloma in pozneje zaradi razlik v pokojninah pogosteje živijo pod pragom revščine; |
| --- | --- |

103.

je zaskrbljen, ker starejši v državah članicah pogosto trpijo slabo ravnanje, zanemarjanje in zlorabe; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje zlorab starejših in vseh vrst nasilja nad njimi ter naj spodbujajo njihovo neodvisnost s podporo pri prenavljanju bivanjskih stavb in njihovi dostopnosti; opozarja, da starejše ženske zaradi razlik v plačah med spoloma in pozneje zaradi razlik v pokojninah pogosteje živijo pod pragom revščine;

| 104. | poziva države članice, naj zagotovijo vključevanje mlajših delavcev na trg dela, zlasti tistih, ki jih je prizadela gospodarska kriza, tudi z organiziranjem in zagotavljanjem usposabljanja za socialni napredek mladih; |
| --- | --- |

104.

poziva države članice, naj zagotovijo vključevanje mlajših delavcev na trg dela, zlasti tistih, ki jih je prizadela gospodarska kriza, tudi z organiziranjem in zagotavljanjem usposabljanja za socialni napredek mladih;

| 105. | poziva k spoštovanju dostojanstva ljudi ob smrti, zlasti z zagotavljanjem, da se odločitve v oporokah v času življenja priznajo in upoštevajo; |
| --- | --- |

105.

poziva k spoštovanju dostojanstva ljudi ob smrti, zlasti z zagotavljanjem, da se odločitve v oporokah v času življenja priznajo in upoštevajo;

| 106. | je zaskrbljen, ker rezi držav članic v javni porabi in pokojninah v veliki meri prispevajo k revščini starejših oseb, saj zmanjšujejo njihov razpoložljiv dohodek ter tako slabšajo njihove življenjske pogoje, saj ustvarjajo neenakosti pri dostopnosti storitev in povečujejo število starejših, katerih dohodki komaj presegajo prag revščine; |
| --- | --- |

106.

je zaskrbljen, ker rezi držav članic v javni porabi in pokojninah v veliki meri prispevajo k revščini starejših oseb, saj zmanjšujejo njihov razpoložljiv dohodek ter tako slabšajo njihove življenjske pogoje, saj ustvarjajo neenakosti pri dostopnosti storitev in povečujejo število starejših, katerih dohodki komaj presegajo prag revščine;

Kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor

| 107. | obžaluje incidente sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, ki jim botrujejo rasizem, ksenofobija, verska nestrpnost ali predsodki do invalidnosti, spolne usmerjenosti ali spolne identitete posameznika, ki se vsak dan dogajajo v EU; poziva države članice, naj zaščitijo temeljne pravice in spodbujajo razumevanje, sprejemanje in strpnost med različnimi skupnostmi na svojem ozemlju; poziva EU, naj postane boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva prednostna naloga pri oblikovanju evropskih politik proti diskriminaciji in na področju pravosodja; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva ter diskriminatornim odnosom in vedenju, tako da oblikujejo celovito strategijo za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, nasilju na podlagi pristranskosti in diskriminacije; |
| --- | --- |

107.

obžaluje incidente sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, ki jim botrujejo rasizem, ksenofobija, verska nestrpnost ali predsodki do invalidnosti, spolne usmerjenosti ali spolne identitete posameznika, ki se vsak dan dogajajo v EU; poziva države članice, naj zaščitijo temeljne pravice in spodbujajo razumevanje, sprejemanje in strpnost med različnimi skupnostmi na svojem ozemlju; poziva EU, naj postane boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva prednostna naloga pri oblikovanju evropskih politik proti diskriminaciji in na področju pravosodja; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva ter diskriminatornim odnosom in vedenju, tako da oblikujejo celovito strategijo za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, nasilju na podlagi pristranskosti in diskriminacije;

| 108. | je zaskrbljen zaradi vedno večje prisotnosti sovražnega govora na internetu in države članice poziva, naj vzpostavijo preprost postopek, ki bo državljanom omogočil prijavo sovražnih vsebin na internetu; |
| --- | --- |

108.

je zaskrbljen zaradi vedno večje prisotnosti sovražnega govora na internetu in države članice poziva, naj vzpostavijo preprost postopek, ki bo državljanom omogočil prijavo sovražnih vsebin na internetu;

| 109. | izraža zaskrbljenost zaradi preiskav in obsodb v zvezi s kaznivimi dejanji iz sovraštva v državah članicah; poziva države članice, naj ustrezno ukrepajo, da bi spodbudile prijavo teh kaznivih dejanj, tudi z zagotavljanjem zadostne zaščite, saj ugotovitve iz obsežnih raziskav Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) vztrajno kažejo, da se žrtve kaznivih dejanj nerade izpostavijo in prijavijo kaznivo dejanje policiji; |
| --- | --- |

109.

izraža zaskrbljenost zaradi preiskav in obsodb v zvezi s kaznivimi dejanji iz sovraštva v državah članicah; poziva države članice, naj ustrezno ukrepajo, da bi spodbudile prijavo teh kaznivih dejanj, tudi z zagotavljanjem zadostne zaščite, saj ugotovitve iz obsežnih raziskav Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) vztrajno kažejo, da se žrtve kaznivih dejanj nerade izpostavijo in prijavijo kaznivo dejanje policiji;

| 110. | je zaskrbljen, ker več držav članic ni pravilno preneslo določb Okvirnega sklepa 2008/913/PNZ, in poziva države članice, naj v celoti prenesejo in izvajajo standarde EU ter zagotovijo izvrševanje nacionalne zakonodaje, ki kaznuje vse oblike kaznivih dejanj iz sovraštva, podpihovanja sovraštva in nadlegovanja, obenem pa zagotovijo, da se v primerih teh kaznivih dejanj sistematično sproži pregon; poziva Komisijo, naj spremlja pravilen prenos okvirnega sklepa in proti državam članicam, ki ga ne bodo prenesle, sproži postopke za ugotavljanje kršitev; poziva tudi, naj se okvirni sklep pregleda, da bi z njim v celoti zajeli vse oblike kaznivih dejanj iz sovraštva in kaznivih dejanj, zagrešenih na podlagi pristranskosti ali diskriminatornega motiva, ter jasno opredelili usklajene standarde preiskovanja in pregona; |
| --- | --- |

110.

je zaskrbljen, ker več držav članic ni pravilno preneslo določb Okvirnega sklepa 2008/913/PNZ, in poziva države članice, naj v celoti prenesejo in izvajajo standarde EU ter zagotovijo izvrševanje nacionalne zakonodaje, ki kaznuje vse oblike kaznivih dejanj iz sovraštva, podpihovanja sovraštva in nadlegovanja, obenem pa zagotovijo, da se v primerih teh kaznivih dejanj sistematično sproži pregon; poziva Komisijo, naj spremlja pravilen prenos okvirnega sklepa in proti državam članicam, ki ga ne bodo prenesle, sproži postopke za ugotavljanje kršitev; poziva tudi, naj se okvirni sklep pregleda, da bi z njim v celoti zajeli vse oblike kaznivih dejanj iz sovraštva in kaznivih dejanj, zagrešenih na podlagi pristranskosti ali diskriminatornega motiva, ter jasno opredelili usklajene standarde preiskovanja in pregona;

| 111. | poziva Komisijo, naj podpre programe usposabljanja organov kazenskega pregona, pravosodnih organov in ustreznih agencij EU za preprečevanje diskriminatornih praks in kaznivih dejanj iz sovraštva ter spopadanje z njimi; poziva države članice, naj organom, pristojnim za preiskovanje in pregon, zagotovijo praktična orodja in znanje, da bodo lahko ugotavljali in obravnavali kršitve iz okvirnega sklepa ter sodelovali in komunicirali z žrtvami; |
| --- | --- |

111.

poziva Komisijo, naj podpre programe usposabljanja organov kazenskega pregona, pravosodnih organov in ustreznih agencij EU za preprečevanje diskriminatornih praks in kaznivih dejanj iz sovraštva ter spopadanje z njimi; poziva države članice, naj organom, pristojnim za preiskovanje in pregon, zagotovijo praktična orodja in znanje, da bodo lahko ugotavljali in obravnavali kršitve iz okvirnega sklepa ter sodelovali in komunicirali z žrtvami;

| 112. | z zaskrbljenostjo opaža vzpon političnih strank, katerih politični programi slonijo na izključevanju na podlagi etnične pripadnosti, spolne usmerjenosti in veroizpovedi; |
| --- | --- |

112.

z zaskrbljenostjo opaža vzpon političnih strank, katerih politični programi slonijo na izključevanju na podlagi etnične pripadnosti, spolne usmerjenosti in veroizpovedi;

| 113. | je izjemno zaskrbljen zaradi vse večje banalizacije rasističnih in ksenofobnih dejanj in govora, saj se v javni sferi vse vidneje pojavljajo rasistične in ksenofobne skupine, med katerimi so nekatere pridobile status politične stranke ali si za to prizadevajo; |
| --- | --- |

113.

je izjemno zaskrbljen zaradi vse večje banalizacije rasističnih in ksenofobnih dejanj in govora, saj se v javni sferi vse vidneje pojavljajo rasistične in ksenofobne skupine, med katerimi so nekatere pridobile status politične stranke ali si za to prizadevajo;

| 114. | je zelo zaskrbljen zaradi vzpona političnih strank, ki izkoriščajo trenutno gospodarsko in socialno krizo, da bi upravičile svoja rasistična, ksenofobna in protiislamska stališča; |
| --- | --- |

114.

je zelo zaskrbljen zaradi vzpona političnih strank, ki izkoriščajo trenutno gospodarsko in socialno krizo, da bi upravičile svoja rasistična, ksenofobna in protiislamska stališča;

| 115. | odločno obsoja prakse zastraševanja in pregona manjšin, zlasti Romov in migrantov, ki jih izvajajo paravojaške skupine, med katerimi so nekatere neposredno povezane s političnimi strankami; poziva države članice, naj take prakse prepovejo in kaznujejo; |
| --- | --- |

115.

odločno obsoja prakse zastraševanja in pregona manjšin, zlasti Romov in migrantov, ki jih izvajajo paravojaške skupine, med katerimi so nekatere neposredno povezane s političnimi strankami; poziva države članice, naj take prakse prepovejo in kaznujejo;

Brezdomci

| 116. | je zaskrbljen zaradi števila ljudi, ki so zaradi gospodarske krize ostali brez doma; meni, da morajo biti brezdomci še naprej vključeni v družbo ter da se je treba boriti proti njihovi osamitvi in marginalizaciji; v zvezi s tem poziva države članice, naj sprejmejo ambiciozne politike za pomoč brezdomcem; poudarja, da so brezdomci ranljive osebe, in ponovno poziva države članice, naj jih ne stigmatizirajo kot zločince; poziva države članice, naj odpravijo kakršen koli zakon ali politiko, ki bi jih predstavljala kot take; poziva države članice, naj izoblikujejo nacionalne strategije za boj proti pojavu brezdomstva na svojem ozemlju; poziva Komisijo, naj s spodbujanjem izmenjave najboljše prakse in zbiranjem točnih podatkov podpre države članice pri njihovem boju proti brezdomstvu; poziva Komisijo, naj v državah članicah spremlja kršitve človekovih pravic, ki so posledica brezdomstva; opozarja, da je pravica do pomoči pri dostopu do stanovanja za najbolj prikrajšane prebivalce zapisana v Listini o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

116.

je zaskrbljen zaradi števila ljudi, ki so zaradi gospodarske krize ostali brez doma; meni, da morajo biti brezdomci še naprej vključeni v družbo ter da se je treba boriti proti njihovi osamitvi in marginalizaciji; v zvezi s tem poziva države članice, naj sprejmejo ambiciozne politike za pomoč brezdomcem; poudarja, da so brezdomci ranljive osebe, in ponovno poziva države članice, naj jih ne stigmatizirajo kot zločince; poziva države članice, naj odpravijo kakršen koli zakon ali politiko, ki bi jih predstavljala kot take; poziva države članice, naj izoblikujejo nacionalne strategije za boj proti pojavu brezdomstva na svojem ozemlju; poziva Komisijo, naj s spodbujanjem izmenjave najboljše prakse in zbiranjem točnih podatkov podpre države članice pri njihovem boju proti brezdomstvu; poziva Komisijo, naj v državah članicah spremlja kršitve človekovih pravic, ki so posledica brezdomstva; opozarja, da je pravica do pomoči pri dostopu do stanovanja za najbolj prikrajšane prebivalce zapisana v Listini o temeljnih pravicah;

Pravice migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito

| 117. | obsoja dejstvo, da številni prosilci za azil in migranti, ki poskušajo priti v Evropsko unijo, še naprej umirajo v Sredozemlju, obsoja pa tudi vlogo tihotapcev in trgovcev z ljudmi, ki migrantom kratijo temeljne pravice; opozarja, da bi morala EU in države članice sprejeti energične in zavezujoče ukrepe, da bi preprečile nadaljnje tragedije na morju; poziva EU in države članice, naj v središče migracijskih politik EU postavijo solidarnost in spoštovanje temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil ter zlasti;






  — | poudarja, kako pomembno je temeljne pravice vključiti v vse vidike migracijskih politik EU in izvesti temeljito oceno učinkov vseh ukrepov in mehanizmov na področju migracije, azilne politike in nadzora meja na temeljne pravice migrantov; države članice poziva, naj zlasti upoštevajo pravice ranljivih migrantov; |
| --- | --- | --- |

117.

obsoja dejstvo, da številni prosilci za azil in migranti, ki poskušajo priti v Evropsko unijo, še naprej umirajo v Sredozemlju, obsoja pa tudi vlogo tihotapcev in trgovcev z ljudmi, ki migrantom kratijo temeljne pravice; opozarja, da bi morala EU in države članice sprejeti energične in zavezujoče ukrepe, da bi preprečile nadaljnje tragedije na morju; poziva EU in države članice, naj v središče migracijskih politik EU postavijo solidarnost in spoštovanje temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil ter zlasti;

—

poudarja, kako pomembno je temeljne pravice vključiti v vse vidike migracijskih politik EU in izvesti temeljito oceno učinkov vseh ukrepov in mehanizmov na področju migracije, azilne politike in nadzora meja na temeljne pravice migrantov; države članice poziva, naj zlasti upoštevajo pravice ranljivih migrantov;

| — | izpostavlja potrebo po celostnem pristopu EU, ki bo zagotavljal skladnost med njenimi notranjimi in zunanjimi politikami; spodbuja EU in države članice, naj postavijo spoštovanje pravic migrantov v središče vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov o sodelovanju, sklenjenih z državami, ki niso članice EU, vključno s sporazumi o ponovnem sprejemu oseb, partnerstvi za mobilnost in sporazumi o tehničnem sodelovanju; |
| --- | --- |

—

izpostavlja potrebo po celostnem pristopu EU, ki bo zagotavljal skladnost med njenimi notranjimi in zunanjimi politikami; spodbuja EU in države članice, naj postavijo spoštovanje pravic migrantov v središče vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov o sodelovanju, sklenjenih z državami, ki niso članice EU, vključno s sporazumi o ponovnem sprejemu oseb, partnerstvi za mobilnost in sporazumi o tehničnem sodelovanju;

| — | opozarja države članice na njihove mednarodne obveznosti pomagati osebam v nevarnosti na morju; |
| --- | --- |

—

opozarja države članice na njihove mednarodne obveznosti pomagati osebam v nevarnosti na morju;

| — | poziva države članice, naj spremenijo ali pregledajo vso zakonodajo, ki predvideva sankcije za osebe, ki pomagajo migrantom v nevarnosti na morju; |
| --- | --- |

—

poziva države članice, naj spremenijo ali pregledajo vso zakonodajo, ki predvideva sankcije za osebe, ki pomagajo migrantom v nevarnosti na morju;

| — | poudarja temeljno pravico do iskanja azila; spodbuja EU in države članice, naj odprejo nove varne in zakonite možnosti in poti za vstop prosilcev za azil v Evropsko unijo ter temu namenijo tudi dovolj sredstev, da bi tako zmanjšali tveganja, povezana s poskusi nezakonitega vstopa, in se spopadli z mrežami trgovine z ljudmi in tihotapljenja, ki kujejo dobičke z ogrožanjem življenj migrantov ter njihovim spolnim in delovnim izkoriščanjem; |
| --- | --- |

—

poudarja temeljno pravico do iskanja azila; spodbuja EU in države članice, naj odprejo nove varne in zakonite možnosti in poti za vstop prosilcev za azil v Evropsko unijo ter temu namenijo tudi dovolj sredstev, da bi tako zmanjšali tveganja, povezana s poskusi nezakonitega vstopa, in se spopadli z mrežami trgovine z ljudmi in tihotapljenja, ki kujejo dobičke z ogrožanjem življenj migrantov ter njihovim spolnim in delovnim izkoriščanjem;

| — | poziva vse države članice, naj sodelujejo v programih EU za preselitev, in spodbuja k uporabi humanitarnih vizumov; |
| --- | --- |

—

poziva vse države članice, naj sodelujejo v programih EU za preselitev, in spodbuja k uporabi humanitarnih vizumov;

| — | poziva države članice, naj zagotovijo primerne pogoje za sprejem, ki ustrezajo veljavnim temeljnim pravicam in azilni zakonodaji, obenem pa naj posebno pozornost namenijo ranljivim osebam in zmanjšajo tveganja za socialno izključenost prosilcev za azil; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema, zlasti Direktive 2013/32/EU, in posebno pozornost namenijo prosilcem za azil, ki potrebujejo posebna procesna jamstva; |
| --- | --- |

—

poziva države članice, naj zagotovijo primerne pogoje za sprejem, ki ustrezajo veljavnim temeljnim pravicam in azilni zakonodaji, obenem pa naj posebno pozornost namenijo ranljivim osebam in zmanjšajo tveganja za socialno izključenost prosilcev za azil; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema, zlasti Direktive 2013/32/EU, in posebno pozornost namenijo prosilcem za azil, ki potrebujejo posebna procesna jamstva;

| — | poziva k vzpostavitvi učinkovitega in usklajenega azilnega sistema v EU, da bi tako zagotovili pravično porazdelitev prosilcev za azil med državami članicami; |
| --- | --- |

—

poziva k vzpostavitvi učinkovitega in usklajenega azilnega sistema v EU, da bi tako zagotovili pravično porazdelitev prosilcev za azil med državami članicami;

| — | obžaluje poročila o incidentih nasilnega zavračanja migrantov na mejah EU; opozarja države članice na njihove obveznosti, da spoštujejo načelo nevračanja, ki ga priznavata Ženevska konvencija in Evropsko sodišče za človekove pravice, ter prepoved kolektivnega izgona iz člena 19 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, njene agencije in države članice, naj zagotovijo upoštevanje teh in drugih mednarodnih obveznosti in obveznosti EU; |
| --- | --- |

—

obžaluje poročila o incidentih nasilnega zavračanja migrantov na mejah EU; opozarja države članice na njihove obveznosti, da spoštujejo načelo nevračanja, ki ga priznavata Ženevska konvencija in Evropsko sodišče za človekove pravice, ter prepoved kolektivnega izgona iz člena 19 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, njene agencije in države članice, naj zagotovijo upoštevanje teh in drugih mednarodnih obveznosti in obveznosti EU;

| 118. | poziva Unijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne predpise za uresničevanje načela solidarnosti, kot ga opredeljuje člen 80 PDEU; |
| --- | --- |

118.

poziva Unijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne predpise za uresničevanje načela solidarnosti, kot ga opredeljuje člen 80 PDEU;

| 119. | ostro obsoja varnostno zaščito meja Evropske unije, ki zajema tudi gradnjo zidov in postavljanje bodečih žic, ter pomanjkanje zakonitih poti za vstop v Evropsko unijo, kar je privedlo do tega, da so številni prosilci za azil in migranti prisiljeni v uporabo vse nevarnejših poti ter so prepuščeni tihotapcem in trgovcem z ljudmi; |
| --- | --- |

119.

ostro obsoja varnostno zaščito meja Evropske unije, ki zajema tudi gradnjo zidov in postavljanje bodečih žic, ter pomanjkanje zakonitih poti za vstop v Evropsko unijo, kar je privedlo do tega, da so številni prosilci za azil in migranti prisiljeni v uporabo vse nevarnejših poti ter so prepuščeni tihotapcem in trgovcem z ljudmi;

| 120. | zahteva nadzor na mejah, ki upošteva temeljne pravice, in poudarja, da mora Parlament izvajati demokratičen nadzor nad operacijami agencije Frontex; |
| --- | --- |

120.

zahteva nadzor na mejah, ki upošteva temeljne pravice, in poudarja, da mora Parlament izvajati demokratičen nadzor nad operacijami agencije Frontex;

| 121. | poziva k prekinitvi vseh dejavnosti, za katere je ugotovljeno, da kršijo temeljne pravice, ki izhajajo iz prava EU in mandata agencije Frontex; |
| --- | --- |

121.

poziva k prekinitvi vseh dejavnosti, za katere je ugotovljeno, da kršijo temeljne pravice, ki izhajajo iz prava EU in mandata agencije Frontex;

| 122. | poudarja negativen vpliv dublinske uredbe na dejanski dostop do mednarodne zaščite brez resničnega skupnega evropskega azilnega sistema, zlasti ob upoštevanju sodne prakse Sodišča EU in Evropskega sodišča za človekove pravice; obsoja dejstvo, da revizija uredbe ni privedla do začasne prekinitve njenega izvajanja ali vsaj do prenehanja vračanja v prvo državo vstopa v EU, ter nedejavnost Komisije in držav članic pri iskanju alternativne možnosti, ki bi temeljila na solidarnosti med državami članicami; |
| --- | --- |

122.

poudarja negativen vpliv dublinske uredbe na dejanski dostop do mednarodne zaščite brez resničnega skupnega evropskega azilnega sistema, zlasti ob upoštevanju sodne prakse Sodišča EU in Evropskega sodišča za človekove pravice; obsoja dejstvo, da revizija uredbe ni privedla do začasne prekinitve njenega izvajanja ali vsaj do prenehanja vračanja v prvo državo vstopa v EU, ter nedejavnost Komisije in držav članic pri iskanju alternativne možnosti, ki bi temeljila na solidarnosti med državami članicami;

| 123. | poziva vse države članice, naj podpišejo Mednarodno konvencijo o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov; |
| --- | --- |

123.

poziva vse države članice, naj podpišejo Mednarodno konvencijo o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov;

| 124. | obsoja nekritično zatekanje k nezakonitemu pridržanju migrantov z neurejenim statusom, tudi prosilcev za azil, mladoletnikov brez spremstva in oseb brez državljanstva; poziva države članice, naj ukrepajo v skladu z določbami direktive o vračanju, vključno s spoštovanjem pravice do dostojanstva in načela največje koristi otroka ter mednarodnega prava in prava EU; opozarja, da mora pridržanje migrantov ostati skrajna možnost ukrepanja, ter poziva države članice, naj izvajajo alternativne ukrepe; obsoja obupne pogoje pridržanja v nekaterih državah članicah in poziva Komisijo, naj jih prične nemudoma odpravljati; ponavlja, da je treba migrantom z neurejenim statusom zagotoviti pravico do učinkovitega pravnega sredstva v primeru kršitev njihovih pravic; |
| --- | --- |

124.

obsoja nekritično zatekanje k nezakonitemu pridržanju migrantov z neurejenim statusom, tudi prosilcev za azil, mladoletnikov brez spremstva in oseb brez državljanstva; poziva države članice, naj ukrepajo v skladu z določbami direktive o vračanju, vključno s spoštovanjem pravice do dostojanstva in načela največje koristi otroka ter mednarodnega prava in prava EU; opozarja, da mora pridržanje migrantov ostati skrajna možnost ukrepanja, ter poziva države članice, naj izvajajo alternativne ukrepe; obsoja obupne pogoje pridržanja v nekaterih državah članicah in poziva Komisijo, naj jih prične nemudoma odpravljati; ponavlja, da je treba migrantom z neurejenim statusom zagotoviti pravico do učinkovitega pravnega sredstva v primeru kršitev njihovih pravic;

| 125. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da se zagotovita obveščanje in preglednost v zvezi s pridržanjem migrantov in prosilcev za azil v številnih državah članicah, ter poziva Komisijo, naj predlaga revizijo Uredbe (ES) št. 862/2007, da se vanjo vključijo statistični podatki o delovanju sistemov in centrov za pridržanje; |
| --- | --- |

125.

poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da se zagotovita obveščanje in preglednost v zvezi s pridržanjem migrantov in prosilcev za azil v številnih državah članicah, ter poziva Komisijo, naj predlaga revizijo Uredbe (ES) št. 862/2007, da se vanjo vključijo statistični podatki o delovanju sistemov in centrov za pridržanje;

| 126. | poudarja, kako pomemben je demokratični nadzor vseh oblik odvzema prostosti na podlagi zakona o priseljevanju in azilu; poziva evropske poslance in poslance držav članic, naj redno obiskujejo mesta za sprejem in pridržanje migrantov in prosilcev za azil, ter poziva države članice in Komisijo, naj poenostavijo dostop nevladnih organizacij in novinarjev do teh mest; |
| --- | --- |

126.

poudarja, kako pomemben je demokratični nadzor vseh oblik odvzema prostosti na podlagi zakona o priseljevanju in azilu; poziva evropske poslance in poslance držav članic, naj redno obiskujejo mesta za sprejem in pridržanje migrantov in prosilcev za azil, ter poziva države članice in Komisijo, naj poenostavijo dostop nevladnih organizacij in novinarjev do teh mest;

| 127. | poziva k pozornejšemu spremljanju centrov za sprejem in pridržanje migrantov, obravnave migrantov in azilnih postopkov v državah članicah; je zaskrbljen nad postopki takojšnjega vračanja in nad nasilnimi dogodki v različnih žariščih v južni Evropi ter meni, da bi morala Komisija v tem okviru takoj vzpostaviti politični dialog z državami, ki se zatekajo k takšnim praksam, da bi zagotovila spoštovanje načela pravne države; |
| --- | --- |

127.

poziva k pozornejšemu spremljanju centrov za sprejem in pridržanje migrantov, obravnave migrantov in azilnih postopkov v državah članicah; je zaskrbljen nad postopki takojšnjega vračanja in nad nasilnimi dogodki v različnih žariščih v južni Evropi ter meni, da bi morala Komisija v tem okviru takoj vzpostaviti politični dialog z državami, ki se zatekajo k takšnim praksam, da bi zagotovila spoštovanje načela pravne države;

| 128. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj oblikujejo konkretne ukrepe in najboljše prakse, namenjene spodbujanju enake obravnave in socialnega vključevanja, da bi izboljšali vključevanje migrantov v družbo; v zvezi s tem opozarja, kako pomembno se je bojevati proti negativnim stereotipom in zmotam o migrantih z razbijanjem teh predsodkov, zlasti v šolah in pri mladih, in sicer s poudarjanjem pozitivnega učinka migracij; |
| --- | --- |

128.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj oblikujejo konkretne ukrepe in najboljše prakse, namenjene spodbujanju enake obravnave in socialnega vključevanja, da bi izboljšali vključevanje migrantov v družbo; v zvezi s tem opozarja, kako pomembno se je bojevati proti negativnim stereotipom in zmotam o migrantih z razbijanjem teh predsodkov, zlasti v šolah in pri mladih, in sicer s poudarjanjem pozitivnega učinka migracij;

| 129. | meni, da so otroci migranti še posebej ranljivi, zlasti če so brez spremstva; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo resolucijo Parlamenta z dne 12. septembra 2013 o položaju mladoletnikov brez spremstva v EU; poziva države članice, naj v celoti izvajajo sveženj o skupnem evropskem azilnem sistemu in na ta način izboljšajo položaj teh mladoletnikov v EU; pozdravlja sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-648/11, v kateri je odločilo, da je država članica, ki je odgovorna za obravnavo prošnje za azil, ki jo je mladoletnik brez spremstva vložil v več kot eni državi članici, tista država, v kateri je mladoletnik prisoten po tem, ko je tam vložil prošnjo; opozarja, da je mladoletnik brez spremstva predvsem otrok, zato morajo države članice in Evropska unija pri njegovi obravnavi kot vodilno načelo upoštevati zaščito otrok in ne politike priseljevanja; |
| --- | --- |

129.

meni, da so otroci migranti še posebej ranljivi, zlasti če so brez spremstva; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo resolucijo Parlamenta z dne 12. septembra 2013 o položaju mladoletnikov brez spremstva v EU; poziva države članice, naj v celoti izvajajo sveženj o skupnem evropskem azilnem sistemu in na ta način izboljšajo položaj teh mladoletnikov v EU; pozdravlja sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-648/11, v kateri je odločilo, da je država članica, ki je odgovorna za obravnavo prošnje za azil, ki jo je mladoletnik brez spremstva vložil v več kot eni državi članici, tista država, v kateri je mladoletnik prisoten po tem, ko je tam vložil prošnjo; opozarja, da je mladoletnik brez spremstva predvsem otrok, zato morajo države članice in Evropska unija pri njegovi obravnavi kot vodilno načelo upoštevati zaščito otrok in ne politike priseljevanja;

| 130. | poziva, naj se preveri poraba sredstev, namenjenih notranjim zadevam, zlasti sredstev za sprejem prosilcev za azil; poziva Evropsko unijo, naj ukrepa, če se izkaže, da se sredstva uporabljajo za financiranje dejavnosti, ki kršijo temeljne pravice; |
| --- | --- |

130.

poziva, naj se preveri poraba sredstev, namenjenih notranjim zadevam, zlasti sredstev za sprejem prosilcev za azil; poziva Evropsko unijo, naj ukrepa, če se izkaže, da se sredstva uporabljajo za financiranje dejavnosti, ki kršijo temeljne pravice;

| 131. | meni, da je treba državam članicam na zunanjih mejah Unije zagotoviti pomoč, da bi jim pomagali pri odpravi sistemskih pomanjkljivosti v zvezi s pogoji sprejema in azilnimi postopki, ki se s povečevanjem števila prosilcev za azil še slabšajo; |
| --- | --- |

131.

meni, da je treba državam članicam na zunanjih mejah Unije zagotoviti pomoč, da bi jim pomagali pri odpravi sistemskih pomanjkljivosti v zvezi s pogoji sprejema in azilnimi postopki, ki se s povečevanjem števila prosilcev za azil še slabšajo;

| 132. | poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da bodo njeni uslužbenci odgovarjali za morebitne zagrešene kršitve temeljnih pravic; zlasti poziva, naj zagotovi, da se v primeru navedb, ki nakazujejo na kršitve v okviru operacij, ki jih usklajuje agencija Frontex, sprožijo preiskave, in naj se za tiste, ki so take kršitve zakrivili, sprejmejo ustrezni disciplinski ali drugi ukrepi; zato poziva k oblikovanju pravnega sredstva znotraj agencije Frontex, kot je zahteval evropski varuh človekovih pravic v svoji preiskavi primera OI/5/2012/BEH-MHZ, in k javni objavi ugotovitev preiskav o domnevnih kršitvah človekovih pravic; nadalje poziva, naj se v skladu s členom 3(1)(a) Uredbe (EU) št. 1168/2011 operacije agencije Frontex prekinejo, če je med njihovim izvajanjem prišlo do kršitev temeljnih pravic; |
| --- | --- |

132.

poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da bodo njeni uslužbenci odgovarjali za morebitne zagrešene kršitve temeljnih pravic; zlasti poziva, naj zagotovi, da se v primeru navedb, ki nakazujejo na kršitve v okviru operacij, ki jih usklajuje agencija Frontex, sprožijo preiskave, in naj se za tiste, ki so take kršitve zakrivili, sprejmejo ustrezni disciplinski ali drugi ukrepi; zato poziva k oblikovanju pravnega sredstva znotraj agencije Frontex, kot je zahteval evropski varuh človekovih pravic v svoji preiskavi primera OI/5/2012/BEH-MHZ, in k javni objavi ugotovitev preiskav o domnevnih kršitvah človekovih pravic; nadalje poziva, naj se v skladu s členom 3(1)(a) Uredbe (EU) št. 1168/2011 operacije agencije Frontex prekinejo, če je med njihovim izvajanjem prišlo do kršitev temeljnih pravic;

| 133. | poziva države članice, naj nemudoma ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

133.

poziva države članice, naj nemudoma ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi;

| 134. | poziva države članice, naj ženskam, ki so žrtve preganjanja zaradi spola, zagotovijo dejanski dostop do mednarodne zaščite; poziva države članice, naj upoštevajo smernice Komisije za uporabo Direktive 2003/86/ES o pravici do združitve družine, zlasti v zvezi s takojšnjo podelitvijo samostojnega dovoljenja za prebivanje družinskim članom, ki vstopijo na podlagi združitve družine, v primeru posebej težkega položaja, kot je nasilje v družini; |
| --- | --- |

134.

poziva države članice, naj ženskam, ki so žrtve preganjanja zaradi spola, zagotovijo dejanski dostop do mednarodne zaščite; poziva države članice, naj upoštevajo smernice Komisije za uporabo Direktive 2003/86/ES o pravici do združitve družine, zlasti v zvezi s takojšnjo podelitvijo samostojnega dovoljenja za prebivanje družinskim članom, ki vstopijo na podlagi združitve družine, v primeru posebej težkega položaja, kot je nasilje v družini;

| 135. | pozdravlja dejstvo, da azilna zakonodaja EU šteje žrtve pohabljanja spolnih organov kot ranljive osebe in tovrstno pohabljanje uvršča med merila, ki jih je treba upoštevati pri prošnji za azil; poziva vse države članice, naj usposobijo strokovnjake, ki prihajajo v stik s priseljenkami, da ugotovijo, katere ženske in dekleta so v nevarnosti, da v svojih državah postanejo žrtve pohabljanja spolnih organov; |
| --- | --- |

135.

pozdravlja dejstvo, da azilna zakonodaja EU šteje žrtve pohabljanja spolnih organov kot ranljive osebe in tovrstno pohabljanje uvršča med merila, ki jih je treba upoštevati pri prošnji za azil; poziva vse države članice, naj usposobijo strokovnjake, ki prihajajo v stik s priseljenkami, da ugotovijo, katere ženske in dekleta so v nevarnosti, da v svojih državah postanejo žrtve pohabljanja spolnih organov;

| 136. | poudarja, da je svoboda gibanja in prebivanja evropskih državljanov in njihovih družin, kot je določena v Pogodbah in zagotovljena z Direktivo 2004/38/ES o prostem pretoku, ena od temeljnih pravic evropskih državljanov; obsoja kakršen koli poskus revizije tega dosežka, zlasti ponovno uvedbo schengenskih mejnih kontrol tam, kjer zakonik o schengenskih mejah tega ne predvideva, in zahteva, da se kakršna koli kršitev zadevnih pravil obravnava pred Sodiščem EU; je zaskrbljen zaradi naraščajočega trenda hitrih izgonov državljanov EU iz njihovih držav prebivališča zaradi izgube službe in prihodkov, kar krši veljavni okvir; meni, da je to v nasprotju z duhom prostega gibanja; |
| --- | --- |

136.

poudarja, da je svoboda gibanja in prebivanja evropskih državljanov in njihovih družin, kot je določena v Pogodbah in zagotovljena z Direktivo 2004/38/ES o prostem pretoku, ena od temeljnih pravic evropskih državljanov; obsoja kakršen koli poskus revizije tega dosežka, zlasti ponovno uvedbo schengenskih mejnih kontrol tam, kjer zakonik o schengenskih mejah tega ne predvideva, in zahteva, da se kakršna koli kršitev zadevnih pravil obravnava pred Sodiščem EU; je zaskrbljen zaradi naraščajočega trenda hitrih izgonov državljanov EU iz njihovih držav prebivališča zaradi izgube službe in prihodkov, kar krši veljavni okvir; meni, da je to v nasprotju z duhom prostega gibanja;

Solidarnost v gospodarski krizi

| 137. | obžaluje, da je finančna, gospodarska in dolžniška kriza, skupaj z uvedenimi proračunskimi omejitvami, negativno vplivala na gospodarske, državljanske, socialne in kulturne pravice, kar je pogosto privedlo do brezposelnosti, revščine in negotovih delovnih pogojev in življenjskih razmer ter tudi izključenosti in osamitve, zlasti v državah članicah, kjer so bili sprejeti programi za makroekonomsko prilagoditev, obenem pa poudarja, da nedavno sporočilo Eurostata kaže, da enega izmed štirih evropskih državljanov ogrožata revščina in izključenost; |
| --- | --- |

137.

obžaluje, da je finančna, gospodarska in dolžniška kriza, skupaj z uvedenimi proračunskimi omejitvami, negativno vplivala na gospodarske, državljanske, socialne in kulturne pravice, kar je pogosto privedlo do brezposelnosti, revščine in negotovih delovnih pogojev in življenjskih razmer ter tudi izključenosti in osamitve, zlasti v državah članicah, kjer so bili sprejeti programi za makroekonomsko prilagoditev, obenem pa poudarja, da nedavno sporočilo Eurostata kaže, da enega izmed štirih evropskih državljanov ogrožata revščina in izključenost;

| 138. | ugotavlja, da so ekonomska kriza in ukrepi, ki so bili sprejeti za njeno reševanje, vplivali na pravico dostopa do osnovnih potrebščin kot so izobraževanje, bivalni prostori, zdravstvena oskrba in socialno varstvo, obenem pa imajo v določenih državah članicah tudi negativen učinek na splošno zdravstveno stanje prebivalstva; poudarja, da je treba spoštovati pravico do varstva pred revščino in socialno izključenostjo, kot določa člen 30 Evropske socialne listine; poziva vse države članice, naj v skladu z nacionalnimi praksami uvedejo podporne ukrepe, s katerimi bodo svojim državljanom zagotovile primerne življenjske pogoje, in naj se borijo proti socialni izključenosti; |
| --- | --- |

138.

ugotavlja, da so ekonomska kriza in ukrepi, ki so bili sprejeti za njeno reševanje, vplivali na pravico dostopa do osnovnih potrebščin kot so izobraževanje, bivalni prostori, zdravstvena oskrba in socialno varstvo, obenem pa imajo v določenih državah članicah tudi negativen učinek na splošno zdravstveno stanje prebivalstva; poudarja, da je treba spoštovati pravico do varstva pred revščino in socialno izključenostjo, kot določa člen 30 Evropske socialne listine; poziva vse države članice, naj v skladu z nacionalnimi praksami uvedejo podporne ukrepe, s katerimi bodo svojim državljanom zagotovile primerne življenjske pogoje, in naj se borijo proti socialni izključenosti;

| 139. | poudarja, da morajo institucije EU in države članice pri izvajanju strukturnih reform v svojih socialnih in gospodarskih sistemih vedno upoštevati Listino in svoje mednarodne obveznosti ter so odgovorne za sprejete odločitve; ponovno poziva k uskladitvi programov za makroekonomsko prilagoditev s cilji Unije iz člena 151 PDEU, vključno s spodbujanjem zaposlovanja in izboljšanjem življenjskih razmer in delovnih pogojev; ponavlja, da je treba pri ukrepih, ki jih v odziv na krizo sprejemajo institucije EU in države članice, zagotoviti popoln demokratični nadzor z učinkovitim sodelovanjem parlamentov; |
| --- | --- |

139.

poudarja, da morajo institucije EU in države članice pri izvajanju strukturnih reform v svojih socialnih in gospodarskih sistemih vedno upoštevati Listino in svoje mednarodne obveznosti ter so odgovorne za sprejete odločitve; ponovno poziva k uskladitvi programov za makroekonomsko prilagoditev s cilji Unije iz člena 151 PDEU, vključno s spodbujanjem zaposlovanja in izboljšanjem življenjskih razmer in delovnih pogojev; ponavlja, da je treba pri ukrepih, ki jih v odziv na krizo sprejemajo institucije EU in države članice, zagotoviti popoln demokratični nadzor z učinkovitim sodelovanjem parlamentov;

| 140. | poziva institucije EU in države članice, naj preučijo učinek, ki ga imajo predlagani ali izvedeni varčevalni ukrepi na temeljne pravice, in sicer glede na spol ter ob tem upoštevajo nesorazmerni učinek varčevalnih ukrepov na ženske; poziva institucije EU, naj v primerih, ko so varčevalni ukrepi negativno vplivali na gospodarske, socialne in kulturne pravice žensk, nemudoma sprejmejo popravne ukrepe; |
| --- | --- |

140.

poziva institucije EU in države članice, naj preučijo učinek, ki ga imajo predlagani ali izvedeni varčevalni ukrepi na temeljne pravice, in sicer glede na spol ter ob tem upoštevajo nesorazmerni učinek varčevalnih ukrepov na ženske; poziva institucije EU, naj v primerih, ko so varčevalni ukrepi negativno vplivali na gospodarske, socialne in kulturne pravice žensk, nemudoma sprejmejo popravne ukrepe;

| 141. | poziva institucije EU in države članice, naj preverijo vpliv predlaganih in sprejetih ukrepov za boj proti krizi na temeljne pravice in svoboščine, tudi socialne pravice in pravice delavcev ter naj nemudoma najdejo rešitev za nastale razmere, če ugotovijo, da se je varstvo pravic poslabšalo ali da je prišlo do kršitev mednarodnega prava, vključno s konvencijami in priporočili Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

141.

poziva institucije EU in države članice, naj preverijo vpliv predlaganih in sprejetih ukrepov za boj proti krizi na temeljne pravice in svoboščine, tudi socialne pravice in pravice delavcev ter naj nemudoma najdejo rešitev za nastale razmere, če ugotovijo, da se je varstvo pravic poslabšalo ali da je prišlo do kršitev mednarodnega prava, vključno s konvencijami in priporočili Mednarodne organizacije dela;

| 142. | poziva institucije EU in države članice, naj pri sprejemanju in izvajanju popravnih ukrepov in proračunskih rezov izvedejo oceno učinka na temeljne pravice in zagotovijo dovolj sredstev, s katerimi se bo zaščitilo upoštevanje temeljnih pravic in zagotavljanje minimalnih osnovnih ravni državljanskih, gospodarskih, kulturnih in socialnih pravic, zlasti za najbolj ranljive in socialno prikrajšane skupine; |
| --- | --- |

142.

poziva institucije EU in države članice, naj pri sprejemanju in izvajanju popravnih ukrepov in proračunskih rezov izvedejo oceno učinka na temeljne pravice in zagotovijo dovolj sredstev, s katerimi se bo zaščitilo upoštevanje temeljnih pravic in zagotavljanje minimalnih osnovnih ravni državljanskih, gospodarskih, kulturnih in socialnih pravic, zlasti za najbolj ranljive in socialno prikrajšane skupine;

| 143. | poziva institucije EU in države članice, naj priznajo, da so dolgoročne naložbe v socialno vključevanje koristne, saj preprečujejo visoke stroške diskriminacije in neenakosti; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezne javne naložbe za ohranjanje izobraževanja in zdravstvenega varstva ter da drastični rezi v proračunih organov za enakost ne ogrožajo dostopa do pravnega varstva in odpravljanja diskriminacije; poziva EU in nacionalne institucije, naj ne ogrozijo socialnega vključevanja s proračunskimi ukrepi, ki bodo ogrozili delovanje na skupnosti temelječih organizacij, ki si prizadevajo za enakost; |
| --- | --- |

143.

poziva institucije EU in države članice, naj priznajo, da so dolgoročne naložbe v socialno vključevanje koristne, saj preprečujejo visoke stroške diskriminacije in neenakosti; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezne javne naložbe za ohranjanje izobraževanja in zdravstvenega varstva ter da drastični rezi v proračunih organov za enakost ne ogrožajo dostopa do pravnega varstva in odpravljanja diskriminacije; poziva EU in nacionalne institucije, naj ne ogrozijo socialnega vključevanja s proračunskimi ukrepi, ki bodo ogrozili delovanje na skupnosti temelječih organizacij, ki si prizadevajo za enakost;

| 144. | poziva Evropsko komisijo, naj preuči možnost, da bi predlagala pristop k Evropski socialni listini, da bi učinkovito zaščitili socialne pravice evropskih državljanov; poziva države članice, naj podprejo razširitev socialnih pravic iz Listine EU na druge socialne pravice, navedene v revidirani Evropski socialni listini Sveta Evrope, kot so pravica do dela, pravica do poštenega plačila ter pravica do zaščite pred revščino in socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

144.

poziva Evropsko komisijo, naj preuči možnost, da bi predlagala pristop k Evropski socialni listini, da bi učinkovito zaščitili socialne pravice evropskih državljanov; poziva države članice, naj podprejo razširitev socialnih pravic iz Listine EU na druge socialne pravice, navedene v revidirani Evropski socialni listini Sveta Evrope, kot so pravica do dela, pravica do poštenega plačila ter pravica do zaščite pred revščino in socialno izključenostjo;

Kriminal in boj proti korupciji

| 145. | ponavlja, da kazniva dejanja korupcije, zlasti organizirani kriminal, predstavljajo resno kršitev temeljnih pravic ter grožnjo demokraciji in pravni državi; poudarja, da korupcija s preusmerjanjem javnih sredstev od javne porabe, ki so ji namenjena, zmanjšuje raven in kakovost javnih storitev in zato resno škoduje pravični obravnavi vseh državljanov; poziva države članice in evropske institucije, naj razvijejo učinkovite instrumente za preprečevanje korupcije, boj proti korupciji in njeno sankcioniranje ter naj redno preverjajo porabo javnih sredstev, evropskih in nacionalnih; zato poziva države članice in institucije, naj si prizadevajo za čimprejšnjo ustanovitev evropskega javnega tožilstva, in sicer z ustreznimi zagotovili za njegovo neodvisnost in učinkovitost; |
| --- | --- |

145.

ponavlja, da kazniva dejanja korupcije, zlasti organizirani kriminal, predstavljajo resno kršitev temeljnih pravic ter grožnjo demokraciji in pravni državi; poudarja, da korupcija s preusmerjanjem javnih sredstev od javne porabe, ki so ji namenjena, zmanjšuje raven in kakovost javnih storitev in zato resno škoduje pravični obravnavi vseh državljanov; poziva države članice in evropske institucije, naj razvijejo učinkovite instrumente za preprečevanje korupcije, boj proti korupciji in njeno sankcioniranje ter naj redno preverjajo porabo javnih sredstev, evropskih in nacionalnih; zato poziva države članice in institucije, naj si prizadevajo za čimprejšnjo ustanovitev evropskega javnega tožilstva, in sicer z ustreznimi zagotovili za njegovo neodvisnost in učinkovitost;

| 146. | poudarja, da predstavlja korupcija resno kršitev temeljnih pravic; poziva države članice in institucije, naj razvijejo učinkovite instrumente za boj proti korupciji in naj redno preverjajo porabo javnih sredstev, evropskih in nacionalnih; poudarja, da sta večja preglednost javnih dokumentov ter možnost državljanov in novinarjev, da dostopajo do njih, učinkovit način za razkrivanje korupcije in boj proti njej; |
| --- | --- |

146.

poudarja, da predstavlja korupcija resno kršitev temeljnih pravic; poziva države članice in institucije, naj razvijejo učinkovite instrumente za boj proti korupciji in naj redno preverjajo porabo javnih sredstev, evropskih in nacionalnih; poudarja, da sta večja preglednost javnih dokumentov ter možnost državljanov in novinarjev, da dostopajo do njih, učinkovit način za razkrivanje korupcije in boj proti njej;

| 147. | poziva Komisijo, naj sprejme protikorupcijsko strategijo, ki jo bodo dopolnjevali učinkoviti instrumenti; poziva vse države članice in EU, naj se pridružijo partnerstvu za odprto vlado in razvijejo konkretne strategije za spodbujanje preglednosti, krepitev vloge državljanov in boj proti korupciji; poziva države članice, naj upoštevajo priporočila iz poročila Evropske komisije o boju proti korupciji in resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejet (34) i, ter okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje v okviru boja proti korupciji; |
| --- | --- |

147.

poziva Komisijo, naj sprejme protikorupcijsko strategijo, ki jo bodo dopolnjevali učinkoviti instrumenti; poziva vse države članice in EU, naj se pridružijo partnerstvu za odprto vlado in razvijejo konkretne strategije za spodbujanje preglednosti, krepitev vloge državljanov in boj proti korupciji; poziva države članice, naj upoštevajo priporočila iz poročila Evropske komisije o boju proti korupciji in resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejet (34) i, ter okrepijo policijsko in pravosodno sodelovanje v okviru boja proti korupciji;

| 148. | poziva države članice, naj okrepijo boj proti vsem oblikam hudega organiziranega kriminala, vključno s trgovino z ljudmi, spolnimi zlorabami in izkoriščanjem, mučenjem in prisilnim delom, zlasti žensk in otrok; |
| --- | --- |

148.

poziva države članice, naj okrepijo boj proti vsem oblikam hudega organiziranega kriminala, vključno s trgovino z ljudmi, spolnimi zlorabami in izkoriščanjem, mučenjem in prisilnim delom, zlasti žensk in otrok;

| 149. | poziva Komisijo, naj predvidi kazniva dejanja, da bi tako omogočila boj proti okoljskemu kriminalu, ki ga povzročajo posamezniki ali organizirane kriminalne združbe in ki vpliva na pravico ljudi do zdravja, življenja in zdravega okolja ter na gospodarstvo in uporabo javnih sredstev; poziva Komisijo, naj pregleda dejansko izvajanje pravice do dostopa do pravnega varstva v EU v kontekstu pravice vsakega posameznika te in prihodnjih generacij, da živi v okolju, ki je spodbudno za njegovo zdravje in dobro počutje; |
| --- | --- |

149.

poziva Komisijo, naj predvidi kazniva dejanja, da bi tako omogočila boj proti okoljskemu kriminalu, ki ga povzročajo posamezniki ali organizirane kriminalne združbe in ki vpliva na pravico ljudi do zdravja, življenja in zdravega okolja ter na gospodarstvo in uporabo javnih sredstev; poziva Komisijo, naj pregleda dejansko izvajanje pravice do dostopa do pravnega varstva v EU v kontekstu pravice vsakega posameznika te in prihodnjih generacij, da živi v okolju, ki je spodbudno za njegovo zdravje in dobro počutje;

| 150. | predlaga uvedbo evropskega protikorupcijskega zakonika, preglednega sistema kazalnikov v zvezi s stopnjami korupcije v državah članicah in napredkom pri odpravljanju korupcije ter letnega primerjalnega poročila o obsegu te velike težave na evropski ravni; |
| --- | --- |

150.

predlaga uvedbo evropskega protikorupcijskega zakonika, preglednega sistema kazalnikov v zvezi s stopnjami korupcije v državah članicah in napredkom pri odpravljanju korupcije ter letnega primerjalnega poročila o obsegu te velike težave na evropski ravni;

| 151. | poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo davčno konkurenco in se učinkovito borijo proti škodljivim davčnim praksam, utaji davkov in izogibanju davkom v EU, ki hromijo zmogljivost držav članic, da v celoti izkoristijo razpoložljive vire ter tako v celoti uresničujejo gospodarske, socialne in kulturne pravice; |
| --- | --- |

151.

poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo davčno konkurenco in se učinkovito borijo proti škodljivim davčnim praksam, utaji davkov in izogibanju davkom v EU, ki hromijo zmogljivost držav članic, da v celoti izkoristijo razpoložljive vire ter tako v celoti uresničujejo gospodarske, socialne in kulturne pravice;

| 152. | obsoja vse bolj razširjen pojav trgovine z ljudmi, zlasti za namene spolnega izkoriščanja, ter zahteva, naj EU in njene države članice v skladu z direktivo EU sprejmejo ukrepe za boj proti povpraševanju po izkoriščanju, ki spodbuja vse oblike trgovanja; |
| --- | --- |

152.

obsoja vse bolj razširjen pojav trgovine z ljudmi, zlasti za namene spolnega izkoriščanja, ter zahteva, naj EU in njene države članice v skladu z direktivo EU sprejmejo ukrepe za boj proti povpraševanju po izkoriščanju, ki spodbuja vse oblike trgovanja;

Razmere v zaporih in drugih prostorih za odvzem prostosti

| 153. | opozarja, da morajo nacionalni organi zagotavljati temeljne pravice zapornikov; obžaluje razmere v zaporih in drugih prostorih za odvzem prostosti v številnih državah članicah, med katerimi so tudi težave s prenapolnjenostjo zaporov in slabo ravnanje z zaporniki; meni, da mora EU nujno sprejeti instrument, ki bo zagotavljal izvajanje priporočil Evropskega odbora za preprečevanje mučenja in nehumanega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter uresničevanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

153.

opozarja, da morajo nacionalni organi zagotavljati temeljne pravice zapornikov; obžaluje razmere v zaporih in drugih prostorih za odvzem prostosti v številnih državah članicah, med katerimi so tudi težave s prenapolnjenostjo zaporov in slabo ravnanje z zaporniki; meni, da mora EU nujno sprejeti instrument, ki bo zagotavljal izvajanje priporočil Evropskega odbora za preprečevanje mučenja in nehumanega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter uresničevanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 154. | opozarja, da so zaradi zlorab odvzema prostosti zapori v Evropi prenapolnjeni, kar je v nasprotju s temeljnimi pravicami posameznikov in ogroža vzajemno zaupanje, potrebno za pravosodno sodelovanje v Evropi; poudarja, da morajo države članice, da bi izpolnile zaveze, dane na mednarodnih in evropskih forumih, v večji meri uporabljati spremljevalne ukrepe in sankcije, ki so alternativa zaporu, in se pri odvzemu prostosti usmeriti na socialno reintegracijo; zato poziva države članice, naj sprejmejo strategije za spodbujanje usposabljanja in dela zapornikov med prestajanjem zaporne kazni; |
| --- | --- |

154.

opozarja, da so zaradi zlorab odvzema prostosti zapori v Evropi prenapolnjeni, kar je v nasprotju s temeljnimi pravicami posameznikov in ogroža vzajemno zaupanje, potrebno za pravosodno sodelovanje v Evropi; poudarja, da morajo države članice, da bi izpolnile zaveze, dane na mednarodnih in evropskih forumih, v večji meri uporabljati spremljevalne ukrepe in sankcije, ki so alternativa zaporu, in se pri odvzemu prostosti usmeriti na socialno reintegracijo; zato poziva države članice, naj sprejmejo strategije za spodbujanje usposabljanja in dela zapornikov med prestajanjem zaporne kazni;

| 155. | poudarja priporočila Komisiji v svoji resoluciji z dne 27. februarja 2014 o reviziji evropskega naloga za prijetje (35), zlasti kar zadeva uvedbo preverjanja sorazmernosti in izjeme glede temeljnih pravic v okviru evropskega naloga za prijetje oziroma splošneje ukrepov vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

155.

poudarja priporočila Komisiji v svoji resoluciji z dne 27. februarja 2014 o reviziji evropskega naloga za prijetje (35), zlasti kar zadeva uvedbo preverjanja sorazmernosti in izjeme glede temeljnih pravic v okviru evropskega naloga za prijetje oziroma splošneje ukrepov vzajemnega priznavanja;

| 156. | obžaluje, da so tri okvirne sklepe, ki zajemajo premestitev zapornikov, spremljevalne ukrepe in alternativne sankcije in evropski nalog za nadzor, izvedle le določene države članice, saj imajo velik potencial za zmanjšanje prenapolnjenosti zaporov; |
| --- | --- |

156.

obžaluje, da so tri okvirne sklepe, ki zajemajo premestitev zapornikov, spremljevalne ukrepe in alternativne sankcije in evropski nalog za nadzor, izvedle le določene države članice, saj imajo velik potencial za zmanjšanje prenapolnjenosti zaporov;

| 157. | poziva Komisijo, naj oceni učinek politik pridržanja in sistemov kazenskega prava na otroke; opozarja, da so po vsej EU pravice otrok neposredno prizadete v primerih, ko otroci skupaj s starši živijo v centrih za pridržanje; opozarja na ocene, po katerih naj bi bilo v EU vsako leto od staršev, ki prestajajo zaporno kazen, ločenih 800 000 otrok, to pa na pravice teh otrok vpliva na številne načine; |
| --- | --- |

157.

poziva Komisijo, naj oceni učinek politik pridržanja in sistemov kazenskega prava na otroke; opozarja, da so po vsej EU pravice otrok neposredno prizadete v primerih, ko otroci skupaj s starši živijo v centrih za pridržanje; opozarja na ocene, po katerih naj bi bilo v EU vsako leto od staršev, ki prestajajo zaporno kazen, ločenih 800 000 otrok, to pa na pravice teh otrok vpliva na številne načine;

Pravosodje

| 158. | opozarja, da bi moral razvoj evropskega območja pravice na podlagi vzajemnega priznavanja in pravnih jamstev, v okviru katerega bi uskladili različne pravosodne sisteme držav članic, zlasti kar zadeva kazenske zadeve, ostati ena od najpomembnejših prednostnih nalog evropskih institucij v okviru agende EU na področju pravosodja za leto 2020; meni, da je učinkovito izvajanje Listine in sekundarne zakonodaje EU na področju temeljnih pravic bistveno za zaupanje državljanov v pravilno delovanje evropskega območja pravice; |
| --- | --- |

158.

opozarja, da bi moral razvoj evropskega območja pravice na podlagi vzajemnega priznavanja in pravnih jamstev, v okviru katerega bi uskladili različne pravosodne sisteme držav članic, zlasti kar zadeva kazenske zadeve, ostati ena od najpomembnejših prednostnih nalog evropskih institucij v okviru agende EU na področju pravosodja za leto 2020; meni, da je učinkovito izvajanje Listine in sekundarne zakonodaje EU na področju temeljnih pravic bistveno za zaupanje državljanov v pravilno delovanje evropskega območja pravice;

| 159. | poudarja, da je pravica dostopa do pravnega varstva ter neodvisnega in nepristranskega sodišča bistvena za zaščito temeljnih pravic, ki so v demokraciji in pravni državi učinkovite le, če so iztožljive; ponavlja, kako pomembno je zagotoviti učinkovito delovanje civilnega in kazenskopravnega sistema ter neodvisnost sodstva; |
| --- | --- |

159.

poudarja, da je pravica dostopa do pravnega varstva ter neodvisnega in nepristranskega sodišča bistvena za zaščito temeljnih pravic, ki so v demokraciji in pravni državi učinkovite le, če so iztožljive; ponavlja, kako pomembno je zagotoviti učinkovito delovanje civilnega in kazenskopravnega sistema ter neodvisnost sodstva;

| 160. | pozdravlja portal evropskega e-pravosodja, ki ga upravlja Komisija in ki strokovnjakom in javnosti zagotavlja informacije o pravosodnih sistemih, hkrati pa je praktično orodje za izboljšanje dostopa do pravnega varstva s posebnim razdelkom za temeljne pravice, kjer lahko državljani dobijo informacije, kam naj se obrnejo v primeru kršitve svojih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

160.

pozdravlja portal evropskega e-pravosodja, ki ga upravlja Komisija in ki strokovnjakom in javnosti zagotavlja informacije o pravosodnih sistemih, hkrati pa je praktično orodje za izboljšanje dostopa do pravnega varstva s posebnim razdelkom za temeljne pravice, kjer lahko državljani dobijo informacije, kam naj se obrnejo v primeru kršitve svojih temeljnih pravic;

| 161. | pozdravlja ukrepe, ki so bili na evropski ravni že sprejeti za uskladitev jamstev držav članic v kazenskih postopkih, in njihove koristi za državljane; ponavlja, da je pomembno sprejeti zakonodajo EU o procesnih pravicah, ki bo v skladu z najvišjim standardom zaščite, kot je določen v Listini, mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah in ustavnem pravu držav članic; |
| --- | --- |

161.

pozdravlja ukrepe, ki so bili na evropski ravni že sprejeti za uskladitev jamstev držav članic v kazenskih postopkih, in njihove koristi za državljane; ponavlja, da je pomembno sprejeti zakonodajo EU o procesnih pravicah, ki bo v skladu z najvišjim standardom zaščite, kot je določen v Listini, mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah in ustavnem pravu držav članic;

| 162. | obžaluje nezadosten dostop do brezplačne pravne pomoči v mnogih državah članicah in dejstvo, da pri osebah z nezadostnimi finančnimi sredstvi to vpliva tudi na njihovo pravico dostopa do pravnega varstva; meni, da je bistvenega pomena, da EU sprejme trdno in celovito direktivo o brezplačni pravni pomoči; |
| --- | --- |

162.

obžaluje nezadosten dostop do brezplačne pravne pomoči v mnogih državah članicah in dejstvo, da pri osebah z nezadostnimi finančnimi sredstvi to vpliva tudi na njihovo pravico dostopa do pravnega varstva; meni, da je bistvenega pomena, da EU sprejme trdno in celovito direktivo o brezplačni pravni pomoči;

| 163. | poziva EU in države članice, naj predvidijo ukrepe, s katerimi bodo podprle in zaščitile prijavitelje nepravilnosti oziroma nezakonitih dejanj; |
| --- | --- |

163.

poziva EU in države članice, naj predvidijo ukrepe, s katerimi bodo podprle in zaščitile prijavitelje nepravilnosti oziroma nezakonitih dejanj;

Državljanstvo

| 164. | meni, da bi bilo treba aktivno in participativno državljanstvo EU spodbujati z omogočanjem dostopa do dokumentov in informacij, preglednostjo, dobrim upravljanjem in administracijo ter demokratično udeležbo in zastopanjem, pri čemer naj bi se odločitve sprejemale v kar najtesnejši povezavi z državljani Unije; vztraja pri tem, da je treba zagotoviti polno sodelovanje civilne družbe pri sprejemanju odločitev na evropski ravni, kot je zagotovljeno s členom 11 Pogodbe o Evropski uniji, ter poudarja pomen načel preglednosti in dialoga na tem področju; ugotavlja, da pravica državljanov do dostopanja do dokumentov javnih institucij krepi njihovo vlogo ter jim omogoča, da nadzorujejo in ocenjujejo javne organe ter od njih zahtevajo, da prevzamejo odgovornost; v zvezi s tem obžaluje zastoj revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001 ter ponovno poziva Komisijo in Svet, naj se znova lotita te revizije na podlagi predlogov Parlamenta; |
| --- | --- |

164.

meni, da bi bilo treba aktivno in participativno državljanstvo EU spodbujati z omogočanjem dostopa do dokumentov in informacij, preglednostjo, dobrim upravljanjem in administracijo ter demokratično udeležbo in zastopanjem, pri čemer naj bi se odločitve sprejemale v kar najtesnejši povezavi z državljani Unije; vztraja pri tem, da je treba zagotoviti polno sodelovanje civilne družbe pri sprejemanju odločitev na evropski ravni, kot je zagotovljeno s členom 11 Pogodbe o Evropski uniji, ter poudarja pomen načel preglednosti in dialoga na tem področju; ugotavlja, da pravica državljanov do dostopanja do dokumentov javnih institucij krepi njihovo vlogo ter jim omogoča, da nadzorujejo in ocenjujejo javne organe ter od njih zahtevajo, da prevzamejo odgovornost; v zvezi s tem obžaluje zastoj revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001 ter ponovno poziva Komisijo in Svet, naj se znova lotita te revizije na podlagi predlogov Parlamenta;

| 165. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvajanje informacijskih kampanj o evropskem državljanstvu in z njim povezanih pravicah: pravico do diplomatske in konzularne zaščite, pravico do vlaganja peticij, pravico pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic, volilno pravico in pravico do kandidiranja na evropskih volitvah ter pravico do vlaganja državljanskih pobud; |
| --- | --- |

165.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvajanje informacijskih kampanj o evropskem državljanstvu in z njim povezanih pravicah: pravico do diplomatske in konzularne zaščite, pravico do vlaganja peticij, pravico pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic, volilno pravico in pravico do kandidiranja na evropskih volitvah ter pravico do vlaganja državljanskih pobud;

| 166. | pozdravlja prizadevanja evropskega varuha za človekove pravice za zagotavljanje dobrega upravljanja in preglednosti institucij in organov Unije; |
| --- | --- |

166.

pozdravlja prizadevanja evropskega varuha za človekove pravice za zagotavljanje dobrega upravljanja in preglednosti institucij in organov Unije;

| 167. | obsoja dejstvo, da je več kot 15 milijonov državljanov tretjih držav in 500 000 oseb brez državljanstva v Evropski uniji žrtev diskriminatorne zavrnitve priznanja njihovega državljanstva; zahteva, naj Unija in njene države članice spoštujejo temeljno pravico do državljanstva, zlasti pa poziva države članice, naj ratificirajo Konvencijo o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva iz leta 1961 in Evropsko konvencijo o državljanstvu iz leta 1997 ter ju tudi v celoti izvajajo; |
| --- | --- |

167.

obsoja dejstvo, da je več kot 15 milijonov državljanov tretjih držav in 500 000 oseb brez državljanstva v Evropski uniji žrtev diskriminatorne zavrnitve priznanja njihovega državljanstva; zahteva, naj Unija in njene države članice spoštujejo temeljno pravico do državljanstva, zlasti pa poziva države članice, naj ratificirajo Konvencijo o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva iz leta 1961 in Evropsko konvencijo o državljanstvu iz leta 1997 ter ju tudi v celoti izvajajo;

| 168. | opozarja, da je osveščanje državljanov o njihovih temeljnih pravicah sestavni del pravice do dobrega upravljanja, ki je zapisana v Listini; poziva države članice, naj bodo še posebej pozorne na to, da se najbolj prikrajšanim prebivalcem pojasnijo njihove pravice, naj jih podprejo in zagotovijo spoštovanje teh pravic; |
| --- | --- |

168.

opozarja, da je osveščanje državljanov o njihovih temeljnih pravicah sestavni del pravice do dobrega upravljanja, ki je zapisana v Listini; poziva države članice, naj bodo še posebej pozorne na to, da se najbolj prikrajšanim prebivalcem pojasnijo njihove pravice, naj jih podprejo in zagotovijo spoštovanje teh pravic;

| 169. | poziva Komisijo, naj stori korak naprej pri utrjevanju pravice do dobrega upravljanja, tako da evropski kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev Evropske unije spremeni v pravno zavezujočo uredbo; |
| --- | --- |

169.

poziva Komisijo, naj stori korak naprej pri utrjevanju pravice do dobrega upravljanja, tako da evropski kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev Evropske unije spremeni v pravno zavezujočo uredbo;

| 170. | poziva Komisijo in države članice, naj prek svojih politik zagotovijo ustrezno spoštovanje temeljnih pravic v Evropski uniji, njihovo zagotavljanje, varstvo in nadaljnji razvoj; poziva države članice, naj obnovijo svoja prizadevanja ter pravico do peticij in pravico do pritožbe evropskemu varuhu človekovih pravic priznajo kot sredstvo državljanov za uveljavljanje njihovih pravic. |
| --- | --- |

170.

poziva Komisijo in države članice, naj prek svojih politik zagotovijo ustrezno spoštovanje temeljnih pravic v Evropski uniji, njihovo zagotavljanje, varstvo in nadaljnji razvoj; poziva države članice, naj obnovijo svoja prizadevanja ter pravico do peticij in pravico do pritožbe evropskemu varuhu človekovih pravic priznajo kot sredstvo državljanov za uveljavljanje njihovih pravic.

| 171. | na podlagi stotin peticij, prejetih vsako leto, izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkljivosti pri dejanskem izvajanju določb okoljske zakonodaje EU v državah članicah po črki in duhu, na primer direktiv o presoji vplivov na okolje in o strateški okoljski presoji; poziva Komisijo, naj podrobneje preverja vsebine takih postopkov, zlasti kadar se peticije nanašajo na posamezne primere; |
| --- | --- |

171.

na podlagi stotin peticij, prejetih vsako leto, izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkljivosti pri dejanskem izvajanju določb okoljske zakonodaje EU v državah članicah po črki in duhu, na primer direktiv o presoji vplivov na okolje in o strateški okoljski presoji; poziva Komisijo, naj podrobneje preverja vsebine takih postopkov, zlasti kadar se peticije nanašajo na posamezne primere;

| 172. | ponovno poudarja pomen evropske državljanske pobude kot nove pravice državljanov, uvedene z Lizbonsko pogodbo in namenjene krepitvi participativne demokracije v Evropski uniji; ugotavlja pomen evropske državljanske pobude kot močnega orodja, ki daje evropskim državljanom neposredno demokratično pravico, da se vključijo v proces odločanja v EU, poleg njihove pravice do predložitve peticij Evropskemu parlamentu in pravice do pritožbe evropskemu varuhu človekovih pravic; |
| --- | --- |

172.

ponovno poudarja pomen evropske državljanske pobude kot nove pravice državljanov, uvedene z Lizbonsko pogodbo in namenjene krepitvi participativne demokracije v Evropski uniji; ugotavlja pomen evropske državljanske pobude kot močnega orodja, ki daje evropskim državljanom neposredno demokratično pravico, da se vključijo v proces odločanja v EU, poleg njihove pravice do predložitve peticij Evropskemu parlamentu in pravice do pritožbe evropskemu varuhu človekovih pravic;

| 173. | poziva Komisijo, naj okrepi vlogo evropske državljanske pobude, in sicer naj pri odpravljanju vseh pomanjkljivosti tega instrumenta pri bližajočem se pregledu Uredbe (EU) št. 211/2011 sprejme državljanom prijazen pristop, hkrati pa naj izboljša informacijske kampanje za državljane o uporabi evropske državljanske pobude in njenih možnosti za vplivanje na proces oblikovanja politik Evropske unije; |
| --- | --- |

173.

poziva Komisijo, naj okrepi vlogo evropske državljanske pobude, in sicer naj pri odpravljanju vseh pomanjkljivosti tega instrumenta pri bližajočem se pregledu Uredbe (EU) št. 211/2011 sprejme državljanom prijazen pristop, hkrati pa naj izboljša informacijske kampanje za državljane o uporabi evropske državljanske pobude in njenih možnosti za vplivanje na proces oblikovanja politik Evropske unije;

Žrtve kaznivih dejanj

| 174. | meni, da je zaščita žrtev kaznivih dejanj prednostna naloga; poziva države članice, naj nemudoma začnejo pravilno izvajati direktivo EU o žrtvah (2012/29/EU), saj je rok za prenos 16. november 2015, obenem pa poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s členom 28 zagotovijo zbiranje primerljivih podatkov o prenosu te direktive, zlasti o tem, ali imajo žrtve, tudi žrtve kaznivih dejanj, zagrešenih na podlagi diskriminatornega motiva, dostop do svojih pravic; meni, da je treba pri pomoči žrtvam kaznivih dejanj še mnogo storiti, kar kažejo tudi raziskave na področju podpore žrtvam, ki jih je opravila Agencija EU za temeljne pravice, z obveščanjem žrtev o njihovih pravicah in zagotavljanjem učinkovitih sistemov napotitev ter usposabljanjem policistov in zaposlenih v pravosodju, da bi z žrtvami lahko vzpostavili odnos, ki bo temeljil na zaupanju; pozdravlja dejstvo, da je bila leta 2013 sprejeta uredba o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah; |
| --- | --- |

174.

meni, da je zaščita žrtev kaznivih dejanj prednostna naloga; poziva države članice, naj nemudoma začnejo pravilno izvajati direktivo EU o žrtvah (2012/29/EU), saj je rok za prenos 16. november 2015, obenem pa poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s členom 28 zagotovijo zbiranje primerljivih podatkov o prenosu te direktive, zlasti o tem, ali imajo žrtve, tudi žrtve kaznivih dejanj, zagrešenih na podlagi diskriminatornega motiva, dostop do svojih pravic; meni, da je treba pri pomoči žrtvam kaznivih dejanj še mnogo storiti, kar kažejo tudi raziskave na področju podpore žrtvam, ki jih je opravila Agencija EU za temeljne pravice, z obveščanjem žrtev o njihovih pravicah in zagotavljanjem učinkovitih sistemov napotitev ter usposabljanjem policistov in zaposlenih v pravosodju, da bi z žrtvami lahko vzpostavili odnos, ki bo temeljil na zaupanju; pozdravlja dejstvo, da je bila leta 2013 sprejeta uredba o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah;

| 175. | poziva Komisijo in države članice EU, naj zagotovijo najvišjo kakovost zbiranja primerljivih podatkov o prenosu direktive EU o žrtvah (2012/29/EU) in o tem, kako so žrtve, vključno z žrtvami kaznivih dejanj, zagrešenih na podlagi pristranskosti ali diskriminatornega motiva, dostopale do svojih pravic, kot določa člen 28 direktive; |
| --- | --- |

175.

poziva Komisijo in države članice EU, naj zagotovijo najvišjo kakovost zbiranja primerljivih podatkov o prenosu direktive EU o žrtvah (2012/29/EU) in o tem, kako so žrtve, vključno z žrtvami kaznivih dejanj, zagrešenih na podlagi pristranskosti ali diskriminatornega motiva, dostopale do svojih pravic, kot določa člen 28 direktive;

| 176. | poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi svojih politik upoštevajo demografski razvoj in spremembe v obsegu in sestavi gospodinjstev; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da njihove socialne politike in politike zaposlovanja ne diskriminirajo na podlagi velikosti in sestave gospodinjstev; |
| --- | --- |

176.

poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi svojih politik upoštevajo demografski razvoj in spremembe v obsegu in sestavi gospodinjstev; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da njihove socialne politike in politike zaposlovanja ne diskriminirajo na podlagi velikosti in sestave gospodinjstev;

| 177. | opozarja na pravno vrzel na področju dostopa državljanov do pravnega varstva v primerih, ko države članice niso prenesle zakonodaje EU, ki jih neposredno zadeva, ali pa so to storile z zamudo; poudarja, da je za zaščito in spodbujanje temeljnih pravic treba uskladiti ukrepe na vseh ravneh, kar vključuje institucije EU, države članice, regionalne in lokalne organe, nevladne organizacije in civilno družbo; |
| --- | --- |

177.

opozarja na pravno vrzel na področju dostopa državljanov do pravnega varstva v primerih, ko države članice niso prenesle zakonodaje EU, ki jih neposredno zadeva, ali pa so to storile z zamudo; poudarja, da je za zaščito in spodbujanje temeljnih pravic treba uskladiti ukrepe na vseh ravneh, kar vključuje institucije EU, države članice, regionalne in lokalne organe, nevladne organizacije in civilno družbo;

| 178. | poudarja, da je treba v Evropski uniji okrepiti institucionalno preglednost, demokratično odgovornost in odprtost, ter poziva pristojne institucije EU in vse države članice, naj:






  — | si bolj prizadevajo za takojšnji pregled Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, s čimer bi zagotovili največjo možno preglednost in preprostejše postopke za dostop javnosti do informacij in dokumentov; pri tem poziva Komisijo, naj ponovno začne zakonodajno pobudo za akt o dostopnosti v obliki horizontalnega instrumenta, s katerim bi lahko okrepili varstvo invalidov in zagotovili kohezijo med vsemi politikami EU na tem področju; |
| --- | --- | --- |

178.

poudarja, da je treba v Evropski uniji okrepiti institucionalno preglednost, demokratično odgovornost in odprtost, ter poziva pristojne institucije EU in vse države članice, naj:

—

si bolj prizadevajo za takojšnji pregled Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, s čimer bi zagotovili največjo možno preglednost in preprostejše postopke za dostop javnosti do informacij in dokumentov; pri tem poziva Komisijo, naj ponovno začne zakonodajno pobudo za akt o dostopnosti v obliki horizontalnega instrumenta, s katerim bi lahko okrepili varstvo invalidov in zagotovili kohezijo med vsemi politikami EU na tem področju;

| — | predlagajo pregled uredbe o evropski državljanski pobudi (Uredba (EU) št. 211/2011) v tem parlamentarnem zakonodajnem obdobju, da bi izboljšali njeno delovanje, dodali spremembe, s katerimi bi odpravili upravne, organizacijske in finančne ovire, zaradi katerih ne morejo vsi evropski državljani prek evropske državljanske pobude ustrezno uveljavljati demokratičnega vpliva, kot to določajo Pogodbe; poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi potrebne določbe, na podlagi katerih nekaterim skupinam državljanov, kot so slepi ali tisti, ki živijo v tujini, ne bi bilo več onemogočeno uveljavljanje pravice do podpore državljanskih pobud, saj tako izključevanje omejuje enakost med državljani in njihovo vključenost; |
| --- | --- |

—

predlagajo pregled uredbe o evropski državljanski pobudi (Uredba (EU) št. 211/2011) v tem parlamentarnem zakonodajnem obdobju, da bi izboljšali njeno delovanje, dodali spremembe, s katerimi bi odpravili upravne, organizacijske in finančne ovire, zaradi katerih ne morejo vsi evropski državljani prek evropske državljanske pobude ustrezno uveljavljati demokratičnega vpliva, kot to določajo Pogodbe; poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi potrebne določbe, na podlagi katerih nekaterim skupinam državljanov, kot so slepi ali tisti, ki živijo v tujini, ne bi bilo več onemogočeno uveljavljanje pravice do podpore državljanskih pobud, saj tako izključevanje omejuje enakost med državljani in njihovo vključenost;

| — | revidirajo Direktivo 93/109/ES o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in tako državljanom EU s prebivališčem v državi, ki ni njihova matična država, omogočijo udeležbo na evropskih volitvah v državi prebivališča; poziva države članice, naj vsem svojim državljanom, tudi tistim, ki ne živijo v EU, omogočijo, da oddajo svoj glas na evropskih volitvah, zlasti s pomočjo pravočasno izvedene kampanje obveščanja; |
| --- | --- |

—

revidirajo Direktivo 93/109/ES o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in tako državljanom EU s prebivališčem v državi, ki ni njihova matična država, omogočijo udeležbo na evropskih volitvah v državi prebivališča; poziva države članice, naj vsem svojim državljanom, tudi tistim, ki ne živijo v EU, omogočijo, da oddajo svoj glas na evropskih volitvah, zlasti s pomočjo pravočasno izvedene kampanje obveščanja;

| — | pretehtajo dejstvo, da vse večji delež prebivalstva ostaja brez vsake volilne pravice na nacionalnih volitvah, saj ne morejo glasovati v matični državi niti v državi prebivališča. |
| --- | --- |

—

pretehtajo dejstvo, da vse večji delež prebivalstva ostaja brez vsake volilne pravice na nacionalnih volitvah, saj ne morejo glasovati v matični državi niti v državi prebivališča.

o

o o

| 179. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

179.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0126.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0105.

(3)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(4)  UL C 378, 24.12.2013, str. 1.

(5)  Direktiva 2010/64/EU z dne 20. oktobra 2010, Direktiva 2012/13/EU z dne 22. maja 2012, Direktiva 2013/48/EU z dne 22. oktobra 2013.

(6)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(7)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(8)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(9)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(10)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(11)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(12)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(13)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(14)  UL L 59, 2.3.2013, str. 5.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0594.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0062.

(17)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 101.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0387.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0173.

(20)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0105.

(21)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 405.

(22)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0070.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0322.

(24)  Sprejeta besedila P7_TA(2014)0230.

(25)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0031.

(26)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0350.

(27)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0058.

(28)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 1.

(29)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0418.

(30)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0203.

(31)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0315.

(32)  Akcijski program Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, § 7.2 in 7.3.

(33)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0070.

(34)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0444.

(35)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0174.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/37

---

P8_TA(2015)0287

Postopki in praksa v zvezi s predstavitvami komisarjev: pridobljene izkušnje vsklopu postopkov leta 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o postopkih in praksah v zvezi s predstavitvami komisarjev: pridobljene izkušnje v sklopu postopkov leta 2014 (2015/2040(INI))

(2017/C 316/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 17(7) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(7) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 246 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 246 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o smernicah za potrditev Evropske komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o smernicah za potrditev Evropske komisije (1),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (2),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 14. septembra 2011 o spremembi členov 106 in 192 ter priloge XVII Poslovnika (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 14. septembra 2011 o spremembi členov 106 in 192 ter priloge XVII Poslovnika (3),

| — | ob upoštevanju kodeksa o ravnanju evropskih komisarjev, zlasti členov od 1.3 do 1.6 tega kodeksa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa o ravnanju evropskih komisarjev, zlasti členov od 1.3 do 1.6 tega kodeksa,

| — | ob upoštevanju členov 52 in 118 ter priloge XVII Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 52 in 118 ter priloge XVII Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem ter Odbora za pravne zadeve (A8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem ter Odbora za pravne zadeve (A8-0197/2015),

ob upoštevanju naslednjega:

| A. | ker so javne predstavitve kandidatov za komisarje, ki so se prvič uporabile leta 1994, zdaj ustaljena praksa, s katero se povečuje demokratična legitimnost institucij Evropske unije in se institucije zbližujejo z evropskimi državljani; |
| --- | --- |

A.

ker so javne predstavitve kandidatov za komisarje, ki so se prvič uporabile leta 1994, zdaj ustaljena praksa, s katero se povečuje demokratična legitimnost institucij Evropske unije in se institucije zbližujejo z evropskimi državljani;

| B. | ker so predstavitve nujne, da lahko Parlament pri glasovanju o zaupnici Komisiji, na podlagi katere Komisija nastopi mandat, presoja na podlagi informacij; |
| --- | --- |

B.

ker so predstavitve nujne, da lahko Parlament pri glasovanju o zaupnici Komisiji, na podlagi katere Komisija nastopi mandat, presoja na podlagi informacij;

| C. | ker so predstavitve priložnost za Parlament in državljane EU, da spoznajo in ocenijo osebnost, kvalifikacije, pripravljenost in prednostne naloge kandidatov ter njihovo poznavanje delovnega področja, za katerega se potegujejo; |
| --- | --- |

C.

ker so predstavitve priložnost za Parlament in državljane EU, da spoznajo in ocenijo osebnost, kvalifikacije, pripravljenost in prednostne naloge kandidatov ter njihovo poznavanje delovnega področja, za katerega se potegujejo;

| D. | ker se s postopkom predstavitev povečujeta preglednost in demokratična legitimnost Komisije kot celote; |
| --- | --- |

D.

ker se s postopkom predstavitev povečujeta preglednost in demokratična legitimnost Komisije kot celote;

| E. | ker je treba na vseh področjih, tudi pri zaposlovanju, zagotoviti enakost žensk in moških; ker se mora ta zahteva odražati v sestavi Evropske komisije; ker so vlade kljub večkratnemu pozivu Jean-Clauda Junckerja leta 2014 imenovale veliko večje število moških kot pa ženskih kandidatov; ker imenovane ženske prihajajo pretežno iz držav članice z manjšim številom prebivalcev, večje države članice pa so v veliki meri prezrle to zahtevo; ker je edina pravična rešitev ta, da se vsaka država članica prosi, naj imenuje dva kandidata, moškega in žensko, tako da lahko kandidat za predsednika imenuje kakovosten kolegij z enakim številom moških in žensk; |
| --- | --- |

E.

ker je treba na vseh področjih, tudi pri zaposlovanju, zagotoviti enakost žensk in moških; ker se mora ta zahteva odražati v sestavi Evropske komisije; ker so vlade kljub večkratnemu pozivu Jean-Clauda Junckerja leta 2014 imenovale veliko večje število moških kot pa ženskih kandidatov; ker imenovane ženske prihajajo pretežno iz držav članice z manjšim številom prebivalcev, večje države članice pa so v veliki meri prezrle to zahtevo; ker je edina pravična rešitev ta, da se vsaka država članica prosi, naj imenuje dva kandidata, moškega in žensko, tako da lahko kandidat za predsednika imenuje kakovosten kolegij z enakim številom moških in žensk;

| F. | ker je mogoče javno predstavitev, katere učinkovitost se je že pokazala, vedno še izboljšati, zlasti z bolj prožnimi in dinamičnimi izmenjavami mnenja med komisarji in člani odbora, ki je pristojen za predstavitev; |
| --- | --- |

F.

ker je mogoče javno predstavitev, katere učinkovitost se je že pokazala, vedno še izboljšati, zlasti z bolj prožnimi in dinamičnimi izmenjavami mnenja med komisarji in člani odbora, ki je pristojen za predstavitev;

| G. | ker je kandidat za podpredsednika Komisije Frans Timmermans poudaril, da je treba spremeniti postopke Parlamenta, če bodo imele prihodnje Komisije poseben status za enega ali več podpredsednikov; |
| --- | --- |

G.

ker je kandidat za podpredsednika Komisije Frans Timmermans poudaril, da je treba spremeniti postopke Parlamenta, če bodo imele prihodnje Komisije poseben status za enega ali več podpredsednikov;

| H. | ker člen 3(3) PEU določa, da Unija „spodbuja [...] enakost žensk in moških“, člen 23 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije pa:„Enakost žensk in moških se mora zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo.“; |
| --- | --- |

H.

ker člen 3(3) PEU določa, da Unija „spodbuja [...] enakost žensk in moških“, člen 23 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije pa:„Enakost žensk in moških se mora zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo.“;

| 1. | meni, da so za Evropski parlament in državljane EU javne predstavitve kandidatov za komisarja pomembna priložnost, da ocenijo prednostne naloge posameznega kandidata in njihovo strokovno primernost za mesto komisarja; |
| --- | --- |

1.

meni, da so za Evropski parlament in državljane EU javne predstavitve kandidatov za komisarja pomembna priložnost, da ocenijo prednostne naloge posameznega kandidata in njihovo strokovno primernost za mesto komisarja;

| 2. | meni, da bi bilo koristno določiti rok, do katerega morajo vse države članice predlagati svoje kandidate, da bi imel novoizvoljeni predsednik Komisije dovolj časa, da jim ob upoštevanju delovnih izkušenj in izobrazbe dodeli delovna področja, in bi Parlament lahko pripravil predstavitve in ocene, ter poziva predsednika, naj z drugimi institucijami začne razpravo za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bilo koristno določiti rok, do katerega morajo vse države članice predlagati svoje kandidate, da bi imel novoizvoljeni predsednik Komisije dovolj časa, da jim ob upoštevanju delovnih izkušenj in izobrazbe dodeli delovna področja, in bi Parlament lahko pripravil predstavitve in ocene, ter poziva predsednika, naj z drugimi institucijami začne razpravo za uresničitev tega cilja;

| 3. | meni, da bi morala vsaka država članica novoizvoljenemu predsedniku Komisije odslej predlagati najmanj dva kandidata – enakopravno moškega in žensko, o katerih bi presojal novoizvoljeni predsednik Komisije; meni, da bi morala Unija cilje glede enakosti spolov, ki si jih je zastavila, dosegati tudi znotraj lastnih institucij; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morala vsaka država članica novoizvoljenemu predsedniku Komisije odslej predlagati najmanj dva kandidata – enakopravno moškega in žensko, o katerih bi presojal novoizvoljeni predsednik Komisije; meni, da bi morala Unija cilje glede enakosti spolov, ki si jih je zastavila, dosegati tudi znotraj lastnih institucij;

| 4. | meni, da je treba izboljšati preverjanje izjav o finančnih interesih kandidatov za komisarje, ki ga opravlja Odbor za pravne zadeve; meni, da bi bilo treba zato v izjavo o finančnih interesih vključiti družinske interese, kot določa člen 1.6. kodeksa o ravnanju komisarjev; meni, da je neobstoj konflikta interesov, ki ga Odbor za pravne zadeve potrdi na podlagi vsebinskega pregleda izjav o finančnih interesih, pomemben pogoj za izvedbo predstavitve pred pristojnim odborom; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba izboljšati preverjanje izjav o finančnih interesih kandidatov za komisarje, ki ga opravlja Odbor za pravne zadeve; meni, da bi bilo treba zato v izjavo o finančnih interesih vključiti družinske interese, kot določa člen 1.6. kodeksa o ravnanju komisarjev; meni, da je neobstoj konflikta interesov, ki ga Odbor za pravne zadeve potrdi na podlagi vsebinskega pregleda izjav o finančnih interesih, pomemben pogoj za izvedbo predstavitve pred pristojnim odborom;

| 5. | opozarja, da so za izvedbo predstavitev pristojni odbori; vendar meni, da bi lahko predstavitev podpredsednika Komisije, katerega pristojnosti so predvsem horizontalne narave, izjemoma izvedli v drugačni obliki, na primer kot sejo konference predsednikov ali sejo konference predsednikov odborov, če bi ta omogočala dialog in vključevala ustrezne pristojne odbore, da bi lahko poslušali kandidate za komisarje; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da so za izvedbo predstavitev pristojni odbori; vendar meni, da bi lahko predstavitev podpredsednika Komisije, katerega pristojnosti so predvsem horizontalne narave, izjemoma izvedli v drugačni obliki, na primer kot sejo konference predsednikov ali sejo konference predsednikov odborov, če bi ta omogočala dialog in vključevala ustrezne pristojne odbore, da bi lahko poslušali kandidate za komisarje;

| 6. | meni, da bi morali vnaprej poslani vprašalniki vsebovati 7 namesto 5 vprašanj, vendar posamezna vprašanja ne bi smela imeti tudi po več podvprašanj; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morali vnaprej poslani vprašalniki vsebovati 7 namesto 5 vprašanj, vendar posamezna vprašanja ne bi smela imeti tudi po več podvprašanj;

| 7. | meni, da bi bilo bolje imeti približno 25 vprašanj, vsak spraševalec pa bi lahko takoj postavil dodatno vprašanje, s čimer bi povečali učinkovitost in okrepili zasliševalski značaj predstavitev; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi bilo bolje imeti približno 25 vprašanj, vsak spraševalec pa bi lahko takoj postavil dodatno vprašanje, s čimer bi povečali učinkovitost in okrepili zasliševalski značaj predstavitev;

| 8. | meni, da bi lahko s postopki spremljanja odgovorov kandidatov za komisarje med predstavitvami prispevali k boljšemu nadzoru in večji odgovornosti Komisije kot celote; zato poziva k rednemu pregledu prednostnih nalog, dodeljenih kandidatom za komisarje, po začetku njihovega mandata; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi lahko s postopki spremljanja odgovorov kandidatov za komisarje med predstavitvami prispevali k boljšemu nadzoru in večji odgovornosti Komisije kot celote; zato poziva k rednemu pregledu prednostnih nalog, dodeljenih kandidatom za komisarje, po začetku njihovega mandata;

| 9. | meni, da bi za sestanek koordinatorjev za pripravo ocene po predstavitvi morale veljati te smernice:






  — | če koordinatorji soglasno potrdijo kandidata – pismo o potrditvi; |
| --- | --- | --- |

9.

meni, da bi za sestanek koordinatorjev za pripravo ocene po predstavitvi morale veljati te smernice:

—

če koordinatorji soglasno potrdijo kandidata – pismo o potrditvi;

| — | če koordinatorji soglasno zavrnejo kandidata – pismo o zavrnitvi; |
| --- | --- |

—

če koordinatorji soglasno zavrnejo kandidata – pismo o zavrnitvi;

| — | če nedvoumna večina koordinatorjev potrdi kandidata – pismo, da velika večina potrjuje kandidata (na prošnjo manjšin pa se lahko omeni, da se njihova skupina ne strinja z mnenjem večine); |
| --- | --- |

—

če nedvoumna večina koordinatorjev potrdi kandidata – pismo, da velika večina potrjuje kandidata (na prošnjo manjšin pa se lahko omeni, da se njihova skupina ne strinja z mnenjem večine);

| — | če ni jasne večine ali pa večina (a brez soglasja) zavrača kandidata in če je to po mnenju koordinatorjev potrebno:






  — | najprej se z dodatnimi pisnimi vprašanji zaprosi za dodatne informacije; |
| --- | --- | --- |

—

če ni jasne večine ali pa večina (a brez soglasja) zavrača kandidata in če je to po mnenju koordinatorjev potrebno:

—

najprej se z dodatnimi pisnimi vprašanji zaprosi za dodatne informacije;

| — | če odgovor ni zadovoljiv, se zaprosi za dodatno enoinpolurno predstavitev, ki jo odobri konferenca predsednikov; |
| --- | --- |

—

če odgovor ni zadovoljiv, se zaprosi za dodatno enoinpolurno predstavitev, ki jo odobri konferenca predsednikov;

| — | če še vedno ni soglasja ali prepričljive večine med koordinatorji – glasovanje v odboru; |
| --- | --- |

—

če še vedno ni soglasja ali prepričljive večine med koordinatorji – glasovanje v odboru;

| — | nedvoumna večina v tem pogledu bi morali biti koordinatorji, ki skupaj tvorijo vsaj dve tretjini članstva odbora; |
| --- | --- |

—

nedvoumna večina v tem pogledu bi morali biti koordinatorji, ki skupaj tvorijo vsaj dve tretjini članstva odbora;

| 10. | ugotavlja, da so bile predstavitve kandidatov leta 2014 deležne več zanimanja medijev in javnosti kot pretekle predstavitve, delno tudi zaradi razvoja družbenih medijev; je prepričan, da bo vpliv družbenih medijev najverjetneje naraščal tudi v prihodnje; meni, da je treba zagotoviti, da se bodo družbeni mediji in omrežja uporabljali za učinkovitejše vključevanje državljanov EU v postopek predstavitev; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so bile predstavitve kandidatov leta 2014 deležne več zanimanja medijev in javnosti kot pretekle predstavitve, delno tudi zaradi razvoja družbenih medijev; je prepričan, da bo vpliv družbenih medijev najverjetneje naraščal tudi v prihodnje; meni, da je treba zagotoviti, da se bodo družbeni mediji in omrežja uporabljali za učinkovitejše vključevanje državljanov EU v postopek predstavitev;

| 11. | meni, da:






  — | bi moral na spletnem mestu Parlamenta obstajati poseben razdelek, kjer bi bili v vseh uradnih jezikih in že pred predstavitvami na voljo življenjepisi kandidatov za komisarje in odgovori na pisna vprašanja; |
| --- | --- | --- |

11.

meni, da:

—

bi moral na spletnem mestu Parlamenta obstajati poseben razdelek, kjer bi bili v vseh uradnih jezikih in že pred predstavitvami na voljo življenjepisi kandidatov za komisarje in odgovori na pisna vprašanja;

| — | bi bilo potrebno posebno in vidno mesto na spletnem mestu Parlamenta, kjer bi bile ocene objavljene v 24-ih urah; |
| --- | --- |

—

bi bilo potrebno posebno in vidno mesto na spletnem mestu Parlamenta, kjer bi bile ocene objavljene v 24-ih urah;

| — | bi bilo treba to pravilo spremeniti, da bi se nanašalo na 24 ur po oceni, saj so nekatere ocene dokončane šele po dodatnih postopkih; |
| --- | --- |

—

bi bilo treba to pravilo spremeniti, da bi se nanašalo na 24 ur po oceni, saj so nekatere ocene dokončane šele po dodatnih postopkih;

| 12. | meni, da je treba horizontalna vprašanja o sestavi, strukturi in načinu dela Komisije kot celote nasloviti na novoizvoljenega predsednika Komisije, saj posamezni kandidat za komisarja nanje ne more ustrezno odgovoriti; meni, da bi bilo treba taka vprašanja obravnavati na srečanjih med novoizvoljenim predsednikom Komisije in konferenco predsednikov (eno pred postopkom predstavitev in eno po njem); |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba horizontalna vprašanja o sestavi, strukturi in načinu dela Komisije kot celote nasloviti na novoizvoljenega predsednika Komisije, saj posamezni kandidat za komisarja nanje ne more ustrezno odgovoriti; meni, da bi bilo treba taka vprašanja obravnavati na srečanjih med novoizvoljenim predsednikom Komisije in konferenco predsednikov (eno pred postopkom predstavitev in eno po njem);

| 13. | meni, da bi morale izjave komisarjev o interesu ostati v pristojnosti Odbora za pravne zadeve; vendar meni, da je sedanji obseg izjav komisarjev o interesih preveč omejen, ter poziva Komisijo, naj čim prej spremeni svoja pravila; zato meni, da je pomembno, da bi Odbor za pravne zadeve v prihodnjih mesecih izdal smernice v obliki priporočila ali inicativnega poročila, da se omogoči reforma postopkov, povezanih z izjavami komisarjev o interesih; meni, da bi morale izjave o interesih in finančnih interesih komisarjev zajemati tudi družinske člane, ki živijo z njimi v istem gospodinjstvu; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morale izjave komisarjev o interesu ostati v pristojnosti Odbora za pravne zadeve; vendar meni, da je sedanji obseg izjav komisarjev o interesih preveč omejen, ter poziva Komisijo, naj čim prej spremeni svoja pravila; zato meni, da je pomembno, da bi Odbor za pravne zadeve v prihodnjih mesecih izdal smernice v obliki priporočila ali inicativnega poročila, da se omogoči reforma postopkov, povezanih z izjavami komisarjev o interesih; meni, da bi morale izjave o interesih in finančnih interesih komisarjev zajemati tudi družinske člane, ki živijo z njimi v istem gospodinjstvu;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 285 E, 22.11.2006, str. 137.

(2)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 98.

(3)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 152.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/40

---

P8_TA(2015)0288

Človekove pravice in tehnologija: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (2014/2232(INI))

(2017/C 316/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti člena 19 tega pakta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti člena 19 tega pakta,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira Evropske unije za človekove pravice in demokracijo, ki ga je Svet sprejel 25. junija 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira Evropske unije za človekove pravice in demokracijo, ki ga je Svet sprejel 25. junija 2012 (1),

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel 12. maja 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel 12. maja 2014 (2),

| — | ob upoštevanju sektorskih smernic za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah za sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki jih je Evropska komisija objavila junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sektorskih smernic za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah za sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki jih je Evropska komisija objavila junija 2013,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 15. decembra 2011, ki nosi naslov Svoboda izražanja na internetu (3), in rednega poročila posebnega predstavnika OVSE njegovemu Stalnemu svetu z dne 27. novembra 2014 o svobodi medijev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 15. decembra 2011, ki nosi naslov Svoboda izražanja na internetu (3), in rednega poročila posebnega predstavnika OVSE njegovemu Stalnemu svetu z dne 27. novembra 2014 o svobodi medijev (4),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 23. septembra 2014 (A/69/397) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 23. septembra 2014 (A/69/397) (5),

| — | ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 30. junija 2014, ki nosi naslov Pravica do zasebnosti v digitalni dobi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 30. junija 2014, ki nosi naslov Pravica do zasebnosti v digitalni dobi (6),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN z dne 17. aprila 2013 o pravici do svobode izražanja in mnenja (A/HRC/23/40), ki obravnava posledice nadzora držav nad komunikacijo za uresničevanje človekovih pravic do zasebnosti ter svobode mnenja in izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca ZN z dne 17. aprila 2013 o pravici do svobode izražanja in mnenja (A/HRC/23/40), ki obravnava posledice nadzora držav nad komunikacijo za uresničevanje človekovih pravic do zasebnosti ter svobode mnenja in izražanja,

| — | ob upoštevanju poročila o množičnem nadzoru Odbora za pravne zadeve in človekove pravice pri parlamentarni skupščini Sveta Evrope z dne 26. januarja 2015 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o množičnem nadzoru Odbora za pravne zadeve in človekove pravice pri parlamentarni skupščini Sveta Evrope z dne 26. januarja 2015 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora Agencije Združenih držav za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in o čezatlantskem sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora Agencije Združenih držav za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in o čezatlantskem sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev (8),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja OZN z dne 21. marca 2011 o človekovih pravicah in transnacionalnih družbah ter drugih podjetjih z naslovom Vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov za varovanje, spoštovanje in pomoč (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja OZN z dne 21. marca 2011 o človekovih pravicah in transnacionalnih družbah ter drugih podjetjih z naslovom Vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov za varovanje, spoštovanje in pomoč (9),

| — | ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalne družbe (10) in letnega poročila za leto 2014 o navedenih smernicah (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalne družbe (10) in letnega poročila za leto 2014 o navedenih smernicah (11),

| — | ob upoštevanju letnega poročila organizacije za dodeljevanje spletnih imen in številk za leto 2013 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila organizacije za dodeljevanje spletnih imen in številk za leto 2013 (12),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. februarja 2014, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Internetna politika in upravljanje interneta – Vloga Evrope pri oblikovanju prihodnosti upravljanja interneta (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. februarja 2014, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Internetna politika in upravljanje interneta – Vloga Evrope pri oblikovanju prihodnosti upravljanja interneta (13),

| — | ob upoštevanju izjave deležnikov NETmundial, sprejete 24. aprila 2014 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave deležnikov NETmundial, sprejete 24. aprila 2014 (14),

| — | ob upoštevanju predsednikovega povzetka devetega foruma o upravljanju interneta, ki je potekal v Istanbulu od 2. do 5. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsednikovega povzetka devetega foruma o upravljanju interneta, ki je potekal v Istanbulu od 2. do 5. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju uvedbe omejevalnih ukrepov Evropske unije, ki v nekaterih primerih vključujejo embargo na telekomunikacijsko opremo, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT) ter orodje za spremljanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uvedbe omejevalnih ukrepov Evropske unije, ki v nekaterih primerih vključujejo embargo na telekomunikacijsko opremo, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT) ter orodje za spremljanje,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 599/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 599/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (15),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o pregledu sistema za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo z dne 16. aprila 2014 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o pregledu sistema za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo z dne 16. aprila 2014 (16),

| — | ob upoštevanju sklepov 19. plenarnega zasedanja o Wassenaarskem sporazumu o nadzoru izvoza konvencionalnega orožja ter blaga in tehnologije z dvojno rabo, ki je potekalo na Dunaju 3. in 4. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 19. plenarnega zasedanja o Wassenaarskem sporazumu o nadzoru izvoza konvencionalnega orožja ter blaga in tehnologije z dvojno rabo, ki je potekalo na Dunaju 3. in 4. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Pregled politike nadzora izvoza: zagotavljanje varnosti in konkurenčnosti v spreminjajočem se svetu z dne 24. aprila 2014 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Pregled politike nadzora izvoza: zagotavljanje varnosti in konkurenčnosti v spreminjajočem se svetu z dne 24. aprila 2014 (17),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. novembra 2014 o pregledu politike nadzora izvoza, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. novembra 2014 o pregledu politike nadzora izvoza,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev (19),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokratičnih načel in načel pravne države, ki vzbujajo skrb glede digitalne svobode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokratičnih načel in načel pravne države, ki vzbujajo skrb glede digitalne svobode,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah EU za Svet za človekove pravice v letu 2015 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah EU za Svet za človekove pravice v letu 2015 (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o podaljšanju mandata foruma o upravljanju interneta (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o podaljšanju mandata foruma o upravljanju interneta (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (22),

| — | ob upoštevanju pisne izjave Edwarda Snowdna odboru LIBE iz marca 2014 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisne izjave Edwarda Snowdna odboru LIBE iz marca 2014 (23),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in potekajočih pogajanj o pristopu EU k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in potekajočih pogajanj o pristopu EU k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0178/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0178/2015),

| A. | ker imata tehnološki razvoj in dostop do odprtega interneta vse pomembnejšo vlogo pri tem, da se v celoti omogoči in zagotovi izpolnjevanje in spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter pozitiven učinek, saj spodbujata večjo svobodo izražanja, dostop do informacij ter pravico do zasebnosti in do svobode zbiranja in združevanja po vsem svetu; |
| --- | --- |

A.

ker imata tehnološki razvoj in dostop do odprtega interneta vse pomembnejšo vlogo pri tem, da se v celoti omogoči in zagotovi izpolnjevanje in spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter pozitiven učinek, saj spodbujata večjo svobodo izražanja, dostop do informacij ter pravico do zasebnosti in do svobode zbiranja in združevanja po vsem svetu;

| B. | ker se tehnološki sistemi lahko zlorabijo kot pripomoček za kršitve človekovih pravic s cenzuro, nadzorom, nepooblaščenim dostopom do naprav, motenjem signala, prestrezanjem ter izsleditvijo in sledenjem informacijam in posameznikom; |
| --- | --- |

B.

ker se tehnološki sistemi lahko zlorabijo kot pripomoček za kršitve človekovih pravic s cenzuro, nadzorom, nepooblaščenim dostopom do naprav, motenjem signala, prestrezanjem ter izsleditvijo in sledenjem informacijam in posameznikom;

| C. | ker javni in zasebni akterji, tudi vlade in organi kazenskega pregona, pa tudi hudodelske združbe in teroristične mreže s tem kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

C.

ker javni in zasebni akterji, tudi vlade in organi kazenskega pregona, pa tudi hudodelske združbe in teroristične mreže s tem kršijo človekove pravice;

| D. | ker so lahko informacijske in komunikacijske tehnologije gonilo napredka ali spodbuda h kršenju človekovih pravic, njihov učinek pa je v veliki meri odvisen od okoliščin, v katerih nastajajo ali se uporabljajo; ker informacijska tehnologija, zlasti programska oprema, le redko služi enemu samemu namenu in ima ponavadi vojno rabo, kar zadeva možnost za kršenje človekovih pravic, programska oprema pa je tudi oblika govora; |
| --- | --- |

D.

ker so lahko informacijske in komunikacijske tehnologije gonilo napredka ali spodbuda h kršenju človekovih pravic, njihov učinek pa je v veliki meri odvisen od okoliščin, v katerih nastajajo ali se uporabljajo; ker informacijska tehnologija, zlasti programska oprema, le redko služi enemu samemu namenu in ima ponavadi vojno rabo, kar zadeva možnost za kršenje človekovih pravic, programska oprema pa je tudi oblika govora;

| E. | ker je informacijska tehnologija ključni instrument, ki ljudem pomaga organizirati družbena gibanja in proteste v različnih državah, zlasti tistih z avtoritarnimi režimi; |
| --- | --- |

E.

ker je informacijska tehnologija ključni instrument, ki ljudem pomaga organizirati družbena gibanja in proteste v različnih državah, zlasti tistih z avtoritarnimi režimi;

| F. | ker oceno posledic, ki jo imajo okoliščine, v katerih se tehnologija uporablja, za človekove pravice, določata trdnost nacionalnih in regionalnih zakonodajnih okvirov, ki urejajo uporabo tehnologij, in možnost političnih in pravosodnih institucij, da nadzirajo takšno uporabo; |
| --- | --- |

F.

ker oceno posledic, ki jo imajo okoliščine, v katerih se tehnologija uporablja, za človekove pravice, določata trdnost nacionalnih in regionalnih zakonodajnih okvirov, ki urejajo uporabo tehnologij, in možnost političnih in pravosodnih institucij, da nadzirajo takšno uporabo;

| G. | ker imajo zasebni akterji vse pomembnejšo vlogo na digitalnem področju, in sicer na vseh področjih družbenih dejavnosti, vendar še vedno niso uvedeni zaščitni ukrepi, ki bi jim preprečili pretirano omejevanje temeljnih pravic in svoboščin; ker zasebni akterji zato igrajo dejavnejšo vlogo pri ocenjevanju zakonitosti vsebine in razvoju sistemov za kibernetsko varnost in nadzor, ki lahko škodljivo vplivajo na spoštovanje človekovih pravic po vsem svetu; |
| --- | --- |

G.

ker imajo zasebni akterji vse pomembnejšo vlogo na digitalnem področju, in sicer na vseh področjih družbenih dejavnosti, vendar še vedno niso uvedeni zaščitni ukrepi, ki bi jim preprečili pretirano omejevanje temeljnih pravic in svoboščin; ker zasebni akterji zato igrajo dejavnejšo vlogo pri ocenjevanju zakonitosti vsebine in razvoju sistemov za kibernetsko varnost in nadzor, ki lahko škodljivo vplivajo na spoštovanje človekovih pravic po vsem svetu;

| H. | ker internet predstavlja revolucijo v smislu možnosti, ki jih ponuja za izmenjavo vseh vrst podatkov, informacij in znanja; |
| --- | --- |

H.

ker internet predstavlja revolucijo v smislu možnosti, ki jih ponuja za izmenjavo vseh vrst podatkov, informacij in znanja;

| I. | ker je šifriranje pomembna metoda, ki pripomore k varnosti komunikacij in ljudi, ki jih uporabljajo; |
| --- | --- |

I.

ker je šifriranje pomembna metoda, ki pripomore k varnosti komunikacij in ljudi, ki jih uporabljajo;

| J. | ker je model odločanja s sodelovanjem več deležnikov koristen za upravljanje interneta, saj ta postopek zagotavlja pomembno, vključujoče in odgovorno sodelovanje vseh zainteresiranih strani, tudi vlad, civilne družbe, tehničnih in akademskih skupnosti, zasebnega sektorja in uporabnikov; |
| --- | --- |

J.

ker je model odločanja s sodelovanjem več deležnikov koristen za upravljanje interneta, saj ta postopek zagotavlja pomembno, vključujoče in odgovorno sodelovanje vseh zainteresiranih strani, tudi vlad, civilne družbe, tehničnih in akademskih skupnosti, zasebnega sektorja in uporabnikov;

| K. | ker so obveščevalne agencije sistematično spodkopavale kriptografske protokole in izdelke, da bi lahko prestrezale sporočila in podatke; ker je Agencija ZDA za nacionalno varnost zbrala veliko število varnostnih vrzeli v informacijski tehnologiji (t.i. „zero-day exploits“), ki javnosti ali prodajalcu izdelka še niso znane; ker takšne dejavnosti spodkopavajo svetovna prizadevanja za izboljšanje varnosti informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

K.

ker so obveščevalne agencije sistematično spodkopavale kriptografske protokole in izdelke, da bi lahko prestrezale sporočila in podatke; ker je Agencija ZDA za nacionalno varnost zbrala veliko število varnostnih vrzeli v informacijski tehnologiji (t.i. „zero-day exploits“), ki javnosti ali prodajalcu izdelka še niso znane; ker takšne dejavnosti spodkopavajo svetovna prizadevanja za izboljšanje varnosti informacijske tehnologije;

| L. | ker so obveščevalne službe s sedežem v EU izvajale dejavnosti, ki škodijo človekovim pravicam; |
| --- | --- |

L.

ker so obveščevalne službe s sedežem v EU izvajale dejavnosti, ki škodijo človekovim pravicam;

| M. | ker so sodni in demokratični nadzor ter zaščitni ukrepi glede na hiter tehnološki razvoj v veliki meri premalo razviti; |
| --- | --- |

M.

ker so sodni in demokratični nadzor ter zaščitni ukrepi glede na hiter tehnološki razvoj v veliki meri premalo razviti;

| N. | ker lahko ukrepi na področju (kibernetske) varnosti in boja proti terorizmu, ki predvidevajo rabo IKT in nadzor interneta, zelo negativno vplivajo na spoštovanje človekovih pravic in svoboščin posameznikov po vsem svetu, tudi državljanov EU, ki prebivajo ali potujejo v tujino, zlasti če ni pravne podlage, ki bi temeljila na načelih nujnosti, sorazmernosti ter demokratičnega in sodnega nadzora; |
| --- | --- |

N.

ker lahko ukrepi na področju (kibernetske) varnosti in boja proti terorizmu, ki predvidevajo rabo IKT in nadzor interneta, zelo negativno vplivajo na spoštovanje človekovih pravic in svoboščin posameznikov po vsem svetu, tudi državljanov EU, ki prebivajo ali potujejo v tujino, zlasti če ni pravne podlage, ki bi temeljila na načelih nujnosti, sorazmernosti ter demokratičnega in sodnega nadzora;

| O. | ker internetni filtri in nadzor komunikacij spodkopavajo zmožnost zagovornikov človekovih pravic, da bi izkoristili internet in sporočali občutljive podatke, ter kršijo več členov Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki vsakemu posamezniku zagotavlja pravico do zasebnosti in svobode izražanja; |
| --- | --- |

O.

ker internetni filtri in nadzor komunikacij spodkopavajo zmožnost zagovornikov človekovih pravic, da bi izkoristili internet in sporočali občutljive podatke, ter kršijo več členov Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki vsakemu posamezniku zagotavlja pravico do zasebnosti in svobode izražanja;

| P. | ker sta digitalna varnost in svoboda bistveni in druga druge ne moreta nadomestiti; |
| --- | --- |

P.

ker sta digitalna varnost in svoboda bistveni in druga druge ne moreta nadomestiti;

| Q. | ker je Evropska unija na področju digitalnih svoboščin lahko za vzor le, če jih ščiti znotraj svojih meja; in je zato bistveno, da se sprejme sveženj EU za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropska unija na področju digitalnih svoboščin lahko za vzor le, če jih ščiti znotraj svojih meja; in je zato bistveno, da se sprejme sveženj EU za varstvo podatkov;

| R. | ker gre za daljnosežne družbene interese, kot je varstvo temeljnih pravic, ki jih ne bi smeli prepustiti samo trgu in ki jih je treba urediti s predpisi; |
| --- | --- |

R.

ker gre za daljnosežne družbene interese, kot je varstvo temeljnih pravic, ki jih ne bi smeli prepustiti samo trgu in ki jih je treba urediti s predpisi;

| S. | ker so spoštovanje temeljnih pravic in pravne države ter učinkovit parlamentarni nadzor obveščevalnih služb, ki uporabljajo tehnologijo za digitalni nadzor, pomembni elementi mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

S.

ker so spoštovanje temeljnih pravic in pravne države ter učinkovit parlamentarni nadzor obveščevalnih služb, ki uporabljajo tehnologijo za digitalni nadzor, pomembni elementi mednarodnega sodelovanja;

| T. | ker imajo podjetja s sedežem v EU pomemben svetovni tržni delež na področju IKT, zlasti ko gre za izvoz tehnologije za nadzor, sledenje, poseganje v zasebnost in spremljanje; |
| --- | --- |

T.

ker imajo podjetja s sedežem v EU pomemben svetovni tržni delež na področju IKT, zlasti ko gre za izvoz tehnologije za nadzor, sledenje, poseganje v zasebnost in spremljanje;

| U. | ker uvedba nadzora izvoza ne bi smela škoditi zakonitim raziskavam o vprašanjih informacijsko-tehnološke varnosti ali razvoju orodij za informacijsko-tehnološko varnost, če ne gre za namen storitve kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

U.

ker uvedba nadzora izvoza ne bi smela škoditi zakonitim raziskavam o vprašanjih informacijsko-tehnološke varnosti ali razvoju orodij za informacijsko-tehnološko varnost, če ne gre za namen storitve kaznivega dejanja;

| 1. | se zaveda, da so človekove pravice in temeljne svoboščine univerzalne in bi jih morali zaščititi po vsem svetu v vseh razsežnostih njihovega uresničevanja; poudarja, da nadzor komunikacij kot tak posega v pravici do zasebnosti in izražanja, če se izvaja zunaj ustreznega pravnega okvira; |
| --- | --- |

1.

se zaveda, da so človekove pravice in temeljne svoboščine univerzalne in bi jih morali zaščititi po vsem svetu v vseh razsežnostih njihovega uresničevanja; poudarja, da nadzor komunikacij kot tak posega v pravici do zasebnosti in izražanja, če se izvaja zunaj ustreznega pravnega okvira;

| 2. | poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med zunanjim delovanjem EU in njenimi notranjimi politikami na področju IKT; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med zunanjim delovanjem EU in njenimi notranjimi politikami na področju IKT;

| 3. | meni, da je dejavno sodelovanje nekaterih držav članic EU pri množičnem nadzoru državljanov in vohunjenjem za političnimi voditelji ameriške Agencije za nacionalno varnost, kot ju je razkril Edward Snowden, resno škodila verodostojnosti evropske politike človekovih pravic in spodkopala globalno zaupanje v prednosti IKT; |
| --- | --- |

3.

meni, da je dejavno sodelovanje nekaterih držav članic EU pri množičnem nadzoru državljanov in vohunjenjem za političnimi voditelji ameriške Agencije za nacionalno varnost, kot ju je razkril Edward Snowden, resno škodila verodostojnosti evropske politike človekovih pravic in spodkopala globalno zaupanje v prednosti IKT;

| 4. | države članice in ustrezne agencije EU, vključno z Europolom in Eurojustom, opozarja na obveznosti iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in spoštovanje mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah ter na zunanjepolitične cilje EU, naj ne izmenjujejo obveščevalnih podatkov, če bi to lahko privedlo do kršitev človekovih pravic v tretji državi, ali uporabljajo informacij, pridobljenih s kršenjem človekovih pravic, kot je nezakonit nadzor, zunaj EU; |
| --- | --- |

4.

države članice in ustrezne agencije EU, vključno z Europolom in Eurojustom, opozarja na obveznosti iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in spoštovanje mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah ter na zunanjepolitične cilje EU, naj ne izmenjujejo obveščevalnih podatkov, če bi to lahko privedlo do kršitev človekovih pravic v tretji državi, ali uporabljajo informacij, pridobljenih s kršenjem človekovih pravic, kot je nezakonit nadzor, zunaj EU;

| 5. | poudarja, da bi bilo treba vpliv tehnologij na izboljšanje človekovih pravic po potrebi vključiti v vse politike in programe EU, da bi s tem dosegli napredek pri varovanju človekovih pravic ter spodbujali demokracijo, pravno državo in dobro upravljanje ter mirno reševanje sporov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi bilo treba vpliv tehnologij na izboljšanje človekovih pravic po potrebi vključiti v vse politike in programe EU, da bi s tem dosegli napredek pri varovanju človekovih pravic ter spodbujali demokracijo, pravno državo in dobro upravljanje ter mirno reševanje sporov;

| 6. | poziva k dejavnemu razvoju in širjenju tehnologij, ki bodo pripomogle k varstvu človekovih pravic in spodbujale digitalne pravice in svoboščine ljudi, kakor tudi njihovo varnost, in ki bodo spodbujale najboljšo prakso in ustrezne zakonodajne okvire, hkrati pa zagotavljale varnost in celovitost osebnih podatkov; poziva zlasti EU in države članice, naj spodbujajo uporabo in razvoj odprtih standardov, brezplačne odprtokodne programske opreme in tehnologij šifriranja po svetu; |
| --- | --- |

6.

poziva k dejavnemu razvoju in širjenju tehnologij, ki bodo pripomogle k varstvu človekovih pravic in spodbujale digitalne pravice in svoboščine ljudi, kakor tudi njihovo varnost, in ki bodo spodbujale najboljšo prakso in ustrezne zakonodajne okvire, hkrati pa zagotavljale varnost in celovitost osebnih podatkov; poziva zlasti EU in države članice, naj spodbujajo uporabo in razvoj odprtih standardov, brezplačne odprtokodne programske opreme in tehnologij šifriranja po svetu;

| 7. | poziva EU, naj poveča podporo akterjem, ki si prizadevajo za krepitev standardov varnosti in varstva zasebnosti v IKT na vseh ravneh, vključno s strojno in programsko opremo ter komunikacijskimi standardi, kakor tudi za razvoj strojne in programske opreme v okvirih vgrajene zasebnosti; |
| --- | --- |

7.

poziva EU, naj poveča podporo akterjem, ki si prizadevajo za krepitev standardov varnosti in varstva zasebnosti v IKT na vseh ravneh, vključno s strojno in programsko opremo ter komunikacijskimi standardi, kakor tudi za razvoj strojne in programske opreme v okvirih vgrajene zasebnosti;

| 8. | poziva k ustanovitvi sklada za človekove pravice in tehnologijo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

poziva k ustanovitvi sklada za človekove pravice in tehnologijo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 9. | poziva samo EU in še zlasti Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri komuniciranju z zagovorniki človekovih pravic uporabljata šifriranje, da ne bi ogrozili zagovornikov in da bi lastno komunikacijo z zunanjim svetom zaščitili pred nadzorom; |
| --- | --- |

9.

poziva samo EU in še zlasti Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri komuniciranju z zagovorniki človekovih pravic uporabljata šifriranje, da ne bi ogrozili zagovornikov in da bi lastno komunikacijo z zunanjim svetom zaščitili pred nadzorom;

| 10. | poziva EU, naj začne uporabljati brezplačno in odprtokodno programsko opremo ter tudi druge akterje spodbuja k enakemu ravnanju, saj ta programska oprema zagotavlja večjo varnost in spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

poziva EU, naj začne uporabljati brezplačno in odprtokodno programsko opremo ter tudi druge akterje spodbuja k enakemu ravnanju, saj ta programska oprema zagotavlja večjo varnost in spoštovanje človekovih pravic;

| 11. | opozarja, da je razvoj IKT na konfliktnih območjih pomemben za spodbujanje dejavnosti za vzpostavitev miru, da bi zagotovili varno komunikacijo med stranmi, ki sodelujejo v mirnem reševanju sporov; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je razvoj IKT na konfliktnih območjih pomemben za spodbujanje dejavnosti za vzpostavitev miru, da bi zagotovili varno komunikacijo med stranmi, ki sodelujejo v mirnem reševanju sporov;

| 12. | poziva k uporabi pogojev, meril in postopkov poročanja z namenom zagotavljanja, da se finančna in tehnična podpora EU za razvoj novih tehnologij v tretjih državah ne uporabljata tako, da bi kršili človekove pravice; |
| --- | --- |

12.

poziva k uporabi pogojev, meril in postopkov poročanja z namenom zagotavljanja, da se finančna in tehnična podpora EU za razvoj novih tehnologij v tretjih državah ne uporabljata tako, da bi kršili človekove pravice;

| 13. | poziva Komisijo in Svet, naj se aktivno povežeta z vladami tretjih držav in s pomočjo obstoječih evropskih mehanizmov podpore in instrumentov še naprej podpirata in usposabljata zagovornike človekovih pravic, aktiviste civilne družbe in neodvisne novinarje, ki pri svoji dejavnosti uporabljajo varno informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, ter krepita njihovo vlogo in naj spodbujata s tem povezane temeljne pravice do zasebnosti, kot so neomejen dostop do informacij na spletu, pravica do zasebnosti in varstva podatkov ter pravice do svobodnega izražanja, svobode zbiranja in združevanja ter objavljanja na spletu; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in Svet, naj se aktivno povežeta z vladami tretjih držav in s pomočjo obstoječih evropskih mehanizmov podpore in instrumentov še naprej podpirata in usposabljata zagovornike človekovih pravic, aktiviste civilne družbe in neodvisne novinarje, ki pri svoji dejavnosti uporabljajo varno informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, ter krepita njihovo vlogo in naj spodbujata s tem povezane temeljne pravice do zasebnosti, kot so neomejen dostop do informacij na spletu, pravica do zasebnosti in varstva podatkov ter pravice do svobodnega izražanja, svobode zbiranja in združevanja ter objavljanja na spletu;

| 14. | opozarja na težak položaj prijaviteljev nepravilnosti in njihovih zagovornikov, vključno z novinarji, po razkritjih zlorab nadzora v tretjih državah; meni, da bi bilo treba te posameznike šteti za zagovornike človekovih pravic in da si zato zaslužijo zaščito EU, kot določajo smernice EU o zagovornikih človekovih pravic; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj temeljito preučijo možnost, da se prijaviteljem nepravilnosti dodeli mednarodna zaščita pred pregonom; |
| --- | --- |

14.

opozarja na težak položaj prijaviteljev nepravilnosti in njihovih zagovornikov, vključno z novinarji, po razkritjih zlorab nadzora v tretjih državah; meni, da bi bilo treba te posameznike šteti za zagovornike človekovih pravic in da si zato zaslužijo zaščito EU, kot določajo smernice EU o zagovornikih človekovih pravic; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj temeljito preučijo možnost, da se prijaviteljem nepravilnosti dodeli mednarodna zaščita pred pregonom;

| 15. | obžaluje, da se varnostni ukrepi, vključno s protiterorističnimi ukrepi, vse večkrat uporabljajo kot izgovor za kršenje pravice do zasebnosti in preprečevanje legitimnih dejavnosti zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in političnih aktivistov; poudarja svoje trdno prepričanje, da nacionalna varnost nikoli ne sme biti opravičilo za programe neciljnega, tajnega ali množičnega nadzora; vztraja, naj se takšni ukrepi izvajajo strogo v skladu s standardi pravne države in človekovih pravic, vključno s pravico do zasebnosti in varstva podatkov; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da se varnostni ukrepi, vključno s protiterorističnimi ukrepi, vse večkrat uporabljajo kot izgovor za kršenje pravice do zasebnosti in preprečevanje legitimnih dejavnosti zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in političnih aktivistov; poudarja svoje trdno prepričanje, da nacionalna varnost nikoli ne sme biti opravičilo za programe neciljnega, tajnega ali množičnega nadzora; vztraja, naj se takšni ukrepi izvajajo strogo v skladu s standardi pravne države in človekovih pravic, vključno s pravico do zasebnosti in varstva podatkov;

| 16. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj spodbujata demokratični nadzor varnostnih in obveščevalnih služb v svojem političnem dialogu s tretjimi državami, kakor tudi pri razvoju programov čezmejnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj podpre organizacije civilne družbe in zakonodajne organe v tretjih državah, ki si prizadevajo o krepiti nadzor, preglednost in odgovornost domačih varnostnih služb; poziva, naj se konkretne zaveze v zvezi s tem vključijo v prihodnji akcijski načrt EU za človekove pravice in demokratizacijo; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj spodbujata demokratični nadzor varnostnih in obveščevalnih služb v svojem političnem dialogu s tretjimi državami, kakor tudi pri razvoju programov čezmejnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj podpre organizacije civilne družbe in zakonodajne organe v tretjih državah, ki si prizadevajo o krepiti nadzor, preglednost in odgovornost domačih varnostnih služb; poziva, naj se konkretne zaveze v zvezi s tem vključijo v prihodnji akcijski načrt EU za človekove pravice in demokratizacijo;

| 17. | poziva Svet in Komisijo, naj pri vseh stikih s tretjimi državami, tudi pri pristopnih pogajanjih, trgovinskih pogajanjih in dialogih o človekovih pravicah in v diplomatskih odnosih spodbujata digitalne svoboščine ter neomejen dostop do interneta; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet in Komisijo, naj pri vseh stikih s tretjimi državami, tudi pri pristopnih pogajanjih, trgovinskih pogajanjih in dialogih o človekovih pravicah in v diplomatskih odnosih spodbujata digitalne svoboščine ter neomejen dostop do interneta;

| 18. | se zaveda, da je internet postal javni prostor in trg, za katera sta prost pretok informacij in dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije nepogrešljiva; zato poudarja, da je treba sočasno pospeševati in zaščititi digitalno svobodo in prosto trgovino; |
| --- | --- |

18.

se zaveda, da je internet postal javni prostor in trg, za katera sta prost pretok informacij in dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije nepogrešljiva; zato poudarja, da je treba sočasno pospeševati in zaščititi digitalno svobodo in prosto trgovino;

| 19. | poziva, naj se v vse sporazume s tretjimi državami vključijo klavzule, v katerih bo izrecno navedeno, da je treba spodbujati, zagotoviti in spoštovati digitalne svoboščine, nevtralnost omrežja, necenzuriran in neomejen dostop do interneta, pravico do zasebnosti in varstvo podatkov; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj se v vse sporazume s tretjimi državami vključijo klavzule, v katerih bo izrecno navedeno, da je treba spodbujati, zagotoviti in spoštovati digitalne svoboščine, nevtralnost omrežja, necenzuriran in neomejen dostop do interneta, pravico do zasebnosti in varstvo podatkov;

| 20. | poziva EU, naj nasprotuje kriminalizaciji uporabe orodij za šifriranje, izogibanje cenzuri in zasebnost s strani zagovornikov človekovih pravic, tako da zavrne omejitev uporabe šifriranja znotraj EU, in naj oporeka vladam tretjih držav, ki vlagajo takšne obtožbe proti zagovornikom človekovih pravic; |
| --- | --- |

20.

poziva EU, naj nasprotuje kriminalizaciji uporabe orodij za šifriranje, izogibanje cenzuri in zasebnost s strani zagovornikov človekovih pravic, tako da zavrne omejitev uporabe šifriranja znotraj EU, in naj oporeka vladam tretjih držav, ki vlagajo takšne obtožbe proti zagovornikom človekovih pravic;

| 21. | poziva EU, naj nasprotuje kriminalizaciji uporabe orodij za šifriranje, proti cenzuri in za zasebnost, tako da zavrne omejitev uporabe šifriranja znotraj EU in oporeka vladam tretjih držav, ki takšna orodja kriminalizirajo; |
| --- | --- |

21.

poziva EU, naj nasprotuje kriminalizaciji uporabe orodij za šifriranje, proti cenzuri in za zasebnost, tako da zavrne omejitev uporabe šifriranja znotraj EU in oporeka vladam tretjih držav, ki takšna orodja kriminalizirajo;

| 22. | poudarja, da je treba za učinkovito razvojno politiko EU in politiko EU na področju človekovih pravic vanju vključiti informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter premostiti digitalno vrzel, tako da se zagotovi osnovna tehnološka infrastruktura, poenostavi dostop do znanja in informacij in tako spodbudijo digitalne veščine ter spodbudi uporaba odprtih standardov v dokumentih in uporaba brezplačne in odprtokodne programske opreme, če je to primerno, da se zagotovita odprtost in preglednost (zlasti v javnih institucijah), vključno z zaščito varstva podatkov na digitalnem področju po vsem svetu, kot tudi boljše razumevanje morebitnih tveganj in koristi informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba za učinkovito razvojno politiko EU in politiko EU na področju človekovih pravic vanju vključiti informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter premostiti digitalno vrzel, tako da se zagotovi osnovna tehnološka infrastruktura, poenostavi dostop do znanja in informacij in tako spodbudijo digitalne veščine ter spodbudi uporaba odprtih standardov v dokumentih in uporaba brezplačne in odprtokodne programske opreme, če je to primerno, da se zagotovita odprtost in preglednost (zlasti v javnih institucijah), vključno z zaščito varstva podatkov na digitalnem področju po vsem svetu, kot tudi boljše razumevanje morebitnih tveganj in koristi informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| 23. | poziva Komisijo, naj podpre odpravo digitalnih ovir za invalide; meni, da je zelo pomembno, da so politike EU na področju razvoja in spodbujanja človekovih pravic v svetu namenjene zmanjšanju digitalnega razkoraka za invalide in zagotavljanju širšega okvira pravic, zlasti kar zadeva dostop do znanja, digitalno udeležbo in vključenost v nove gospodarske in socialne priložnosti, ki jih ustvarja internet; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj podpre odpravo digitalnih ovir za invalide; meni, da je zelo pomembno, da so politike EU na področju razvoja in spodbujanja človekovih pravic v svetu namenjene zmanjšanju digitalnega razkoraka za invalide in zagotavljanju širšega okvira pravic, zlasti kar zadeva dostop do znanja, digitalno udeležbo in vključenost v nove gospodarske in socialne priložnosti, ki jih ustvarja internet;

| 24. | poudarja, da lahko zakonito digitalno zbiranje in širjenje dokazov o kršitvah človekovih pravic prispeva k vsesplošnemu boju zoper nekaznovanost in terorizem; meni, da bi moralo biti to gradivo v skladu z mednarodnim (kazenskim) pravom v utemeljenih primerih dopusten dokaz v sodnih postopkih, in sicer v skladu z mednarodnimi, regionalnimi in ustavnimi zaščitnimi mehanizmi; priporoča, naj se na področju mednarodnega kazenskega prava oblikujejo mehanizmi za uvedbo postopkov, s katerimi se takšni podatki overijo in zberejo kot dokaz za uporabo v sodnih postopkih; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da lahko zakonito digitalno zbiranje in širjenje dokazov o kršitvah človekovih pravic prispeva k vsesplošnemu boju zoper nekaznovanost in terorizem; meni, da bi moralo biti to gradivo v skladu z mednarodnim (kazenskim) pravom v utemeljenih primerih dopusten dokaz v sodnih postopkih, in sicer v skladu z mednarodnimi, regionalnimi in ustavnimi zaščitnimi mehanizmi; priporoča, naj se na področju mednarodnega kazenskega prava oblikujejo mehanizmi za uvedbo postopkov, s katerimi se takšni podatki overijo in zberejo kot dokaz za uporabo v sodnih postopkih;

| 25. | obžaluje, da se nekatere informacijske in komunikacijske tehnologije ter storitve iz EU prodajajo in jih lahko posamezniki, podjetja in organi v tretjih državah uporabljajo za namene, ki kršijo človekove pravice s cenzuriranjem, množičnim nadzorom, motenjem, prestrezanjem in spremljanjem ter z sledenjem državljanov in njihove uporabe (mobilnih) telefonskih omrežij in interneta; je zaskrbljen, ker bi lahko nekatera podjetja s sedežem v EU zagotavljale tehnologije in storitve, ki omogočajo tako kršenje človekovih pravic; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da se nekatere informacijske in komunikacijske tehnologije ter storitve iz EU prodajajo in jih lahko posamezniki, podjetja in organi v tretjih državah uporabljajo za namene, ki kršijo človekove pravice s cenzuriranjem, množičnim nadzorom, motenjem, prestrezanjem in spremljanjem ter z sledenjem državljanov in njihove uporabe (mobilnih) telefonskih omrežij in interneta; je zaskrbljen, ker bi lahko nekatera podjetja s sedežem v EU zagotavljale tehnologije in storitve, ki omogočajo tako kršenje človekovih pravic;

| 26. | ugotavlja, da grožnje za varnost Evropske unije, njenih držav članic in tretjih držav pogosto prihajajo od posameznikov ali majhnih skupin, ki za načrtovanje in izvedbo napadov uporabljajo omrežja za digitalno komunikacijo, in da je treba orodja in taktike za izničenje takšnih groženj nenehno pregledovati in posodabljati; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da grožnje za varnost Evropske unije, njenih držav članic in tretjih držav pogosto prihajajo od posameznikov ali majhnih skupin, ki za načrtovanje in izvedbo napadov uporabljajo omrežja za digitalno komunikacijo, in da je treba orodja in taktike za izničenje takšnih groženj nenehno pregledovati in posodabljati;

| 27. | meni, da je množični nadzor, ki ni upravičen s povečanim tveganjem zaradi terorističnih napadov in groženj, v nasprotju z načeloma nujnosti in sorazmernosti, zato predstavlja kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

27.

meni, da je množični nadzor, ki ni upravičen s povečanim tveganjem zaradi terorističnih napadov in groženj, v nasprotju z načeloma nujnosti in sorazmernosti, zato predstavlja kršitev človekovih pravic;

| 28. | poziva države članice, naj spodbujajo poln demokratični nadzor nad operacijami obveščevalnih služb v tretjih državah, da preveri, ali te službe pri svojem delovanju v celoti spoštujejo načelo pravne države, ter kaznuje službe in posameznike, ki nezakonito delujejo; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj spodbujajo poln demokratični nadzor nad operacijami obveščevalnih služb v tretjih državah, da preveri, ali te službe pri svojem delovanju v celoti spoštujejo načelo pravne države, ter kaznuje službe in posameznike, ki nezakonito delujejo;

| 29. | glede na povečano sodelovanje in izmenjavo informacij med državami članicami in tretjimi državami – vključno z uporabo digitalnega nadzora – spodbuja države članice, naj zagotovijo demokratični nadzor nad temi službami in njihovimi dejavnostmi s pomočjo ustreznega notranjega, izvršnega, sodnega in neodvisnega parlamentarnega nadzora; |
| --- | --- |

29.

glede na povečano sodelovanje in izmenjavo informacij med državami članicami in tretjimi državami – vključno z uporabo digitalnega nadzora – spodbuja države članice, naj zagotovijo demokratični nadzor nad temi službami in njihovimi dejavnostmi s pomočjo ustreznega notranjega, izvršnega, sodnega in neodvisnega parlamentarnega nadzora;

| 30. | poudarja, da bi bilo treba v okviru prava EU sprejeti načela družbene odgovornosti gospodarskih družb in merila „vgrajenih človekovih pravic“, pri katerih gre za tehnološke rešitve in inovacije za zaščito človekovih pravic, s čimer bi zagotovili, da bodo ponudniki internetnih storitev, razvijalci programske opreme, proizvajalci strojne opreme, družabna omrežja/mediji, ponudniki mobilne telefonije in drugi upoštevali človekove pravice končnih uporabnikov na svetovni ravni; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bi bilo treba v okviru prava EU sprejeti načela družbene odgovornosti gospodarskih družb in merila „vgrajenih človekovih pravic“, pri katerih gre za tehnološke rešitve in inovacije za zaščito človekovih pravic, s čimer bi zagotovili, da bodo ponudniki internetnih storitev, razvijalci programske opreme, proizvajalci strojne opreme, družabna omrežja/mediji, ponudniki mobilne telefonije in drugi upoštevali človekove pravice končnih uporabnikov na svetovni ravni;

| 31. | poziva EU, naj zagotovi večjo preglednost v odnosu med mobilnimi operaterji in ponudniki internetnih storitev ter vladami ter naj k temu poziva v svojih odnosih s tretjimi državami z zahtevo, da operaterji in ponudniki internetnih storitev letno objavljajo podrobna poročila o preglednosti, vključno s poročili o dejavnostih, ki so jih zahtevale oblasti, in finančnimi povezavami med javnimi organi in operaterji/ponudniki internetnih storitev; |
| --- | --- |

31.

poziva EU, naj zagotovi večjo preglednost v odnosu med mobilnimi operaterji in ponudniki internetnih storitev ter vladami ter naj k temu poziva v svojih odnosih s tretjimi državami z zahtevo, da operaterji in ponudniki internetnih storitev letno objavljajo podrobna poročila o preglednosti, vključno s poročili o dejavnostih, ki so jih zahtevale oblasti, in finančnimi povezavami med javnimi organi in operaterji/ponudniki internetnih storitev;

| 32. | opozarja korporativne akterje, da so odgovorni za spoštovanje človekovih pravic pri vsem svojem delovanju po svetu, ne glede na to, kje se nahajajo njihovi uporabniki in ali država gostiteljica izpolnjuje svoje obveznosti s področja človekovih pravic; poziva podjetja IKT, zlasti tista s sedežem v EU, naj izvajajo vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, tudi z vzpostavitvijo politike potrebne skrbnosti in zaščitnih ukrepov za upravljanje tveganja ter zagotavljanjem učinkovitih protiukrepov v primeru, da so njihove dejavnosti povzročile negativne učinke na področju človekovih pravic ali prispevale k takim učinkom; |
| --- | --- |

32.

opozarja korporativne akterje, da so odgovorni za spoštovanje človekovih pravic pri vsem svojem delovanju po svetu, ne glede na to, kje se nahajajo njihovi uporabniki in ali država gostiteljica izpolnjuje svoje obveznosti s področja človekovih pravic; poziva podjetja IKT, zlasti tista s sedežem v EU, naj izvajajo vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, tudi z vzpostavitvijo politike potrebne skrbnosti in zaščitnih ukrepov za upravljanje tveganja ter zagotavljanjem učinkovitih protiukrepov v primeru, da so njihove dejavnosti povzročile negativne učinke na področju človekovih pravic ali prispevale k takim učinkom;

| 33. | poudarja, da je treba na ravni EU učinkoviteje izvajati in spremljati uredbe EU in sankcije, ki zadevajo IKT, vključno z uporabo vseobsegajočih mehanizmov, in s tem zagotoviti, da bodo države članice spoštovale zakonodajo in se bodo ohranili enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba na ravni EU učinkoviteje izvajati in spremljati uredbe EU in sankcije, ki zadevajo IKT, vključno z uporabo vseobsegajočih mehanizmov, in s tem zagotoviti, da bodo države članice spoštovale zakonodajo in se bodo ohranili enaki konkurenčni pogoji;

| 34. | poudarja, da je spoštovanje temeljnih pravic bistvena sestavina uspešnih protiterorističnih politik, tudi z uporabo tehnologij za digitalni nadzor; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je spoštovanje temeljnih pravic bistvena sestavina uspešnih protiterorističnih politik, tudi z uporabo tehnologij za digitalni nadzor;

| 35. | pozdravlja sklep zasedanja o Wassenaarskem sporazumu decembra 2013 o nadzoru izvoza na področjih orodij za nadzor, kazenski pregon in zbiranje obveščevalnih podatkov ter sistemov za mrežni nadzor; opozarja, da je ureditev EU za blago z dvojno rabo, tj. uredba EU o dvojni rabi, še vedno nepopolna, ko gre za učinkovit in sistematičen nadzor izvoza škodljivih tehnologij IKT v nedemokratične države; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja sklep zasedanja o Wassenaarskem sporazumu decembra 2013 o nadzoru izvoza na področjih orodij za nadzor, kazenski pregon in zbiranje obveščevalnih podatkov ter sistemov za mrežni nadzor; opozarja, da je ureditev EU za blago z dvojno rabo, tj. uredba EU o dvojni rabi, še vedno nepopolna, ko gre za učinkovit in sistematičen nadzor izvoza škodljivih tehnologij IKT v nedemokratične države;

| 36. | poziva Komisijo, naj glede na bližnji pregled in prenovo politike glede dvojne rabe hitro pripravi predloge za pametne in učinkovite politike za omejitev in urejanje komercialnega izvoza storitev na področju uvajanja in uporabe tako imenovanih tehnologij z dvojno rabo, ki bodo obravnavale potencialno škodljivi izvoz izdelkov in storitev IKT v tretje države, kot je bilo aprila 2014 dogovorjeno v skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; poziva Komisijo, naj vanj vključi učinkovite zaščitne ukrepe, da bi preprečili morebitne škodljive učinke tega nadzora izvoza na raziskave, vključno z znanstvenimi raziskavami in raziskavami na področju informacijsko-tehnološke varnosti; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj glede na bližnji pregled in prenovo politike glede dvojne rabe hitro pripravi predloge za pametne in učinkovite politike za omejitev in urejanje komercialnega izvoza storitev na področju uvajanja in uporabe tako imenovanih tehnologij z dvojno rabo, ki bodo obravnavale potencialno škodljivi izvoz izdelkov in storitev IKT v tretje države, kot je bilo aprila 2014 dogovorjeno v skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; poziva Komisijo, naj vanj vključi učinkovite zaščitne ukrepe, da bi preprečili morebitne škodljive učinke tega nadzora izvoza na raziskave, vključno z znanstvenimi raziskavami in raziskavami na področju informacijsko-tehnološke varnosti;

| 37. | poudarja, da bi morala biti Komisija zmožna čim prej zagotoviti pravilne in najnovejše informacije o zakonitosti ali morebitnih škodljivih učinkih potencialnih transakcij podjetjem, ki se sprašujejo, ali naj zaprosijo za izvozno dovoljenje; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi morala biti Komisija zmožna čim prej zagotoviti pravilne in najnovejše informacije o zakonitosti ali morebitnih škodljivih učinkih potencialnih transakcij podjetjem, ki se sprašujejo, ali naj zaprosijo za izvozno dovoljenje;

| 38. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge o pregledu, kako bi lahko standarde EU glede IKT uporabili za preprečevanje morebitnih škodljivih posledic izvoza teh tehnologij ali drugih storitev v tretje države, kjer konceptov, kot je „zakonito prestrezanje“, ni mogoče obravnavati kot enakovredne tistim v Evropski uniji ali kjer so na primer razmere na področju človekovih pravic slabe ali ne veljajo načela pravne države; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge o pregledu, kako bi lahko standarde EU glede IKT uporabili za preprečevanje morebitnih škodljivih posledic izvoza teh tehnologij ali drugih storitev v tretje države, kjer konceptov, kot je „zakonito prestrezanje“, ni mogoče obravnavati kot enakovredne tistim v Evropski uniji ali kjer so na primer razmere na področju človekovih pravic slabe ali ne veljajo načela pravne države;

| 39. | znova potrjuje, da morajo standardi EU, zlasti Listina EU o temeljnih pravicah, prevladati pri ocenjevanju incidentov, pri katerih se tehnologije z dvojno rabo uporabljajo tako, da se lahko omejujejo človekove pravice; |
| --- | --- |

39.

znova potrjuje, da morajo standardi EU, zlasti Listina EU o temeljnih pravicah, prevladati pri ocenjevanju incidentov, pri katerih se tehnologije z dvojno rabo uporabljajo tako, da se lahko omejujejo človekove pravice;

| 40. | poziva k oblikovanju politik, s katerimi bi uredili prodajo varnostnih vrzeli v informacijski tehnologiji (t. i. „zero-day exploits“) in preprečili njihovo uporabo za kibernetske napade ali za nepooblaščen dostop do naprav, ki bi vodil do kršenja človekovih pravic, ne da bi takšni predpisi pomembno vplivali na akademske ali druge raziskave varnosti, ki se izvajajo v dobri veri; |
| --- | --- |

40.

poziva k oblikovanju politik, s katerimi bi uredili prodajo varnostnih vrzeli v informacijski tehnologiji (t. i. „zero-day exploits“) in preprečili njihovo uporabo za kibernetske napade ali za nepooblaščen dostop do naprav, ki bi vodil do kršenja človekovih pravic, ne da bi takšni predpisi pomembno vplivali na akademske ali druge raziskave varnosti, ki se izvajajo v dobri veri;

| 41. | obžaluje, da so nekatera evropska podjetja in mednarodna podjetja, ki trgujejo s tehnologijami z dvojno rabo s potencialno škodljivimi učinki na človekove pravice in poslujejo v EU, dejavna v državah z režimi, ki kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

41.

obžaluje, da so nekatera evropska podjetja in mednarodna podjetja, ki trgujejo s tehnologijami z dvojno rabo s potencialno škodljivimi učinki na človekove pravice in poslujejo v EU, dejavna v državah z režimi, ki kršijo človekove pravice;

| 42. | poziva Komisijo, naj podjetja, ki sodelujejo pri takšnih dejavnostih, izključi iz postopkov javnih naročil EU, financiranja raziskav in razvoja ter vsakršne druge finančne podpore; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj podjetja, ki sodelujejo pri takšnih dejavnostih, izključi iz postopkov javnih naročil EU, financiranja raziskav in razvoja ter vsakršne druge finančne podpore;

| 43. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost posveti vidikom človekovih pravic v postopkih javnih naročil za tehnološko opremo, zlasti v državah z nezanesljivimi praksami na tem področju; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj posebno pozornost posveti vidikom človekovih pravic v postopkih javnih naročil za tehnološko opremo, zlasti v državah z nezanesljivimi praksami na tem področju;

| 44. | poziva Komisijo in Svet, naj na forumih o upravljanju interneta dejavno zagovarjata odprti internet, procese odločanja z več deležniki, nevtralnost omrežja, digitalne svoboščine in zaščitne ukrepe za varstvo podatkov v tretjih državah; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in Svet, naj na forumih o upravljanju interneta dejavno zagovarjata odprti internet, procese odločanja z več deležniki, nevtralnost omrežja, digitalne svoboščine in zaščitne ukrepe za varstvo podatkov v tretjih državah;

| 45. | obsoja slabljenje in spodkopavanje protokolov in izdelkov za šifriranje, zlasti s strani obveščevalnih služb, ki želijo prestrezati šifrirana sporočila; |
| --- | --- |

45.

obsoja slabljenje in spodkopavanje protokolov in izdelkov za šifriranje, zlasti s strani obveščevalnih služb, ki želijo prestrezati šifrirana sporočila;

| 46. | svari pred privatizacijo kazenskega pregona prek internetnih podjetij in ponudnikov internetnih storitev; |
| --- | --- |

46.

svari pred privatizacijo kazenskega pregona prek internetnih podjetij in ponudnikov internetnih storitev;

| 47. | poziva k pojasnitvi predpisov in standardov, ki jih zasebni akterji uporabljajo za razvoj svojih sistemov; |
| --- | --- |

47.

poziva k pojasnitvi predpisov in standardov, ki jih zasebni akterji uporabljajo za razvoj svojih sistemov;

| 48. | opozarja na pomembnost ocenjevanja okoliščin, v katerih se tehnologije uporabljajo, da bi v celoti razumeli njihov vpliv na človekove pravice; |
| --- | --- |

48.

opozarja na pomembnost ocenjevanja okoliščin, v katerih se tehnologije uporabljajo, da bi v celoti razumeli njihov vpliv na človekove pravice;

| 49. | izrecno poziva k širjenju orodij, ki omogočajo anonimno in/ali psevdonimno uporabo interneta, in oporekanju enostranskemu pogledu, da takšna orodja služijo edino kriminalnim dejavnostim, ne omogočajo pa delovanja aktivistov za človekove pravice zunaj in znotraj EU; |
| --- | --- |

49.

izrecno poziva k širjenju orodij, ki omogočajo anonimno in/ali psevdonimno uporabo interneta, in oporekanju enostranskemu pogledu, da takšna orodja služijo edino kriminalnim dejavnostim, ne omogočajo pa delovanja aktivistov za človekove pravice zunaj in znotraj EU;

| 50. | poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj na mednarodni ravni in v okviru večstranskih izvoznih nadzornih režimov in drugih mednarodnih organov razvijejo pametne in učinkovite politike za urejanje izvoza tehnologij z dvojno rabo, ki bodo obravnavale potencialno škodljiv izvoz izdelkov in storitev IKT; |
| --- | --- |

50.

poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj na mednarodni ravni in v okviru večstranskih izvoznih nadzornih režimov in drugih mednarodnih organov razvijejo pametne in učinkovite politike za urejanje izvoza tehnologij z dvojno rabo, ki bodo obravnavale potencialno škodljiv izvoz izdelkov in storitev IKT;

| 51. | poudarja, da regulativne spremembe, namenjene povečanju učinkovitosti nadzora izvoza prenosa nematerialne tehnologije, ne smejo ovirati zakonitih raziskav in dostopa do informacij ter njihove izmenjave in da morebitni ukrepi, kot je uporaba splošnih izvoznih dovoljenj EU za raziskave tehnologij z dvojno rabo, ne smejo negativno vplivati na posameznike in MSP; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da regulativne spremembe, namenjene povečanju učinkovitosti nadzora izvoza prenosa nematerialne tehnologije, ne smejo ovirati zakonitih raziskav in dostopa do informacij ter njihove izmenjave in da morebitni ukrepi, kot je uporaba splošnih izvoznih dovoljenj EU za raziskave tehnologij z dvojno rabo, ne smejo negativno vplivati na posameznike in MSP;

| 52. | poziva države članice, naj zagotovijo, da sedanje in prihodnje politike nadzora izvoza ne bodo omejevale dejavnosti zakonitih raziskovalcev varnosti in da se bo nadzor izvoza uporabljal v dobri veri ter izključno za jasno opredeljene tehnologije, namenjene množičnemu nadzoru, cenzuri, motenju signala, prestrezanju ali spremljanju, ter sledenju državljanom in njihovim aktivnostim v (mobilnih) telefonskih omrežjih; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj zagotovijo, da sedanje in prihodnje politike nadzora izvoza ne bodo omejevale dejavnosti zakonitih raziskovalcev varnosti in da se bo nadzor izvoza uporabljal v dobri veri ter izključno za jasno opredeljene tehnologije, namenjene množičnemu nadzoru, cenzuri, motenju signala, prestrezanju ali spremljanju, ter sledenju državljanom in njihovim aktivnostim v (mobilnih) telefonskih omrežjih;

| 53. | opozarja, da brezžične tehnologije zankastih omrežij ad hoc ponujajo velik potencial za zagotavljanje podpornih omrežij na območjih, kjer internet ni na voljo ali je blokiran, in lahko pripomorejo k spodbujanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

53.

opozarja, da brezžične tehnologije zankastih omrežij ad hoc ponujajo velik potencial za zagotavljanje podpornih omrežij na območjih, kjer internet ni na voljo ali je blokiran, in lahko pripomorejo k spodbujanju človekovih pravic;

| 54. | poziva Komisijo, naj določi neodvisno skupino strokovnjakov, ki lahko izvede oceno učinka človekovih pravic na obstoječe standarde EU za IKT z namenom oblikovanja priporočil za prilagoditve, ki bodo okrepile varstvo človekovih pravic, zlasti ko gre za izvoz sistemov; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj določi neodvisno skupino strokovnjakov, ki lahko izvede oceno učinka človekovih pravic na obstoječe standarde EU za IKT z namenom oblikovanja priporočil za prilagoditve, ki bodo okrepile varstvo človekovih pravic, zlasti ko gre za izvoz sistemov;

| 55. | priznava, da tehnološki razvoj predstavlja izziv za pravne sisteme, ki se morajo prilagoditi novim razmeram; poudarja pomembnost tega, da zakonodajalci namenijo več pozornosti vprašanjem, ki so povezana z digitalnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

55.

priznava, da tehnološki razvoj predstavlja izziv za pravne sisteme, ki se morajo prilagoditi novim razmeram; poudarja pomembnost tega, da zakonodajalci namenijo več pozornosti vprašanjem, ki so povezana z digitalnim gospodarstvom;

| 56. | poziva Komisijo, naj vključi civilno družbo in neodvisne strokovnjake s področja IKT v tretjih državah, tudi raziskovalce na področju varnosti, saj se bo tako zagotovilo najnovejše strokovno znanje, kar naj bi privedlo do oblikovanja politik, pripravljenih na izzive prihodnosti; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj vključi civilno družbo in neodvisne strokovnjake s področja IKT v tretjih državah, tudi raziskovalce na področju varnosti, saj se bo tako zagotovilo najnovejše strokovno znanje, kar naj bi privedlo do oblikovanja politik, pripravljenih na izzive prihodnosti;

| 57. | poudarja, da se je treba izogibati neželenim posledicam, kot je omejevanje ali oviranje znanstvenih in drugih vrst raziskav in razvoja, ki se izvajajo v dobri veri, izmenjave informacij in dostopa do njih, razvoja znanja o varnosti ali izvoza tehnologij, ki so v interesu pridobivanja potrebnih digitalnih znanj in spretnosti ter spodbujanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da se je treba izogibati neželenim posledicam, kot je omejevanje ali oviranje znanstvenih in drugih vrst raziskav in razvoja, ki se izvajajo v dobri veri, izmenjave informacij in dostopa do njih, razvoja znanja o varnosti ali izvoza tehnologij, ki so v interesu pridobivanja potrebnih digitalnih znanj in spretnosti ter spodbujanja človekovih pravic;

| 58. | meni, da sodelovanje na digitalnem področju med vladami in zasebnimi akterji po vsem svetu zahteva jasen sistem nadzora in ravnotežja, ki vključuje Forum o upravljanju interneta, ter ne sme privesti do spodkopavanja demokratičnega in sodnega nadzora; |
| --- | --- |

58.

meni, da sodelovanje na digitalnem področju med vladami in zasebnimi akterji po vsem svetu zahteva jasen sistem nadzora in ravnotežja, ki vključuje Forum o upravljanju interneta, ter ne sme privesti do spodkopavanja demokratičnega in sodnega nadzora;

| 59. | ugotavlja, da prostovoljni pristop ne zadostuje in so potrebni zavezujoči ukrepi, da bi podjetja spodbudili, naj upoštevajo stanje na področju človekovih pravic v državi, preden začnejo v njej prodajati svoje izdelke, in naj ocenijo, kako bodo njihove tehnologije vplivale na zagovornike človekovih pravic in kritike vlade; |
| --- | --- |

59.

ugotavlja, da prostovoljni pristop ne zadostuje in so potrebni zavezujoči ukrepi, da bi podjetja spodbudili, naj upoštevajo stanje na področju človekovih pravic v državi, preden začnejo v njej prodajati svoje izdelke, in naj ocenijo, kako bodo njihove tehnologije vplivale na zagovornike človekovih pravic in kritike vlade;

| 60. | meni, da je treba izvoz zelo občutljivega blaga preveriti, preden zapusti EU, in da so v primeru kršitev potrebne kazni; |
| --- | --- |

60.

meni, da je treba izvoz zelo občutljivega blaga preveriti, preden zapusti EU, in da so v primeru kršitev potrebne kazni;

| 61. | poziva, naj ima vsak posameznik pravico do šifriranja in naj se ustvarijo pogoji, ki so potrebni za izvajanje šifriranja; meni, da mora biti nadzor stvar končnega uporabnika, pri čemer bi moral biti ta tudi usposobljen za ustrezno izvajanje takšnega nadzora; |
| --- | --- |

61.

poziva, naj ima vsak posameznik pravico do šifriranja in naj se ustvarijo pogoji, ki so potrebni za izvajanje šifriranja; meni, da mora biti nadzor stvar končnega uporabnika, pri čemer bi moral biti ta tudi usposobljen za ustrezno izvajanje takšnega nadzora;

| 62. | poziva k uvedbi standardov šifriranja brez posrednikov, ki naj postanejo samoumevni za vse komunikacijske storitve, da bi vladam, obveščevalnim službam in nadzornim organom otežili branje vsebine; |
| --- | --- |

62.

poziva k uvedbi standardov šifriranja brez posrednikov, ki naj postanejo samoumevni za vse komunikacijske storitve, da bi vladam, obveščevalnim službam in nadzornim organom otežili branje vsebine;

| 63. | poudarja posebno odgovornost vladnih obveščevalnih služb za izgradnjo zaupanja in poziva k prenehanju množičnega nadzora; meni, da je treba spremljanje evropskih državljanov prek domačih in tujih obveščevalnih služb obravnavati ter ga ustaviti; |
| --- | --- |

63.

poudarja posebno odgovornost vladnih obveščevalnih služb za izgradnjo zaupanja in poziva k prenehanju množičnega nadzora; meni, da je treba spremljanje evropskih državljanov prek domačih in tujih obveščevalnih služb obravnavati ter ga ustaviti;

| 64. | nasprotuje prodaji in distribuciji evropske tehnologije za nadzor in orodij za cenzuro avtoritarnim režimov, v katerih načelo pravne države ne velja; |
| --- | --- |

64.

nasprotuje prodaji in distribuciji evropske tehnologije za nadzor in orodij za cenzuro avtoritarnim režimov, v katerih načelo pravne države ne velja;

| 65. | poziva k razširitvi možnosti za mednarodno zaščito prijaviteljev nepravilnosti in spodbuja tudi države članice, naj predlagajo zakone za njihovo zaščito; |
| --- | --- |

65.

poziva k razširitvi možnosti za mednarodno zaščito prijaviteljev nepravilnosti in spodbuja tudi države članice, naj predlagajo zakone za njihovo zaščito;

| 66. | poziva, naj se imenuje odposlanec ZN za digitalne svoboščine in varstvo podatkov ter naj se razširijo pristojnosti posebnega predstavnika EU za človekove pravice, tako da bo tudi tehnologija obravnavana z vidika človekovih pravic; |
| --- | --- |

66.

poziva, naj se imenuje odposlanec ZN za digitalne svoboščine in varstvo podatkov ter naj se razširijo pristojnosti posebnega predstavnika EU za človekove pravice, tako da bo tudi tehnologija obravnavana z vidika človekovih pravic;

| 67. | poziva k ukrepom za zagotovitev, da bo zasebnost aktivistov, novinarjev in državljanov varovana povsod po svetu in da se bodo lahko povezovali prek interneta; |
| --- | --- |

67.

poziva k ukrepom za zagotovitev, da bo zasebnost aktivistov, novinarjev in državljanov varovana povsod po svetu in da se bodo lahko povezovali prek interneta;

| 68. | vztraja, da je treba pravico dostopa do interneta priznati kot človekovo pravico, in poziva k ukrepom za odpravo digitalnega razkoraka; |
| --- | --- |

68.

vztraja, da je treba pravico dostopa do interneta priznati kot človekovo pravico, in poziva k ukrepom za odpravo digitalnega razkoraka;

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, in ESZD. |
| --- | --- |

69.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, in ESZD.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.htm.

(2)  http://eeas.europa.eu/delegations/documents/eu_human_rights_guidelines_on_freedom_of_expression_online_and_offline_en.pdf.

(3)  http://www.osce.org/fom/80723?download=true.

(4)  http://www.osce.org/fom/127656?download=true.

(5)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/545/19/PDF/N1454519.pdf?OpenElement.

(6)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session27/Documents/A-HRC-27-37_en.doc.

(7)  http://website-pace.net/documents/19838/1085720/20150126-MassSurveillance-EN.pdf/df5aae25-6cfe-450a-92a6-e903af10b7a2.

(8)  Sprejeto besedilo P7_TA(2014)0230.

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf?v=1392752313000/_/jcr:system/jcr:versionstorage/12/52/13/125213a0-e4bc-4a15-bb96-9930bb8fb6a1/1.3/jcr:frozennode.

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf.

(11)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/2014091e.pdf?expires=1423160236&id=id&accname=ocid194994&checksum=D1FC664FBCEA28FC856AE63932715B3C

(12)  https://www.icann.org/en/system/files/files/annual-report-2013-en.pdf

(13)  COM(2014)0072.

(14)  http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

(15)  UL L 173, 12.6.2014, str. 79.

(16)  UL L 173, 12.6.2014, str. 82.

(17)  COM(2014)0244.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0470.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0274.

(20)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0079.

(21)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0033.

(22)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0076.

(23)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201403/20140307ATT80674/20140307ATT80674EN.pdf.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/51

---

P8_TA(2015)0289

Zaščita finančnih interesov Evropske unije: korak bliže k nadzoru skupne kmetijske politike, ki temelji na rezultatih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije: korak bliže k nadzoru skupne kmetijske politike, ki temelji na rezultatih (2014/2234(INI))

(2017/C 316/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 1/2012 o nekaterih predlogih uredb o skupni kmetijski politiki za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 1/2012 o nekaterih predlogih uredb o skupni kmetijski politiki za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 16/2013 z naslovom „Ocena enotne revizije in zanašanja Komisije na delo nacionalnih revizijskih organov na področju kohezije“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 16/2013 z naslovom „Ocena enotne revizije in zanašanja Komisije na delo nacionalnih revizijskih organov na področju kohezije“,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2013,

| — | ob upoštevanju člen 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člen 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0240/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0240/2015),

| A. | ker so pravila v dveh krogih reform skupne kmetijske politike postala bolj raznolika in zapletena; |
| --- | --- |

A.

ker so pravila v dveh krogih reform skupne kmetijske politike postala bolj raznolika in zapletena;

| B. | ker bolj zapletena pravila povzročijo več napak na terenu; |
| --- | --- |

B.

ker bolj zapletena pravila povzročijo več napak na terenu;

| C. | ker je treba za učinkovito izvajanje skupne kmetijske politike izpolniti njene cilje, obenem pa poskrbeti za medsebojno razumevanje in zaupanje med vsemi institucijami EU ter nacionalnimi in regionalnimi organi; |
| --- | --- |

C.

ker je treba za učinkovito izvajanje skupne kmetijske politike izpolniti njene cilje, obenem pa poskrbeti za medsebojno razumevanje in zaupanje med vsemi institucijami EU ter nacionalnimi in regionalnimi organi;

| D. | ker sta za izpolnitev ciljev skupne kmetijske politike potrebna poenostavitev in zmanjšanje birokracije, da bo reforma te politike učinkovitejša in uspešnejša; |
| --- | --- |

D.

ker sta za izpolnitev ciljev skupne kmetijske politike potrebna poenostavitev in zmanjšanje birokracije, da bo reforma te politike učinkovitejša in uspešnejša;

| E. | ker stroški kontrol in svetovanja deležnikom in kmetom na ravni držav članic trenutno znašajo 4 milijarde EUR letno, z najnovejšo reformo skupne kmetijske politike pa se bodo verjetno še zvišali, tako kot stopnja napak, zlasti z uvedbo ukrepov za večjo prijaznost okolju; |
| --- | --- |

E.

ker stroški kontrol in svetovanja deležnikom in kmetom na ravni držav članic trenutno znašajo 4 milijarde EUR letno, z najnovejšo reformo skupne kmetijske politike pa se bodo verjetno še zvišali, tako kot stopnja napak, zlasti z uvedbo ukrepov za večjo prijaznost okolju;

| F. | ker je reforma leta 2013 prinesla veliko spremembo glede tega, katere podatke morajo kmetje predložiti pri vlaganju prošenj in utemeljevanju zahtevkov, ter določila nove zahteve, ki povečujejo tveganje za napake v začetni fazi učenja in prilagajanja; |
| --- | --- |

F.

ker je reforma leta 2013 prinesla veliko spremembo glede tega, katere podatke morajo kmetje predložiti pri vlaganju prošenj in utemeljevanju zahtevkov, ter določila nove zahteve, ki povečujejo tveganje za napake v začetni fazi učenja in prilagajanja;

| G. | ker izvajalcev dejavnosti ne bi smeli obremeniti z nesorazmernim številom inšpekcij; |
| --- | --- |

G.

ker izvajalcev dejavnosti ne bi smeli obremeniti z nesorazmernim številom inšpekcij;

| H. | ker je treba izpolniti cilje skupne kmetijske politike, medtem ko je treba za njeno učinkovito izvajanje zagotoviti medsebojno razumevanje in zaupanje vseh institucij EU ter nacionalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

H.

ker je treba izpolniti cilje skupne kmetijske politike, medtem ko je treba za njeno učinkovito izvajanje zagotoviti medsebojno razumevanje in zaupanje vseh institucij EU ter nacionalnih in regionalnih organov;

| I. | ker se kmete spodbuja, naj na primer skrbijo za varstvo krajine, biotsko raznovrstnost na kmetijskih površinah in podnebno stabilnost, čeprav nimajo nobene tržne vrednosti; |
| --- | --- |

I.

ker se kmete spodbuja, naj na primer skrbijo za varstvo krajine, biotsko raznovrstnost na kmetijskih površinah in podnebno stabilnost, čeprav nimajo nobene tržne vrednosti;

| J. | ker je stroške kontrol ter svetovanja za deležnike in kmete na ravni držav članic trenutno mogoče oceniti na 4 milijarde EUR; poudarja, da je treba stroške kontrol in birokratsko breme, ki ga pomenijo, čim bolj zmanjšati; |
| --- | --- |

J.

ker je stroške kontrol ter svetovanja za deležnike in kmete na ravni držav članic trenutno mogoče oceniti na 4 milijarde EUR; poudarja, da je treba stroške kontrol in birokratsko breme, ki ga pomenijo, čim bolj zmanjšati;

| K. | ker kontrole na podlagi uspešnosti lahko postanejo koristna metodologija, na strani upravnih teles pa sta potrebna stabilnost in podporni pristop, da se v odnosih s končnimi upravičenci vzpostavi zaupanje; kljub temu znova opozarja, da za kmetijska gospodarstva v EU, ki so različnih vrst in velikosti, ni mogoče uporabiti enotnega sistema; |
| --- | --- |

K.

ker kontrole na podlagi uspešnosti lahko postanejo koristna metodologija, na strani upravnih teles pa sta potrebna stabilnost in podporni pristop, da se v odnosih s končnimi upravičenci vzpostavi zaupanje; kljub temu znova opozarja, da za kmetijska gospodarstva v EU, ki so različnih vrst in velikosti, ni mogoče uporabiti enotnega sistema;

| L. | ker naj bi z ekološkimi ukrepi, ki jih je uvedla zadnja reforma skupne kmetijske politike, dosegli večjo kmetijsko trajnostnost, in sicer z naslednjimi instrumenti:






  — | poenostavljeno in bolje usmerjeno navzkrižno skladnostjo; |
| --- | --- | --- |

L.

ker naj bi z ekološkimi ukrepi, ki jih je uvedla zadnja reforma skupne kmetijske politike, dosegli večjo kmetijsko trajnostnost, in sicer z naslednjimi instrumenti:

—

poenostavljeno in bolje usmerjeno navzkrižno skladnostjo;

| — | zelenimi neposrednimi izplačili in prostovoljnimi ukrepi, ki pri razvoju podeželja koristijo okolju in blažijo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

—

zelenimi neposrednimi izplačili in prostovoljnimi ukrepi, ki pri razvoju podeželja koristijo okolju in blažijo podnebne spremembe;

| M. | ker je generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (1) ocenil, da je treba za nekatere plačilne agencije izreči 51 pridržkov; |
| --- | --- |

M.

ker je generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (1) ocenil, da je treba za nekatere plačilne agencije izreči 51 pridržkov;

| 1. | se strinja z mnenjem Računskega sodišča, da je „ureditev za porabo na področju skupne kmetijske politike v obdobju 2014–2020 še vedno kompleksna“ (2); vseeno opozarja, da je skupna kmetijska politika kompleksna zaradi raznolikosti kmetijstva v Evropi, poenostavitev pa ne sme privesti do razgradnje sprejetih instrumentov; |
| --- | --- |

1.

se strinja z mnenjem Računskega sodišča, da je „ureditev za porabo na področju skupne kmetijske politike v obdobju 2014–2020 še vedno kompleksna“ (2); vseeno opozarja, da je skupna kmetijska politika kompleksna zaradi raznolikosti kmetijstva v Evropi, poenostavitev pa ne sme privesti do razgradnje sprejetih instrumentov;

| 2. | poziva k skupni kmetijski politiki z manj birokracije, da bi zmanjšali stopnjo napak, ter k vzpostavitvi instrumentov, ki bodo omogočali razlikovanje med napakami in goljufijami; |
| --- | --- |

2.

poziva k skupni kmetijski politiki z manj birokracije, da bi zmanjšali stopnjo napak, ter k vzpostavitvi instrumentov, ki bodo omogočali razlikovanje med napakami in goljufijami;

| 3. | poziva, da se pri preučevanju ugotovitev pregledov in nalaganju morebitnih kazni razlikuje med nenamernimi pomanjkljivostmi in primeri goljufij, saj pomanjkljivosti praviloma ne povzročajo finančne škode davkoplačevalcem; |
| --- | --- |

3.

poziva, da se pri preučevanju ugotovitev pregledov in nalaganju morebitnih kazni razlikuje med nenamernimi pomanjkljivostmi in primeri goljufij, saj pomanjkljivosti praviloma ne povzročajo finančne škode davkoplačevalcem;

| 4. | poziva k manj birokratski skupni kmetijski politiki, ki jo je mogoče jasno izvajati in tolmačiti, da bi zmanjšali stopnjo napak in vzpostavili instrumente, ki bodo omogočali razlikovanje med napakami in goljufijami, ob hkratnem zagotavljanju, da bodo kmetje še vedno zmožni zagotavljati ključno proizvodnjo hrane, ki je v osrčju te politike; meni, da je nadaljnje odpravljanje zapletenosti in poenostavljanje skupne kmetijske politike eden od ključnih elementov za privabljanje novih akterjev v kmetijski sektor, pa tudi za ohranjanje teh akterjev ter njihovega znanja in veščin v tem sektorju, s čimer bi zagotovili uspešen kmetijski sektor EU v prihodnje; v zvezi s tem pričakuje odločne ukrepe v okviru programa o boljši pripravi zakonodaje; pozdravlja odločitev Komisije o enomesečnem podaljšanju roka za vložitev zahtevkov za neposredna plačila ter meni, da je to korak k znižanju stopnje napak v skupni kmetijski politiki; |
| --- | --- |

4.

poziva k manj birokratski skupni kmetijski politiki, ki jo je mogoče jasno izvajati in tolmačiti, da bi zmanjšali stopnjo napak in vzpostavili instrumente, ki bodo omogočali razlikovanje med napakami in goljufijami, ob hkratnem zagotavljanju, da bodo kmetje še vedno zmožni zagotavljati ključno proizvodnjo hrane, ki je v osrčju te politike; meni, da je nadaljnje odpravljanje zapletenosti in poenostavljanje skupne kmetijske politike eden od ključnih elementov za privabljanje novih akterjev v kmetijski sektor, pa tudi za ohranjanje teh akterjev ter njihovega znanja in veščin v tem sektorju, s čimer bi zagotovili uspešen kmetijski sektor EU v prihodnje; v zvezi s tem pričakuje odločne ukrepe v okviru programa o boljši pripravi zakonodaje; pozdravlja odločitev Komisije o enomesečnem podaljšanju roka za vložitev zahtevkov za neposredna plačila ter meni, da je to korak k znižanju stopnje napak v skupni kmetijski politiki;

| 5. | poziva k oblikovanju jasnejših smernic za nacionalne organe in kmete, da se zmanjša stopnja napak; |
| --- | --- |

5.

poziva k oblikovanju jasnejših smernic za nacionalne organe in kmete, da se zmanjša stopnja napak;

| 6. | podpira pobudo Komisije o poenostavitvi skupne kmetijske politike s takojšnjo preučitvijo ukrepov, ki jih je mogoče hitro izvesti, saj bi to koristilo kmetom, plačilnim agencijam, institucijam EU in davkoplačevalcem; poziva tudi, da se ob vmesnem pregledu v obravnavo predložijo predlogi sprememb temeljnega zakonodajnega akta za reformo v naslednjem obdobju financiranja; |
| --- | --- |

6.

podpira pobudo Komisije o poenostavitvi skupne kmetijske politike s takojšnjo preučitvijo ukrepov, ki jih je mogoče hitro izvesti, saj bi to koristilo kmetom, plačilnim agencijam, institucijam EU in davkoplačevalcem; poziva tudi, da se ob vmesnem pregledu v obravnavo predložijo predlogi sprememb temeljnega zakonodajnega akta za reformo v naslednjem obdobju financiranja;

| 7. | se boji, da se bo najverjetnejša stopnja napake za neposredna plačila v okviru skupne kmetijske politike, ki jo izračuna Računsko sodišče, v obdobju 2014–2020 povečala, zlasti ker novi okvir za navzkrižno skladnost še ni bil prilagojen zmanjšanju nepotrebne ravni kompleksnosti te politike za organe upravljanja in upravičence; |
| --- | --- |

7.

se boji, da se bo najverjetnejša stopnja napake za neposredna plačila v okviru skupne kmetijske politike, ki jo izračuna Računsko sodišče, v obdobju 2014–2020 povečala, zlasti ker novi okvir za navzkrižno skladnost še ni bil prilagojen zmanjšanju nepotrebne ravni kompleksnosti te politike za organe upravljanja in upravičence;

| 8. | spominja, da sta Parlament in Računsko sodišče večkrat poudarila, da je treba vzpostaviti ustrezno ravnovesje med manjšim upravnim bremenom in učinkovitim finančnim nadzorom; |
| --- | --- |

8.

spominja, da sta Parlament in Računsko sodišče večkrat poudarila, da je treba vzpostaviti ustrezno ravnovesje med manjšim upravnim bremenom in učinkovitim finančnim nadzorom;

| 9. | ugotavlja, da stroški kontrol na področju skupne kmetijske politike že znašajo 4 milijarde EUR letno in da se nanašajo na 50 milijonov transakcij in proračun za kmetijstvo v približnem znesku 58 milijard EUR; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da stroški kontrol na področju skupne kmetijske politike že znašajo 4 milijarde EUR letno in da se nanašajo na 50 milijonov transakcij in proračun za kmetijstvo v približnem znesku 58 milijard EUR;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da Komisija daje prednost novi poenostavitvi skupne kmetijske politike in da je najprej predlagala poenostavitev nekaterih delegiranih in izvedbenih aktov; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da Komisija daje prednost novi poenostavitvi skupne kmetijske politike in da je najprej predlagala poenostavitev nekaterih delegiranih in izvedbenih aktov;

| 11. | je bolj naklonjen izboljšanju kakovosti in doslednosti inšpekcijskih pregledov kot povečanju števila kontrol, ki jih na področju kmetijstva izvajajo vse države članice, Komisija in Računsko sodišče; |
| --- | --- |

11.

je bolj naklonjen izboljšanju kakovosti in doslednosti inšpekcijskih pregledov kot povečanju števila kontrol, ki jih na področju kmetijstva izvajajo vse države članice, Komisija in Računsko sodišče;

| 12. | poudarja tudi, da so kontrole jamstvo, da je bil denar iz proračuna EU, namenjen za financiranje instrumentov skupne kmetijske politike, ustrezno porabljen; |
| --- | --- |

12.

poudarja tudi, da so kontrole jamstvo, da je bil denar iz proračuna EU, namenjen za financiranje instrumentov skupne kmetijske politike, ustrezno porabljen;

| 13. | spominja, da naj bi program enotne revizije uvedel eno samo revizijsko verigo od končnih upravičencev do institucij Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

spominja, da naj bi program enotne revizije uvedel eno samo revizijsko verigo od končnih upravičencev do institucij Evropske unije;

| 14. | obžaluje, da program enotne revizije še ni učinkovit in da kontrolni sistemi, ki so jih vzpostavile države članice, ne delujejo z vsemi svojimi zmožnostmi; države članice spominja, da je njihova dolžnost zagotoviti učinkovito prvo raven kontrol, da bi zmanjšale breme za kmete, in da pri uvedbi teh kontrol obstajajo možnosti za prožnost; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da program enotne revizije še ni učinkovit in da kontrolni sistemi, ki so jih vzpostavile države članice, ne delujejo z vsemi svojimi zmožnostmi; države članice spominja, da je njihova dolžnost zagotoviti učinkovito prvo raven kontrol, da bi zmanjšale breme za kmete, in da pri uvedbi teh kontrol obstajajo možnosti za prožnost;

| 15. | v smislu smernic za delovanje spodbuja Komisijo in države članice, naj poiščejo načine za optimizacijo inšpekcijskih pregledov v okviru skupne kmetijske politike in za njihovo združevanje, in sicer tako, da bi se nad izbranimi upravičenci, kadar je to mogoče, izvajal le en krog kontrol na leto; |
| --- | --- |

15.

v smislu smernic za delovanje spodbuja Komisijo in države članice, naj poiščejo načine za optimizacijo inšpekcijskih pregledov v okviru skupne kmetijske politike in za njihovo združevanje, in sicer tako, da bi se nad izbranimi upravičenci, kadar je to mogoče, izvajal le en krog kontrol na leto;

| 16. | poudarja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2013 ugotovilo naslednje:






  a) | najverjetnejša stopnja napake na področju neposrednih plačil bi bila za 1,1 % nižja in tako bližje pragu pomembnosti, ki znaša 2 %, če bi nacionalni organi informacije, ki jih imajo na voljo, uporabili za preprečevanje, odkrivanje in vsaj delno popravljanje teh napak (3); |
| --- | --- | --- |

16.

poudarja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2013 ugotovilo naslednje:

a)

najverjetnejša stopnja napake na področju neposrednih plačil bi bila za 1,1 % nižja in tako bližje pragu pomembnosti, ki znaša 2 %, če bi nacionalni organi informacije, ki jih imajo na voljo, uporabili za preprečevanje, odkrivanje in vsaj delno popravljanje teh napak (3);

| b) | najverjetnejša stopnja napake na področju razvoja podeželja bi se zmanjšala na 2 %, če bi nacionalni organi vse informacije, ki jih imajo na voljo, uporabili za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak (4); |
| --- | --- |

b)

najverjetnejša stopnja napake na področju razvoja podeželja bi se zmanjšala na 2 %, če bi nacionalni organi vse informacije, ki jih imajo na voljo, uporabili za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak (4);

| 17. | obžaluje, da je morala Komisija zvišati sporočeno stopnjo napake za 42 izmed 68 plačilnih agencij s stopnjo preostalih napak, višjo od 2 %, čeprav so skoraj vse plačilne agencije za neposredna plačila akreditirane in imajo potrdilo organov za potrjevanje in čeprav so certifikacijski organi v letu 2013 za 79 izmed 82 izjav o zanesljivosti, ki so jih pripravile plačilne agencije, izdali mnenje brez pridržka; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da je morala Komisija zvišati sporočeno stopnjo napake za 42 izmed 68 plačilnih agencij s stopnjo preostalih napak, višjo od 2 %, čeprav so skoraj vse plačilne agencije za neposredna plačila akreditirane in imajo potrdilo organov za potrjevanje in čeprav so certifikacijski organi v letu 2013 za 79 izmed 82 izjav o zanesljivosti, ki so jih pripravile plačilne agencije, izdali mnenje brez pridržka;

| 18. | pričakuje, da bodo nove naloge, ki jih certifikacijskim organom podeljujeta uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 in (EU) št. 1306/2013, prispevale k zanesljivosti podatkov o upravljanju sredstev EU za kmetijstvo, ki jih posredujejo države članice; |
| --- | --- |

18.

pričakuje, da bodo nove naloge, ki jih certifikacijskim organom podeljujeta uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 in (EU) št. 1306/2013, prispevale k zanesljivosti podatkov o upravljanju sredstev EU za kmetijstvo, ki jih posredujejo države članice;

| 19. | poziva Komisijo, naj spremeni smernice za certifikacijske organe, da bi ti pozorneje preverjali izpolnjevanje statističnih poročil; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj spremeni smernice za certifikacijske organe, da bi ti pozorneje preverjali izpolnjevanje statističnih poročil;

| 20. | znova poziva Komisijo, naj pripravi predloge za sankcioniranje lažnega in nepravilnega poročanja plačilnih agencij, vključno s tremi naslednjimi elementi, in sicer statističnimi podatki inšpekcijskih pregledov, izjavami plačilnih agencij in delom, ki ga opravijo certifikacijski organi; prosi, da se Komisijo pooblasti za preklic akreditacije plačilnih agencij v primeru hudega izkrivljanja podatkov; |
| --- | --- |

20.

znova poziva Komisijo, naj pripravi predloge za sankcioniranje lažnega in nepravilnega poročanja plačilnih agencij, vključno s tremi naslednjimi elementi, in sicer statističnimi podatki inšpekcijskih pregledov, izjavami plačilnih agencij in delom, ki ga opravijo certifikacijski organi; prosi, da se Komisijo pooblasti za preklic akreditacije plačilnih agencij v primeru hudega izkrivljanja podatkov;

| 21. | pričakuje, da bo Komisija nujno v celoti izkoristila proces poenostavitve skupne kmetijske politike, zlasti kar zadeva obremenjujočo in kompleksno ureditev navzkrižne skladnosti in večje ekološkosti, ki navsezadnje vpliva na kmete po vsej Evropi; |
| --- | --- |

21.

pričakuje, da bo Komisija nujno v celoti izkoristila proces poenostavitve skupne kmetijske politike, zlasti kar zadeva obremenjujočo in kompleksno ureditev navzkrižne skladnosti in večje ekološkosti, ki navsezadnje vpliva na kmete po vsej Evropi;

| 22. | podpira pobudo Komisije o poenostavitvi skupne kmetijske politike s takojšnjo obravnavo ukrepov, ki jih je mogoče hitro izvesti, saj bi to koristilo kmetom, plačilnim agencijam, institucijam EU in davkoplačevalcem; v zvezi s tem poziva tudi k predložitvi predlogov sprememb temeljnih zakonodajnih aktov; poziva Komisijo, naj predloži konkretne predloge za poenostavitev skupne kmetijske politike in pri tem upošteva odziv deležnikov v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

22.

podpira pobudo Komisije o poenostavitvi skupne kmetijske politike s takojšnjo obravnavo ukrepov, ki jih je mogoče hitro izvesti, saj bi to koristilo kmetom, plačilnim agencijam, institucijam EU in davkoplačevalcem; v zvezi s tem poziva tudi k predložitvi predlogov sprememb temeljnih zakonodajnih aktov; poziva Komisijo, naj predloži konkretne predloge za poenostavitev skupne kmetijske politike in pri tem upošteva odziv deležnikov v kmetijskem sektorju;

| 23. | zagovarja izboljšave in odločnejše izvajanje enotne revizije prek usklajevanja s kontrolnimi dejavnostmi, ki jih izvajajo različne institucije, in poziva k zmanjšanju upravne obremenitve, ki izhaja iz revizij, da odgovorni organi kmetov ne bodo obiskovali ločeno in da Komisija in Računsko sodišče ne glede na število predpisov v istem letu ne bosta izvajali pretiranih ali prepogostih kontrol, s čimer bi zmanjšali obremenitev kmetov z zmanjšanjem števila inšpekcij; poziva k združevanju revizijskih nalog in kontrol, ki jih opravijo certifikacijski organi in drugi organi držav članic; ugotavlja, da so nasveti iz smernic za kmete o izvajanju skupne kmetijske politike, ki jih pripravljajo tako nacionalni organi kot Komisija, pogosto v nasprotju z merili za ocenjevanje, ki jih uporablja Računsko sodišče, to pa vodi h globam, ki so nesorazmerne in nepričakovane; |
| --- | --- |

23.

zagovarja izboljšave in odločnejše izvajanje enotne revizije prek usklajevanja s kontrolnimi dejavnostmi, ki jih izvajajo različne institucije, in poziva k zmanjšanju upravne obremenitve, ki izhaja iz revizij, da odgovorni organi kmetov ne bodo obiskovali ločeno in da Komisija in Računsko sodišče ne glede na število predpisov v istem letu ne bosta izvajali pretiranih ali prepogostih kontrol, s čimer bi zmanjšali obremenitev kmetov z zmanjšanjem števila inšpekcij; poziva k združevanju revizijskih nalog in kontrol, ki jih opravijo certifikacijski organi in drugi organi držav članic; ugotavlja, da so nasveti iz smernic za kmete o izvajanju skupne kmetijske politike, ki jih pripravljajo tako nacionalni organi kot Komisija, pogosto v nasprotju z merili za ocenjevanje, ki jih uporablja Računsko sodišče, to pa vodi h globam, ki so nesorazmerne in nepričakovane;

| 24. | daje prednost celovitemu pristopu h kontrolam, pri katerem bi vse potrebne kontrole na posamezni kmetiji potekale sočasno, kadar je to mogoče, s čimer bi število obiskov na terenu ostalo majhno, s tem povezani finančni in časovni stroški ter obremenitev uprav in kmetov bi se zmanjšali, kontrolni proces pa poenostavil; |
| --- | --- |

24.

daje prednost celovitemu pristopu h kontrolam, pri katerem bi vse potrebne kontrole na posamezni kmetiji potekale sočasno, kadar je to mogoče, s čimer bi število obiskov na terenu ostalo majhno, s tem povezani finančni in časovni stroški ter obremenitev uprav in kmetov bi se zmanjšali, kontrolni proces pa poenostavil;

| 25. | opozarja Komisijo, da posledice nenamernih napak, ki nastanejo zaradi prezapletene ureditve, na koncu nosijo upravičenci; poziva k razumni, sorazmerni in učinkoviti politiki kaznovanja, ki bo v podporo temu pristopu, na primer k izogibanju dvojnim kaznim za isto napako, najprej v sklopu plačilne sheme in nato še navzkrižne skladnosti; |
| --- | --- |

25.

opozarja Komisijo, da posledice nenamernih napak, ki nastanejo zaradi prezapletene ureditve, na koncu nosijo upravičenci; poziva k razumni, sorazmerni in učinkoviti politiki kaznovanja, ki bo v podporo temu pristopu, na primer k izogibanju dvojnim kaznim za isto napako, najprej v sklopu plačilne sheme in nato še navzkrižne skladnosti;

| 26. | meni, da se za nemoteno izvajanje projektov izplačila ne bi smela ustaviti v primerih, ko so ugotovljene manjše in/ali administrativne napake; |
| --- | --- |

26.

meni, da se za nemoteno izvajanje projektov izplačila ne bi smela ustaviti v primerih, ko so ugotovljene manjše in/ali administrativne napake;

| 27. | poziva Komisijo, države članice in Računsko sodišče, naj še naprej razvijajo revizijske strategije, temelječe na oceni tveganja, ki bodo upoštevale vse pomembne podatke, vključno z vnaprejšnjo opredelitvijo najbolj/najmanj uspešnih akterjev po posameznih področjih politik; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, države članice in Računsko sodišče, naj še naprej razvijajo revizijske strategije, temelječe na oceni tveganja, ki bodo upoštevale vse pomembne podatke, vključno z vnaprejšnjo opredelitvijo najbolj/najmanj uspešnih akterjev po posameznih področjih politik;

| 28. | poudarja, da bi bilo treba razviti merila, na podlagi katerih bi bilo mogoče opredeliti, katere države članice so najbolj in katere so najmanj uspešne; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi bilo treba razviti merila, na podlagi katerih bi bilo mogoče opredeliti, katere države članice so najbolj in katere so najmanj uspešne;

| 29. | spominja, da lahko precej držav članic obvelja za najmanj uspešne pri upravljanju sredstev EU, odvisno od področja politik; |
| --- | --- |

29.

spominja, da lahko precej držav članic obvelja za najmanj uspešne pri upravljanju sredstev EU, odvisno od področja politik;

| 30. | vztraja, da bi morala opredelitev uspešnosti pri kontrolah temeljiti na kontrolnem seznamu ter predvsem na kakovosti pregledov in sistemov upravljanja v državah članicah, tj. učinkovitosti, doslednosti in zanesljivosti organov za upravljanje in potrjevanje; |
| --- | --- |

30.

vztraja, da bi morala opredelitev uspešnosti pri kontrolah temeljiti na kontrolnem seznamu ter predvsem na kakovosti pregledov in sistemov upravljanja v državah članicah, tj. učinkovitosti, doslednosti in zanesljivosti organov za upravljanje in potrjevanje;

| 31. | meni, da bi bilo treba najuspešnejše države članice na posameznih področjih politik nagraditi z manj strogim preverjanjem na ravni Unije; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi bilo treba najuspešnejše države članice na posameznih področjih politik nagraditi z manj strogim preverjanjem na ravni Unije;

| 32. | meni, da razvoj in upravljanje kontrol, ki temeljijo na rezultatih, nikakor ne bi smela povečevati negotovosti v zvezi z zanesljivo preskrbo s hrano v EU; |
| --- | --- |

32.

meni, da razvoj in upravljanje kontrol, ki temeljijo na rezultatih, nikakor ne bi smela povečevati negotovosti v zvezi z zanesljivo preskrbo s hrano v EU;

| 33. | poziva najuspešnejše države članice, naj svoje izkušnje delijo z najmanj uspešnimi državami članicami; |
| --- | --- |

33.

poziva najuspešnejše države članice, naj svoje izkušnje delijo z najmanj uspešnimi državami članicami;

| 34. | poziva Komisijo, naj spodbudi izmenjavo najboljših praks, da bi zagotovila čim bolj nemoteno izvajanje kontrol in čim manj motenj za kmete. |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj spodbudi izmenjavo najboljših praks, da bi zagotovila čim bolj nemoteno izvajanje kontrol in čim manj motenj za kmete.

| 35. | ugotavlja, da države članice v skladu s členom 59(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike „zagotovijo minimalno stopnjo pregledov na kraju samem, potrebnih za učinkovito upravljanje tveganj, in to stopnjo po potrebi povečajo ali zmanjšajo. Države članice lahko zmanjšajo minimalno stopnjo, kadar sistemi upravljanja in kontrol pravilno delujejo ter stopnje napak ostajajo na sprejemljivi ravni“; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da države članice v skladu s členom 59(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike „zagotovijo minimalno stopnjo pregledov na kraju samem, potrebnih za učinkovito upravljanje tveganj, in to stopnjo po potrebi povečajo ali zmanjšajo. Države članice lahko zmanjšajo minimalno stopnjo, kadar sistemi upravljanja in kontrol pravilno delujejo ter stopnje napak ostajajo na sprejemljivi ravni“;

| 36. | poziva Komisijo, naj natančneje opredeli sprejemljivo raven iz člena 59(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter o tem sproži dialog s Parlamentom in Računskim sodiščem; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj natančneje opredeli sprejemljivo raven iz člena 59(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter o tem sproži dialog s Parlamentom in Računskim sodiščem;

| 37. | spodbuja države članice, naj predvidijo dodatne e-vladne pobude, da bi srednje- oziroma dolgoročno zmanjšale stopnjo napake s preprečevanjem napak v fazi uporabe; poziva Komisijo in države članice, naj pri prehodu na e-kohezijo za prijavljanje, upravljanje in kontrolo projektov upoštevajo ciljni datum, določen v členu 122(3) uredbe o skupnih določbah; meni, da sta za preprečevanje zlorab in boj proti njim bistvenega pomena popolna preglednost in dostopnost podatkov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo obvezna objava dokumentov, ki jih predložijo upravičenci; |
| --- | --- |

37.

spodbuja države članice, naj predvidijo dodatne e-vladne pobude, da bi srednje- oziroma dolgoročno zmanjšale stopnjo napake s preprečevanjem napak v fazi uporabe; poziva Komisijo in države članice, naj pri prehodu na e-kohezijo za prijavljanje, upravljanje in kontrolo projektov upoštevajo ciljni datum, določen v členu 122(3) uredbe o skupnih določbah; meni, da sta za preprečevanje zlorab in boj proti njim bistvenega pomena popolna preglednost in dostopnost podatkov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo obvezna objava dokumentov, ki jih predložijo upravičenci;

| 38. | meni, da bodo stoodstotna pokritost podeželskih območij s hitrimi širokopasovnimi povezavami ter ozaveščanje in usposabljanje o njihovi uporabi pomembna orodja, ki bodo vsem kmetom omogočila, da izkoristijo prednosti najnovejših sistemov skupne kmetijske politike za vlaganje prošenj in zahtevkov; |
| --- | --- |

38.

meni, da bodo stoodstotna pokritost podeželskih območij s hitrimi širokopasovnimi povezavami ter ozaveščanje in usposabljanje o njihovi uporabi pomembna orodja, ki bodo vsem kmetom omogočila, da izkoristijo prednosti najnovejših sistemov skupne kmetijske politike za vlaganje prošenj in zahtevkov;

| 39. | poziva k nadaljnjemu prizadevanju za manj zapletene sisteme in obrazce za kmete pri vlaganju prošenj ter je naklonjen zamisli, da bi države članice pogosteje uporabljale tehnologijo e-uprave, s čimer bi že vnaprej preprečevale napake pri vlaganju prošenj, za to pa bo potreben širokopasovni dostop upravičencev do interneta; spodbuja Komisijo, naj vzpostavi program za pomoč pri izobraževanju starejših kmetov; opozarja na obsežne naložbe v širokopasovna omrežja na podeželskih območjih ter poziva države članice, naj si prizadevajo za digitalizacijo vlaganja prošenj; opominja, da morajo države članice za zanesljivo izvajanje tehnologij e-uprave poskrbeti za razvoj in financiranje oziroma sofinanciranje takih tehnologij; |
| --- | --- |

39.

poziva k nadaljnjemu prizadevanju za manj zapletene sisteme in obrazce za kmete pri vlaganju prošenj ter je naklonjen zamisli, da bi države članice pogosteje uporabljale tehnologijo e-uprave, s čimer bi že vnaprej preprečevale napake pri vlaganju prošenj, za to pa bo potreben širokopasovni dostop upravičencev do interneta; spodbuja Komisijo, naj vzpostavi program za pomoč pri izobraževanju starejših kmetov; opozarja na obsežne naložbe v širokopasovna omrežja na podeželskih območjih ter poziva države članice, naj si prizadevajo za digitalizacijo vlaganja prošenj; opominja, da morajo države članice za zanesljivo izvajanje tehnologij e-uprave poskrbeti za razvoj in financiranje oziroma sofinanciranje takih tehnologij;

| 40. | poziva države članice, naj izvedejo programe digitalizacije v zvezi z odnosom med vlado in kmetijskimi gospodarstvi, s čimer bi vzpostavili enoten dokument za vsako kmetijo posebej, kar bi vključevalo povezano in časovno usklajeno upravljanje podatkov o posevkih; meni, da bi takšna poenostavitev združila elemente, ki se zdaj upravljajo ločeno (načrti posevkov, individualni načrti zavarovanj in dnevniki), saj bi kmetije oddale eno izjavo, ki bi jo prejele različne vladne službe, kar bi omogočilo večjo učinkovitost pregledov, ki jih izvajajo te službe, s tem pa bi se zmanjšalo tveganje napak pri plačilih in poenostavile kontrole; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj izvedejo programe digitalizacije v zvezi z odnosom med vlado in kmetijskimi gospodarstvi, s čimer bi vzpostavili enoten dokument za vsako kmetijo posebej, kar bi vključevalo povezano in časovno usklajeno upravljanje podatkov o posevkih; meni, da bi takšna poenostavitev združila elemente, ki se zdaj upravljajo ločeno (načrti posevkov, individualni načrti zavarovanj in dnevniki), saj bi kmetije oddale eno izjavo, ki bi jo prejele različne vladne službe, kar bi omogočilo večjo učinkovitost pregledov, ki jih izvajajo te službe, s tem pa bi se zmanjšalo tveganje napak pri plačilih in poenostavile kontrole;

| 41. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vladni/regionalni organi, ki se ukvarjajo z izvajanjem nove skupne kmetijske politike, učinkovito komunicirali in sodelovali v korist kmetov, ki to politiko izvajajo na terenu; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vladni/regionalni organi, ki se ukvarjajo z izvajanjem nove skupne kmetijske politike, učinkovito komunicirali in sodelovali v korist kmetov, ki to politiko izvajajo na terenu;

| 42. | meni, da bi lahko imela razvoj in uvedba industrijskih rešitev, ki temeljijo na internetu, tako za kmetovanje kot za kontrole, številne dolgoročne koristi, zlasti kar zadeva celovite rešitve za upravičence in plačilne agencije; pričakuje, da bo to pozitivno vplivalo na doslednost, zanesljivost in gospodarnost kontrol; poziva Komisijo, naj na tem področju sprejme in izvaja pilotne projekte; opozarja, da je ta pristop odvisen od zavezanosti držav članic zagotavljanju hitrih širokopasovnih povezav za podeželje po vsej EU; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi lahko imela razvoj in uvedba industrijskih rešitev, ki temeljijo na internetu, tako za kmetovanje kot za kontrole, številne dolgoročne koristi, zlasti kar zadeva celovite rešitve za upravičence in plačilne agencije; pričakuje, da bo to pozitivno vplivalo na doslednost, zanesljivost in gospodarnost kontrol; poziva Komisijo, naj na tem področju sprejme in izvaja pilotne projekte; opozarja, da je ta pristop odvisen od zavezanosti držav članic zagotavljanju hitrih širokopasovnih povezav za podeželje po vsej EU;

| 43. | poziva Komisijo, naj sodeluje z vsemi ustreznimi deležniki, med drugim z Računskim sodiščem, državami članicami in organizacijami upravičencev, pri pripravi dolgoročne strategije, v kateri bodo opredeljeni načini – ki niso povezani s politiko – za preprečevanje naraščanja bremen upravičencev po prihodnjih reformah skupne kmetijske politike in spremembah temeljnih aktov; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj sodeluje z vsemi ustreznimi deležniki, med drugim z Računskim sodiščem, državami članicami in organizacijami upravičencev, pri pripravi dolgoročne strategije, v kateri bodo opredeljeni načini – ki niso povezani s politiko – za preprečevanje naraščanja bremen upravičencev po prihodnjih reformah skupne kmetijske politike in spremembah temeljnih aktov;

| 44. | poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga zakonodajnega akta o površinah z ekološkim pomenom v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013 spoštuje načelo o možnostih kontrole, ki za razvoj podeželja že velja; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga zakonodajnega akta o površinah z ekološkim pomenom v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013 spoštuje načelo o možnostih kontrole, ki za razvoj podeželja že velja;

| 45. | poziva Komisijo, naj v ocenjevalnem poročilu iz člena 110 o spremljanju in vrednotenju skupne kmetijske politike iz Uredbe (EU) št. 1306/2013 obravnava omejitev pregledov iz člena 59 te iste uredbe na najnižjo možno raven; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v ocenjevalnem poročilu iz člena 110 o spremljanju in vrednotenju skupne kmetijske politike iz Uredbe (EU) št. 1306/2013 obravnava omejitev pregledov iz člena 59 te iste uredbe na najnižjo možno raven;

| 46. | poziva Komisijo, naj sestavi sporočilo o tem, ali bi bilo mogoče uvesti na rezultatih temelječe sisteme upravljanja na vseh področjih skupne kmetijske politike, zlasti za naložbe v razvoj podeželja, da bi z vsemi deležniki začela razpravo o uvedbi tega načela v zakonodajo EU; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj sestavi sporočilo o tem, ali bi bilo mogoče uvesti na rezultatih temelječe sisteme upravljanja na vseh področjih skupne kmetijske politike, zlasti za naložbe v razvoj podeželja, da bi z vsemi deležniki začela razpravo o uvedbi tega načela v zakonodajo EU;

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropskemu svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropskemu svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2013, generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja .

(2)  Mnenje Računskega sodišča št. 1/2012 o nekaterih predlogih uredb o skupni kmetijski politiki za obdobje 2014–2020.

(3)  Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2013, točka 3.8.

(4)  Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2013, točka 4.8.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/57

---

P8_TA(2015)0290

Družinska podjetja v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o družinskih podjetjih v Evropi (2014/2210(INI))

(2017/C 316/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju meril za opredelitev malih in srednjih podjetij (MSP), ki jih je leta 2003 določila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju meril za opredelitev malih in srednjih podjetij (MSP), ki jih je leta 2003 določila Komisija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za podjetništvo 2020“ (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za podjetništvo 2020“ (COM(2012)0795),

| — | ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov Evropske komisije iz leta 2009 z naslovom „Overview of family-business-relevant issues: research, policy measures and existing studies“ (Pregled pomembnih tem o družinskih podjetjih: raziskave, ukrepi politike in obstoječe študije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov Evropske komisije iz leta 2009 z naslovom „Overview of family-business-relevant issues: research, policy measures and existing studies“ (Pregled pomembnih tem o družinskih podjetjih: raziskave, ukrepi politike in obstoječe študije),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Najprej pomisli na male“„Akt za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Najprej pomisli na male“„Akt za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0223/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0223/2015),

| A. | ker je lastninska pravica zaščitena v skladu s členom 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

A.

ker je lastninska pravica zaščitena v skladu s členom 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| B. | ker so družinska podjetja v preteklosti na splošno veliko prispevala k porastu evropskega gospodarstva in imajo pomembno vlogo pri gospodarski rasti in družbenemu razvoju, zmanjševanju brezposelnosti, zlasti med mladimi, ter pri naložbah v človeški kapital; ker večgeneracijski značaj družinskih podjetij krepi stabilnost gospodarstva; ker imajo družinska podjetja običajno ključno vlogo v regionalnem razvoju z vidika zaposlovanja, prenosa strokovnega znanja in izkušenj ter regionalnega načrtovanja; ker bi politike, usmerjene v družinska podjetja, lahko spodbujale podjetništvo in motivirale evropske družine, da bi ustanavljale lastna družinska podjetja; |
| --- | --- |

B.

ker so družinska podjetja v preteklosti na splošno veliko prispevala k porastu evropskega gospodarstva in imajo pomembno vlogo pri gospodarski rasti in družbenemu razvoju, zmanjševanju brezposelnosti, zlasti med mladimi, ter pri naložbah v človeški kapital; ker večgeneracijski značaj družinskih podjetij krepi stabilnost gospodarstva; ker imajo družinska podjetja običajno ključno vlogo v regionalnem razvoju z vidika zaposlovanja, prenosa strokovnega znanja in izkušenj ter regionalnega načrtovanja; ker bi politike, usmerjene v družinska podjetja, lahko spodbujale podjetništvo in motivirale evropske družine, da bi ustanavljale lastna družinska podjetja;

| C. | ker je glede na letopis Ernsta in Younga o družinskih podjetjih za leto 2014 85 % vseh evropskih podjetij družinskih podjetij in ker ta zagotavljajo 60 % delovnih mest v zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

C.

ker je glede na letopis Ernsta in Younga o družinskih podjetjih za leto 2014 85 % vseh evropskih podjetij družinskih podjetij in ker ta zagotavljajo 60 % delovnih mest v zasebnem sektorju;

| D. | ker so družinska podjetja različne velikosti, zato so izpostavljena različnim problemom in težavam; |
| --- | --- |

D.

ker so družinska podjetja različne velikosti, zato so izpostavljena različnim problemom in težavam;

| E. | ker je večina družinskih podjetij sicer MSP, vendar so med njimi mala, srednje velika in velika podjetja; nekatera kotirajo na borzi, druga ne; ker ta podjetja na splošno enačijo z MSP, pri čemer zanemarjajo dejstvo, da so med družinskimi podjetji tudi zelo velike multinacionalne korporacije; ker v nekaterih državah članicah EU nekaj družinskih podjetij ustvari velik delež skupnega prometa vseh podjetij in s tem občutno prispeva k ohranitvi delovnih mest, tudi v času krize, k ustvarjanju delovnih mest in gospodarski rasti ter k gospodarski uspešnosti države; ker številna družinska podjetja, ki v skladu z opredelitvijo ne spadajo več med MSP, vendar še zdaleč niso velike korporacije, niso upravičena do nekaterih možnosti financiranja in nekaterih upravnih izjem; ker to neizogibno vodi k nepotrebni birokraciji, ki zlasti za družinska podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo predstavlja veliko breme; |
| --- | --- |

E.

ker je večina družinskih podjetij sicer MSP, vendar so med njimi mala, srednje velika in velika podjetja; nekatera kotirajo na borzi, druga ne; ker ta podjetja na splošno enačijo z MSP, pri čemer zanemarjajo dejstvo, da so med družinskimi podjetji tudi zelo velike multinacionalne korporacije; ker v nekaterih državah članicah EU nekaj družinskih podjetij ustvari velik delež skupnega prometa vseh podjetij in s tem občutno prispeva k ohranitvi delovnih mest, tudi v času krize, k ustvarjanju delovnih mest in gospodarski rasti ter k gospodarski uspešnosti države; ker številna družinska podjetja, ki v skladu z opredelitvijo ne spadajo več med MSP, vendar še zdaleč niso velike korporacije, niso upravičena do nekaterih možnosti financiranja in nekaterih upravnih izjem; ker to neizogibno vodi k nepotrebni birokraciji, ki zlasti za družinska podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo predstavlja veliko breme;

| F. | ker precejšnje število družinskih podjetij deluje v več kot eni državi, kar pomeni, da ima model družinskega podjetja nadnacionalno razsežnost; |
| --- | --- |

F.

ker precejšnje število družinskih podjetij deluje v več kot eni državi, kar pomeni, da ima model družinskega podjetja nadnacionalno razsežnost;

| G. | ker sta neposredno obdavčenje in dedno pravo v pristojnosti držav članic in ker so nekatere države članice sprejele ukrepe za podporo družinskim podjetjem in obravnavo njihovih težav; |
| --- | --- |

G.

ker sta neposredno obdavčenje in dedno pravo v pristojnosti držav članic in ker so nekatere države članice sprejele ukrepe za podporo družinskim podjetjem in obravnavo njihovih težav;

| H. | ker se šteje, da družinska podjetja vodijo svoje poslovanje neoporečno in da imajo visoke vrednote, obenem pa s svojimi zaposlenimi in z okoljem ravnajo v skladu z visokimi standardi družbene odgovornost gospodarskih družb, kar prav tako ustvarja ugodno okolje za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; ker družinska podjetja običajno jamčijo, da se bodo znanje in spretnosti prenesli na prihodnje generacije, in imajo včasih pomembno vlogo v družbenem povezovanju; |
| --- | --- |

H.

ker se šteje, da družinska podjetja vodijo svoje poslovanje neoporečno in da imajo visoke vrednote, obenem pa s svojimi zaposlenimi in z okoljem ravnajo v skladu z visokimi standardi družbene odgovornost gospodarskih družb, kar prav tako ustvarja ugodno okolje za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; ker družinska podjetja običajno jamčijo, da se bodo znanje in spretnosti prenesli na prihodnje generacije, in imajo včasih pomembno vlogo v družbenem povezovanju;

| I. | ker so družinske kmetije v kmetijstvu najpogostejši poslovni model in veliko prispevajo k preprečevanju odseljevanja s podeželja, v veliko primerih pa zagotavljajo edini vir zaposlovanja v evropskih regijah, ki najbolj zaostajajo v razvoju, zlasti v manj industrializiranih regijah; ker družinske kmetije lahko ponudijo uspešen model, saj uresničujejo načelo okoljsko in socialno trajnostnega krožnega gospodarstva, ženske kot voditeljice pa pri tem ne prispevajo le podjetniško razmišljanje, temveč tudi posebne komunikacijske in socialne spretnosti; |
| --- | --- |

I.

ker so družinske kmetije v kmetijstvu najpogostejši poslovni model in veliko prispevajo k preprečevanju odseljevanja s podeželja, v veliko primerih pa zagotavljajo edini vir zaposlovanja v evropskih regijah, ki najbolj zaostajajo v razvoju, zlasti v manj industrializiranih regijah; ker družinske kmetije lahko ponudijo uspešen model, saj uresničujejo načelo okoljsko in socialno trajnostnega krožnega gospodarstva, ženske kot voditeljice pa pri tem ne prispevajo le podjetniško razmišljanje, temveč tudi posebne komunikacijske in socialne spretnosti;

| J. | ker je strokovna skupina Komisije za družinska podjetja svoje delo končala že pred več kot petimi leti, od takrat pa na ravni Unije ni bila sprožena nobena pobuda; ker na evropski in nacionalni ravni še ni raziskav, ki bi omogočile razumevanje posebnih potreb in strukturo družinskih podjetij; |
| --- | --- |

J.

ker je strokovna skupina Komisije za družinska podjetja svoje delo končala že pred več kot petimi leti, od takrat pa na ravni Unije ni bila sprožena nobena pobuda; ker na evropski in nacionalni ravni še ni raziskav, ki bi omogočile razumevanje posebnih potreb in strukturo družinskih podjetij;

| K. | ker na evropski ravni ni pravno zavezujoče, stvarne, enostavne in harmonizirane opredelitve družinskih podjetij; |
| --- | --- |

K.

ker na evropski ravni ni pravno zavezujoče, stvarne, enostavne in harmonizirane opredelitve družinskih podjetij;

| L. | ker zaradi tega, ker ta opredelitev ne obstaja, ni mogoče zbirati primerljivih podatkov v državah članicah EU, da bi opozorili na poseben položaj, potrebe in gospodarske dosežke družinskih podjetij; ker je pomanjkanje zanesljivih in primerljivih podatkov lahko ovira pri odločanju v politiki in lahko pomeni, da se potrebe družinskih podjetij izpolnjujejo; |
| --- | --- |

L.

ker zaradi tega, ker ta opredelitev ne obstaja, ni mogoče zbirati primerljivih podatkov v državah članicah EU, da bi opozorili na poseben položaj, potrebe in gospodarske dosežke družinskih podjetij; ker je pomanjkanje zanesljivih in primerljivih podatkov lahko ovira pri odločanju v politiki in lahko pomeni, da se potrebe družinskih podjetij izpolnjujejo;

| M. | ker družinska podjetja niso pomembna le z gospodarskega vidika, temveč imajo tudi veliko socialno vlogo; |
| --- | --- |

M.

ker družinska podjetja niso pomembna le z gospodarskega vidika, temveč imajo tudi veliko socialno vlogo;

| N. | ker vseh 28 državah članic nima združenj interesnih skupin ali drugih struktur, ki bi posebej skrbele za izpolnjevanje potreb družinskih podjetij; |
| --- | --- |

N.

ker vseh 28 državah članic nima združenj interesnih skupin ali drugih struktur, ki bi posebej skrbele za izpolnjevanje potreb družinskih podjetij;

| O. | ker bi bilo treba okrepiti prizadevanja na ravni EU za spodbujanje podjetništva in zagonskih podjetij, poleg tega pa bi bilo treba večji preudarek nameniti olajševanju in spodbujanju dolgoročnega preživetja družinskih podjetij; |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba okrepiti prizadevanja na ravni EU za spodbujanje podjetništva in zagonskih podjetij, poleg tega pa bi bilo treba večji preudarek nameniti olajševanju in spodbujanju dolgoročnega preživetja družinskih podjetij;

| P. | ker je model družinskega podjetja v državah članicah neenakomerno razširjen; ker ima velik delež družinskih podjetij v Evropi nadnacionalno razsežnost in izvaja dejavnosti v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

P.

ker je model družinskega podjetja v državah članicah neenakomerno razširjen; ker ima velik delež družinskih podjetij v Evropi nadnacionalno razsežnost in izvaja dejavnosti v različnih državah članicah;

| Q. | ker v EU ženske povprečno zaslužijo 16 % manj na uro dela kot moški in ker je žensk na visokih in vodilnih položajih premalo, in ker so delovne prakse in sistemi plač, ki se uporabljajo za moške, drugačni kot za ženske, kar slednjim otežuje finančno neodvisnost, polno udeleženost na trgu dela in uskladitev poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

Q.

ker v EU ženske povprečno zaslužijo 16 % manj na uro dela kot moški in ker je žensk na visokih in vodilnih položajih premalo, in ker so delovne prakse in sistemi plač, ki se uporabljajo za moške, drugačni kot za ženske, kar slednjim otežuje finančno neodvisnost, polno udeleženost na trgu dela in uskladitev poklicnega in zasebnega življenja;

| R. | ker imajo ženske pogosto nevidno vlogo ali vlogo lutke, njihova delovna mesta in plače pa niso ustrezno priznane, kar ima resne posledice pri prispevkih za socialno varnost, pokojninskih pravicah in upravičenosti do socialnega skrbstva, pa tudi pri priznavanju njihovega znanja in spretnosti, kot kažejo podatki o razlikah v plačilu in pokojninah med spoloma (3); |
| --- | --- |

R.

ker imajo ženske pogosto nevidno vlogo ali vlogo lutke, njihova delovna mesta in plače pa niso ustrezno priznane, kar ima resne posledice pri prispevkih za socialno varnost, pokojninskih pravicah in upravičenosti do socialnega skrbstva, pa tudi pri priznavanju njihovega znanja in spretnosti, kot kažejo podatki o razlikah v plačilu in pokojninah med spoloma (3);

Gospodarski pomen

| 1. | poudarja, da družinska podjetja v odnosu do zaposlenih navadno izkazujejo visoko stopnjo družbene odgovornosti, dejavno in odgovorno upravljajo vire, njihov pristop glede gospodarske prihodnosti podjetja pa je načeloma bolj trajnostno in dolgoročno naravnan (delujejo kot „častni trgovec“, odgovoren lastnik ali upravnik), s čimer pomembno prispevajo k lokalnim skupnostim in h konkurenčnosti Evrope ter ustvarjajo in ohranjajo kakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da družinska podjetja v odnosu do zaposlenih navadno izkazujejo visoko stopnjo družbene odgovornosti, dejavno in odgovorno upravljajo vire, njihov pristop glede gospodarske prihodnosti podjetja pa je načeloma bolj trajnostno in dolgoročno naravnan (delujejo kot „častni trgovec“, odgovoren lastnik ali upravnik), s čimer pomembno prispevajo k lokalnim skupnostim in h konkurenčnosti Evrope ter ustvarjajo in ohranjajo kakovostna delovna mesta;

| 2. | poudarja, da so družinska podjetja zaradi svoje zgodovine zelo vezana na določen kraj in zato ustvarjajo in ohranjajo delovna mesta tudi na podeželju in na manj ugodnih območjih, s čimer se upirajo trendu staranja in odseljevanja prebivalstva, ki je prizadel številna območja v EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo potrebno cenovno učinkovito infrastrukturo, da bi zagotovili konkurenčnost, prenovo, rast in vzdržnost teh podjetij, zlasti mikropodjetij in zagonskih podjetij, ter olajšajo medsektorsko in čezmejno sodelovanje, da bi lahko rasla in se širila prek meja svoje države; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so družinska podjetja zaradi svoje zgodovine zelo vezana na določen kraj in zato ustvarjajo in ohranjajo delovna mesta tudi na podeželju in na manj ugodnih območjih, s čimer se upirajo trendu staranja in odseljevanja prebivalstva, ki je prizadel številna območja v EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo potrebno cenovno učinkovito infrastrukturo, da bi zagotovili konkurenčnost, prenovo, rast in vzdržnost teh podjetij, zlasti mikropodjetij in zagonskih podjetij, ter olajšajo medsektorsko in čezmejno sodelovanje, da bi lahko rasla in se širila prek meja svoje države;

| 3. | priznava, da so družinska podjetja posamezni največji vir zaposlovanja v zasebnem sektorju in da zato to, kar koristi ohranjanju, prenavljanju in rasti v sektorju družinskih podjetij, vodi tudi do ohranjanja, prenavljanja in rasti v evropskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

3.

priznava, da so družinska podjetja posamezni največji vir zaposlovanja v zasebnem sektorju in da zato to, kar koristi ohranjanju, prenavljanju in rasti v sektorju družinskih podjetij, vodi tudi do ohranjanja, prenavljanja in rasti v evropskem gospodarstvu;

| 4. | ugotavlja, da imajo zlasti visoko specializirana družinska podjetja pomembno vlogo kot dobavitelji in inovatorji za večja podjetja in da zaradi svojega dolgoročnega in medgeneracijskega pristopa do poslovanja tem podjetjem zagotavljajo materialno varnost, kar je nezanemarljiv prispevek h gospodarski rasti; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da imajo zlasti visoko specializirana družinska podjetja pomembno vlogo kot dobavitelji in inovatorji za večja podjetja in da zaradi svojega dolgoročnega in medgeneracijskega pristopa do poslovanja tem podjetjem zagotavljajo materialno varnost, kar je nezanemarljiv prispevek h gospodarski rasti;

| 5. | opozarja Komisijo, da je večina družinskih podjetij MSP (4) in da je zato uporaba načela „najprej pomisli na male“ bistvena, da bi zakonodajo EU bolje prilagodili dejanskemu stanju in potrebam teh podjetij ter jim omogočili, da imajo korist od programov financiranja in zmanjšanja birokracije; |
| --- | --- |

5.

opozarja Komisijo, da je večina družinskih podjetij MSP (4) in da je zato uporaba načela „najprej pomisli na male“ bistvena, da bi zakonodajo EU bolje prilagodili dejanskemu stanju in potrebam teh podjetij ter jim omogočili, da imajo korist od programov financiranja in zmanjšanja birokracije;

| 6. | ugotavlja, da imajo lahko družinska podjetja pomembno vlogo pri spodbujanju manjšin in premalo zastopanih skupin, da se vključijo v lokalna gospodarstva; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da imajo lahko družinska podjetja pomembno vlogo pri spodbujanju manjšin in premalo zastopanih skupin, da se vključijo v lokalna gospodarstva;

| 7. | opozarja, da so družinska podjetja zaradi visoke ravni zaupanja med družinskimi člani zelo prožna in sposobna hitrega prilagajanja na okoljske in družbene spremembe, obenem pa dolgotrajno delovanje na nišnih trgih družinskim podjetjem omogoča, da so uspešna pri odkrivanju novih priložnosti in inovacij; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da so družinska podjetja zaradi visoke ravni zaupanja med družinskimi člani zelo prožna in sposobna hitrega prilagajanja na okoljske in družbene spremembe, obenem pa dolgotrajno delovanje na nišnih trgih družinskim podjetjem omogoča, da so uspešna pri odkrivanju novih priložnosti in inovacij;

Financiranje

| 8. | ugotavlja, da je delež lastniškega kapitala v družinskih podjetjih pogosto bistveno višji kot v drugih podjetjih ter da ta visoki delež zagotavlja gospodarsko stabilnost teh podjetij in celotnega gospodarstva, obenem pa omogoča nadaljnje naložbe v podjetje, zato teh ne bi smeli omejevati; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je delež lastniškega kapitala v družinskih podjetjih pogosto bistveno višji kot v drugih podjetjih ter da ta visoki delež zagotavlja gospodarsko stabilnost teh podjetij in celotnega gospodarstva, obenem pa omogoča nadaljnje naložbe v podjetje, zato teh ne bi smeli omejevati;

| 9. | v skladu s tem poziva države članice, naj zagotovijo, da bi nacionalni predpisi o obdavčitvi dediščine in daril, dolgu, lastniškem kapitalu in obdavčitvi pravnih oseb podpirali, ne pa zapostavljali lastniškega financiranja, ki je za družinska podjetja življenjskega pomena; želi spomniti, da sta neposredno obdavčenje in dedno pravo v pristojnosti držav članic; poziva države članice, naj pregledajo ugodno obravnavo dolga v svojih davčnih zakonikih, ocenijo njen vpliv na finančno strukturo podjetij in raven naložb in zagotovijo, da bo lastniško financiranje enako obravnavano kot dolžniško financiranje, da ne bi ovirali dedovanja lastništva in dolgoročnih možnosti družinskih podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj z vidika poštene konkurence pregledajo diskriminacijo lastniškega financiranja zaradi davčnih razlogov; |
| --- | --- |

9.

v skladu s tem poziva države članice, naj zagotovijo, da bi nacionalni predpisi o obdavčitvi dediščine in daril, dolgu, lastniškem kapitalu in obdavčitvi pravnih oseb podpirali, ne pa zapostavljali lastniškega financiranja, ki je za družinska podjetja življenjskega pomena; želi spomniti, da sta neposredno obdavčenje in dedno pravo v pristojnosti držav članic; poziva države članice, naj pregledajo ugodno obravnavo dolga v svojih davčnih zakonikih, ocenijo njen vpliv na finančno strukturo podjetij in raven naložb in zagotovijo, da bo lastniško financiranje enako obravnavano kot dolžniško financiranje, da ne bi ovirali dedovanja lastništva in dolgoročnih možnosti družinskih podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj z vidika poštene konkurence pregledajo diskriminacijo lastniškega financiranja zaradi davčnih razlogov;

| 10. | poudarja, da je dolgoročna zagotovitev financiranja podjetja postala eden osrednjih dejavnikov konkurenčnosti; v zvezi s tem poudarja pomen mednarodno stabilnih struktur finančnih trgov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da v okviru zakonske ureditve finančnih trgov ne bo ustvarila nepotrebnih bremen za podjetja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je dolgoročna zagotovitev financiranja podjetja postala eden osrednjih dejavnikov konkurenčnosti; v zvezi s tem poudarja pomen mednarodno stabilnih struktur finančnih trgov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da v okviru zakonske ureditve finančnih trgov ne bo ustvarila nepotrebnih bremen za podjetja;

| 11. | poziva Komisijo, naj razmisli o razširitvi upravičencev do vseh obstoječih instrumentov za MSP in/ali podjetnike, zlasti programa za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), na družinska podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj razmisli o razširitvi upravičencev do vseh obstoječih instrumentov za MSP in/ali podjetnike, zlasti programa za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), na družinska podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| 12. | poudarja, so zaradi finančne krize in neugodnega ekonomskega cikla dejavnosti družinskih podjetij premalo financirane, zanje pa pomembno, da imajo odprt in enostaven dostop do alternativnih virov financiranja; |
| --- | --- |

12.

poudarja, so zaradi finančne krize in neugodnega ekonomskega cikla dejavnosti družinskih podjetij premalo financirane, zanje pa pomembno, da imajo odprt in enostaven dostop do alternativnih virov financiranja;

| 13. | se v zvezi s tem zaveda, da je pomembno spodbujati alternativne oblike posojanja družinskim podjetjem, na primer kreditne zadruge; |
| --- | --- |

13.

se v zvezi s tem zaveda, da je pomembno spodbujati alternativne oblike posojanja družinskim podjetjem, na primer kreditne zadruge;

Izzivi

| 14. | ugotavlja, da 35 % podjetij, ki ne vlagajo v tuje trga, tega ne stori zaradi pomanjkljivega poznavanja tujih trgov in pomanjkanja izkušenj z internacionalizacija poslovanja; zato poziva Komisijo in države članice, naj zlasti za manjša družinska podjetja prek portala za internacionalizacijo MSP in evropske platforme za sodelovanje med grozdi zagotovijo informacije o možnostih internacionalizacije in poskrbijo, da bodo imela dostop do boljše izmenjave izkušenj in primerov najboljše prakse, tudi glede možnosti internacionalizacije prek spleta; nadalje poziva države članice, naj oblikujejo podporne storitve za podjetja, ki načrtujejo mednarodne naložbe, na primer z zagotavljanjem informacij ali garancij za izvozne kredite, odpravo ovir za trgovanje in spodbujanjem posebnega izobraževanja za podjetniško in poslovno družinsko kulturo; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da 35 % podjetij, ki ne vlagajo v tuje trga, tega ne stori zaradi pomanjkljivega poznavanja tujih trgov in pomanjkanja izkušenj z internacionalizacija poslovanja; zato poziva Komisijo in države članice, naj zlasti za manjša družinska podjetja prek portala za internacionalizacijo MSP in evropske platforme za sodelovanje med grozdi zagotovijo informacije o možnostih internacionalizacije in poskrbijo, da bodo imela dostop do boljše izmenjave izkušenj in primerov najboljše prakse, tudi glede možnosti internacionalizacije prek spleta; nadalje poziva države članice, naj oblikujejo podporne storitve za podjetja, ki načrtujejo mednarodne naložbe, na primer z zagotavljanjem informacij ali garancij za izvozne kredite, odpravo ovir za trgovanje in spodbujanjem posebnega izobraževanja za podjetniško in poslovno družinsko kulturo;

| 15. | ugotavlja, da večja internacionalizacija družinskih podjetij zagotavlja več priložnosti za gospodarsko rast in intenzivnejše ustvarjanje delovnih mest; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo manjšim družinskim podjetjem pomoč, da bodo bolje uporabljala digitalno infrastrukturo; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da večja internacionalizacija družinskih podjetij zagotavlja več priložnosti za gospodarsko rast in intenzivnejše ustvarjanje delovnih mest; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo manjšim družinskim podjetjem pomoč, da bodo bolje uporabljala digitalno infrastrukturo;

| 16. | priznava, da fiskalno, pravno in upravno okolje, v katerem družinska podjetja (in lastniško upravljana podjetja) delujejo, določa združeni učinek prava gospodarskih družb in zasebnega prava; |
| --- | --- |

16.

priznava, da fiskalno, pravno in upravno okolje, v katerem družinska podjetja (in lastniško upravljana podjetja) delujejo, določa združeni učinek prava gospodarskih družb in zasebnega prava;

| 17. | ugotavlja, da 87 % družinskih podjetij meni, da je ohranitev nadzora nad podjetjem eden ključnih dejavnikov uspeha (5); je seznanjen, da je glede na akcijski načrt Komisije za podjetništvo 2020 (6) prenos lastništva podjetja skupaj s prenosom upravljanja z ene generacije na drugo za družinska podjetja največji izziv; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da 87 % družinskih podjetij meni, da je ohranitev nadzora nad podjetjem eden ključnih dejavnikov uspeha (5); je seznanjen, da je glede na akcijski načrt Komisije za podjetništvo 2020 (6) prenos lastništva podjetja skupaj s prenosom upravljanja z ene generacije na drugo za družinska podjetja največji izziv;

| 18. | ugotavlja, da sta za mala in srednja družinska podjetja inovativnost in privabljanje pravih spretnosti in znanja ter talenta stalen izziv; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo manjšim družinskim podjetjem spodbude, da bodo sprejemala tveganja za rast in da bodo izvajala usposabljanje osebja ter uporabljala zunanje znanje; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da sta za mala in srednja družinska podjetja inovativnost in privabljanje pravih spretnosti in znanja ter talenta stalen izziv; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo manjšim družinskim podjetjem spodbude, da bodo sprejemala tveganja za rast in da bodo izvajala usposabljanje osebja ter uporabljala zunanje znanje;

| 19. | poziva države članice, naj poenostavijo upravne postopke in sisteme obdavčevanja, pri tem pa naj zlasti upoštevajo posebne izzive malih in srednjih podjetij ter družinskih podjetij; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj poenostavijo upravne postopke in sisteme obdavčevanja, pri tem pa naj zlasti upoštevajo posebne izzive malih in srednjih podjetij ter družinskih podjetij;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj čimprej sprejmejo ukrepe za razvoj digitalnega podjetništva in digitalnih spretnosti in znanja, da bi lahko družinska podjetja v celoti izkoristila digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj čimprej sprejmejo ukrepe za razvoj digitalnega podjetništva in digitalnih spretnosti in znanja, da bi lahko družinska podjetja v celoti izkoristila digitalne tehnologije;

| 21. | zato poziva države članice, naj izboljšajo pravni okvir za prenos družinskih podjetij in zanj oblikujejo posebne finančne instrumente ter tako preprečijo pomanjkanje likvidnosti, s čimer bi zagotovili preživetje družinskih podjetij in preprečili prisilno prodajo; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo izobraževanje, namenjeno izrecno za družinska podjetja, o prenosu podjetij, strukturi upravljanja, lastniških strategijah in strategijah za inovacije, zlasti v državah, kjer zaradi zgodovinskih razlogov koncept družinskih podjetij ni dobro uveljavljen, s čimer bi prispevali k njihovi dolgoročni uspešnosti, zlasti glede prenosa podjetij; |
| --- | --- |

21.

zato poziva države članice, naj izboljšajo pravni okvir za prenos družinskih podjetij in zanj oblikujejo posebne finančne instrumente ter tako preprečijo pomanjkanje likvidnosti, s čimer bi zagotovili preživetje družinskih podjetij in preprečili prisilno prodajo; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo izobraževanje, namenjeno izrecno za družinska podjetja, o prenosu podjetij, strukturi upravljanja, lastniških strategijah in strategijah za inovacije, zlasti v državah, kjer zaradi zgodovinskih razlogov koncept družinskih podjetij ni dobro uveljavljen, s čimer bi prispevali k njihovi dolgoročni uspešnosti, zlasti glede prenosa podjetij;

| 22. | poudarja, da bi morala imeti družinska podjetja neposredno povezavo z izobraževalnimi dejavnostmi, da bi stalno dobivala informacije o najnovejših praksah dobrega upravljanja podjetij; glede tega poudarja, da družinska podjetja bistveno prispevajo k uspešnosti reform poklicnega izobraževanja in k vse večjemu številu vajeništev; ugotavlja, da bi dobro delujoči sistemi poklicnega izobraževanja lahko bili dolgoročno ključnega pomena za preprečevanje pomanjkanja kvalificiranih delavcev in brezposelnosti mladih; opozarja, da bi morale Komisija in države članice spodbujati izmenjavo primerov dobre prakse v zvezi s tem, kako bi lahko sistemi poklicnega izobraževanja zagotavljali najboljše možno okolje, da bi družinska podjetja vlagala v vajeništva; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi morala imeti družinska podjetja neposredno povezavo z izobraževalnimi dejavnostmi, da bi stalno dobivala informacije o najnovejših praksah dobrega upravljanja podjetij; glede tega poudarja, da družinska podjetja bistveno prispevajo k uspešnosti reform poklicnega izobraževanja in k vse večjemu številu vajeništev; ugotavlja, da bi dobro delujoči sistemi poklicnega izobraževanja lahko bili dolgoročno ključnega pomena za preprečevanje pomanjkanja kvalificiranih delavcev in brezposelnosti mladih; opozarja, da bi morale Komisija in države članice spodbujati izmenjavo primerov dobre prakse v zvezi s tem, kako bi lahko sistemi poklicnega izobraževanja zagotavljali najboljše možno okolje, da bi družinska podjetja vlagala v vajeništva;

| 23. | ugotavlja, da je treba obravnavati tudi druge izzive, s katerimi se srečujejo družinska podjetja, kot so težave pri iskanju in zadržanju kvalificirane delovne sile, ter okrepiti podjetniško izobraževanje in usposabljanje na področju upravljanja družinskih podjetij; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je treba obravnavati tudi druge izzive, s katerimi se srečujejo družinska podjetja, kot so težave pri iskanju in zadržanju kvalificirane delovne sile, ter okrepiti podjetniško izobraževanje in usposabljanje na področju upravljanja družinskih podjetij;

| 24. | poudarja, kako pomembni so programi usposabljanja za male podjetnike, ki jih financira EU, saj lastnikom družinskih podjetij omogočajo, da svoja podjetja prilagodijo okolju, ki se naglo spreminja zaradi vse večjega globalnega gospodarskega povezovanja, pojave novih tehnologij ter osredotočenosti na nizkoogljično in bolj zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

24.

poudarja, kako pomembni so programi usposabljanja za male podjetnike, ki jih financira EU, saj lastnikom družinskih podjetij omogočajo, da svoja podjetja prilagodijo okolju, ki se naglo spreminja zaradi vse večjega globalnega gospodarskega povezovanja, pojave novih tehnologij ter osredotočenosti na nizkoogljično in bolj zeleno gospodarstvo;

| 25. | ugotavlja, da je spodbujanje podjetništva v šolah in drugih izobraževalnih okoljih ključnega pomena za razvoj bolj podjetniške miselnosti; ugotavlja tudi, da bi moralo izobraževanje vključevati vsebine, ki se nanašajo posebej na družinska podjetja, kot so lastništvo, dedovanje in družinsko upravljanje, skupaj s splošnejšimi informacijami, kot je pomen inovacij kot načina posodabljanja podjetij; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je spodbujanje podjetništva v šolah in drugih izobraževalnih okoljih ključnega pomena za razvoj bolj podjetniške miselnosti; ugotavlja tudi, da bi moralo izobraževanje vključevati vsebine, ki se nanašajo posebej na družinska podjetja, kot so lastništvo, dedovanje in družinsko upravljanje, skupaj s splošnejšimi informacijami, kot je pomen inovacij kot načina posodabljanja podjetij;

| 26. | poziva države članice, naj upoštevajo formalno in neformalno priložnostno in nevidno delo, ki ga opravljajo družinski člani, ter jih spodbuja, naj zagotovijo jasen pravni okvir; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj upoštevajo formalno in neformalno priložnostno in nevidno delo, ki ga opravljajo družinski člani, ter jih spodbuja, naj zagotovijo jasen pravni okvir;

| 27. | poudarja, da bi prispevek družinskih podjetij k inovacijam lahko povečali s spodbujanjem njihove udeležbe v javno zasebnih partnerstvih in grozdih ter s pospeševanjem njihovega sodelovanja z raziskovalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi prispevek družinskih podjetij k inovacijam lahko povečali s spodbujanjem njihove udeležbe v javno zasebnih partnerstvih in grozdih ter s pospeševanjem njihovega sodelovanja z raziskovalnimi ustanovami;

Pogled v prihodnost

| 28. | poziva Komisijo, naj v okviru boljše priprave zakonodaje opravi analizo obstoječe zakonodaje, ki vpliva na družinska podjetja, da bi opredelili težave in ovire za rast; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj v okviru boljše priprave zakonodaje opravi analizo obstoječe zakonodaje, ki vpliva na družinska podjetja, da bi opredelili težave in ovire za rast;

| 29. | poziva Komisijo, naj naroča redne in finančno dovolj podprte študije, ki bi analizirale pomen lastništva za uspeh in nadaljnji obstoj podjetja ter izpostavile posebne izzive, s katerimi se srečujejo družinska podjetja, Evropskemu parlament in državam članicam pa predloži statistično uporabno opredelitev družinskih podjetij, ki bo veljala na evropski ravni (oblikuje naj jo v sodelovanju z Eurostatom), pri čemer naj upošteva različne okoliščine v državah članicah; poziva Komisijo, naj uporabi tudi obstoječo projektno skupino za podatke o malih in srednjih podjetjih, da zbere dovolj podatkov, tudi o družinskih podjetjih, v vseh državah članicah, kar bi omogočilo primerjavo položaja in potreb družinskih podjetij različnih velikosti, pa tudi primerjavo družinskih in nedružinskih podjetij; Komisija naj spodbuja informacije o primerih strokovnega znanja in dobre prakse po vsej EU in njihovo izmenjavo, na primer z vzpostavitvijo kontaktne točke za družinska podjetja v prostorih Komisije in s čim boljšim izkoriščanjem programov, kot je Erasmus za mlade podjetnike, omogoči pa naj tudi bolj osredotočeno pomoč; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj naroča redne in finančno dovolj podprte študije, ki bi analizirale pomen lastništva za uspeh in nadaljnji obstoj podjetja ter izpostavile posebne izzive, s katerimi se srečujejo družinska podjetja, Evropskemu parlament in državam članicam pa predloži statistično uporabno opredelitev družinskih podjetij, ki bo veljala na evropski ravni (oblikuje naj jo v sodelovanju z Eurostatom), pri čemer naj upošteva različne okoliščine v državah članicah; poziva Komisijo, naj uporabi tudi obstoječo projektno skupino za podatke o malih in srednjih podjetjih, da zbere dovolj podatkov, tudi o družinskih podjetjih, v vseh državah članicah, kar bi omogočilo primerjavo položaja in potreb družinskih podjetij različnih velikosti, pa tudi primerjavo družinskih in nedružinskih podjetij; Komisija naj spodbuja informacije o primerih strokovnega znanja in dobre prakse po vsej EU in njihovo izmenjavo, na primer z vzpostavitvijo kontaktne točke za družinska podjetja v prostorih Komisije in s čim boljšim izkoriščanjem programov, kot je Erasmus za mlade podjetnike, omogoči pa naj tudi bolj osredotočeno pomoč;

| 30. | poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka glede tega, v kolikšni meri bi bila možna razširitev evropske opredelitve MSP iz leta 2003, da bi vsebovala poleg zgolj kvantitativnih tudi kvalitativna merila, ki bi upoštevala tudi lastništvo podjetja, vključno s soodvisnostjo lastnikov, nadzor in vodenje, tveganje in odgovornost, ki ju nosi zgolj družina, družbeno odgovornost podjetja in na splošno osebni vidik vodenja podjetja, tudi v povezavi z udeležbo zaposlenih pri upravljanju poslovnih dejavnosti, ter posledice, ki bi jih to lahko imelo za družinska podjetja, na primer glede državne pomoči ali upravičenosti teh podjetij; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka glede tega, v kolikšni meri bi bila možna razširitev evropske opredelitve MSP iz leta 2003, da bi vsebovala poleg zgolj kvantitativnih tudi kvalitativna merila, ki bi upoštevala tudi lastništvo podjetja, vključno s soodvisnostjo lastnikov, nadzor in vodenje, tveganje in odgovornost, ki ju nosi zgolj družina, družbeno odgovornost podjetja in na splošno osebni vidik vodenja podjetja, tudi v povezavi z udeležbo zaposlenih pri upravljanju poslovnih dejavnosti, ter posledice, ki bi jih to lahko imelo za družinska podjetja, na primer glede državne pomoči ali upravičenosti teh podjetij;

| 31. | poziva Komisijo, naj medtem v okviru ocene učinkov zakonodaje opravi študijo izvedljivosti testa družinskih podjetij (za politike glede na primer lastništva, upravljavskih struktur ali zasebnosti), po vzoru testa za mala in srednja podjetja, ter ga čimprej uvede, če bo študija pokazala, da je izvedljiv, da bi lahko vnaprej določili učinek nekaterih zakonodajnih aktov na družinska podjetja in se tako izognili nepotrebni birokraciji in težkim bremenom za družinska podjetja, pri čemer bi se usmerili zlasti v združeni učinek prava družb in zasebnega prava; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj medtem v okviru ocene učinkov zakonodaje opravi študijo izvedljivosti testa družinskih podjetij (za politike glede na primer lastništva, upravljavskih struktur ali zasebnosti), po vzoru testa za mala in srednja podjetja, ter ga čimprej uvede, če bo študija pokazala, da je izvedljiv, da bi lahko vnaprej določili učinek nekaterih zakonodajnih aktov na družinska podjetja in se tako izognili nepotrebni birokraciji in težkim bremenom za družinska podjetja, pri čemer bi se usmerili zlasti v združeni učinek prava družb in zasebnega prava;

| 32. | ugotavlja, da neenakost pri davčni zakonodaji, subvencijskih shemah ali izvajanju evropske zakonodaje v sosednjih državah lahko povzroča težave za podjetja v obmejnem območju, na primer družinska podjetja; poziva države članice, naj pregledajo predlagano nacionalno zakonodajo in predlagane načine uveljavljanja evropske zakonodaje, da bi ugotovili učinek na podjetja, na primer družinska podjetja, na obmejnih območjih; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da neenakost pri davčni zakonodaji, subvencijskih shemah ali izvajanju evropske zakonodaje v sosednjih državah lahko povzroča težave za podjetja v obmejnem območju, na primer družinska podjetja; poziva države članice, naj pregledajo predlagano nacionalno zakonodajo in predlagane načine uveljavljanja evropske zakonodaje, da bi ugotovili učinek na podjetja, na primer družinska podjetja, na obmejnih območjih;

| 33. | poziva Komisijo, naj vzpostavi stalno notranjo delovno skupino za obravnavo izrecnih potreb in značilnosti družinskih podjetij, ter določi njene naloge; skupina bi redno poročala Parlamentu in državam članicam, spodbujala izmenjavo primerov najboljše prakse med organizacijami družinskih podjetij v državah članicah in razširjala smernice, standardna besedila in rešitve za družinska podjetja glede premagovanja njihovih posebnih težav; poziva Komisijo, naj tudi uvede točko „vse na enem mestu“ za podjetja, ki naj deluje kot kontaktna točka na evropski ravni za družinska podjetja in interesne skupine družinskih podjetij, ter nudi pomoč pri posebnih vprašanjih, zlasti glede evropske zakonodaje in dostopa do sredstev EU; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj vzpostavi stalno notranjo delovno skupino za obravnavo izrecnih potreb in značilnosti družinskih podjetij, ter določi njene naloge; skupina bi redno poročala Parlamentu in državam članicam, spodbujala izmenjavo primerov najboljše prakse med organizacijami družinskih podjetij v državah članicah in razširjala smernice, standardna besedila in rešitve za družinska podjetja glede premagovanja njihovih posebnih težav; poziva Komisijo, naj tudi uvede točko „vse na enem mestu“ za podjetja, ki naj deluje kot kontaktna točka na evropski ravni za družinska podjetja in interesne skupine družinskih podjetij, ter nudi pomoč pri posebnih vprašanjih, zlasti glede evropske zakonodaje in dostopa do sredstev EU;

| 34. | poudarja podjetniško vlogo žensk v družinskih podjetjih; poziva Komisijo, naj izvede študijo o prisotnosti žensk v družinskih podjetjih v Evropi in ovrednoti priložnosti, ki jih družinska podjetja ponujajo za opolnomočenje žensk, enake možnosti in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; poudarja, da je treba zaščititi pravico žensk do dedovanja, ki je enaka kot pravica moških, v družinskih podjetjih, tako da se spodbuja kultura enakih pravic za moške in ženske, ki spodbuja podjetništvo žensk v družinskih podjetjih, tudi na vodilnih delovnih mestih; poudarja tudi, da bi morala družinska podjetja spoštovati pravne predpise glede socialnega zavarovanja, pokojninskih prispevkov in standardov varnih delovnih pogojev; |
| --- | --- |

34.

poudarja podjetniško vlogo žensk v družinskih podjetjih; poziva Komisijo, naj izvede študijo o prisotnosti žensk v družinskih podjetjih v Evropi in ovrednoti priložnosti, ki jih družinska podjetja ponujajo za opolnomočenje žensk, enake možnosti in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; poudarja, da je treba zaščititi pravico žensk do dedovanja, ki je enaka kot pravica moških, v družinskih podjetjih, tako da se spodbuja kultura enakih pravic za moške in ženske, ki spodbuja podjetništvo žensk v družinskih podjetjih, tudi na vodilnih delovnih mestih; poudarja tudi, da bi morala družinska podjetja spoštovati pravne predpise glede socialnega zavarovanja, pokojninskih prispevkov in standardov varnih delovnih pogojev;

| 35. | ponovno želi opomniti države članice ter lokalne in regionalne organe, kako pomembno je zagotoviti dovolj kakovostnih storitev po zmernih cenah za varstvo otrok, starejših in drugih vzdrževanih oseb, davčne spodbude za podjetja in druga nadomestila, da bi ženskam in moškim, ki so delojemalci, imajo lastno dejavnost ali upravljajo družinska podjetja, omogočili uskladitev družinskih in poklicnih obveznosti; |
| --- | --- |

35.

ponovno želi opomniti države članice ter lokalne in regionalne organe, kako pomembno je zagotoviti dovolj kakovostnih storitev po zmernih cenah za varstvo otrok, starejših in drugih vzdrževanih oseb, davčne spodbude za podjetja in druga nadomestila, da bi ženskam in moškim, ki so delojemalci, imajo lastno dejavnost ali upravljajo družinska podjetja, omogočili uskladitev družinskih in poklicnih obveznosti;

| 36. | poudarja, da je treba zagotoviti ločena in ustrezno plačana obdobja porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta, ki bodo izpolnjevala potrebe delojemalcev, samozaposlenih oseb in delodajalcev v podjetjih; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba zagotoviti ločena in ustrezno plačana obdobja porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta, ki bodo izpolnjevala potrebe delojemalcev, samozaposlenih oseb in delodajalcev v podjetjih;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo evropsko mrežo ambasadork ženskega podjetništva in evropsko mrežo mentorjev za podjetnice, da bi okrepili njuno vidnost; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo evropsko mrežo ambasadork ženskega podjetništva in evropsko mrežo mentorjev za podjetnice, da bi okrepili njuno vidnost;

| 38. | ugotavlja, da so družinske kmetije zaradi lastništva zemlje vezane na določen kraj; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da preživetje družinskih kmetij ne bi ogrožala zlasti birokracija; opozarja na pomembno vlogo žensk pri vodenju družinskih kmetij in poziva države članice, naj podprejo poslovno usposabljanje, ki je namenjeno izrecno kmetovalkam, da bi še bolj okrepile vključenost žensk pri družinskem kmetovanju; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da so družinske kmetije zaradi lastništva zemlje vezane na določen kraj; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da preživetje družinskih kmetij ne bi ogrožala zlasti birokracija; opozarja na pomembno vlogo žensk pri vodenju družinskih kmetij in poziva države članice, naj podprejo poslovno usposabljanje, ki je namenjeno izrecno kmetovalkam, da bi še bolj okrepile vključenost žensk pri družinskem kmetovanju;

| 39. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za krepitev podjetništva po vsej EU in oblikuje, pri čemer naj upošteva pomen družinskih podjetij za gospodarstvo EU, ter ustvari okolje za odličnost v gospodarstvu; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za krepitev podjetništva po vsej EU in oblikuje, pri čemer naj upošteva pomen družinskih podjetij za gospodarstvo EU, ter ustvari okolje za odličnost v gospodarstvu;

| 40. | poziva Komisijo, naj nujno pripravi sporočilo, v katerem bo analizirala vlogo družinskih podjetij z vidika okrepitve konkurenčnosti in rasti evropskega gospodarstva do leta 2020, ter načrt, v katerem bo opredelila ukrepe, s katerimi bi okrepili gospodarsko okolje in razvoj družinskih podjetij v EU, izboljšali ozaveščenost o posebnih izzivih za družinska podjetja ter povečali njihovo konkurenčnost, mednarodno usmerjenost in potencial za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj nujno pripravi sporočilo, v katerem bo analizirala vlogo družinskih podjetij z vidika okrepitve konkurenčnosti in rasti evropskega gospodarstva do leta 2020, ter načrt, v katerem bo opredelila ukrepe, s katerimi bi okrepili gospodarsko okolje in razvoj družinskih podjetij v EU, izboljšali ozaveščenost o posebnih izzivih za družinska podjetja ter povečali njihovo konkurenčnost, mednarodno usmerjenost in potencial za ustvarjanje delovnih mest;

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0036.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0032.

(3)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/gender_pay_gap/140319_gpg_sl.pdf

(4)  Končno poročilo strokovne skupine Evropske komisije „Overview of Family-Business-Relevant Issues“ (Pregled pomembnih tem o družinskih podjetjih), november 2009.

(5)  European Family Business Barometer (Evropski barometer družinskih podjetij), junij 2014.

(6)  COM(2012)0795.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/64

---

P8_TA(2015)0291

Izkoriščanje potenciala raziskav in inovacij v modrem gospodarstvu za ustvarjanje delovnih mest in rasti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o izkoriščanju potenciala raziskav in inovacij v modrem gospodarstvu za ustvarjanje delovnih mest in rasti (2014/2240(INI))

(2017/C 316/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. maja 2014 z naslovom „Inovacije v modrem gospodarstvu: izkoriščanje potenciala naših morij in oceanov za delovna mesta in rast“ (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. maja 2014 z naslovom „Inovacije v modrem gospodarstvu: izkoriščanje potenciala naših morij in oceanov za delovna mesta in rast“ (COM(2014)0254),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij“ (COM(2010)0546),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2007 z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2007 z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (COM(2007)0575),

| — | ob upoštevanju Limassolske izjave z dne 8. oktobra 2012 o morski in pomorski agendi za rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Limassolske izjave z dne 8. oktobra 2012 o morski in pomorski agendi za rast in delovna mesta,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2012 z naslovom „Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem sektorju“ (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2012 z naslovom „Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem sektorju“ (COM(2012)0494),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2013 o akcijskem načrtu za pomorsko strategijo na atlantskem območju. Doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti (COM(2013)0279), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2013 o akcijskem načrtu za pomorsko strategijo na atlantskem območju. Doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti (COM(2013)0279),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. avgusta 2012 z naslovom „Znanje o morju 2020: od kartiranja do oceanskega napovedovanja“ (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. avgusta 2012 z naslovom „Znanje o morju 2020: od kartiranja do oceanskega napovedovanja“ (COM(2012)0473),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o modri rasti: krepitvi trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorju pomorskega prometa in turističnem sektorju EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o modri rasti: krepitvi trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorju pomorskega prometa in turističnem sektorju EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o znanju o morju 2020: kartiranje morskega dna za spodbujanje trajnostnega ribištva (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o znanju o morju 2020: kartiranje morskega dna za spodbujanje trajnostnega ribištva (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. februarja 2014 o posebnih ukrepih v skupni ribiški politiki za razvoj vloge žensk (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. februarja 2014 o posebnih ukrepih v skupni ribiški politiki za razvoj vloge žensk (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1292/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1292/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (7),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1312/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1312/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi (8),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 o inovacijah v modrem gospodarstvu: izkoriščanju potenciala naših morij in oceanov za delovna mesta in rast (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 o inovacijah v modrem gospodarstvu: izkoriščanju potenciala naših morij in oceanov za delovna mesta in rast (9),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 o inovacijah v modrem gospodarstvu: izkoriščanju potenciala naših morij in oceanov za delovna mesta in rast (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 o inovacijah v modrem gospodarstvu: izkoriščanju potenciala naših morij in oceanov za delovna mesta in rast (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2014 o evropski strategiji za večjo rast in delovna mesta v obalnem in pomorskem turizmu (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2014 o evropski strategiji za večjo rast in delovna mesta v obalnem in pomorskem turizmu (COM(2014)0086),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 4. decembra 2014 o krepitvi turizma s spodbujanjem evropske kulturne, naravne in pomorske dediščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 4. decembra 2014 o krepitvi turizma s spodbujanjem evropske kulturne, naravne in pomorske dediščine,

| — | ob upoštevanju sklepne deklaracije s konference ZN o trajnostnem razvoju (Rio+20), ki je od 20. do 22. junija 2012 potekala v Riu de Janeiru, v Braziliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepne deklaracije s konference ZN o trajnostnem razvoju (Rio+20), ki je od 20. do 22. junija 2012 potekala v Riu de Janeiru, v Braziliji,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za ribištvo (A8-0214/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za ribištvo (A8-0214/2015),

| A. | ker koncept modrega gospodarstva zajema širok spekter gospodarskih sektorjev, povezanih z morji in oceani, ki zajemajo tradicionalne ali uveljavljene in novonastajajoče sektorje, kot so ribištvo, ribogojstvo, pomorski in rečni ladijski promet, pristanišča in logistika, turizem, rekreacijska plovba in križarjenje, ladjedelništvo in ladijska popravila, pomorski objekti in objekti za zaščito obalnega pasu, iskanje in izkoriščanje mineralnih virov, izkoriščanje energije vetra na morju in morske energije ter biotehnologija; |
| --- | --- |

A.

ker koncept modrega gospodarstva zajema širok spekter gospodarskih sektorjev, povezanih z morji in oceani, ki zajemajo tradicionalne ali uveljavljene in novonastajajoče sektorje, kot so ribištvo, ribogojstvo, pomorski in rečni ladijski promet, pristanišča in logistika, turizem, rekreacijska plovba in križarjenje, ladjedelništvo in ladijska popravila, pomorski objekti in objekti za zaščito obalnega pasu, iskanje in izkoriščanje mineralnih virov, izkoriščanje energije vetra na morju in morske energije ter biotehnologija;

| B. | ker bi se moral razvoj modrega gospodarstva osredotočati na trajnostne gospodarske dejavnosti, ki izpolnjujejo potrebe sedanje in prihodnjih generacij ter ustvarjajo blaginjo za družbo; |
| --- | --- |

B.

ker bi se moral razvoj modrega gospodarstva osredotočati na trajnostne gospodarske dejavnosti, ki izpolnjujejo potrebe sedanje in prihodnjih generacij ter ustvarjajo blaginjo za družbo;

| C. | ker je treba pri razvoju modrega gospodarstva dosledno upoštevati znanstvena spoznanja, ki so osnova za raziskave in inovacije, in ker so področja znanosti in tehnologije, povezana z modrim gospodarstvom, zelo raznolika; |
| --- | --- |

C.

ker je treba pri razvoju modrega gospodarstva dosledno upoštevati znanstvena spoznanja, ki so osnova za raziskave in inovacije, in ker so področja znanosti in tehnologije, povezana z modrim gospodarstvom, zelo raznolika;

| D. | ker sta zaščita in varovanje naravnih morskih okolij temelj za ohranjanje, podpiranje in razvoj modrega gospodarstva, in ker so vzdržni morski ekosistemi pogoj za izkoriščanje virov morij in oceanov; ker bi morale biti inovacije in trajnostnost najpomembnejši steber modrega gospodarstva za ustvarjanje rasti in delovnih mest; |
| --- | --- |

D.

ker sta zaščita in varovanje naravnih morskih okolij temelj za ohranjanje, podpiranje in razvoj modrega gospodarstva, in ker so vzdržni morski ekosistemi pogoj za izkoriščanje virov morij in oceanov; ker bi morale biti inovacije in trajnostnost najpomembnejši steber modrega gospodarstva za ustvarjanje rasti in delovnih mest;

| E. | ker vlada resno pomanjkanje podatkov, informacij in znanja o morjih in oceanih, njihovih virih in biotski raznovrstnosti ter povezavah s človekovimi dejavnostmi ter o njihovem okoljskem in kumulativnem vplivu – ne glede na to, ali že obstaja ali se še razvija – in ker neustrezno znanje o teh zadevah močno ovira trajnostno rabo teh virov, otežuje inovacije in omejuje celoviti potencial morij in oceanov, medtem ko svetovno prebivalstvo narašča, zaradi česar se bodo morja in oceani vse bolj uporabljali za hrano, prostor, energijo in minerale in je zato potreben bolj premišljen pristop, da bi jih trajnostno uporabljali; |
| --- | --- |

E.

ker vlada resno pomanjkanje podatkov, informacij in znanja o morjih in oceanih, njihovih virih in biotski raznovrstnosti ter povezavah s človekovimi dejavnostmi ter o njihovem okoljskem in kumulativnem vplivu – ne glede na to, ali že obstaja ali se še razvija – in ker neustrezno znanje o teh zadevah močno ovira trajnostno rabo teh virov, otežuje inovacije in omejuje celoviti potencial morij in oceanov, medtem ko svetovno prebivalstvo narašča, zaradi česar se bodo morja in oceani vse bolj uporabljali za hrano, prostor, energijo in minerale in je zato potreben bolj premišljen pristop, da bi jih trajnostno uporabljali;

| F. | ker so morski ekosistemi krhka žarišča biotske raznovrstnosti, ki so občutljiva na človekove dejavnosti, in ker postaja za dobro upravljanje, razvoj in varstvo občutljivih območij vse bolj pomembno, da se pridobivajo in delijo natančne informacije o nahajališčih in obsegu habitatnih tipov; |
| --- | --- |

F.

ker so morski ekosistemi krhka žarišča biotske raznovrstnosti, ki so občutljiva na človekove dejavnosti, in ker postaja za dobro upravljanje, razvoj in varstvo občutljivih območij vse bolj pomembno, da se pridobivajo in delijo natančne informacije o nahajališčih in obsegu habitatnih tipov;

| G. | ker uspešnih inovacij v modrem gospodarstvu ne ovira le vrzel v znanstvenih spoznanjih, ki jo univerze, podjetja in raziskovalne ustanove odpravljajo z naprednimi raziskavami, ampak v veliki meri tudi nedostopnost sredstev iz javnih in zasebnih virov; |
| --- | --- |

G.

ker uspešnih inovacij v modrem gospodarstvu ne ovira le vrzel v znanstvenih spoznanjih, ki jo univerze, podjetja in raziskovalne ustanove odpravljajo z naprednimi raziskavami, ampak v veliki meri tudi nedostopnost sredstev iz javnih in zasebnih virov;

| H. | ker bi lahko zmožnosti izkoriščanja morskih virov za razvoj trajnostnih virov obnovljive energije v veliki meri prispevali k evropski strategiji za energetsko varnost, saj bi zmanjšali odvisnost držav članic od virov energije, ki ne prihaja iz EU; |
| --- | --- |

H.

ker bi lahko zmožnosti izkoriščanja morskih virov za razvoj trajnostnih virov obnovljive energije v veliki meri prispevali k evropski strategiji za energetsko varnost, saj bi zmanjšali odvisnost držav članic od virov energije, ki ne prihaja iz EU;

| I. | ker bi lahko z razvojem modrega gospodarstva močno pospešili rast in gospodarski razvoj, pa tudi nastajanje delovnih mest, predvsem v obalnih in najbolj oddaljenih regijah ter otoških državah, hkrati pa upoštevali posebne in raznolike potrebe posameznih geografskih območij in razlike med njimi; |
| --- | --- |

I.

ker bi lahko z razvojem modrega gospodarstva močno pospešili rast in gospodarski razvoj, pa tudi nastajanje delovnih mest, predvsem v obalnih in najbolj oddaljenih regijah ter otoških državah, hkrati pa upoštevali posebne in raznolike potrebe posameznih geografskih območij in razlike med njimi;

| J. | ker so lahko večje naložbe v raziskave in inovacije, povezane z morji in oceani, koristno orodje, ki podpira cilje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, saj odpravlja nesomernosti in vse večje razlike med državami članicami ter krepi svetovni položaj EU na področju pomorske politike in modrega gospodarstva (na primer z izvozom okoljske tehnologije), pri tem pa upošteva pomen malih in srednjih ter družinskih podjetij za inovacije in delovna mesta; |
| --- | --- |

J.

ker so lahko večje naložbe v raziskave in inovacije, povezane z morji in oceani, koristno orodje, ki podpira cilje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, saj odpravlja nesomernosti in vse večje razlike med državami članicami ter krepi svetovni položaj EU na področju pomorske politike in modrega gospodarstva (na primer z izvozom okoljske tehnologije), pri tem pa upošteva pomen malih in srednjih ter družinskih podjetij za inovacije in delovna mesta;

| K. | ker je treba pri dejavnostih modrega gospodarstva upoštevati različne primerne ravni pristojnosti, namreč mednarodno in evropsko raven ter raven držav članic; ker se lahko sektorske prednostne naloge za razvoj modrega gospodarstva po državah članicah razlikujejo, kar je po eni strani odvisno od ustrezne dosedanje razvitosti tradicionalnih ali uveljavljenih sektorjev, po drugi pa od obstoječih virov in razvojnih zmožnosti novonastajajočih sektorjev v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

K.

ker je treba pri dejavnostih modrega gospodarstva upoštevati različne primerne ravni pristojnosti, namreč mednarodno in evropsko raven ter raven držav članic; ker se lahko sektorske prednostne naloge za razvoj modrega gospodarstva po državah članicah razlikujejo, kar je po eni strani odvisno od ustrezne dosedanje razvitosti tradicionalnih ali uveljavljenih sektorjev, po drugi pa od obstoječih virov in razvojnih zmožnosti novonastajajočih sektorjev v posameznih državah članicah;

| L. | ker je za izkoriščanje inovacijskih možnosti modrega gospodarstva potrebna kvalificirana, izobražena in primerno usposobljena delovna sila; ker je treba trenutno pomanjkanje znanja in veščin odpraviti; |
| --- | --- |

L.

ker je za izkoriščanje inovacijskih možnosti modrega gospodarstva potrebna kvalificirana, izobražena in primerno usposobljena delovna sila; ker je treba trenutno pomanjkanje znanja in veščin odpraviti;

| M. | ker se ne smejo pod pretvezo raziskovanja potenciala modrega gospodarstva v morjih in oceanih uporabljati metode za raziskovanje virov in modeli rasti, ki so se že izkazali za netrajnostne, in ker je treba pri netrajnostnem raziskovanju virov v morjih in oceanih strogo spoštovati potrebo po dobrem upravljanju in ohranjanju teh virov z ohranjanjem ravnovesja v morskih ekosistemih ter z obnovo degradiranih, na primer z uporabo inovativnih metod za odpravljanje onesnaženosti morij, zlasti vse večjega obsega plastičnih odpadkov, plastiglomeratov in razpadajočih plastičnih mikrodelcev, ter z reciklažo odpadkov brez siromašenja virov; |
| --- | --- |

M.

ker se ne smejo pod pretvezo raziskovanja potenciala modrega gospodarstva v morjih in oceanih uporabljati metode za raziskovanje virov in modeli rasti, ki so se že izkazali za netrajnostne, in ker je treba pri netrajnostnem raziskovanju virov v morjih in oceanih strogo spoštovati potrebo po dobrem upravljanju in ohranjanju teh virov z ohranjanjem ravnovesja v morskih ekosistemih ter z obnovo degradiranih, na primer z uporabo inovativnih metod za odpravljanje onesnaženosti morij, zlasti vse večjega obsega plastičnih odpadkov, plastiglomeratov in razpadajočih plastičnih mikrodelcev, ter z reciklažo odpadkov brez siromašenja virov;

| N. | ker številna orodja okoljskega upravljanja obal in morij podpira kartiranje morskega dna, vključno z načrtovanjem študij spremljanja z določitvijo območij, na katerih je verjetnost zanimivih posebnih habitatov velika, ali z zagotavljanjem informacij za umestitev in načrtovanje projektov na morju, kot so okoljsko trajnostna izgradnja pomolov in pristanišč, objekti za zaščito obale, vetrne elektrarne na morju in melioracija zemljišč; |
| --- | --- |

N.

ker številna orodja okoljskega upravljanja obal in morij podpira kartiranje morskega dna, vključno z načrtovanjem študij spremljanja z določitvijo območij, na katerih je verjetnost zanimivih posebnih habitatov velika, ali z zagotavljanjem informacij za umestitev in načrtovanje projektov na morju, kot so okoljsko trajnostna izgradnja pomolov in pristanišč, objekti za zaščito obale, vetrne elektrarne na morju in melioracija zemljišč;

| O. | ker bi morala biti previdnostno načelo in ekosistemski pristop v skladu s členom 190 Lizbonske pogodbe in deklaracijo Rio+20 v središču upravljanja vseh dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje; |
| --- | --- |

O.

ker bi morala biti previdnostno načelo in ekosistemski pristop v skladu s členom 190 Lizbonske pogodbe in deklaracijo Rio+20 v središču upravljanja vseh dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje;

| P. | ker je Evropska unija oblikovala niz programov in smernic in tako zagotovila okvir za dejavnosti in inovacije, povezane z modrim gospodarstvom; ker bi bilo treba ta okvir ovrednotiti glede na njegovo praktično uporabnost za podpiranje prizadevanj držav članic ter regionalnih in lokalnih organov pri razvoju modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

P.

ker je Evropska unija oblikovala niz programov in smernic in tako zagotovila okvir za dejavnosti in inovacije, povezane z modrim gospodarstvom; ker bi bilo treba ta okvir ovrednotiti glede na njegovo praktično uporabnost za podpiranje prizadevanj držav članic ter regionalnih in lokalnih organov pri razvoju modrega gospodarstva;

| Q. | ker morata biti spodbujanje in razvoj novega, trajnostnega modrega gospodarstva del razvojne in zunanje politike EU ter politike Unije za Sredozemlje in ker je treba sredozemske afriške države, vzhodnoafriške otoške države v Indijskem oceanu ter otoške države, zajete v sporazumih o gospodarskem partnerstvu AKP, obravnavati kot partnerice pri prizadevanjih za vzpostavitev trajnostnega modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

Q.

ker morata biti spodbujanje in razvoj novega, trajnostnega modrega gospodarstva del razvojne in zunanje politike EU ter politike Unije za Sredozemlje in ker je treba sredozemske afriške države, vzhodnoafriške otoške države v Indijskem oceanu ter otoške države, zajete v sporazumih o gospodarskem partnerstvu AKP, obravnavati kot partnerice pri prizadevanjih za vzpostavitev trajnostnega modrega gospodarstva;

| R. | ker so obalne in otoške skupnosti ter lokalni in regionalni organi nepogrešljivi deležniki v razpravi o potencialu modrega gospodarstva in o njegovi uresničitvi; |
| --- | --- |

R.

ker so obalne in otoške skupnosti ter lokalni in regionalni organi nepogrešljivi deležniki v razpravi o potencialu modrega gospodarstva in o njegovi uresničitvi;

| S. | ker imajo obalna območja posebne značilnosti, ki jih ločujejo od drugih območij in ki vplivajo na njihove srednjeročne in dolgoročne razvojne možnosti; |
| --- | --- |

S.

ker imajo obalna območja posebne značilnosti, ki jih ločujejo od drugih območij in ki vplivajo na njihove srednjeročne in dolgoročne razvojne možnosti;

| T. | ker so evropski oceani in morja zelo raznoliki in segajo od globin Atlantika pred Irsko do globin Črnega morja pred Romunijo ter od mrzlih morij Arktike do toplih voda Sredozemlja; |
| --- | --- |

T.

ker so evropski oceani in morja zelo raznoliki in segajo od globin Atlantika pred Irsko do globin Črnega morja pred Romunijo ter od mrzlih morij Arktike do toplih voda Sredozemlja;

| U. | ker turizem predstavlja 5 % BDP EU, 12 milijonov delovnih mest in 2,2 milijona podjetij; ker kulturni turizem predstavlja skoraj 40 % vseevropskega turizma; ker morski in obalni turizem predstavljata tretjino vseh turističnih dejavnosti v Evropi in zaposluje 3,2 milijona delavcev; |
| --- | --- |

U.

ker turizem predstavlja 5 % BDP EU, 12 milijonov delovnih mest in 2,2 milijona podjetij; ker kulturni turizem predstavlja skoraj 40 % vseevropskega turizma; ker morski in obalni turizem predstavljata tretjino vseh turističnih dejavnosti v Evropi in zaposluje 3,2 milijona delavcev;

| V. | ker se po trenutnih ocenah v pomorskem sektorju ustvari 3–5 % BDP EU, v njem je zaposlenih približno 5,6 milijona ljudi, k evropskemu gospodarstvu pa prispeva 495 milijard EUR; |
| --- | --- |

V.

ker se po trenutnih ocenah v pomorskem sektorju ustvari 3–5 % BDP EU, v njem je zaposlenih približno 5,6 milijona ljudi, k evropskemu gospodarstvu pa prispeva 495 milijard EUR;

| W. | ker je število molekul v morju po trenutnem prepričanju znatno večje od njihovega števila na kopnem in ker predstavljajo neizmeren potencial za raziskave na področju zdravja, kozmetike in biotehnologije; |
| --- | --- |

W.

ker je število molekul v morju po trenutnem prepričanju znatno večje od njihovega števila na kopnem in ker predstavljajo neizmeren potencial za raziskave na področju zdravja, kozmetike in biotehnologije;

| X. | ker je celostna pomorska politika pomembna kot močan vzvod dejavnosti modrega gospodarstva, zlasti kadar se je treba celostno odzvati na vse izzive, s katerimi se zdaj soočajo evropska morja; |
| --- | --- |

X.

ker je celostna pomorska politika pomembna kot močan vzvod dejavnosti modrega gospodarstva, zlasti kadar se je treba celostno odzvati na vse izzive, s katerimi se zdaj soočajo evropska morja;

| Y. | ker so se skupine za razvoj ribištva po prejšnji skupni ribiški politiki izkazale kot zelo učinkovit instrument za ustvarjanje delovnih mest in blaginje ter ekonomske in teritorialne kohezije, učinkovite pa so tudi pri sprejemanju odločitev in imajo dejavno vlogo pri lastnem razvoju; |
| --- | --- |

Y.

ker so se skupine za razvoj ribištva po prejšnji skupni ribiški politiki izkazale kot zelo učinkovit instrument za ustvarjanje delovnih mest in blaginje ter ekonomske in teritorialne kohezije, učinkovite pa so tudi pri sprejemanju odločitev in imajo dejavno vlogo pri lastnem razvoju;

| 1. | je seznanjen s sporočilom Komisije z naslovom Inovacije v modrem gospodarstvu: izkoriščanje potenciala naših morij in oceanov za delovna mesta in rast; poudarja, da je področje uporabe sporočila omejeno in ne pokriva vseh sektorjev, ki sestavljajo modro gospodarstvo; poziva Komisijo, naj zavzame vključujoč in bolj celovit pristop, ki bo zajel izzive na področju inovacij in ustvarjanja delovnih mest v celotnem spektru med seboj povezanih sektorjev; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s sporočilom Komisije z naslovom Inovacije v modrem gospodarstvu: izkoriščanje potenciala naših morij in oceanov za delovna mesta in rast; poudarja, da je področje uporabe sporočila omejeno in ne pokriva vseh sektorjev, ki sestavljajo modro gospodarstvo; poziva Komisijo, naj zavzame vključujoč in bolj celovit pristop, ki bo zajel izzive na področju inovacij in ustvarjanja delovnih mest v celotnem spektru med seboj povezanih sektorjev;

| 2. | podpira specifično in vključujočo opredelitev modrega gospodarstva, ki bo zajemala vse sektorske in medsektorske dejavnosti, povezane z oceani, morji, obalnimi ekosistemi, povezanim zaledjem in obalnimi območji, vključno z dejavnostmi neposredne in posredne pomoči; opozarja na splošen pomen inovacij za vse te dejavnosti, najsibodo tradicionalne ali novonastajajoče; |
| --- | --- |

2.

podpira specifično in vključujočo opredelitev modrega gospodarstva, ki bo zajemala vse sektorske in medsektorske dejavnosti, povezane z oceani, morji, obalnimi ekosistemi, povezanim zaledjem in obalnimi območji, vključno z dejavnostmi neposredne in posredne pomoči; opozarja na splošen pomen inovacij za vse te dejavnosti, najsibodo tradicionalne ali novonastajajoče;

| 3. | podpira potrebo po strateškem načrtovanju dejavnosti v modrem gospodarstvu, neposrednih načinih financiranja, določitvi prednostnih nalog in akcijskega načrta, da bi imel ta sektor do leta 2020 večji zagon, tudi s posebnimi zamislimi o mehanizmih sodelovanja in infrastrukturnih naložbah; |
| --- | --- |

3.

podpira potrebo po strateškem načrtovanju dejavnosti v modrem gospodarstvu, neposrednih načinih financiranja, določitvi prednostnih nalog in akcijskega načrta, da bi imel ta sektor do leta 2020 večji zagon, tudi s posebnimi zamislimi o mehanizmih sodelovanja in infrastrukturnih naložbah;

| 4. | poziva države članice, naj preučijo in količinsko opredelijo obseg svojih dejavnosti modrega gospodarstva, ter poziva k izoblikovanju strategije, ki bi združila pobude za vse pomorske sektorje; poziva Komisijo, naj izvede popis projektov, katerih veliko število je v preteklosti financirala in so bili pomembni za modro gospodarstvo, ter začne obsežno raziskavo o pomenu in teži modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj preučijo in količinsko opredelijo obseg svojih dejavnosti modrega gospodarstva, ter poziva k izoblikovanju strategije, ki bi združila pobude za vse pomorske sektorje; poziva Komisijo, naj izvede popis projektov, katerih veliko število je v preteklosti financirala in so bili pomembni za modro gospodarstvo, ter začne obsežno raziskavo o pomenu in teži modrega gospodarstva;

| 5. | poudarja, da je antropogena obremenitev morij in oceanov že zdaj velika in se kažejo s tem povezane posledice (onesnaževanje, okoljske in podnebne spremembe, pretirano izkoriščanje virov, prelov itd.), vendar še vedno ohranjajo pomembne ekosistemske rezerve, ki so težko dostopne in zato nedotaknjene; meni, da bi bilo treba v modrem gospodarstvu zato razmisliti o zaščiti, ponovni vzpostavitvi in ohranitvi ekosistemov, biotske raznovrstnosti, odpornosti in produktivnosti morij in oceanov, vključno s storitvami, povezanimi z morsko biotsko raznovrstnostjo in delovanjem ekosistema; meni, da bi morala biti previdnostno načelo in ekosistemski pristop v središču modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je antropogena obremenitev morij in oceanov že zdaj velika in se kažejo s tem povezane posledice (onesnaževanje, okoljske in podnebne spremembe, pretirano izkoriščanje virov, prelov itd.), vendar še vedno ohranjajo pomembne ekosistemske rezerve, ki so težko dostopne in zato nedotaknjene; meni, da bi bilo treba v modrem gospodarstvu zato razmisliti o zaščiti, ponovni vzpostavitvi in ohranitvi ekosistemov, biotske raznovrstnosti, odpornosti in produktivnosti morij in oceanov, vključno s storitvami, povezanimi z morsko biotsko raznovrstnostjo in delovanjem ekosistema; meni, da bi morala biti previdnostno načelo in ekosistemski pristop v središču modrega gospodarstva;

| 6. | poudarja, da ima nova tehnologija pomembno vlogo pri zamejevanju degradacije morskih ekosistemov, in opozarja na povezave med modrim in zelenim gospodarstvom, zlasti v zvezi z inovativnimi načini čiščenja morij, vključno s cenovno učinkovito reciklažo okoljsko škodljive plastike; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da ima nova tehnologija pomembno vlogo pri zamejevanju degradacije morskih ekosistemov, in opozarja na povezave med modrim in zelenim gospodarstvom, zlasti v zvezi z inovativnimi načini čiščenja morij, vključno s cenovno učinkovito reciklažo okoljsko škodljive plastike;

| 7. | poudarja, da bodo boljše poznavanje morij in oceanov, vključno z morskim dnom in življenjem v morju, ter presoje vplivov na okolje omogočili trajnostno izkoriščanje morskih virov, saj se bodo izboljšali znanstveni temelji, na podlagi katerih se oblikujejo različne pomorske politike EU; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bodo boljše poznavanje morij in oceanov, vključno z morskim dnom in življenjem v morju, ter presoje vplivov na okolje omogočili trajnostno izkoriščanje morskih virov, saj se bodo izboljšali znanstveni temelji, na podlagi katerih se oblikujejo različne pomorske politike EU;

| 8. | poziva Komisijo, naj (po zaključku zgoraj omenjene znanstvene analize in popisa) v tesnem sodelovanju z državami članicami oceni potrebe po financiranju modrega gospodarstva (na sektorski, regionalni, nacionalni in evropski ravni), da bi uresničili njegov potencial za rast in ustvarjanje delovnih mest, še posebej v regijah, ki so močno odvisne od ribištva, in pri tem še posebej upoštevali zagonska, mala in srednja ter družinska podjetja; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj (po zaključku zgoraj omenjene znanstvene analize in popisa) v tesnem sodelovanju z državami članicami oceni potrebe po financiranju modrega gospodarstva (na sektorski, regionalni, nacionalni in evropski ravni), da bi uresničili njegov potencial za rast in ustvarjanje delovnih mest, še posebej v regijah, ki so močno odvisne od ribištva, in pri tem še posebej upoštevali zagonska, mala in srednja ter družinska podjetja;

| 9. | poudarja, da je za trajnostni razvoj modrega gospodarstva potrebnih več naložb v znanje in raziskave; obžaluje kratkoročni in dolgoročni učinek, ki ga imajo rezi v naložbah za raziskave in razvoj, za nacionalne raziskovalne programe; meni, da morajo EU in države članice za boljše razumevanje morskega okolja in njegovega ekonomskega potenciala zagotoviti dovolj sredstev v okviru ureditev, ki zagotavljajo dolgoročno trajnost in predvidljivost, hkrati pa ne ogrožajo financiranja že obstoječih in tekočih programov; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je za trajnostni razvoj modrega gospodarstva potrebnih več naložb v znanje in raziskave; obžaluje kratkoročni in dolgoročni učinek, ki ga imajo rezi v naložbah za raziskave in razvoj, za nacionalne raziskovalne programe; meni, da morajo EU in države članice za boljše razumevanje morskega okolja in njegovega ekonomskega potenciala zagotoviti dovolj sredstev v okviru ureditev, ki zagotavljajo dolgoročno trajnost in predvidljivost, hkrati pa ne ogrožajo financiranja že obstoječih in tekočih programov;

| 10. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z drugimi mednarodnimi organizacijami spodbuja zbiranje rednih, sodobnih znanstvenih podatkov o stanju morskih populacij v vodah znotraj in zunaj EU; znova opozarja na večdisciplinarnost morskih in pomorskih raziskav ter poudarja, da je treba podpreti splošna prizadevanja, ki vplivajo na različne sektorje in discipline morskih in pomorskih raziskav; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z drugimi mednarodnimi organizacijami spodbuja zbiranje rednih, sodobnih znanstvenih podatkov o stanju morskih populacij v vodah znotraj in zunaj EU; znova opozarja na večdisciplinarnost morskih in pomorskih raziskav ter poudarja, da je treba podpreti splošna prizadevanja, ki vplivajo na različne sektorje in discipline morskih in pomorskih raziskav;

| 11. | se zavzema za določitev jasnih ciljev in časovnih rokov, da bi bili podatki, najsibo o morskem dnu najsibo o vodnem stolpu ali živih virih, pregledni, bolj dostopni in povsem interoperabilni in usklajeni; poziva k obveščanju javnosti o morjih in oceanih, da se spodbudijo inovacije, hkrati pa prepreči tratenje sredstev in podvajanje projektov; meni, da bodo tudi naložbe v projekte pridobivanja podatkov prispevale k produktivnosti in večji inovativnosti; |
| --- | --- |

11.

se zavzema za določitev jasnih ciljev in časovnih rokov, da bi bili podatki, najsibo o morskem dnu najsibo o vodnem stolpu ali živih virih, pregledni, bolj dostopni in povsem interoperabilni in usklajeni; poziva k obveščanju javnosti o morjih in oceanih, da se spodbudijo inovacije, hkrati pa prepreči tratenje sredstev in podvajanje projektov; meni, da bodo tudi naložbe v projekte pridobivanja podatkov prispevale k produktivnosti in večji inovativnosti;

| 12. | poziva, naj bodo rezultati raziskav, ki so financirane iz javnih sredstev, javno dostopni za nekomercialno uporabo (varstvo podatkov strateškega pomena za države članice) in naj bo to načelo zavezujoče za partnerje v raziskovalnih programih EU; poziva k odprtemu dostopu do podatkov, ki podpirajo rezultate navedenih raziskav; poziva k pobudi EU, s katero bi zasebna podjetja v pomorskem sektorju spodbudili, da delijo gospodarsko neobčutljive podatke za namene raziskav, in poziva Komisijo, naj čim prej vzpostavi platformo s podatki o raziskavah, ki se izvajajo v okviru programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

12.

poziva, naj bodo rezultati raziskav, ki so financirane iz javnih sredstev, javno dostopni za nekomercialno uporabo (varstvo podatkov strateškega pomena za države članice) in naj bo to načelo zavezujoče za partnerje v raziskovalnih programih EU; poziva k odprtemu dostopu do podatkov, ki podpirajo rezultate navedenih raziskav; poziva k pobudi EU, s katero bi zasebna podjetja v pomorskem sektorju spodbudili, da delijo gospodarsko neobčutljive podatke za namene raziskav, in poziva Komisijo, naj čim prej vzpostavi platformo s podatki o raziskavah, ki se izvajajo v okviru programa Obzorje 2020;

| 13. | poziva k temu, da bi projekt evropske mreže za opazovanje in podatke o morju (mreža EMOD) izrecno vključil raziskavo podatkov o kumulativnem vplivu, morskih odpadkih in hrupu ter razgradljivih endokrinih motilcih v razdelku o vplivu na ljudi; |
| --- | --- |

13.

poziva k temu, da bi projekt evropske mreže za opazovanje in podatke o morju (mreža EMOD) izrecno vključil raziskavo podatkov o kumulativnem vplivu, morskih odpadkih in hrupu ter razgradljivih endokrinih motilcih v razdelku o vplivu na ljudi;

| 14. | zavrača reze v financiranju okvirnega programa za raziskave Obzorje 2020, ki jih je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

14.

zavrača reze v financiranju okvirnega programa za raziskave Obzorje 2020, ki jih je predlagala Komisija;

| 15. | poziva Komisijo, naj redno ocenjuje izvajanje programa Obzorje 2020 na področjih, povezanih z modrim gospodarstvom, in naj rezultate teh ocen objavi; podpira vzpostavitev posebnega partnerstva za pomorsko industrijo v okviru Obzorja 2020 in poziva k njegovi vključitvi v njegov delovni program za obdobje 2016–2017; meni, da si je treba pri razvoju novih izdelkov in postopkov, rasti in delovnih mestih bolj prizadevati za izboljšanje povezav med raziskavami in industrijo; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj redno ocenjuje izvajanje programa Obzorje 2020 na področjih, povezanih z modrim gospodarstvom, in naj rezultate teh ocen objavi; podpira vzpostavitev posebnega partnerstva za pomorsko industrijo v okviru Obzorja 2020 in poziva k njegovi vključitvi v njegov delovni program za obdobje 2016–2017; meni, da si je treba pri razvoju novih izdelkov in postopkov, rasti in delovnih mestih bolj prizadevati za izboljšanje povezav med raziskavami in industrijo;

| 16. | poudarja, da so v prvi vrsti države članice in regionalni organi odgovorni za razvoj modrega gospodarstva, in poziva Komisijo, naj podpre in spodbuja vse oblike sodelovanja med državami članicami in regionalnimi organi (da odpravi pomanjkljivosti na tem področju), na primer s pobudami za skupno načrtovanje, ter v to vključi tudi pomorske grozde, ribiški sektor in lokalne skupnosti; poudarja vlogo makroregionalnih strategij za reševanje skupnih izzivov in izkoriščanje skupnih priložnosti (npr. strategija za jadransko in ionsko regijo) ter poziva Komisijo in države članice, naj se tudi v prihodnje opirajo na pomembne regionalne raziskovalne projekte (kot je BONUS); |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so v prvi vrsti države članice in regionalni organi odgovorni za razvoj modrega gospodarstva, in poziva Komisijo, naj podpre in spodbuja vse oblike sodelovanja med državami članicami in regionalnimi organi (da odpravi pomanjkljivosti na tem področju), na primer s pobudami za skupno načrtovanje, ter v to vključi tudi pomorske grozde, ribiški sektor in lokalne skupnosti; poudarja vlogo makroregionalnih strategij za reševanje skupnih izzivov in izkoriščanje skupnih priložnosti (npr. strategija za jadransko in ionsko regijo) ter poziva Komisijo in države članice, naj se tudi v prihodnje opirajo na pomembne regionalne raziskovalne projekte (kot je BONUS);

| 17. | poziva k temu, da bi sodelovanje in partnerstvo med državami članicami prispevalo k učinkovitejšemu usmerjanju sredstev, ki so na voljo z instrumenti EU in nacionalnimi instrumenti; poudarja, da bi bilo treba pri določanju prednostnih nalog upoštevati neposredni vpliv financiranja na modro gospodarstvo ter njegov neposredni vnos vanj; |
| --- | --- |

17.

poziva k temu, da bi sodelovanje in partnerstvo med državami članicami prispevalo k učinkovitejšemu usmerjanju sredstev, ki so na voljo z instrumenti EU in nacionalnimi instrumenti; poudarja, da bi bilo treba pri določanju prednostnih nalog upoštevati neposredni vpliv financiranja na modro gospodarstvo ter njegov neposredni vnos vanj;

| 18. | poudarja, da so države članice zainteresirane za razširitev sodelovanja z južnimi sredozemskimi državami, in jih poziva, naj modro gospodarstvo štejejo za dodatno področje sodelovanja; spodbuja k različnim oblikam sodelovanja z državami, ki niso članice EU (t.j. Unija za Sredozemlje, Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje), in poziva Komisijo, naj podporo razvoju trajnostnega modrega gospodarstva vključi med cilje razvojne politike EU; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so države članice zainteresirane za razširitev sodelovanja z južnimi sredozemskimi državami, in jih poziva, naj modro gospodarstvo štejejo za dodatno področje sodelovanja; spodbuja k različnim oblikam sodelovanja z državami, ki niso članice EU (t.j. Unija za Sredozemlje, Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje), in poziva Komisijo, naj podporo razvoju trajnostnega modrega gospodarstva vključi med cilje razvojne politike EU;

| 19. | poziva Komisijo, naj ustvari ugodne regulativne in pravne pogoje za naložbe v obnovljivo energijo v modrem gospodarstvu ter predstavi jasen in trden okvir podpore za raziskave, podjetja in vlade, ki bo omogočal več naložb v inovativne projekte za razvoj obnovljive energije; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj ustvari ugodne regulativne in pravne pogoje za naložbe v obnovljivo energijo v modrem gospodarstvu ter predstavi jasen in trden okvir podpore za raziskave, podjetja in vlade, ki bo omogočal več naložb v inovativne projekte za razvoj obnovljive energije;

| 20. | poudarja, da so evropski oceani in morja zelo različni in da je zato pomembno, da Komisija ne sprejme enakega pristopa za vse; opozarja, da je treba spodbujati celosten pristop k različnim sektorjem modrega gospodarstva na podlagi skupnih načel, kot so trajnostnost, priznavanje in spoštovanje posebnosti in potreb različnih regij ter prednostnih nalog različnih držav članic in podpora teh držav pri izpolnjevanju teh nalog; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so evropski oceani in morja zelo različni in da je zato pomembno, da Komisija ne sprejme enakega pristopa za vse; opozarja, da je treba spodbujati celosten pristop k različnim sektorjem modrega gospodarstva na podlagi skupnih načel, kot so trajnostnost, priznavanje in spoštovanje posebnosti in potreb različnih regij ter prednostnih nalog različnih držav članic in podpora teh držav pri izpolnjevanju teh nalog;

| 21. | poziva Komisijo in njene agencije, naj države članice podprejo pri oblikovanju in izvajanju nacionalnih in regionalnih strategij za razvoj pomorskega gospodarstva; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in njene agencije, naj države članice podprejo pri oblikovanju in izvajanju nacionalnih in regionalnih strategij za razvoj pomorskega gospodarstva;

| 22. | opozarja na negativni razvoj in jasno poslabšanje nekaterih bolj tradicionalnih sektorjev modrega gospodarstva (kot so ribištvo, ladjedelništvo in popravila), zlasti na področjih, kjer so imeli vlogo pristnih zakoreninjenih dejavnosti, ki so pospeševale predhodne ali naslednje gospodarske dejavnosti v verigi, ustvarjale delovna mesta in spodbujale razvoj; meni, da nobena strategija EU za modro gospodarstvo ne bi smela zanemariti teh dejavnosti in regij, temveč bi morala poudariti potencial inovacij in izkoristiti evropsko tehnično znanje in sposobnosti (kot je predelava ladij), da preokrene ta upad; |
| --- | --- |

22.

opozarja na negativni razvoj in jasno poslabšanje nekaterih bolj tradicionalnih sektorjev modrega gospodarstva (kot so ribištvo, ladjedelništvo in popravila), zlasti na področjih, kjer so imeli vlogo pristnih zakoreninjenih dejavnosti, ki so pospeševale predhodne ali naslednje gospodarske dejavnosti v verigi, ustvarjale delovna mesta in spodbujale razvoj; meni, da nobena strategija EU za modro gospodarstvo ne bi smela zanemariti teh dejavnosti in regij, temveč bi morala poudariti potencial inovacij in izkoristiti evropsko tehnično znanje in sposobnosti (kot je predelava ladij), da preokrene ta upad;

| 23. | poudarja pomen raziskav morja in pomorskih raziskav ter tesnejšega sodelovanja med raziskovalci, med državami članicami in med regijami na tem področju, da bi premostili vrzeli med državami članicami, odpravili geografsko koncentracijo na nekaterih območjih ter okrepili konkurenčnost obalnih območij in ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih lokalnih delovnih mest; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen raziskav morja in pomorskih raziskav ter tesnejšega sodelovanja med raziskovalci, med državami članicami in med regijami na tem področju, da bi premostili vrzeli med državami članicami, odpravili geografsko koncentracijo na nekaterih območjih ter okrepili konkurenčnost obalnih območij in ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih lokalnih delovnih mest;

| 24. | meni, da je pomanjkanje kvalificiranih strokovnjakov v različnih disciplinah in sektorjih, vključno z raziskovalci, inženirji, tehniki in delavci, velika ovira za popoln izkoristek potenciala modrega gospodarstva; poudarja, da je to pomanjkanje neločljivo povezano z vse večjim nesprejemanjem odgovornosti in manjšanjem naložb s strani držav na znanstvenih področjih in na področju izobraževanja ter tudi s premajhnim spoštovanjem obstoječih strokovnjakov, zlasti v državah članicah, ki so najbolj trpele zaradi gospodarske krize, in zato meni, da je treba ta dva trenda čim prej preokreniti; poziva države članice in regionalne organe, naj vlagajo v ambiciozno socialno razsežnost modre rasti in morske pismenosti, da bi spodbudili usposabljanje mladih za poklice v pomorstvu in njihov dostop do njih; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo visokošolsko izobraževanje ter programe poklicnega in stalnega usposabljanja ter zagotovijo, da bodo ti programi vključeni v perspektive modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

24.

meni, da je pomanjkanje kvalificiranih strokovnjakov v različnih disciplinah in sektorjih, vključno z raziskovalci, inženirji, tehniki in delavci, velika ovira za popoln izkoristek potenciala modrega gospodarstva; poudarja, da je to pomanjkanje neločljivo povezano z vse večjim nesprejemanjem odgovornosti in manjšanjem naložb s strani držav na znanstvenih področjih in na področju izobraževanja ter tudi s premajhnim spoštovanjem obstoječih strokovnjakov, zlasti v državah članicah, ki so najbolj trpele zaradi gospodarske krize, in zato meni, da je treba ta dva trenda čim prej preokreniti; poziva države članice in regionalne organe, naj vlagajo v ambiciozno socialno razsežnost modre rasti in morske pismenosti, da bi spodbudili usposabljanje mladih za poklice v pomorstvu in njihov dostop do njih; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo visokošolsko izobraževanje ter programe poklicnega in stalnega usposabljanja ter zagotovijo, da bodo ti programi vključeni v perspektive modrega gospodarstva;

| 25. | poziva države članice, regionalne organe, izobraževalne ustanove in industrijo, naj usklajujejo in ustvarjajo sinergije ter opredelijo splošna raziskovalna vprašanja na področju modrega gospodarstva, da bi spodbudile usposabljanje mladih za poklice, povezane z modro rastjo, in njihov dostop do tega usposabljanja; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, regionalne organe, izobraževalne ustanove in industrijo, naj usklajujejo in ustvarjajo sinergije ter opredelijo splošna raziskovalna vprašanja na področju modrega gospodarstva, da bi spodbudile usposabljanje mladih za poklice, povezane z modro rastjo, in njihov dostop do tega usposabljanja;

| 26. | meni, da je za resničen razvoj modrega gospodarstva potrebno dostojanstvo z njim povezanih poklicev in je treba vzpostaviti kakovostno zaposlovanje s pravicami, vključno s pravico do zdravja in varnosti pomorskih delavcev, ter zavedanjem teh pravic, da se ohrani privlačnost tega sektorja; poleg tega meni, da bi lahko EU glede na tradicionalno prevlado moških v modrem gospodarstvu, ki še vedno v veliki meri traja, priznala, da je zdaj primeren trenutek za vključitev žensk v to gospodarsko nišo; poziva Komisijo in države članice, naj vidik enakosti spolov vključijo v vse stopnje razvoja modrega gospodarstva ter podprejo in povečajo dejansko udeležbo žensk v njem; |
| --- | --- |

26.

meni, da je za resničen razvoj modrega gospodarstva potrebno dostojanstvo z njim povezanih poklicev in je treba vzpostaviti kakovostno zaposlovanje s pravicami, vključno s pravico do zdravja in varnosti pomorskih delavcev, ter zavedanjem teh pravic, da se ohrani privlačnost tega sektorja; poleg tega meni, da bi lahko EU glede na tradicionalno prevlado moških v modrem gospodarstvu, ki še vedno v veliki meri traja, priznala, da je zdaj primeren trenutek za vključitev žensk v to gospodarsko nišo; poziva Komisijo in države članice, naj vidik enakosti spolov vključijo v vse stopnje razvoja modrega gospodarstva ter podprejo in povečajo dejansko udeležbo žensk v njem;

| 27. | poziva Komisijo, naj spodbuja pravice delavcev in zagotavlja varne delovne pogoje v vseh sektorjih modrega gospodarstva, tako v uveljavljenih kot novonastalih; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj spodbuja pravice delavcev in zagotavlja varne delovne pogoje v vseh sektorjih modrega gospodarstva, tako v uveljavljenih kot novonastalih;

| 28. | poziva Komisijo, naj zbere in preuči podatke, povezane s poklicno potjo v pomorstvu na vseh ravneh (od prava do inženiringa, od inštruktorjev potapljanja do mornarjev in pomorskih tehnikov), in te podatke uporabi, da razišče poklicne možnosti na različnih ravneh – tradicionalnih, novonastajajočih in povsem novih, ki bi se lahko razvile; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj zbere in preuči podatke, povezane s poklicno potjo v pomorstvu na vseh ravneh (od prava do inženiringa, od inštruktorjev potapljanja do mornarjev in pomorskih tehnikov), in te podatke uporabi, da razišče poklicne možnosti na različnih ravneh – tradicionalnih, novonastajajočih in povsem novih, ki bi se lahko razvile;

| 29. | poziva Komisijo, naj opredeli, kateri evropski skladi so na voljo za financiranje dejavnosti modrega gospodarstva, in jih združi v enotno platformo, ki bo dostopna vsem državljanom; poziva Komisijo, naj tudi zagotovi sredstva, namenjena inovacijam in modri rasti, iz katerih se financirajo temeljne raziskave, raziskovanje in razvoj, usposabljanje, ustvarjanje delovnih mest, zagonska podjetja, mala in srednja podjetja, socialna podjetja, zadruge, izobraževanje in vajeništvo, zmanjšanje revščine na obalnih območjih, biotehnološki razvoj, prometne povezave, medsebojna energetska povezljivost, ladjedelništvo in popravila, obalni dostop do širokopasovnih storitev, varstvo okolja ter prodaja inovativnih proizvodov, storitev in procesov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj opredeli, kateri evropski skladi so na voljo za financiranje dejavnosti modrega gospodarstva, in jih združi v enotno platformo, ki bo dostopna vsem državljanom; poziva Komisijo, naj tudi zagotovi sredstva, namenjena inovacijam in modri rasti, iz katerih se financirajo temeljne raziskave, raziskovanje in razvoj, usposabljanje, ustvarjanje delovnih mest, zagonska podjetja, mala in srednja podjetja, socialna podjetja, zadruge, izobraževanje in vajeništvo, zmanjšanje revščine na obalnih območjih, biotehnološki razvoj, prometne povezave, medsebojna energetska povezljivost, ladjedelništvo in popravila, obalni dostop do širokopasovnih storitev, varstvo okolja ter prodaja inovativnih proizvodov, storitev in procesov;

| 30. | meni, da bi morale biti naložbe v modro gospodarstvo usmerjene v ekološke inovacije, ki niso odvisne od omejenih sredstev, učinkovito rabo virov, krožno gospodarstvo, ohranjanje narave, varstvo morja in obale, boj proti podnebnim spremembam in prilagajanje nanje ter trajnostno rabo virov (kjer obseg rabe na dolgi rok ne presega naravne obnove virov); poziva Komisijo, naj ta načela vključi v obstoječe in prihodnje programe pomoči; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morale biti naložbe v modro gospodarstvo usmerjene v ekološke inovacije, ki niso odvisne od omejenih sredstev, učinkovito rabo virov, krožno gospodarstvo, ohranjanje narave, varstvo morja in obale, boj proti podnebnim spremembam in prilagajanje nanje ter trajnostno rabo virov (kjer obseg rabe na dolgi rok ne presega naravne obnove virov); poziva Komisijo, naj ta načela vključi v obstoječe in prihodnje programe pomoči;

| 31. | se zavzema za vzpostavitev ustreznega finančnega okvira za spodbujanje inovacij, trajnostnega razvoja modrega gospodarstva in ustvarjanja delovnih mest z združevanjem, usklajevanjem in omogočanjem dostopa do razpoložljivih finančnih instrumentov – strukturni in naložbeni skladi (Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad), okvirni program za raziskave, možna vzpostavitev bodoče skupnosti znanja in inovacij, usmerjene v modro gospodarstvo, Evropski sklad za strateške naložbe in tako naprej; poudarja, da je treba instrumente bolje prilagajati potrebam posameznih deležnikov – javnih institucij, lokalnih organov, podjetij, zlasti MSP, nevladnih organizacij itd. – in javno seznanjati z obstoječimi priložnostmi; |
| --- | --- |

31.

se zavzema za vzpostavitev ustreznega finančnega okvira za spodbujanje inovacij, trajnostnega razvoja modrega gospodarstva in ustvarjanja delovnih mest z združevanjem, usklajevanjem in omogočanjem dostopa do razpoložljivih finančnih instrumentov – strukturni in naložbeni skladi (Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad), okvirni program za raziskave, možna vzpostavitev bodoče skupnosti znanja in inovacij, usmerjene v modro gospodarstvo, Evropski sklad za strateške naložbe in tako naprej; poudarja, da je treba instrumente bolje prilagajati potrebam posameznih deležnikov – javnih institucij, lokalnih organov, podjetij, zlasti MSP, nevladnih organizacij itd. – in javno seznanjati z obstoječimi priložnostmi;

| 32. | močno obžaluje zamude pri načrtovanju Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

32.

močno obžaluje zamude pri načrtovanju Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) v nekaterih državah članicah;

| 33. | meni, da so javne naložbe zlasti v nekaterih državah članicah odločilnega pomena za spodbujanje razvoja in polno izkoriščenost potenciala modrega gospodarstva, pri čemer ne gre pozabiti vloge zasebnih naložb; poudarja, da je za naložbe v modro gospodarstvo potrebna raznolika usmerjenost projektov, od infrastrukturnih projektov do različnih naložb manjšega obsega v MSP, ki jim je treba pri dostopu do sredstev ponuditi dodatno pomoč; |
| --- | --- |

33.

meni, da so javne naložbe zlasti v nekaterih državah članicah odločilnega pomena za spodbujanje razvoja in polno izkoriščenost potenciala modrega gospodarstva, pri čemer ne gre pozabiti vloge zasebnih naložb; poudarja, da je za naložbe v modro gospodarstvo potrebna raznolika usmerjenost projektov, od infrastrukturnih projektov do različnih naložb manjšega obsega v MSP, ki jim je treba pri dostopu do sredstev ponuditi dodatno pomoč;

| 34. | poudarja, da je kopenska industrija, ki podpira modro gospodarstvo na morju, pomembna vez za zagotavljanje morskih inovacij, in poziva Komisijo, naj tej industriji zagotovi večjo podporo; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je kopenska industrija, ki podpira modro gospodarstvo na morju, pomembna vez za zagotavljanje morskih inovacij, in poziva Komisijo, naj tej industriji zagotovi večjo podporo;

| 35. | poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja držav članic na področju spodbujanja strategij za pametno specializacijo ob upoštevanju nujnosti in vrednostnih verig, povezanih s številnimi dejavnostmi modrega gospodarstva; meni, da razvoj grozdov in hipergrozdov zahteva dejavno vlogo držav, ki bodo spodbujale vzpostavitev sinergij znotraj sektorjev in med njimi; meni, da bi lahko bile strategije pomorskih raziskav in tehnološkega razvoja pilotne in tako služile širšemu modremu gospodarstvu kot primer dobre prakse; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja držav članic na področju spodbujanja strategij za pametno specializacijo ob upoštevanju nujnosti in vrednostnih verig, povezanih s številnimi dejavnostmi modrega gospodarstva; meni, da razvoj grozdov in hipergrozdov zahteva dejavno vlogo držav, ki bodo spodbujale vzpostavitev sinergij znotraj sektorjev in med njimi; meni, da bi lahko bile strategije pomorskih raziskav in tehnološkega razvoja pilotne in tako služile širšemu modremu gospodarstvu kot primer dobre prakse;

| 36. | meni, da lahko izvajanje strategij, načrtov in programov ter specifične nacionalne zakonodaje zagotavlja političen in institucionalen okvir, ki je bolj naklonjen razvoju modrega gospodarstva v različnih državah članicah; poudarja, da bi morale te strategije, načrti in programi skupaj s specifično nacionalno zakonodajo prispevati k usklajenemu in trajnostnemu medsebojnemu delovanju človekovih dejavnosti ter morskega in obalnega okolja; poudarja pomen pomorskega prostorskega načrtovanja za trajnostni in usklajen razvoj pomorskih dejavnosti ob enakem upoštevanju interesov vseh vključenih sektorjev, pa tudi medsebojne povezanosti kopnega in morja ter gospodarjenja z obalnim pasom; znova opozarja na direktivo o okviru za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno pomorsko politiko na ravni EU in morskih bazenov; |
| --- | --- |

36.

meni, da lahko izvajanje strategij, načrtov in programov ter specifične nacionalne zakonodaje zagotavlja političen in institucionalen okvir, ki je bolj naklonjen razvoju modrega gospodarstva v različnih državah članicah; poudarja, da bi morale te strategije, načrti in programi skupaj s specifično nacionalno zakonodajo prispevati k usklajenemu in trajnostnemu medsebojnemu delovanju človekovih dejavnosti ter morskega in obalnega okolja; poudarja pomen pomorskega prostorskega načrtovanja za trajnostni in usklajen razvoj pomorskih dejavnosti ob enakem upoštevanju interesov vseh vključenih sektorjev, pa tudi medsebojne povezanosti kopnega in morja ter gospodarjenja z obalnim pasom; znova opozarja na direktivo o okviru za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno pomorsko politiko na ravni EU in morskih bazenov;

| 37. | opozarja na pomen javnih podjetij ali podjetij v večinski lasti države na področjih, kot je trgovski ladijski promet, upravljanje pristanišč, sektor plovbe ter dela za zaščito morja in obale; zavrača vizijo, ki je pretežno usmerjena v zasebni sektor, in meni, da je lahko okrepitev in posodobitev javnega sektorja pomembna gonilna sila za spodbujanje modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

37.

opozarja na pomen javnih podjetij ali podjetij v večinski lasti države na področjih, kot je trgovski ladijski promet, upravljanje pristanišč, sektor plovbe ter dela za zaščito morja in obale; zavrača vizijo, ki je pretežno usmerjena v zasebni sektor, in meni, da je lahko okrepitev in posodobitev javnega sektorja pomembna gonilna sila za spodbujanje modrega gospodarstva;

| 38. | meni, da je treba za trajnostni razvoj modrega gospodarstva bolje, s povezovanjem in usklajevanjem, vključevati in usklajevati prizadevanja in pristojnosti na ravni EU; poziva k temu, da se združijo ustrezne agencije in razpršene pristojnosti, ki že obstajajo po obstoječi agenciji s pristojnostmi v pomorstvu, da se okrepi usklajenost in sodelovanje ter podpora državam članicam pri razvoju in polni uporabi potenciala modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba za trajnostni razvoj modrega gospodarstva bolje, s povezovanjem in usklajevanjem, vključevati in usklajevati prizadevanja in pristojnosti na ravni EU; poziva k temu, da se združijo ustrezne agencije in razpršene pristojnosti, ki že obstajajo po obstoječi agenciji s pristojnostmi v pomorstvu, da se okrepi usklajenost in sodelovanje ter podpora državam članicam pri razvoju in polni uporabi potenciala modrega gospodarstva;

| 39. | meni, da bi morale biti obalne in otoške skupnosti v celoti vključene v vse faze razvoja modrega gospodarstva, saj bo le tako lahko uresničen njegov potencial na področju inovacij, zaposlovanja, blaginje in trajnostnega razvoja; priznava potencial inovativnih rešitev za širitev plavajočih mest in potrebo po njih; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morale biti obalne in otoške skupnosti v celoti vključene v vse faze razvoja modrega gospodarstva, saj bo le tako lahko uresničen njegov potencial na področju inovacij, zaposlovanja, blaginje in trajnostnega razvoja; priznava potencial inovativnih rešitev za širitev plavajočih mest in potrebo po njih;

| 40. | priznava raznolikost in posebnost obalnih in otoških skupnosti ter poziva k sprejetju izrednih ukrepov za učinkovito spodbujanje razvoja modrega gospodarstva na teh območjih, tako da se ublažijo ovire za naložbe in ustvarijo ugodni pogoji za rast; |
| --- | --- |

40.

priznava raznolikost in posebnost obalnih in otoških skupnosti ter poziva k sprejetju izrednih ukrepov za učinkovito spodbujanje razvoja modrega gospodarstva na teh območjih, tako da se ublažijo ovire za naložbe in ustvarijo ugodni pogoji za rast;

Sektorski pristopi

| 41. | se zavzema za večjo podporo modernizaciji in trajnostnemu razvoju ribištva ter predelavi ribiških proizvodov, da bi ustvarili večjo dodano vrednost, dali poleg boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu prednost malemu ribolovu ter si prizadevali za večjo selektivnost ribiške opreme ter zmanjšali porabo energije in okoljski vpliv ribištva; opozarja, da sta kartiranje in klasifikacija habitatov virov pomembna za vzpostavitev vzdržnega, trajnostnega in dobro upravljanega ribiškega sektorja; poudarja, da morajo biti znanstveni podatki o ribištvu, ki služijo kot osnova za odločanje o politiki, v celoti na voljo javnosti; |
| --- | --- |

41.

se zavzema za večjo podporo modernizaciji in trajnostnemu razvoju ribištva ter predelavi ribiških proizvodov, da bi ustvarili večjo dodano vrednost, dali poleg boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu prednost malemu ribolovu ter si prizadevali za večjo selektivnost ribiške opreme ter zmanjšali porabo energije in okoljski vpliv ribištva; opozarja, da sta kartiranje in klasifikacija habitatov virov pomembna za vzpostavitev vzdržnega, trajnostnega in dobro upravljanega ribiškega sektorja; poudarja, da morajo biti znanstveni podatki o ribištvu, ki služijo kot osnova za odločanje o politiki, v celoti na voljo javnosti;

| 42. | poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za okrepitev vloge skupin za razvoj ribištva v okviru nove ribiške politike, tako da jim zagotovi več sredstev za nadaljevanje njihovih dejavnosti in razvoj njihove vloge ter spodbujanje tega medozemeljskega sodelovanja; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za okrepitev vloge skupin za razvoj ribištva v okviru nove ribiške politike, tako da jim zagotovi več sredstev za nadaljevanje njihovih dejavnosti in razvoj njihove vloge ter spodbujanje tega medozemeljskega sodelovanja;

| 43. | se zavzema za nujno določitev in promocijo kulturnih in naravnih znamenitosti; poudarja pomen „neustreznih“ območij, da bi lahko neokrnjena območja preživela in se pretirano izkoriščena območja morskega dna obnovila, kar bi prispevalo k trajnostnosti naših morij; |
| --- | --- |

43.

se zavzema za nujno določitev in promocijo kulturnih in naravnih znamenitosti; poudarja pomen „neustreznih“ območij, da bi lahko neokrnjena območja preživela in se pretirano izkoriščena območja morskega dna obnovila, kar bi prispevalo k trajnostnosti naših morij;

| 44. | meni, da trajnostni razvoj evropskega ribogojstva zahteva večjo podporo znanstvenim raziskavam in tehnološkemu razvoju na področju vzgoje novih, predvsem avtohtonih vrst, zagotavljanja trajnostnega pridobivanja krme, preprečevanja pobegov, zmanjševanja vpliva kemikalij in jemanja zdravil ter na področju razvoja novih ali bistveno izboljšanih proizvodov, saj bi s tem omogočili diverzifikacijo proizvodnje in prehranske ponudbe ter povečanje kakovosti prehrane, s tem pa tudi večjo okoljsko varnost; poudarja, da je dobro poznavanje batimetrije in sestave morskega dna pomembno za izbor najprimernejših lokacij za razširitev lokalne akvakulturne industrije, za oceno njihove obremenljivosti in za modeliranje onesnaževanja zaradi akvakulturnih dejavnosti; |
| --- | --- |

44.

meni, da trajnostni razvoj evropskega ribogojstva zahteva večjo podporo znanstvenim raziskavam in tehnološkemu razvoju na področju vzgoje novih, predvsem avtohtonih vrst, zagotavljanja trajnostnega pridobivanja krme, preprečevanja pobegov, zmanjševanja vpliva kemikalij in jemanja zdravil ter na področju razvoja novih ali bistveno izboljšanih proizvodov, saj bi s tem omogočili diverzifikacijo proizvodnje in prehranske ponudbe ter povečanje kakovosti prehrane, s tem pa tudi večjo okoljsko varnost; poudarja, da je dobro poznavanje batimetrije in sestave morskega dna pomembno za izbor najprimernejših lokacij za razširitev lokalne akvakulturne industrije, za oceno njihove obremenljivosti in za modeliranje onesnaževanja zaradi akvakulturnih dejavnosti;

| 45. | se zavzema za vključitev okoljskih in širših meril trajnostnosti v proizvodne standarde in označevanje, da se nagradijo proizvajalci in se potrošnikom ob širitvi tega sektorja omogoči ozaveščena izbira; poziva k ustrezni ureditvi akvakulture in ukrepom za ublažitev sprememb kakovosti vode; poziva k podpori pri prehodu s konvencionalnih načinov ribogojstva na organsko ribogojstvo; |
| --- | --- |

45.

se zavzema za vključitev okoljskih in širših meril trajnostnosti v proizvodne standarde in označevanje, da se nagradijo proizvajalci in se potrošnikom ob širitvi tega sektorja omogoči ozaveščena izbira; poziva k ustrezni ureditvi akvakulture in ukrepom za ublažitev sprememb kakovosti vode; poziva k podpori pri prehodu s konvencionalnih načinov ribogojstva na organsko ribogojstvo;

| 46. | meni, da imata trgovski in rečni ladijski promet zaradi porabe energije in tehnično preproste konverzije v utekočinjen naftni plin v primerjavi z drugimi načini prevoza blaga vse bolj odločilen pomen; se zavzema za usmerjanje sredstev v podporo inovacijam v tem sektorju z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti, diverzifikacije primarnih virov energije in zmanjšanja emisij onesnaževal; |
| --- | --- |

46.

meni, da imata trgovski in rečni ladijski promet zaradi porabe energije in tehnično preproste konverzije v utekočinjen naftni plin v primerjavi z drugimi načini prevoza blaga vse bolj odločilen pomen; se zavzema za usmerjanje sredstev v podporo inovacijam v tem sektorju z namenom izboljšanja energetske učinkovitosti, diverzifikacije primarnih virov energije in zmanjšanja emisij onesnaževal;

| 47. | znova opozarja, da je treba v zvezi s pomorskim prometom takoj ukrepati ter izboljšati učinkovitost in pospešiti razogljičenje sektorja ter da bi bilo treba v njem spodbujati razvoj in uporabo utekočinjenega naravnega plina kot čistejšega prehodnega goriva; |
| --- | --- |

47.

znova opozarja, da je treba v zvezi s pomorskim prometom takoj ukrepati ter izboljšati učinkovitost in pospešiti razogljičenje sektorja ter da bi bilo treba v njem spodbujati razvoj in uporabo utekočinjenega naravnega plina kot čistejšega prehodnega goriva;

| 48. | poudarja, da imajo ladjedelništvo in ladijska popravila ter njune povezave z drugimi sektorji, kot so železarstvo, trgovski ladijski promet, ribištvo in križarjenje, strateški pomen; meni, da vlaganje v tehnološke inovacije in postopke velike specializacije, ki lahko vodijo v povečanje dodane vrednosti, lahko ustvari okolje, ki je manj izpostavljeno mednarodni konkurenci in omogoči spreobrnitev trenda upadanja sektorja; podpira posebno vrsto podpore za oživitev in modernizacijo evropskega ladjedelništva in posebne železarske industrije v različnih oblikah; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da imajo ladjedelništvo in ladijska popravila ter njune povezave z drugimi sektorji, kot so železarstvo, trgovski ladijski promet, ribištvo in križarjenje, strateški pomen; meni, da vlaganje v tehnološke inovacije in postopke velike specializacije, ki lahko vodijo v povečanje dodane vrednosti, lahko ustvari okolje, ki je manj izpostavljeno mednarodni konkurenci in omogoči spreobrnitev trenda upadanja sektorja; podpira posebno vrsto podpore za oživitev in modernizacijo evropskega ladjedelništva in posebne železarske industrije v različnih oblikah;

| 49. | poziva Komisijo, naj v celoti pregleda svojo politiko glede evropske ladjedelniške industrije, in močno podpira posebno pomoč za ponovni zagon in posodobitev ladjedelništva v Evropi; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj v celoti pregleda svojo politiko glede evropske ladjedelniške industrije, in močno podpira posebno pomoč za ponovni zagon in posodobitev ladjedelništva v Evropi;

| 50. | meni, da se je treba bolj osredotočiti na vlogo morja v turizmu in na njegovo trajnostnost; ugotavlja, da ima evropski pomorski in obalni turizem konkurenco v tretjih državah; poudarja, da bi morala EU svoje kulturno bogastvo unovčiti tako, da ponudi trajnostne in zelo kakovostne pomorske in obalne turistične storitve; meni, da imata lahko kulturna dediščina ter pomorski in obalni turizem z diverzifikacijo turistične ponudbe posebno vlogo pri pridobivanju večjega števila strank in podjetij; poudarja, da kulturna dediščina ter pomorski in obalni turizem pozitivno prispevata k evropskim ciljem, da je treba doseči trajnostno gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest; poziva k večji podpori za MSP, ki sestavljajo večji del sektorja vodnega turizma, da se zagotovi, da bodo obstoječe in nove zaposlitve trajnostne, zelo kakovostne in celoletne; |
| --- | --- |

50.

meni, da se je treba bolj osredotočiti na vlogo morja v turizmu in na njegovo trajnostnost; ugotavlja, da ima evropski pomorski in obalni turizem konkurenco v tretjih državah; poudarja, da bi morala EU svoje kulturno bogastvo unovčiti tako, da ponudi trajnostne in zelo kakovostne pomorske in obalne turistične storitve; meni, da imata lahko kulturna dediščina ter pomorski in obalni turizem z diverzifikacijo turistične ponudbe posebno vlogo pri pridobivanju večjega števila strank in podjetij; poudarja, da kulturna dediščina ter pomorski in obalni turizem pozitivno prispevata k evropskim ciljem, da je treba doseči trajnostno gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest; poziva k večji podpori za MSP, ki sestavljajo večji del sektorja vodnega turizma, da se zagotovi, da bodo obstoječe in nove zaposlitve trajnostne, zelo kakovostne in celoletne;

| 51. | poudarja pomen spodbujanja socialno, ekonomsko in okoljsko trajnostnih oblik turizma, ki so lahko pomemben vir dodane vrednosti za pomorska območja; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen spodbujanja socialno, ekonomsko in okoljsko trajnostnih oblik turizma, ki so lahko pomemben vir dodane vrednosti za pomorska območja;

| 52. | meni, da je treba dati podvodni kulturni dediščini v modrem gospodarstvu tisti pomen, ki si ga zasluži, zlasti ker se lahko današnje družbe iz nje kaj naučijo o tem, kako so morje izkoriščali v preteklosti, in tudi o odzivu ljudi na podnebne spremembe ter dvigovanje morske gladine, pa tudi ker je podvodna kulturna dediščina vir za turizem; |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba dati podvodni kulturni dediščini v modrem gospodarstvu tisti pomen, ki si ga zasluži, zlasti ker se lahko današnje družbe iz nje kaj naučijo o tem, kako so morje izkoriščali v preteklosti, in tudi o odzivu ljudi na podnebne spremembe ter dvigovanje morske gladine, pa tudi ker je podvodna kulturna dediščina vir za turizem;

| 53. | poudarja, da Evropska unija v svetovnem merilu ostaja med vodilnimi v modrem gospodarstvu, vendar je mednarodna konkurenca velika, in le enaki konkurenčni pogoji na svetovni ravni lahko zagotovijo nadaljnjo trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi v tem celovitem sektorju; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da Evropska unija v svetovnem merilu ostaja med vodilnimi v modrem gospodarstvu, vendar je mednarodna konkurenca velika, in le enaki konkurenčni pogoji na svetovni ravni lahko zagotovijo nadaljnjo trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi v tem celovitem sektorju;

| 54. | meni, da so študije o degradaciji obalnih sistemov (onesnaževanje in izguba biotske raznovrstnosti), ekosistemski odpornosti in obnovi, obalni eroziji, blažitvi njenih vzrokov in pomorskih objektih za zaščito obalnega pasu (vključno z naravnimi rešitvami, kot je zelena infrastruktura) pomembna področja modrega gospodarstva, ki postajajo glede na podnebne spremembe vse bolj pomembna; poziva k večji podpori EU tem področjem in prožnosti za področja s posebnim obalnim profilom in tistim, kjer se ponavljajo naravne nesreče zaradi obalne erozije; |
| --- | --- |

54.

meni, da so študije o degradaciji obalnih sistemov (onesnaževanje in izguba biotske raznovrstnosti), ekosistemski odpornosti in obnovi, obalni eroziji, blažitvi njenih vzrokov in pomorskih objektih za zaščito obalnega pasu (vključno z naravnimi rešitvami, kot je zelena infrastruktura) pomembna področja modrega gospodarstva, ki postajajo glede na podnebne spremembe vse bolj pomembna; poziva k večji podpori EU tem področjem in prožnosti za področja s posebnim obalnim profilom in tistim, kjer se ponavljajo naravne nesreče zaradi obalne erozije;

| 55. | opozarja na potencial energije iz morij in oceanov z vidika uporabe domačih virov, diverzifikacije virov energije in prispevka k ciljem glede podnebja in energije; poudarja, da so obnovljivi morski viri energije industrijski sektor prihodnosti in pri tem opozarja na pomen razvoja inovativnih virov čiste in „modre“ energije, kot so energija morskih tokov, energija valovanja in osmotska energija, kot je zapisano v sporočilu Komisije z dne 20. januarja 2014 o modri energiji; poudarja, da so priobalna omrežja med državami članicami velikega pomena; poudarja, da je treba upoštevati in nadalje preučevati potencial shranjevanja ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

55.

opozarja na potencial energije iz morij in oceanov z vidika uporabe domačih virov, diverzifikacije virov energije in prispevka k ciljem glede podnebja in energije; poudarja, da so obnovljivi morski viri energije industrijski sektor prihodnosti in pri tem opozarja na pomen razvoja inovativnih virov čiste in „modre“ energije, kot so energija morskih tokov, energija valovanja in osmotska energija, kot je zapisano v sporočilu Komisije z dne 20. januarja 2014 o modri energiji; poudarja, da so priobalna omrežja med državami članicami velikega pomena; poudarja, da je treba upoštevati in nadalje preučevati potencial shranjevanja ogljikovega dioksida;

| 56. | poudarja, da je treba pri iskanju in izkoriščanju virov energije iz morij in oceanov upoštevati potrebe na področju prenosa tehnologije, zlasti glede izobrazbe kvalificiranih in visoko kvalificiranih delavcev, ter izpolnjevati stroga merila okoljske trajnostnosti; opozarja na potencial multiplikacijskega učinka teh dejavnosti za zaposlovanje in povezane dejavnosti, tako višje kot tudi nižje v verigi; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba pri iskanju in izkoriščanju virov energije iz morij in oceanov upoštevati potrebe na področju prenosa tehnologije, zlasti glede izobrazbe kvalificiranih in visoko kvalificiranih delavcev, ter izpolnjevati stroga merila okoljske trajnostnosti; opozarja na potencial multiplikacijskega učinka teh dejavnosti za zaposlovanje in povezane dejavnosti, tako višje kot tudi nižje v verigi;

| 57. | poudarja, da ima nova tehnologija pomembno vlogo, na primer pri zamejevanju degradacije morskih ekosistemov ali pri zajemanju in shranjevanju ogljikovih emisij; poziva Komisijo, naj nadalje preuči, kako je mogoče ekonomsko vzdržno uporabljati tehnologijo in spremljajočo infrastrukturo za varen in stroškovno učinkovit prevoz CO2; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da ima nova tehnologija pomembno vlogo, na primer pri zamejevanju degradacije morskih ekosistemov ali pri zajemanju in shranjevanju ogljikovih emisij; poziva Komisijo, naj nadalje preuči, kako je mogoče ekonomsko vzdržno uporabljati tehnologijo in spremljajočo infrastrukturo za varen in stroškovno učinkovit prevoz CO2;

| 58. | poudarja, da je lahko najboljša lokacija za električne generatorje, ki izkoriščajo modro energijo, kot so energija vetra, valovanja ali sonca, morski tokovi, osmozna energija sila in konverzija termalne energije, odvisna od številnih dejavnikov, tudi globine vode, stanja morskega dna, oceanografskih značilnosti in oddaljenosti od kopnega; zato meni, da je uskladitev podatkov, zbranih v različnih nacionalnih programih o batimetriji, lastnostih morskega dna ali vertikalnih oceanskih profilih, lahko v pomoč pri izbiri lokacije in politiki izdaje dovoljenj za projekte na področju obnovljive energije; poudarja tudi, da je nadaljnje iskanje rešitev za morsko energijo nujno, da bi lahko razvili dostopne, stroškovno učinkovite in z viri gospodarne energetske tehnologije; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je lahko najboljša lokacija za električne generatorje, ki izkoriščajo modro energijo, kot so energija vetra, valovanja ali sonca, morski tokovi, osmozna energija sila in konverzija termalne energije, odvisna od številnih dejavnikov, tudi globine vode, stanja morskega dna, oceanografskih značilnosti in oddaljenosti od kopnega; zato meni, da je uskladitev podatkov, zbranih v različnih nacionalnih programih o batimetriji, lastnostih morskega dna ali vertikalnih oceanskih profilih, lahko v pomoč pri izbiri lokacije in politiki izdaje dovoljenj za projekte na področju obnovljive energije; poudarja tudi, da je nadaljnje iskanje rešitev za morsko energijo nujno, da bi lahko razvili dostopne, stroškovno učinkovite in z viri gospodarne energetske tehnologije;

| 59. | meni, da morajo biti države ves čas prisotne pri iskanju in izkoriščanju mineralnih virov na kontinentalni polici, predvsem z informacijami, določitvijo območij, kjer rudarjenje ni dovoljeno, oceno okoljskih vplivov, analizo in minimizacijo tveganj in izvrševanjem svoje suverenosti; poziva Komisijo, naj predlaga in posodablja neizčrpen seznam pomorskih dejavnosti (npr. proizvodnja energije na morju, globokomorsko rudarjenje, pridobivanje peska in proda na morju itd.), katerih okoljski in socialno-ekonomski vpliv je treba predhodno oceniti; opozarja na ponovno uporabo in recikliranje mineralov kot nadomestno možnost za globokomorsko rudarjenje ter na pomen teh dejavnosti za vključevanje znanstvenih spoznanj in razvoja ter tehnološkega prenosa; |
| --- | --- |

59.

meni, da morajo biti države ves čas prisotne pri iskanju in izkoriščanju mineralnih virov na kontinentalni polici, predvsem z informacijami, določitvijo območij, kjer rudarjenje ni dovoljeno, oceno okoljskih vplivov, analizo in minimizacijo tveganj in izvrševanjem svoje suverenosti; poziva Komisijo, naj predlaga in posodablja neizčrpen seznam pomorskih dejavnosti (npr. proizvodnja energije na morju, globokomorsko rudarjenje, pridobivanje peska in proda na morju itd.), katerih okoljski in socialno-ekonomski vpliv je treba predhodno oceniti; opozarja na ponovno uporabo in recikliranje mineralov kot nadomestno možnost za globokomorsko rudarjenje ter na pomen teh dejavnosti za vključevanje znanstvenih spoznanj in razvoja ter tehnološkega prenosa;

| 60. | se zavzema za usklajeno in tesno sodelovanje EU z Mednarodno oblastjo za morsko dno, da se zagotovi učinkovit in preventivni regulativni okvir za okolje, s katerim bi preprečili negativne učinke iskanja in izkoriščanja pri globokomorskem rudarjenju, tudi na območjih posebnega okoljskega pomena, ter družbene učinke globokomorskega rudarjenja in iskanja biotskih virov na lokalne skupnosti, in zagotovili popolno preglednost podatkov; |
| --- | --- |

60.

se zavzema za usklajeno in tesno sodelovanje EU z Mednarodno oblastjo za morsko dno, da se zagotovi učinkovit in preventivni regulativni okvir za okolje, s katerim bi preprečili negativne učinke iskanja in izkoriščanja pri globokomorskem rudarjenju, tudi na območjih posebnega okoljskega pomena, ter družbene učinke globokomorskega rudarjenja in iskanja biotskih virov na lokalne skupnosti, in zagotovili popolno preglednost podatkov;

| 61. | meni, da je biotehnologija, povezana z morji in oceani, zelo diverzificiran sektor, ki ima gledano v celoti neizmeren potencial z vidika ustvarjanja in uporabe novega znanja ter ustvarjanja novih proizvodov in postopkov z visoko dodano vrednostjo (novi materiali, živila, farmacevtske sestavine itd.); opozarja na potrebo po izobraževanju in usposabljanju v tem sektorju, pri čemer je treba od držav članic zahtevati, da skupaj z zasebnim sektorjem prevzamejo velik del odgovornosti, in po mednarodnem sodelovanju v enako velikem obsegu; |
| --- | --- |

61.

meni, da je biotehnologija, povezana z morji in oceani, zelo diverzificiran sektor, ki ima gledano v celoti neizmeren potencial z vidika ustvarjanja in uporabe novega znanja ter ustvarjanja novih proizvodov in postopkov z visoko dodano vrednostjo (novi materiali, živila, farmacevtske sestavine itd.); opozarja na potrebo po izobraževanju in usposabljanju v tem sektorju, pri čemer je treba od držav članic zahtevati, da skupaj z zasebnim sektorjem prevzamejo velik del odgovornosti, in po mednarodnem sodelovanju v enako velikem obsegu;

| 62. | poudarja pomen socialnega dialoga in meni, da bi morali biti v njem zastopani vsi socialni partnerji, ki sodelujejo v modrem gospodarstvu; poudarja, da se je treba o razvoju modrega gospodarstva na splošno posvetovati z deležniki, tudi s civilno družbo ter regionalnimi in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

62.

poudarja pomen socialnega dialoga in meni, da bi morali biti v njem zastopani vsi socialni partnerji, ki sodelujejo v modrem gospodarstvu; poudarja, da se je treba o razvoju modrega gospodarstva na splošno posvetovati z deležniki, tudi s civilno družbo ter regionalnimi in lokalnimi organi;

| 63. | izraža močno podporo v sporočilo Komisije vključeni pobudi o spodbujanju koalicije znanja ter središča znanja in inovacij za modro gospodarstvo; |
| --- | --- |

63.

izraža močno podporo v sporočilo Komisije vključeni pobudi o spodbujanju koalicije znanja ter središča znanja in inovacij za modro gospodarstvo;

| 64. | meni, da bi bilo treba zaradi preprečevanja nadaljnjih večjih pomorskih nesreč pripraviti sveženj o pomorski varnosti „Erika IV“; meni, da bi moral ta priznavati ekološko škodo v morskih vodah v evropski zakonodaji; |
| --- | --- |

64.

meni, da bi bilo treba zaradi preprečevanja nadaljnjih večjih pomorskih nesreč pripraviti sveženj o pomorski varnosti „Erika IV“; meni, da bi moral ta priznavati ekološko škodo v morskih vodah v evropski zakonodaji;

| 65. | poudarja, da je treba civilno družbo ozaveščati o pomenu morja kot gospodarskega, kulturnega in socialnega vira ter vlogi raziskovanja in dialoga pri prispevanju deležnikov in državljanov k trajnostnosti; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je treba civilno družbo ozaveščati o pomenu morja kot gospodarskega, kulturnega in socialnega vira ter vlogi raziskovanja in dialoga pri prispevanju deležnikov in državljanov k trajnostnosti;

| 66. | meni, da so morja in obale dragocen vir, ki bi moral biti eden od stebrov politike EU za oživitev industrije; poudarja, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za oživitev modre industrije in pri tem podpirati povezanost evropskega gospodarstva in trajnostni razvoj, zlasti v regijah, kjer je bil ta potencial zaradi procesov globalizacije zapostavljen; |
| --- | --- |

66.

meni, da so morja in obale dragocen vir, ki bi moral biti eden od stebrov politike EU za oživitev industrije; poudarja, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za oživitev modre industrije in pri tem podpirati povezanost evropskega gospodarstva in trajnostni razvoj, zlasti v regijah, kjer je bil ta potencial zaradi procesov globalizacije zapostavljen;

| 67. | meni, da bi izmenjava informacij in dobre prakse lahko prispevala k hitremu in trajnostnemu razvoju tega sektorja; |
| --- | --- |

67.

meni, da bi izmenjava informacij in dobre prakse lahko prispevala k hitremu in trajnostnemu razvoju tega sektorja;

o

o o

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam.

---

(1)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

(2)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0300.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0438.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0178.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 174.

(8)  UL L 347, 20.12.2013, str. 892.

(9)  UL C 12, 15.1.2015, str. 93.

(10)  UL C 19, 21.1.2015, str. 24.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/76

---

P8_TA(2015)0292

Spodbujanje podjetništva mladih prek izobraževanja in usposabljanja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o spodbujanju podjetništva mladih prek izobraževanja in usposabljanja (2015/2006(INI))

(2017/C 316/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 14,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. decembra 2014 o podjetnosti v izobraževanju in usposabljanju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. decembra 2014 o podjetnosti v izobraževanju in usposabljanju (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. maja 2014 o spodbujanju podjetništva in socialnega vključevanja mladih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. maja 2014 o spodbujanju podjetništva in socialnega vključevanja mladih (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (3),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (4),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (5),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 z naslovom „Mladi in mobilnost – spodbujanje učne mobilnosti mladih“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 28. junija 2011 z naslovom „Mladi in mobilnost – spodbujanje učne mobilnosti mladih“ (6),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 27. novembra 2009 o prenovljenem okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 27. novembra 2009 o prenovljenem okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) (7),

| — | ob upoštevanju Priporočila 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. junija 2013 z naslovom „Skupna prizadevanja za mlade v Evropi – Poziv k ukrepanju v zvezi z brezposelnostjo mladih“ (COM(2013)0447), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. junija 2013 z naslovom „Skupna prizadevanja za mlade v Evropi – Poziv k ukrepanju v zvezi z brezposelnostjo mladih“ (COM(2013)0447),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. januarja 2013 z naslovom „Akcijski načrt za podjetništvo 2020 – Oživitev podjetniškega duha v Evropi“ (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. januarja 2013 z naslovom „Akcijski načrt za podjetništvo 2020 – Oživitev podjetniškega duha v Evropi“ (COM(2012)0795),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom „Ponovni razmislek o izobraževanju: naložbe v spretnosti za boljše socialno-ekonomske rezultate“ (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom „Ponovni razmislek o izobraževanju: naložbe v spretnosti za boljše socialno-ekonomske rezultate“ (COM(2012)0669),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom „Izobraževanje in usposabljanje v pametni, trajnostni in vključujoči Evropi“ (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom „Izobraževanje in usposabljanje v pametni, trajnostni in vključujoči Evropi“ (COM(2011)0902),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. januarja 2015 z naslovom „Podjetniško izobraževanje: pot k uspehu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. januarja 2015 z naslovom „Podjetniško izobraževanje: pot k uspehu“,

| — | ob upoštevanju priročnika Komisije o socialni Evropi iz marca 2013 z naslovom „Social Economy and Social Enterprises“ (Socialna ekonomija in socialna podjetja) (ISBN: 978-92-79-26866-3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika Komisije o socialni Evropi iz marca 2013 z naslovom „Social Economy and Social Enterprises“ (Socialna ekonomija in socialna podjetja) (ISBN: 978-92-79-26866-3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o pregledu izvajanja bolonjskega procesa (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o pregledu izvajanja bolonjskega procesa (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o izobraževanju, usposabljanju in Evropi 2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o izobraževanju, usposabljanju in Evropi 2020 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o zmanjševanju šolskega osipa (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o zmanjševanju šolskega osipa (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o zgodnjem učenju v Evropski uniji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o zgodnjem učenju v Evropski uniji (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o ključnih kompetencah za spreminjajoči se svet: izvajanje delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o ključnih kompetencah za spreminjajoči se svet: izvajanje delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vseživljenjskem učenju za znanje, ustvarjalnost in inovacije – izvajanje delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vseživljenjskem učenju za znanje, ustvarjalnost in inovacije – izvajanje delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ (14),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0239/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0239/2015),

| A. | ker mora biti, kar zadeva cilje EU za rast, zaposlovanje, izobraževanje in socialno vključenost, podjetništvo mladih pomemben sestavni del politične strategije za podpiranje današnje generacije mladih in zmanjšanje brezposelnosti mladih v EU; |
| --- | --- |

A.

ker mora biti, kar zadeva cilje EU za rast, zaposlovanje, izobraževanje in socialno vključenost, podjetništvo mladih pomemben sestavni del politične strategije za podpiranje današnje generacije mladih in zmanjšanje brezposelnosti mladih v EU;

| B. | ker bi morali podjetništvo dojemati v širšem smislu, in sicer kot sposobnost uresničevanja idej; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali podjetništvo dojemati v širšem smislu, in sicer kot sposobnost uresničevanja idej;

| C. | ker je bilo februarja 2015 v EU-28 brezposelnih 4,85 milijona mladih, kar je nesprejemljivo veliko, in se brezposelnost mladih, čeprav se zmanjšuje in je brezposelnih 494 000 manj mladih kot februarja 2014, odpravlja prepočasi; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo februarja 2015 v EU-28 brezposelnih 4,85 milijona mladih, kar je nesprejemljivo veliko, in se brezposelnost mladih, čeprav se zmanjšuje in je brezposelnih 494 000 manj mladih kot februarja 2014, odpravlja prepočasi;

| D. | ob upoštevanju visokih stopenj brezposelnosti mladih in dejstva, da se fiskalna konsolidacija v tistih državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela, ne bi smela izvajati na škodo delovnih mest, ki jih zasedajo mladi; ker se mladi zaradi visoke stopnje brezposelnosti med njimi soočajo z večjo revščino in socialno izključenostjo, kar še zlasti velja za tiste iz prikrajšanih in ranljivih skupin; priznava in pozdravlja pa, da so bile sprejete zaveze za pospešitev izplačila sredstev iz pobude za zaposlovanje mladih državam članicam, hkrati pa poziva k še močnejšim zavezam Komisije pri spopadanju s to resno težavo; |
| --- | --- |

D.

ob upoštevanju visokih stopenj brezposelnosti mladih in dejstva, da se fiskalna konsolidacija v tistih državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela, ne bi smela izvajati na škodo delovnih mest, ki jih zasedajo mladi; ker se mladi zaradi visoke stopnje brezposelnosti med njimi soočajo z večjo revščino in socialno izključenostjo, kar še zlasti velja za tiste iz prikrajšanih in ranljivih skupin; priznava in pozdravlja pa, da so bile sprejete zaveze za pospešitev izplačila sredstev iz pobude za zaposlovanje mladih državam članicam, hkrati pa poziva k še močnejšim zavezam Komisije pri spopadanju s to resno težavo;

| E. | ker je vrzel med izobraževanjem in usposabljanjem ter trgom dela eden od vzrokov za brezposelnost mladih in za veliko število prostih delovnih mest v EU ter bi jo morali odpravljati tudi z opremljanjem mladih s ključnimi kompetencami, vključno s samoiniciativnostjo in podjetnostjo, ki so potrebne, če naj samozavestno sodelujejo v današnjem gospodarstvu in družbi, ki temeljita na znanju; |
| --- | --- |

E.

ker je vrzel med izobraževanjem in usposabljanjem ter trgom dela eden od vzrokov za brezposelnost mladih in za veliko število prostih delovnih mest v EU ter bi jo morali odpravljati tudi z opremljanjem mladih s ključnimi kompetencami, vključno s samoiniciativnostjo in podjetnostjo, ki so potrebne, če naj samozavestno sodelujejo v današnjem gospodarstvu in družbi, ki temeljita na znanju;

| F. | ker Evropska unija s strategijo Evropa 2020 in njenimi vodilnimi pobudami Nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta, Evropska digitalna agenda, Unija inovacij ter Mladi in mobilnost pa tudi s svojo ciljno podporo za podjetnice ter prikrajšane osebe in invalide podpira samoiniciativnost in podjetnost, saj spodbuja podjetniško miselnost ter ustrezna znanja, spretnosti in kompetence, s katerimi je mogoče povečati konkurenčnost in rast, ki bo pametna, trajnostna in vključujoča; |
| --- | --- |

F.

ker Evropska unija s strategijo Evropa 2020 in njenimi vodilnimi pobudami Nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta, Evropska digitalna agenda, Unija inovacij ter Mladi in mobilnost pa tudi s svojo ciljno podporo za podjetnice ter prikrajšane osebe in invalide podpira samoiniciativnost in podjetnost, saj spodbuja podjetniško miselnost ter ustrezna znanja, spretnosti in kompetence, s katerimi je mogoče povečati konkurenčnost in rast, ki bo pametna, trajnostna in vključujoča;

| G. | ker je podjetništvo pomembno gonilo gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest, saj se z njegovo pomočjo ustanavljajo nova podjetja in ustvarjajo nova delovna mesta, odpirajo novi trgi, krepi konkurenčnost, izboljšujeta produktivnost in inovativnost, krepi evropska konkurenčnost in ustvarja bogastvo, zaradi česar bi moralo biti vsem enako dostopno; |
| --- | --- |

G.

ker je podjetništvo pomembno gonilo gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest, saj se z njegovo pomočjo ustanavljajo nova podjetja in ustvarjajo nova delovna mesta, odpirajo novi trgi, krepi konkurenčnost, izboljšujeta produktivnost in inovativnost, krepi evropska konkurenčnost in ustvarja bogastvo, zaradi česar bi moralo biti vsem enako dostopno;

| H. | ker je podjetništvo, še zlasti pa socialno podjetništvo, pomembno gonilo socialne kohezije in trajnosti, ki lahko spodbuja gospodarstvo in hkrati zmanjšuje prikrajšanost, socialno izključenost in druge družbene probleme; |
| --- | --- |

H.

ker je podjetništvo, še zlasti pa socialno podjetništvo, pomembno gonilo socialne kohezije in trajnosti, ki lahko spodbuja gospodarstvo in hkrati zmanjšuje prikrajšanost, socialno izključenost in druge družbene probleme;

| I. | ker gospodarstvo EU sloni na podjetništvu, zlasti pa na malih in srednjih podjetjih, ki so najpomembnejši in glavni vir novih delovnih mest; ker je podjetniški potencial žensk premalo izkoriščen vir gospodarske rasti in delovnih mest; |
| --- | --- |

I.

ker gospodarstvo EU sloni na podjetništvu, zlasti pa na malih in srednjih podjetjih, ki so najpomembnejši in glavni vir novih delovnih mest; ker je podjetniški potencial žensk premalo izkoriščen vir gospodarske rasti in delovnih mest;

| J. | ker v kulturnih okoljih, v katerih se podjetniške kompetence in podjetniško vedenje, kot so ustvarjalnost, inovativnost, samoiniciativnost, premišljeno prevzemanje tveganja, samostojno mišljenje in prepoznavanje priložnosti ter vodstvene sposobnosti, cenijo in nagrajujejo, težijo k temu, da nove rešitve za gospodarske, družbene in okoljske izzive razvijejo z vključevanjem komponent znanja, ki združujejo teorijo in prakso, v izobraževanje, s čimer zmanjšujejo ovire med poslovnimi izkušnjami in izobraževanjem; ker je zato izredno pomembno, da se te osebne kompetence vključijo v izobraževalni sistem in postanejo del vsakdanjega življenja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

J.

ker v kulturnih okoljih, v katerih se podjetniške kompetence in podjetniško vedenje, kot so ustvarjalnost, inovativnost, samoiniciativnost, premišljeno prevzemanje tveganja, samostojno mišljenje in prepoznavanje priložnosti ter vodstvene sposobnosti, cenijo in nagrajujejo, težijo k temu, da nove rešitve za gospodarske, družbene in okoljske izzive razvijejo z vključevanjem komponent znanja, ki združujejo teorijo in prakso, v izobraževanje, s čimer zmanjšujejo ovire med poslovnimi izkušnjami in izobraževanjem; ker je zato izredno pomembno, da se te osebne kompetence vključijo v izobraževalni sistem in postanejo del vsakdanjega življenja na vseh ravneh;

| K. | ker ustanavljanje podjetij (vseh vrst, vključno s socialnim podjetništvom ali poslovanjem za osebni dobiček) v nekaterih državah članicah ni zadostno priznano oziroma ni vključeno kot poklicna pot in je podpora obetavnim podjetnikom v okviru izobraževalnega sistema majhna; |
| --- | --- |

K.

ker ustanavljanje podjetij (vseh vrst, vključno s socialnim podjetništvom ali poslovanjem za osebni dobiček) v nekaterih državah članicah ni zadostno priznano oziroma ni vključeno kot poklicna pot in je podpora obetavnim podjetnikom v okviru izobraževalnega sistema majhna;

| L. | ker se mladi podjetniki soočajo s številnimi izzivi in težavami, vključno s pomanjkanjem izkušenj, pravih spretnosti in dostopa do financiranja in infrastrukture; |
| --- | --- |

L.

ker se mladi podjetniki soočajo s številnimi izzivi in težavami, vključno s pomanjkanjem izkušenj, pravih spretnosti in dostopa do financiranja in infrastrukture;

| M. | ker iz najnovejših študij izhaja, da se je podjetniških kompetenc mogoče naučiti in da lahko podjetniško izobraževanje, če se pravilno zastavi in izvaja ter omogoči vsem, zelo pozitivno vpliva na življenje ljudi in njihovo zaposljivost ter na stopnjo ustanavljanja podjetij in na stopnjo njihovega preživetja; |
| --- | --- |

M.

ker iz najnovejših študij izhaja, da se je podjetniških kompetenc mogoče naučiti in da lahko podjetniško izobraževanje, če se pravilno zastavi in izvaja ter omogoči vsem, zelo pozitivno vpliva na življenje ljudi in njihovo zaposljivost ter na stopnjo ustanavljanja podjetij in na stopnjo njihovega preživetja;

| N. | ker je treba učinek podjetniškega izobraževanja ocenjevati z uporabo kritičnega pristopa, poleg tega mora ta ocena temeljiti na zanesljivih dokazih in na priznanih orodjih in tehnikah, da bi lahko prišli do trdnih zaključkov; |
| --- | --- |

N.

ker je treba učinek podjetniškega izobraževanja ocenjevati z uporabo kritičnega pristopa, poleg tega mora ta ocena temeljiti na zanesljivih dokazih in na priznanih orodjih in tehnikah, da bi lahko prišli do trdnih zaključkov;

| O. | ker bi moralo podjetniško izobraževanje vključevati socialno razsežnost, vključno z učenjem o pravični trgovini, socialnih podjetjih in alternativnih poslovnih modelih, kot so zadruge, da bi dosegli socialno, vključujoče in trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

O.

ker bi moralo podjetniško izobraževanje vključevati socialno razsežnost, vključno z učenjem o pravični trgovini, socialnih podjetjih in alternativnih poslovnih modelih, kot so zadruge, da bi dosegli socialno, vključujoče in trajnostno gospodarstvo;

| P. | ker podjetniška miselnost mladih povečuje njihovo zaposljivost, v njih prebudi lastnosti, ki so bistvene za premostitev izzivov tako v poklicnem kot v zasebnem življenju, in pomaga preprečevati povečanje revščine in socialne izključenosti; ker lahko lažji dostop do mehanizmov mikrofinanciranja prispeva k uresničitvi teh ciljev; |
| --- | --- |

P.

ker podjetniška miselnost mladih povečuje njihovo zaposljivost, v njih prebudi lastnosti, ki so bistvene za premostitev izzivov tako v poklicnem kot v zasebnem življenju, in pomaga preprečevati povečanje revščine in socialne izključenosti; ker lahko lažji dostop do mehanizmov mikrofinanciranja prispeva k uresničitvi teh ciljev;

| Q. | ker sta izobraževanje in poklicno usposabljanje na splošno primarnega pomena za osebni razvoj vsakega posameznika ter morata zato biti dovolj široka, da sta lahko podlaga za vseživljenjsko učenje in poglobitev znanja ter za pridobivanje prečnih spretnosti, hkrati pa tudi dovolj praktična, da posamezniku omogočita dejansko poklicno pot ter izpolnjeno poklicno in zasebno življenje; ker je uspešno kombiniranje teh dveh vidikov izobraževanja neposredno povezano z zmanjševanjem tveganja brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

Q.

ker sta izobraževanje in poklicno usposabljanje na splošno primarnega pomena za osebni razvoj vsakega posameznika ter morata zato biti dovolj široka, da sta lahko podlaga za vseživljenjsko učenje in poglobitev znanja ter za pridobivanje prečnih spretnosti, hkrati pa tudi dovolj praktična, da posamezniku omogočita dejansko poklicno pot ter izpolnjeno poklicno in zasebno življenje; ker je uspešno kombiniranje teh dveh vidikov izobraževanja neposredno povezano z zmanjševanjem tveganja brezposelnosti mladih;

| R. | ker lahko vsakdo pridobi, se nauči in razvije podjetniški duh in podjetniške spretnosti; ker vsaka vrsta in stopnja izobrazbe ponuja določene možnosti za krepitev nekaterih spretnosti in zmogljivosti za podjetništvo v okviru splošnega pridobivanja ključnih kompetenc; |
| --- | --- |

R.

ker lahko vsakdo pridobi, se nauči in razvije podjetniški duh in podjetniške spretnosti; ker vsaka vrsta in stopnja izobrazbe ponuja določene možnosti za krepitev nekaterih spretnosti in zmogljivosti za podjetništvo v okviru splošnega pridobivanja ključnih kompetenc;

| S. | ker so podjetniške spretnosti povezane z drugimi nabori spretnosti, kot so spretnosti IKT, spretnosti za reševanje problemov in finančne spretnosti, ki bi jih bilo treba spodbujati; |
| --- | --- |

S.

ker so podjetniške spretnosti povezane z drugimi nabori spretnosti, kot so spretnosti IKT, spretnosti za reševanje problemov in finančne spretnosti, ki bi jih bilo treba spodbujati;

| T. | ker sta izobraževanje in usposabljanje izjemno pomembna, saj mlade motivirata in jim omogočata, da začnejo svoje podjetniške projekte; |
| --- | --- |

T.

ker sta izobraževanje in usposabljanje izjemno pomembna, saj mlade motivirata in jim omogočata, da začnejo svoje podjetniške projekte;

| U. | ker mora biti izobraževanje kot javna dobrina v celoti vključujoče in celovito ter se izvajati s posebnim poudarkom na zagotavljanju enakega dostopa za učeče z različnimi socialno-ekonomskimi ozadji; |
| --- | --- |

U.

ker mora biti izobraževanje kot javna dobrina v celoti vključujoče in celovito ter se izvajati s posebnim poudarkom na zagotavljanju enakega dostopa za učeče z različnimi socialno-ekonomskimi ozadji;

| V. | ker bodo mladi bolj usposobljeni za delo v poslovnem svetu na mednarodni ravni, če bodo obvladali tuje jezike; |
| --- | --- |

V.

ker bodo mladi bolj usposobljeni za delo v poslovnem svetu na mednarodni ravni, če bodo obvladali tuje jezike;

| W. | ker je treba posebno pozornost nameniti nezadostno zastopanim in prikrajšanim skupinam, jih skozi celotno izobraževanje podpirati, tudi z vključevanjem staršev in skupnosti v izobraževalni proces, pomoč pa potrebujejo tudi pri ustanavljanju, vodenju ali razvijanju družb ali podjetij; |
| --- | --- |

W.

ker je treba posebno pozornost nameniti nezadostno zastopanim in prikrajšanim skupinam, jih skozi celotno izobraževanje podpirati, tudi z vključevanjem staršev in skupnosti v izobraževalni proces, pomoč pa potrebujejo tudi pri ustanavljanju, vodenju ali razvijanju družb ali podjetij;

| X. | ker mladim podjetniško usposabljanje in izobraževanje ter praktične podjetniške izkušnje koristijo, tako jim pomagajo pri razvoju spretnosti in nadarjenosti in jim omogočajo, da postanejo bolj samozavestni, prispevajo pa tudi k ustvarjanju novih podjetij, zaposljivosti in inovacijam; ker je podjetništvo možnost, ki jo mladi invalidi izrazito premalo izkoriščajo; |
| --- | --- |

X.

ker mladim podjetniško usposabljanje in izobraževanje ter praktične podjetniške izkušnje koristijo, tako jim pomagajo pri razvoju spretnosti in nadarjenosti in jim omogočajo, da postanejo bolj samozavestni, prispevajo pa tudi k ustvarjanju novih podjetij, zaposljivosti in inovacijam; ker je podjetništvo možnost, ki jo mladi invalidi izrazito premalo izkoriščajo;

| Y. | ker socialna in vključujoča podjetja dejavno sodelujejo pri inovativni in trajnostni rasti, spodbujajo večjo kohezijo znotraj družbe in lokalnih skupnosti ter lahko zagotavljajo zaposlitvene možnosti za mlade, tudi za socialno ranljive in za tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela; |
| --- | --- |

Y.

ker socialna in vključujoča podjetja dejavno sodelujejo pri inovativni in trajnostni rasti, spodbujajo večjo kohezijo znotraj družbe in lokalnih skupnosti ter lahko zagotavljajo zaposlitvene možnosti za mlade, tudi za socialno ranljive in za tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela;

| Z. | ker premalo ljudi uresniči svoje ideje o ustanovitvi podjetja in je nesorazmerno še manj podjetnic kot podjetnikov (kar še zlasti velja v primeru žensk iz ranljivih družbenih skupin in tistih, ki se soočajo z dvojno diskriminacijo) in ker so podjetnice, čeprav so v povprečju višje izobražene kot podjetniki, pogosteje dejavne v manj inovativnih in počasneje rastočih sektorjih ter v manjših podjetjih kot podjetniki; ker je treba dejavno spodbujati ukrepe za odpravo dejavnikov, ki zlasti ženske odvračajo od tega, da bi se odločile za podjetništvo oziroma da bi imele od njega večje koristi (15); |
| --- | --- |

Z.

ker premalo ljudi uresniči svoje ideje o ustanovitvi podjetja in je nesorazmerno še manj podjetnic kot podjetnikov (kar še zlasti velja v primeru žensk iz ranljivih družbenih skupin in tistih, ki se soočajo z dvojno diskriminacijo) in ker so podjetnice, čeprav so v povprečju višje izobražene kot podjetniki, pogosteje dejavne v manj inovativnih in počasneje rastočih sektorjih ter v manjših podjetjih kot podjetniki; ker je treba dejavno spodbujati ukrepe za odpravo dejavnikov, ki zlasti ženske odvračajo od tega, da bi se odločile za podjetništvo oziroma da bi imele od njega večje koristi (15);

| AA. | ker obrtne, gospodarske in trgovinske zbornice v nekaterih državah članicah ponujajo programe za podporo novoustanovljenim podjetjem; |
| --- | --- |

AA.

ker obrtne, gospodarske in trgovinske zbornice v nekaterih državah članicah ponujajo programe za podporo novoustanovljenim podjetjem;

| AB. | ker sta izobraževanje in usposabljanje v glavnem v nacionalni pristojnosti in nekatere države članice še niso razvile medsektorske politike ali strateškega pristopa k podjetniškemu izobraževanju ali učnim načrtom in metodam za podjetništvo; ker niso bili vsi učitelji in nosilci izobraževanja v Evropi deležni zadostnega šolanja za podjetniško izobraževanje, niti v okviru poklicnega usposabljanja niti v okviru prvotne izobrazbe, zaradi česar podjetništvo morda ne bo vključeno v izobraževalni sistem v zadostni meri (16); |
| --- | --- |

AB.

ker sta izobraževanje in usposabljanje v glavnem v nacionalni pristojnosti in nekatere države članice še niso razvile medsektorske politike ali strateškega pristopa k podjetniškemu izobraževanju ali učnim načrtom in metodam za podjetništvo; ker niso bili vsi učitelji in nosilci izobraževanja v Evropi deležni zadostnega šolanja za podjetniško izobraževanje, niti v okviru poklicnega usposabljanja niti v okviru prvotne izobrazbe, zaradi česar podjetništvo morda ne bo vključeno v izobraževalni sistem v zadostni meri (16);

| AC. | ker bi učitelji morali imeti možnost, da se povežejo s podjetniki in v sodelovanju z njimi opredelijo učne cilje ter prejmejo ustrezno podporo in vire za izvajanje strategij, usmerjenih v učenca, in prilagoditev učnih metod potrebam ranljivih učencev; |
| --- | --- |

AC.

ker bi učitelji morali imeti možnost, da se povežejo s podjetniki in v sodelovanju z njimi opredelijo učne cilje ter prejmejo ustrezno podporo in vire za izvajanje strategij, usmerjenih v učenca, in prilagoditev učnih metod potrebam ranljivih učencev;

| AD. | ker dejavnosti v okviru neformalnega in priložnostnega učenja dopolnjujejo in bogatijo formalno učenje, saj ponujajo različne učne izkušnje, ki krepijo zmožnosti zadevnih posameznikov, in bi zato morale biti priznane kot preferenčen vir pridobivanja in razvijanja podjetniških kompetenc; |
| --- | --- |

AD.

ker dejavnosti v okviru neformalnega in priložnostnega učenja dopolnjujejo in bogatijo formalno učenje, saj ponujajo različne učne izkušnje, ki krepijo zmožnosti zadevnih posameznikov, in bi zato morale biti priznane kot preferenčen vir pridobivanja in razvijanja podjetniških kompetenc;

| AE. | ker lahko imata formalno in priložnostno učenje ključno vlogo pri razvijanju in ohranjanju podjetniških spretnosti, zlasti v marginaliziranih skupinah; |
| --- | --- |

AE.

ker lahko imata formalno in priložnostno učenje ključno vlogo pri razvijanju in ohranjanju podjetniških spretnosti, zlasti v marginaliziranih skupinah;

| AF. | ker so dejavnosti v okviru neformalnega in priložnostnega učenja še posebej pomembne za mlade z manj možnostmi, saj jim zagotavljajo dodaten vir znanja in odpirajo pot k formalnemu izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

AF.

ker so dejavnosti v okviru neformalnega in priložnostnega učenja še posebej pomembne za mlade z manj možnostmi, saj jim zagotavljajo dodaten vir znanja in odpirajo pot k formalnemu izobraževanju in usposabljanju;

| AG. | ker izkušeni podjetniki, ki poučujejo, s tem ustvarjajo pozitivno podobo podjetništva in olajšajo odločitev za podjetništvo; |
| --- | --- |

AG.

ker izkušeni podjetniki, ki poučujejo, s tem ustvarjajo pozitivno podobo podjetništva in olajšajo odločitev za podjetništvo;

| AH. | ker bi moralo biti podjetništvo, vključno s socialnim podjetništvom, vključeno v usposabljanje učiteljev in svetovalcev za izbiro poklicne poti; |
| --- | --- |

AH.

ker bi moralo biti podjetništvo, vključno s socialnim podjetništvom, vključeno v usposabljanje učiteljev in svetovalcev za izbiro poklicne poti;

| AI. | ker se nacionalni izobraževalni sistemi različno hitro razvijajo v odziv na spremembe na trgu dela; |
| --- | --- |

AI.

ker se nacionalni izobraževalni sistemi različno hitro razvijajo v odziv na spremembe na trgu dela;

| AJ. | ker je program Erasmus+, ki zajema obdobje 2014–2020, namenjen posodobitvi izobraževanja, usposabljanja in dela mladih po vsej Evropi in lahko v njem sodelujejo organizacije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport iz vseh sektorjev vseživljenjskega učenja; ker bo več kot štirim milijonom Evropejcev omogočil študij, usposabljanje, pridobivanje delovnih izkušenj in prostovoljno delo v tujini; |
| --- | --- |

AJ.

ker je program Erasmus+, ki zajema obdobje 2014–2020, namenjen posodobitvi izobraževanja, usposabljanja in dela mladih po vsej Evropi in lahko v njem sodelujejo organizacije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport iz vseh sektorjev vseživljenjskega učenja; ker bo več kot štirim milijonom Evropejcev omogočil študij, usposabljanje, pridobivanje delovnih izkušenj in prostovoljno delo v tujini;

| AK. | ker program Erasmus+ že vključuje vlogo podjetništva, saj je podjetništvo eden od pričakovanih rezultatov ukrepov za spodbujanje mobilnosti; |
| --- | --- |

AK.

ker program Erasmus+ že vključuje vlogo podjetništva, saj je podjetništvo eden od pričakovanih rezultatov ukrepov za spodbujanje mobilnosti;

| AL. | ker je pomembno podpirati in spodbujati mobilnost mladih podjetnikov s programi, kot je Erasmus za mlade podjetnike (2009–2015), ki mladim podjetnikom omogočajo, da sodelujejo v čezmejnih izmenjavah in se učijo od izkušenih podjetnikov, ki vodijo mala podjetja, ter omogočati obravnavo razlik med spoloma v podjetništvu; ker je treba za te programe nameniti več sredstev, da bi povečali udeležbo mladih; |
| --- | --- |

AL.

ker je pomembno podpirati in spodbujati mobilnost mladih podjetnikov s programi, kot je Erasmus za mlade podjetnike (2009–2015), ki mladim podjetnikom omogočajo, da sodelujejo v čezmejnih izmenjavah in se učijo od izkušenih podjetnikov, ki vodijo mala podjetja, ter omogočati obravnavo razlik med spoloma v podjetništvu; ker je treba za te programe nameniti več sredstev, da bi povečali udeležbo mladih;

| AM. | ker mladi težijo k samozaposlitvi in kar 45 % mladih v starostni skupini od 15 do 24 let navaja, da bi bili raje samozaposleni (17); |
| --- | --- |

AM.

ker mladi težijo k samozaposlitvi in kar 45 % mladih v starostni skupini od 15 do 24 let navaja, da bi bili raje samozaposleni (17);

| AN. | ker bi bil prispevek poslovne skupnosti na lokalni, nacionalni in evropski ravni v obliki prostovoljstva na podlagi spretnosti, partnerstva z izobraževalnimi ustanovami in sodelovanja z oblikovalci politike lahko večji; |
| --- | --- |

AN.

ker bi bil prispevek poslovne skupnosti na lokalni, nacionalni in evropski ravni v obliki prostovoljstva na podlagi spretnosti, partnerstva z izobraževalnimi ustanovami in sodelovanja z oblikovalci politike lahko večji;

| AO. | ker je prispevek organizacij civilne družbe precejšen (nevladne skupine, kot so sindikati, združenja delodajalcev in druge družbene skupine), med katerimi je tudi pobuda Junior Achievement – Young Enterprise Europe (organizacija za podjetniško izobraževanje mladih), ki zagotavlja priložnostno in vseživljenjsko podjetniško izobraževanje in usposabljanje; ker bi morali biti ti prispevki bolj priznani, čeprav morda ne vodijo k uradno priznani diplomi; ker prispevajo tudi podjetja, ki nudijo interna usposabljanja; |
| --- | --- |

AO.

ker je prispevek organizacij civilne družbe precejšen (nevladne skupine, kot so sindikati, združenja delodajalcev in druge družbene skupine), med katerimi je tudi pobuda Junior Achievement – Young Enterprise Europe (organizacija za podjetniško izobraževanje mladih), ki zagotavlja priložnostno in vseživljenjsko podjetniško izobraževanje in usposabljanje; ker bi morali biti ti prispevki bolj priznani, čeprav morda ne vodijo k uradno priznani diplomi; ker prispevajo tudi podjetja, ki nudijo interna usposabljanja;

Poudarek na podjetniških spretnostih in kompetencah

| 1. | priznava vlogo vseživljenjskega učenja in mednarodne mobilnosti kot poglavitnih ukrepov v odziv Evrope na globalizacijo in za prehod v gospodarstvo, ki temelji na znanju; zlasti opaža pomen samoiniciativnosti in podjetnosti, kot sta navedeni v okviru osmih ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje – evropski referenčni okvir, ki naj bi jih vsi potrebovali za osebno izpolnitev in razvoj, aktivno evropsko državljanstvo in udeležbo, socialno vključenost in zaposlitev; |
| --- | --- |

1.

priznava vlogo vseživljenjskega učenja in mednarodne mobilnosti kot poglavitnih ukrepov v odziv Evrope na globalizacijo in za prehod v gospodarstvo, ki temelji na znanju; zlasti opaža pomen samoiniciativnosti in podjetnosti, kot sta navedeni v okviru osmih ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje – evropski referenčni okvir, ki naj bi jih vsi potrebovali za osebno izpolnitev in razvoj, aktivno evropsko državljanstvo in udeležbo, socialno vključenost in zaposlitev;

| 2. | poziva države članice, naj spodbujajo podjetniške spretnosti pri mladih, in sicer z zakonodajnimi ukrepi za zagotovitev kakovostnih pripravništev, in se pri tem osredotočijo na kakovostno učenje in ustrezne delovne pogoje kot orodja za povečanje zaposljivosti, kot je predlagano v priporočilu Sveta o okviru za kakovost pripravništev; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj spodbujajo podjetniške spretnosti pri mladih, in sicer z zakonodajnimi ukrepi za zagotovitev kakovostnih pripravništev, in se pri tem osredotočijo na kakovostno učenje in ustrezne delovne pogoje kot orodja za povečanje zaposljivosti, kot je predlagano v priporočilu Sveta o okviru za kakovost pripravništev;

| 3. | poudarja, da je treba široko in jasno opredeliti ključno kompetenco „samoiniciativnost in podjetnost“, ki vključuje razvijanje podjetniške miselnosti, ki jo zaznamujejo proaktivnost, ustvarjalnost, inovativnost in prevzemanje tveganja, pa tudi sposobnost načrtovanja in upravljanja projektov tako, da se dosežejo cilji, in celo idejo, da se posameznik zaveda konteksta svojega dela in lahko izkoristi priložnosti, ki se pojavijo, kar zadeva tako podjetništvo kot dejavnost v okviru zaposlitve (v primeru slednjega govorimo o notranjem podjetništvu); meni, da lahko sektorji v ustvarjalni industriji in podjetja, ki delujejo na področju kulture, ponudijo poslovne priložnosti, zlasti mladim; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba široko in jasno opredeliti ključno kompetenco „samoiniciativnost in podjetnost“, ki vključuje razvijanje podjetniške miselnosti, ki jo zaznamujejo proaktivnost, ustvarjalnost, inovativnost in prevzemanje tveganja, pa tudi sposobnost načrtovanja in upravljanja projektov tako, da se dosežejo cilji, in celo idejo, da se posameznik zaveda konteksta svojega dela in lahko izkoristi priložnosti, ki se pojavijo, kar zadeva tako podjetništvo kot dejavnost v okviru zaposlitve (v primeru slednjega govorimo o notranjem podjetništvu); meni, da lahko sektorji v ustvarjalni industriji in podjetja, ki delujejo na področju kulture, ponudijo poslovne priložnosti, zlasti mladim;

| 4. | poudarja, da ustvarjalna industrija sodi med najbolj podjetniške sektorje, ki razvija prenosljive spretnosti, kamor spadajo ustvarjalno mišljenje, reševanje problemov, sposobnost za skupinsko delo in iznajdljivost; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da ustvarjalna industrija sodi med najbolj podjetniške sektorje, ki razvija prenosljive spretnosti, kamor spadajo ustvarjalno mišljenje, reševanje problemov, sposobnost za skupinsko delo in iznajdljivost;

| 5. | poudarja, da je treba k podjetništvu kot naboru prečnih ključnih kompetenc za osebne in poklicne namene pristopiti širše; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba k podjetništvu kot naboru prečnih ključnih kompetenc za osebne in poklicne namene pristopiti širše;

| 6. | poudarja, kako pomembne so spretnosti organizacijskega spremljanja in revizije; spodbuja zlasti razvoj družbene in okoljske revizije kot inovativnega orodja za spremljanje; |
| --- | --- |

6.

poudarja, kako pomembne so spretnosti organizacijskega spremljanja in revizije; spodbuja zlasti razvoj družbene in okoljske revizije kot inovativnega orodja za spremljanje;

| 7. | je prepričan, da bi bilo treba spodbujati podjetniške ter prečne in medsektorske spretnosti in kompetence ter spretnosti in kompetence, specifične za določen poklic in delovno mesto, da bi povečali stopnjo samozaposlovanja med mladimi in da bi mladim zagotovili resnično priložnost za ustanovitev lastnega podjetja, s čimer bi lahko pomagali sebi in družbi na splošno; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da bi bilo treba spodbujati podjetniške ter prečne in medsektorske spretnosti in kompetence ter spretnosti in kompetence, specifične za določen poklic in delovno mesto, da bi povečali stopnjo samozaposlovanja med mladimi in da bi mladim zagotovili resnično priložnost za ustanovitev lastnega podjetja, s čimer bi lahko pomagali sebi in družbi na splošno;

| 8. | je prepričan, da je treba kot naslednji korak podrobno opredeliti, kako bi lahko okvir ključnih kompetenc nadalje ustrezno izvajali na posameznih stopnjah izobraževanja za podjetniške kompetence, in sicer z vključevanjem podjetniškega znanja, spretnosti in miselnosti kot učnih ciljev pri posameznem izobraževalnem in vajeniškem programu; |
| --- | --- |

8.

je prepričan, da je treba kot naslednji korak podrobno opredeliti, kako bi lahko okvir ključnih kompetenc nadalje ustrezno izvajali na posameznih stopnjah izobraževanja za podjetniške kompetence, in sicer z vključevanjem podjetniškega znanja, spretnosti in miselnosti kot učnih ciljev pri posameznem izobraževalnem in vajeniškem programu;

| 9. | poudarja, da bi bilo treba na vseh stopnjah in pri vseh vrstah izobraževanja učiti praktične podjetniške spretnosti in spodbujati motivacijo, samoiniciativnost in pripravljenost, skupaj z občutkom družbene odgovornosti; meni, da bi bilo treba v učne načrte šol vključiti module o osnovah financ, ekonomiji in poslovnem okolju, spremljati pa bi jih moralo mentorstvo, tutorstvo in poklicno usmerjanje za učence, dijake in študente, tudi za tiste, ki so prikrajšani, da bi podprli in spodbudili njihovo razumevanje podjetniškega procesa ter razvoj podjetniške miselnosti; poudarja vlogo priložnostnega in samostojnega učenja, vključno s prostovoljstvom, pri razvijanju podjetniškega duha in spretnosti pri mladih; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi bilo treba na vseh stopnjah in pri vseh vrstah izobraževanja učiti praktične podjetniške spretnosti in spodbujati motivacijo, samoiniciativnost in pripravljenost, skupaj z občutkom družbene odgovornosti; meni, da bi bilo treba v učne načrte šol vključiti module o osnovah financ, ekonomiji in poslovnem okolju, spremljati pa bi jih moralo mentorstvo, tutorstvo in poklicno usmerjanje za učence, dijake in študente, tudi za tiste, ki so prikrajšani, da bi podprli in spodbudili njihovo razumevanje podjetniškega procesa ter razvoj podjetniške miselnosti; poudarja vlogo priložnostnega in samostojnega učenja, vključno s prostovoljstvom, pri razvijanju podjetniškega duha in spretnosti pri mladih;

| 10. | poziva Komisijo, naj poudarja pomen in vlogo različnih oblik socialnega podjetništva, ki so za mlade Evropejce pogosto dobra priložnost, da pridobijo prve poslovne izkušnje; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj poudarja pomen in vlogo različnih oblik socialnega podjetništva, ki so za mlade Evropejce pogosto dobra priložnost, da pridobijo prve poslovne izkušnje;

| 11. | poudarja, da je treba razviti inovativne učne metode, ki bi bile bolj participativne in usmerjene v učenca, da bi spodbujali pridobivanje vrste prečnih kompetenc, potrebnih za razvoj podjetniške miselnosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba razviti inovativne učne metode, ki bi bile bolj participativne in usmerjene v učenca, da bi spodbujali pridobivanje vrste prečnih kompetenc, potrebnih za razvoj podjetniške miselnosti;

| 12. | priporoča spodbujanje podjetništva kot del visokošolskega izobraževanja in projektov diplomantov, vključno z modeli socialnega podjetništva; |
| --- | --- |

12.

priporoča spodbujanje podjetništva kot del visokošolskega izobraževanja in projektov diplomantov, vključno z modeli socialnega podjetništva;

| 13. | opozarja, da je spodbujanje podjetništva prek izobraževanja lahko uspešno le, če so v izobraževalnih strategijah uravnoteženo zastopani ekonomski in socialni vidiki; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je spodbujanje podjetništva prek izobraževanja lahko uspešno le, če so v izobraževalnih strategijah uravnoteženo zastopani ekonomski in socialni vidiki;

| 14. | poudarja, da sta lahko socialno vključevanje in boj proti revščini uspešna zlasti s pomočjo socialnega podjetništva, ki lahko spodbudi zaposlovanje, in z razvojem podjetniške miselnosti, ki bo zelo koristila prikrajšanim osebam; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da sta lahko socialno vključevanje in boj proti revščini uspešna zlasti s pomočjo socialnega podjetništva, ki lahko spodbudi zaposlovanje, in z razvojem podjetniške miselnosti, ki bo zelo koristila prikrajšanim osebam;

| 15. | poudarja, da so se programi dualnega izobraževanja in študija ob delu, ki ga sofinancira delodajalec, v tistih državah članicah, kjer se izvajajo, izkazali za bistvene pri razvijanju ključnih podjetniških kompetenc; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so se programi dualnega izobraževanja in študija ob delu, ki ga sofinancira delodajalec, v tistih državah članicah, kjer se izvajajo, izkazali za bistvene pri razvijanju ključnih podjetniških kompetenc;

| 16. | spodbuja celovito sodelovanje in partnerstvo med vsemi deležniki, zlasti lokalnimi podjetniškimi organizacijami, podjetji in izobraževalnimi ustanovami, da bi si izmenjevali primere najboljše prakse in izkušnje ter izboljšali podjetniške spretnosti in izobraževanje mladih v državah članicah; |
| --- | --- |

16.

spodbuja celovito sodelovanje in partnerstvo med vsemi deležniki, zlasti lokalnimi podjetniškimi organizacijami, podjetji in izobraževalnimi ustanovami, da bi si izmenjevali primere najboljše prakse in izkušnje ter izboljšali podjetniške spretnosti in izobraževanje mladih v državah članicah;

| 17. | poudarja, da je tesno povezovanje usposabljanja v podjetju z izobraževanjem v šolah uspešen model, ki bi ga bilo treba krepiti in spodbujati po vsej Evropi in drugod; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je tesno povezovanje usposabljanja v podjetju z izobraževanjem v šolah uspešen model, ki bi ga bilo treba krepiti in spodbujati po vsej Evropi in drugod;

| 18. | poziva k tesnejšemu sodelovanju z zasebnim sektorjem in socialnimi partnerji, da se spodbudi smela, podjetniška in inovativna miselnost (na primer s strukturnimi zavezami, kot so mehanizmi za inovacije in izmenjavo idej); |
| --- | --- |

18.

poziva k tesnejšemu sodelovanju z zasebnim sektorjem in socialnimi partnerji, da se spodbudi smela, podjetniška in inovativna miselnost (na primer s strukturnimi zavezami, kot so mehanizmi za inovacije in izmenjavo idej);

| 19. | je prepričan, da je uspešna uporaba podjetniških kompetenc vse bolj odvisna od hkratnega obvladanja medijskih in digitalnih spretnosti in da bi morali temu vzajemnemu odnosu pri izobraževanju in usposabljanju nameniti večjo pozornost; poudarja, kako pomembno je vse mlade naučiti kompetenc IKT, prečnih in podjetniških spretnosti, da bi lahko v celoti izkoristili potencial digitalnega sveta in da bi jim tako pomagali ustvariti nove oblike razvijanja, posredovanja in spodbujanja podjetnosti, tako bi se lažje potegovali za delovna mesta, se samozaposlovali, se naučili bolje razumeti vedenje in potrebe potencialnih delodajalcev ter prispevali k inovacijski in konkurenčni zmogljivosti organizacije delodajalca; |
| --- | --- |

19.

je prepričan, da je uspešna uporaba podjetniških kompetenc vse bolj odvisna od hkratnega obvladanja medijskih in digitalnih spretnosti in da bi morali temu vzajemnemu odnosu pri izobraževanju in usposabljanju nameniti večjo pozornost; poudarja, kako pomembno je vse mlade naučiti kompetenc IKT, prečnih in podjetniških spretnosti, da bi lahko v celoti izkoristili potencial digitalnega sveta in da bi jim tako pomagali ustvariti nove oblike razvijanja, posredovanja in spodbujanja podjetnosti, tako bi se lažje potegovali za delovna mesta, se samozaposlovali, se naučili bolje razumeti vedenje in potrebe potencialnih delodajalcev ter prispevali k inovacijski in konkurenčni zmogljivosti organizacije delodajalca;

| 20. | poudarja, da bi morali podjetniške kompetence razvijati in izboljševati skozi vse življenje, tudi z delovnimi izkušnjami ter neformalnim in priložnostnim učenjem, in da bi morali njihovo potrjevanje okrepiti in podpreti, saj prispevajo k poklicnemu razvoju; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi morali podjetniške kompetence razvijati in izboljševati skozi vse življenje, tudi z delovnimi izkušnjami ter neformalnim in priložnostnim učenjem, in da bi morali njihovo potrjevanje okrepiti in podpreti, saj prispevajo k poklicnemu razvoju;

| 21. | priznava, da sta ustrezna izobrazba učiteljev in zlasti nujno potrebna zagotovitev visokokakovostnega usposabljanja ključni sestavini podjetniškega izobraževanja za zagotovitev verodostojnosti izobraževalnega procesa; |
| --- | --- |

21.

priznava, da sta ustrezna izobrazba učiteljev in zlasti nujno potrebna zagotovitev visokokakovostnega usposabljanja ključni sestavini podjetniškega izobraževanja za zagotovitev verodostojnosti izobraževalnega procesa;

| 22. | poziva države članice, naj odpravijo ovire za mlade podjetnike invalide, tako da se ponudnikom storitev, katerih naloge vključujejo zagotavljanje podpore invalidom, zagotovi ustrezno usposabljanje in se prostori, v katerih se zagotavlja podpora, prilagodijo tako, da bodo dostopni za osebe z omejeno gibljivostjo; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj odpravijo ovire za mlade podjetnike invalide, tako da se ponudnikom storitev, katerih naloge vključujejo zagotavljanje podpore invalidom, zagotovi ustrezno usposabljanje in se prostori, v katerih se zagotavlja podpora, prilagodijo tako, da bodo dostopni za osebe z omejeno gibljivostjo;

| 23. | ugotavlja, da bi s spodbujanjem sodelovanja med srednješolskim in visokošolskim izobraževanjem omogočili okrepljen dialog med mladimi ter spodbudili inovacije; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da bi s spodbujanjem sodelovanja med srednješolskim in visokošolskim izobraževanjem omogočili okrepljen dialog med mladimi ter spodbudili inovacije;

| 24. | poudarja, da je treba izboljšati podjetniško kulturo v okviru visokošolskega izobraževanja ter torej mlade podpreti in jim omogočiti ustanavljanje novih podjetij na podlagi akademskih raziskav (izločitev dejavnosti v novo podjetje), zmanjšati upravno obremenitev pri ustanavljanju takih podjetij in oblikovati jasen regulativni okvir v podporo podjetnikom študentom; meni, da bi morale šole in univerze torej zagotoviti čas, prostor in priznanje za pobude mladih, da bi jim dale potrebno samozavest za zagon novih projektov, ki se lahko izkažejo za koristne pri ustanavljanju neodvisnih podjetij; pozdravlja pobude, pri katerih so mladi nagrajeni za uspešne poslovne podvige (na primer nagrada za najboljše študentsko podjetje leta); nadalje poudarja, kako pomembno je, da podjetja mladim dajo možnost, da pri njih pridobijo prve neposredne delovne izkušnje v podjetju; znova opozarja, da je treba spodbujati obiske podjetij in programe pripravništva s tem namenom, da bodo mladi dobili pregled nad poslovnim svetom; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba izboljšati podjetniško kulturo v okviru visokošolskega izobraževanja ter torej mlade podpreti in jim omogočiti ustanavljanje novih podjetij na podlagi akademskih raziskav (izločitev dejavnosti v novo podjetje), zmanjšati upravno obremenitev pri ustanavljanju takih podjetij in oblikovati jasen regulativni okvir v podporo podjetnikom študentom; meni, da bi morale šole in univerze torej zagotoviti čas, prostor in priznanje za pobude mladih, da bi jim dale potrebno samozavest za zagon novih projektov, ki se lahko izkažejo za koristne pri ustanavljanju neodvisnih podjetij; pozdravlja pobude, pri katerih so mladi nagrajeni za uspešne poslovne podvige (na primer nagrada za najboljše študentsko podjetje leta); nadalje poudarja, kako pomembno je, da podjetja mladim dajo možnost, da pri njih pridobijo prve neposredne delovne izkušnje v podjetju; znova opozarja, da je treba spodbujati obiske podjetij in programe pripravništva s tem namenom, da bodo mladi dobili pregled nad poslovnim svetom;

| 25. | opozarja, da ima poslovna skupnost ključno vlogo pri podjetniškem izobraževanju in usposabljanju, saj zagotavlja učenje na podlagi izkušenj, ki dopolnjuje teoretično izobraževanje mladih; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da ima poslovna skupnost ključno vlogo pri podjetniškem izobraževanju in usposabljanju, saj zagotavlja učenje na podlagi izkušenj, ki dopolnjuje teoretično izobraževanje mladih;

| 26. | poudarja odločilno vlogo številnih združenj mladih podjetnikov pri razvijanju podjetniškega duha mladih, saj jim ponujajo možnost, da razvijajo inovativne projekte in pridobivajo poslovne izkušnje, ter jim dajo orodja in potrebno samozavest za to, da se podajo v podjetništvo; |
| --- | --- |

26.

poudarja odločilno vlogo številnih združenj mladih podjetnikov pri razvijanju podjetniškega duha mladih, saj jim ponujajo možnost, da razvijajo inovativne projekte in pridobivajo poslovne izkušnje, ter jim dajo orodja in potrebno samozavest za to, da se podajo v podjetništvo;

Vloga institucij EU – usklajevanje, metodologija in finančna orodja

| 27. | poziva Svet in Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti in v popolni skladnosti z načelom subsidiarnosti razvijeta metodološko podporo in orodja za nacionalne izobraževalne sisteme na področju podjetniškega izobraževanja in usposabljanja, tudi socialnega podjetništva, ter naj izvajata usklajen pristop, v okviru katerega bosta vse javne uprave držav članic pozvala, naj tesneje sodelujejo s podjetji, da bi določili ključne dejavnike, potrebne za okrepitev podjetništva; poziva Komisijo, naj v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov poveča znesek podpore za mlade podjetnike; |
| --- | --- |

27.

poziva Svet in Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti in v popolni skladnosti z načelom subsidiarnosti razvijeta metodološko podporo in orodja za nacionalne izobraževalne sisteme na področju podjetniškega izobraževanja in usposabljanja, tudi socialnega podjetništva, ter naj izvajata usklajen pristop, v okviru katerega bosta vse javne uprave držav članic pozvala, naj tesneje sodelujejo s podjetji, da bi določili ključne dejavnike, potrebne za okrepitev podjetništva; poziva Komisijo, naj v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov poveča znesek podpore za mlade podjetnike;

| 28. | poziva Svet in Komisijo, naj v metodologijo, komunikacijo in finančna orodja vključita vidik spola, da bi dekleta in mlade ženske spodbudila k večjemu podjetniškemu udejstvovanju; |
| --- | --- |

28.

poziva Svet in Komisijo, naj v metodologijo, komunikacijo in finančna orodja vključita vidik spola, da bi dekleta in mlade ženske spodbudila k večjemu podjetniškemu udejstvovanju;

| 29. | poziva Komisijo, naj vzpostavi in spodbuja programe podjetniških pripravništev in izmenjav, da bi mladim ponudila možnost, da pridobijo praktične izkušnje, in da bi spodbudila izmenjavo znanja in izkušenj; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj vzpostavi in spodbuja programe podjetniških pripravništev in izmenjav, da bi mladim ponudila možnost, da pridobijo praktične izkušnje, in da bi spodbudila izmenjavo znanja in izkušenj;

| 30. | poziva Komisijo, naj pripravi obsežno strategijo za razvoj prečnih spretnosti, kot so kritično mišljenje, reševanje problemov, samoiniciativnost, sodelovanje, samostojnost, načrtovanje, vodenje in krepitev timskega duha, na vseh stopnjah ter pri vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja, ob upoštevanju, da so te spretnosti koristne za širok nabor poklicev in sektorjev; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj pripravi obsežno strategijo za razvoj prečnih spretnosti, kot so kritično mišljenje, reševanje problemov, samoiniciativnost, sodelovanje, samostojnost, načrtovanje, vodenje in krepitev timskega duha, na vseh stopnjah ter pri vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja, ob upoštevanju, da so te spretnosti koristne za širok nabor poklicev in sektorjev;

| 31. | poziva Komisijo, naj se v okviru programa Erasmus+ bolj osredotoči na izboljševanja razvoja in ocenjevanje prečnih spretnosti, vključno s podjetnostjo in digitalno pismenostjo, hkrati pa poudarja, da ta program ne bi smel biti enostransko usmerjen v vidike zaposljivosti in da bi bilo treba nizkopražni dostop do podjetniške dejavnosti ohraniti, zlasti na področju neformalnega in priložnostnega učenja; Komisijo nadalje poziva, naj spodbuja reforme izobraževalne politike v državah članicah, tako da oblikuje skladen okvir politike za države članice in EU na tem področju; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj se v okviru programa Erasmus+ bolj osredotoči na izboljševanja razvoja in ocenjevanje prečnih spretnosti, vključno s podjetnostjo in digitalno pismenostjo, hkrati pa poudarja, da ta program ne bi smel biti enostransko usmerjen v vidike zaposljivosti in da bi bilo treba nizkopražni dostop do podjetniške dejavnosti ohraniti, zlasti na področju neformalnega in priložnostnega učenja; Komisijo nadalje poziva, naj spodbuja reforme izobraževalne politike v državah članicah, tako da oblikuje skladen okvir politike za države članice in EU na tem področju;

| 32. | poziva Komisijo, naj podpira spremljanje spretnosti IKT, spretnosti za reševanje problemov in finančne pismenosti; nadalje poziva Komisijo, naj opravi longitudinalno raziskavo na tem področju; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj podpira spremljanje spretnosti IKT, spretnosti za reševanje problemov in finančne pismenosti; nadalje poziva Komisijo, naj opravi longitudinalno raziskavo na tem področju;

| 33. | poziva Komisijo, naj podpira partnerstva med izobraževalnimi ustanovami in podjetji z uporabo Evropskega sklada za strateške naložbe in zlasti Evropskega socialnega sklada, da bi spodbudila učenje ob delu v podjetjih in razvoj podjetniških kompetenc na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj podpira partnerstva med izobraževalnimi ustanovami in podjetji z uporabo Evropskega sklada za strateške naložbe in zlasti Evropskega socialnega sklada, da bi spodbudila učenje ob delu v podjetjih in razvoj podjetniških kompetenc na nacionalni in lokalni ravni;

| 34. | poziva Komisijo, naj – po zgledu evropske mreže za podjetniško izobraževanje (EE-HUB), ki je bila ustanovljena maja 2015 in jo evropske organizacije in drugi deležniki podpirajo na evropski, nacionalni in lokalni ravni, podpirajo pa jo tudi nacionalni izobraževalni organi – podpre ustanovitev evropske mreže za podjetniško izobraževanje, ki bo zbirala in omogočila izmenjavo primerov najboljše prakse, ki jih bodo lahko uporabljale izobraževalne ustanove in organizacije, institucije poklicnega usposabljanja, podjetja, organi in socialni partnerji; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj – po zgledu evropske mreže za podjetniško izobraževanje (EE-HUB), ki je bila ustanovljena maja 2015 in jo evropske organizacije in drugi deležniki podpirajo na evropski, nacionalni in lokalni ravni, podpirajo pa jo tudi nacionalni izobraževalni organi – podpre ustanovitev evropske mreže za podjetniško izobraževanje, ki bo zbirala in omogočila izmenjavo primerov najboljše prakse, ki jih bodo lahko uporabljale izobraževalne ustanove in organizacije, institucije poklicnega usposabljanja, podjetja, organi in socialni partnerji;

| 35. | poziva Komisijo, naj v okviru širše strategije EU za vseživljenjsko učenje, globalnih strategij EU in načrta Junckerjeve Komisije zagotovi skladno in učinkovito usklajevanje na področju podjetniškega izobraževanja; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj v okviru širše strategije EU za vseživljenjsko učenje, globalnih strategij EU in načrta Junckerjeve Komisije zagotovi skladno in učinkovito usklajevanje na področju podjetniškega izobraževanja;

| 36. | predlaga, da Komisija pri vseh svojih dejavnostih v naslednjem finančnem obdobju (po letu 2020) podjetniško izobraževanje in usposabljanje ohrani kot izrecen cilj prihodnjega programa Erasmus+, ki naj vsebuje naslednje elemente:






  (i) | skrbno oceno učinka obstoječih ukrepov za spodbujanje podjetništva prek izobraževanja in usposabljanja ter njihovo morebitno prilagoditev, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti učinkom na nezadostno zastopane in prikrajšane skupine; |
| --- | --- | --- |

36.

predlaga, da Komisija pri vseh svojih dejavnostih v naslednjem finančnem obdobju (po letu 2020) podjetniško izobraževanje in usposabljanje ohrani kot izrecen cilj prihodnjega programa Erasmus+, ki naj vsebuje naslednje elemente:

(i)

skrbno oceno učinka obstoječih ukrepov za spodbujanje podjetništva prek izobraževanja in usposabljanja ter njihovo morebitno prilagoditev, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti učinkom na nezadostno zastopane in prikrajšane skupine;

| (ii) | spodbujanje bolje opredeljenih učnih vsebin in orodij za formalno in neformalno izobraževanje, namenjeno vsem učencem, dijakom in študentom, in sicer s teoretičnimi in praktičnimi moduli, kot so študentski podjetniški projekti; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanje bolje opredeljenih učnih vsebin in orodij za formalno in neformalno izobraževanje, namenjeno vsem učencem, dijakom in študentom, in sicer s teoretičnimi in praktičnimi moduli, kot so študentski podjetniški projekti;

| (iii) | podpiranje začetnih kvalifikacij učiteljev, izobraževalnega osebja, mladinskih delavcev, trenerjev in nosilcev izobraževanja ter njihovega stalnega poklicnega razvoja in opolnomočenja na področju podjetniškega izobraževanja; |
| --- | --- |

(iii)

podpiranje začetnih kvalifikacij učiteljev, izobraževalnega osebja, mladinskih delavcev, trenerjev in nosilcev izobraževanja ter njihovega stalnega poklicnega razvoja in opolnomočenja na področju podjetniškega izobraževanja;

| (iv) | spodbujanje partnerstev med izobraževalnimi ustanovami, podjetji, neprofitnimi organizacijami, regionalnimi in lokalnimi organi ter ponudniki neformalnega izobraževanja, da se tako razvijejo ustrezni programi in učencem zagotovijo praktične izkušnje in modeli; |
| --- | --- |

(iv)

spodbujanje partnerstev med izobraževalnimi ustanovami, podjetji, neprofitnimi organizacijami, regionalnimi in lokalnimi organi ter ponudniki neformalnega izobraževanja, da se tako razvijejo ustrezni programi in učencem zagotovijo praktične izkušnje in modeli;

| (v) | razvoj spretnosti na področju podjetniških procesov, finančne pismenosti, IKT pismenosti in spretnosti, ustvarjalnega mišljenja, ustvarjalnosti, uporabnosti ustvarjalnosti, reševanja problemov in inovativnosti, samozavesti, zaupanja v svoje ideje, prilagodljivosti, ocenjevanja in prevzemanje tveganja ter posebnih poslovnih spretnosti in znanja; |
| --- | --- |

(v)

razvoj spretnosti na področju podjetniških procesov, finančne pismenosti, IKT pismenosti in spretnosti, ustvarjalnega mišljenja, ustvarjalnosti, uporabnosti ustvarjalnosti, reševanja problemov in inovativnosti, samozavesti, zaupanja v svoje ideje, prilagodljivosti, ocenjevanja in prevzemanje tveganja ter posebnih poslovnih spretnosti in znanja;

| (vi) | odpravo vseh fizičnih in digitalnih ovir, s katerimi se invalidi še vedno spopadajo, saj bi bila njihova celovita vključitev na trg dela lahko ključnega pomena za spodbujanje trajnostne in tesno povezane poslovne kulture; |
| --- | --- |

(vi)

odpravo vseh fizičnih in digitalnih ovir, s katerimi se invalidi še vedno spopadajo, saj bi bila njihova celovita vključitev na trg dela lahko ključnega pomena za spodbujanje trajnostne in tesno povezane poslovne kulture;

| (vii) | poudarjanje, da sta neformalno in priložnostno učenje posebej pomembna za pridobivanje podjetniških kompetenc; |
| --- | --- |

(vii)

poudarjanje, da sta neformalno in priložnostno učenje posebej pomembna za pridobivanje podjetniških kompetenc;

| 37. | poziva Komisijo, naj preuči in obravnava dejavnike, ki ženske odvračajo od podjetništva, ob tem pa posebej spodbuja dostop do sredstev in storitev podpore za mlade podjetnice; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj preuči in obravnava dejavnike, ki ženske odvračajo od podjetništva, ob tem pa posebej spodbuja dostop do sredstev in storitev podpore za mlade podjetnice;

| 38. | poziva Komisijo, naj usklajuje in spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj usklajuje in spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse med državami članicami;

| 39. | poziva Komisijo, naj spodbuja boljše sodelovanje in izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami, ki so podjetniško izobraževanje že vključile v svoje učne načrte in so pri spodbujanju podjetništva mladih dosegle večji napredek, in državami članicami, ki so šele na začetku tega procesa; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj spodbuja boljše sodelovanje in izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami, ki so podjetniško izobraževanje že vključile v svoje učne načrte in so pri spodbujanju podjetništva mladih dosegle večji napredek, in državami članicami, ki so šele na začetku tega procesa;

| 40. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2017 zbere primere najboljše prakse za razvijanje podjetniških kompetenc in spodbujanje podjetništva mladih v državah članicah, o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in zadevne rezultate upošteva pri vrednotenju lastnih postopkov financiranja; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2017 zbere primere najboljše prakse za razvijanje podjetniških kompetenc in spodbujanje podjetništva mladih v državah članicah, o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in zadevne rezultate upošteva pri vrednotenju lastnih postopkov financiranja;

| 41. | poziva države članice, naj podjetniško izobraževanje spodbujajo kot način spodbujanja prečnih kompetenc za boljše usklajevanje osebnega in poklicnega življenja učencev; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj podjetniško izobraževanje spodbujajo kot način spodbujanja prečnih kompetenc za boljše usklajevanje osebnega in poklicnega življenja učencev;

| 42. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja konkretne ukrepe, ki jih izvajajo države članice v podporo podjetništvu mladih, in naj posebno pozornost nameni promociji in objavljanju informacij o rezultatih ter institucije in organizacije spodbuja in podpira pri izmenjavi primerov najboljše prakse, idej in izkušenj ter pri sklepanju medsektorskih strateških partnerstev; spodbuja Komisijo in države članice, naj oblikujejo referenčna merila, modele ter skupne instrumente in projekte za spodbujanje podjetništva mladih; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja konkretne ukrepe, ki jih izvajajo države članice v podporo podjetništvu mladih, in naj posebno pozornost nameni promociji in objavljanju informacij o rezultatih ter institucije in organizacije spodbuja in podpira pri izmenjavi primerov najboljše prakse, idej in izkušenj ter pri sklepanju medsektorskih strateških partnerstev; spodbuja Komisijo in države članice, naj oblikujejo referenčna merila, modele ter skupne instrumente in projekte za spodbujanje podjetništva mladih;

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da noben ukrep držav članic ne bo oviral prostega gibanja delavcev in da bodo lahko mladi, ki so se odločili za podjetniško pot, svojo dejavnost razvijali kjer koli v Evropski uniji; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da noben ukrep držav članic ne bo oviral prostega gibanja delavcev in da bodo lahko mladi, ki so se odločili za podjetniško pot, svojo dejavnost razvijali kjer koli v Evropski uniji;

Vloga držav članic

| 44. | poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj si prizadevajo za spodbujanje razvoja usposabljanja za ustanavljanje in upravljanje novoustanovljenih podjetij, vključno s strokovnim mentorstvom, podjetniških inkubatorjev in pospeševalnikov, socialnih podjetniških projektov, pri katerih bi sodelovale lokalne skupnosti, ter vseh podjetništvu prijaznih okolij, v katerih bodo mladi lažje ustanavljali podjetja in lahko hitro okrevali v primeru opustitve šolanja ali začetnih neuspehov, ter tako pomagajo ustvariti pozitivno poslovno kulturo, preprečiti negativno dojemanje poslovnega neuspeha in spodbujati ponovni poskus, pri čemer naj posebno pozornost namenijo vključitvi prikrajšanih mladih; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj si prizadevajo za spodbujanje razvoja usposabljanja za ustanavljanje in upravljanje novoustanovljenih podjetij, vključno s strokovnim mentorstvom, podjetniških inkubatorjev in pospeševalnikov, socialnih podjetniških projektov, pri katerih bi sodelovale lokalne skupnosti, ter vseh podjetništvu prijaznih okolij, v katerih bodo mladi lažje ustanavljali podjetja in lahko hitro okrevali v primeru opustitve šolanja ali začetnih neuspehov, ter tako pomagajo ustvariti pozitivno poslovno kulturo, preprečiti negativno dojemanje poslovnega neuspeha in spodbujati ponovni poskus, pri čemer naj posebno pozornost namenijo vključitvi prikrajšanih mladih;

| 45. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli naši mladi podjetniki dostop do potrebnih finančnih sredstev in da bodo v vseh fazah deležni podpore; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli naši mladi podjetniki dostop do potrebnih finančnih sredstev in da bodo v vseh fazah deležni podpore;

| 46. | poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj v celoti uporabijo sredstva iz strukturnih skladov EU, zlasti iz Evropskega socialnega sklada, za spodbujanje podjetniškega izobraževanja in usposabljanja ter razvoj digitalnih spretnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj v celoti uporabijo sredstva iz strukturnih skladov EU, zlasti iz Evropskega socialnega sklada, za spodbujanje podjetniškega izobraževanja in usposabljanja ter razvoj digitalnih spretnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 47. | poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj vse obstoječe vire financiranja na ravni EU, kot so Evropski socialni sklad, evropska pobuda za zaposlovanje mladih, program EU za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), program Erasmus za mlade podjetnike in program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), uporabijo za spodbujanje in podpiranje pobud za učinkovitejše in bolj ciljno usmerjene povezave med podjetji in izobraževalnim sektorjem; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj vse obstoječe vire financiranja na ravni EU, kot so Evropski socialni sklad, evropska pobuda za zaposlovanje mladih, program EU za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), program Erasmus za mlade podjetnike in program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), uporabijo za spodbujanje in podpiranje pobud za učinkovitejše in bolj ciljno usmerjene povezave med podjetji in izobraževalnim sektorjem;

| 48. | poziva države članice, naj podpirajo izmenjavo primerov najboljše prakse, spodbujajo domača in čezmejna partnerstva ter podpirajo nova podjetja in delo zadevnih mrež malih in srednjih podjetij in razvojnih agencij; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj podpirajo izmenjavo primerov najboljše prakse, spodbujajo domača in čezmejna partnerstva ter podpirajo nova podjetja in delo zadevnih mrež malih in srednjih podjetij in razvojnih agencij;

| 49. | spodbuja države članice, naj zagotovijo specifične inovativne metode za usposabljanje učiteljev in mentorjev na področju podjetniška, da bi jim omogočile, da razvijajo in spodbujajo podjetniške spretnosti, ter naj razmislijo tudi o vključitvi podjetništva v učni načrt; |
| --- | --- |

49.

spodbuja države članice, naj zagotovijo specifične inovativne metode za usposabljanje učiteljev in mentorjev na področju podjetniška, da bi jim omogočile, da razvijajo in spodbujajo podjetniške spretnosti, ter naj razmislijo tudi o vključitvi podjetništva v učni načrt;

| 50. | poziva države članice, naj nadalje razvijejo svoje sisteme za priznavanje in potrjevanje kompetenc, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem, da bi izpolnile svojo zavezo za leto 2018, da bodo posameznikom ponudile možnost za preusmeritev in novo priložnost ter okrepile njihovo samopodobo in jih spodbudile k nadaljnjemu izobraževanju; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice, naj nadalje razvijejo svoje sisteme za priznavanje in potrjevanje kompetenc, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem, da bi izpolnile svojo zavezo za leto 2018, da bodo posameznikom ponudile možnost za preusmeritev in novo priložnost ter okrepile njihovo samopodobo in jih spodbudile k nadaljnjemu izobraževanju;

| 51. | poziva države članice, naj spodbujajo vključevanje zasebnih partnerjev v podjetniško izobraževanje, in sicer s financiranjem ali zagotavljanjem usposabljanja, v okviru družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj spodbujajo vključevanje zasebnih partnerjev v podjetniško izobraževanje, in sicer s financiranjem ali zagotavljanjem usposabljanja, v okviru družbene odgovornosti podjetij;

| 52. | poziva države članice, naj odpravijo birokracijo, ki spremlja izvajanje poslovnih načrtov s strani mladih, in razmislijo o davčnih olajšavah in ukrepih, s katerimi bi mlade spodbudili k oblikovanju lastnih poslovnih idej; poudarja, da so za novoustanovljena podjetja, ki jim ne uspe, potrebne varnostne mreže; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj odpravijo birokracijo, ki spremlja izvajanje poslovnih načrtov s strani mladih, in razmislijo o davčnih olajšavah in ukrepih, s katerimi bi mlade spodbudili k oblikovanju lastnih poslovnih idej; poudarja, da so za novoustanovljena podjetja, ki jim ne uspe, potrebne varnostne mreže;

| 53. | poudarja, da je treba rešiti finančne težave, s katerimi se srečujejo mladi podjetniki, in jim omogočiti dostop do posojil in posebnih nepovratnih sredstev, zmanjšati upravno obremenitev ter vzpostaviti regulativno okolje in uvesti fiskalne spodbude za razvoj pobud na področju podjetništva mladih in za ustvarjanje delovnih mest, da se omogočita zagon podjetij in stabilizacija poslovnih projektov mladih podjetnikov; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba rešiti finančne težave, s katerimi se srečujejo mladi podjetniki, in jim omogočiti dostop do posojil in posebnih nepovratnih sredstev, zmanjšati upravno obremenitev ter vzpostaviti regulativno okolje in uvesti fiskalne spodbude za razvoj pobud na področju podjetništva mladih in za ustvarjanje delovnih mest, da se omogočita zagon podjetij in stabilizacija poslovnih projektov mladih podjetnikov;

| 54. | poziva države članice, naj bodo proaktivne in izboljšajo regulativni okvir in poenostavijo upravne postopke za podjetja, zlasti za mala in srednja ter socialna podjetja, ter naj spodbujajo in spremljajo kakovost njihove prakse zaposlovanja; opozarja, da socialno in vključujoče gospodarstvo ustvarja trajna delovna mesta, prispeva k razvoju skupnosti, spodbuja vzdržno okolje in zagotavlja socialno odpornost v času krize; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj bodo proaktivne in izboljšajo regulativni okvir in poenostavijo upravne postopke za podjetja, zlasti za mala in srednja ter socialna podjetja, ter naj spodbujajo in spremljajo kakovost njihove prakse zaposlovanja; opozarja, da socialno in vključujoče gospodarstvo ustvarja trajna delovna mesta, prispeva k razvoju skupnosti, spodbuja vzdržno okolje in zagotavlja socialno odpornost v času krize;

| 55. | poziva, naj javne službe za zaposlovanje prevzamejo bolj proaktivno vlogo ter naj podjetjem in zlasti mladim podjetnikom pomagajo in jim svetujejo; |
| --- | --- |

55.

poziva, naj javne službe za zaposlovanje prevzamejo bolj proaktivno vlogo ter naj podjetjem in zlasti mladim podjetnikom pomagajo in jim svetujejo;

| 56. | poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj inovativnim študentom omogočijo boljši dostop do štipendij in shem mikroposojil, poleg tega pa naj jim zagotovijo podporo, informacije, mentorstvo, multidisciplinarno pomoč in platforme vzajemnega ocenjevanja, da bodo lahko ustanovili svoje podjetje ali začeli projekte, podobne tistim, ki se podpirajo na podlagi osi za mikrofinance in socialno podjetništvo v okviru programa za zaposlovanje in socialne inovacije; poziva države članice, naj poenostavijo dostop do posojil in njihovo vračanje, spodbujajo uporabo množičnega financiranja, razvijajo partnerstva med lokalnim gospodarstvom, podjetji in univerzami, krepijo vlogo podjetij pri vključevanju mladih na trg dela in konsolidirajo potni list podjetniških spretnosti (Entrepreneurial Skills Pass) v različnih fazah šolanja in univerzitetnega izobraževanja, zlasti v sodelovanju z malimi in srednjimi podjetji; poziva države članice, naj spodbujajo ustanavljanje podjetniških inkubatorjev v okviru univerz, ki bodo namenjeni trajnostnemu razvoju in v prihodnost usmerjenim študijskim smerem; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj inovativnim študentom omogočijo boljši dostop do štipendij in shem mikroposojil, poleg tega pa naj jim zagotovijo podporo, informacije, mentorstvo, multidisciplinarno pomoč in platforme vzajemnega ocenjevanja, da bodo lahko ustanovili svoje podjetje ali začeli projekte, podobne tistim, ki se podpirajo na podlagi osi za mikrofinance in socialno podjetništvo v okviru programa za zaposlovanje in socialne inovacije; poziva države članice, naj poenostavijo dostop do posojil in njihovo vračanje, spodbujajo uporabo množičnega financiranja, razvijajo partnerstva med lokalnim gospodarstvom, podjetji in univerzami, krepijo vlogo podjetij pri vključevanju mladih na trg dela in konsolidirajo potni list podjetniških spretnosti (Entrepreneurial Skills Pass) v različnih fazah šolanja in univerzitetnega izobraževanja, zlasti v sodelovanju z malimi in srednjimi podjetji; poziva države članice, naj spodbujajo ustanavljanje podjetniških inkubatorjev v okviru univerz, ki bodo namenjeni trajnostnemu razvoju in v prihodnost usmerjenim študijskim smerem;

| 57. | poziva države članice, naj poenostavijo postopke za prenehanje poslovanja, ki ni posledica goljufije, in ustvarijo spodbujajoče okolje v primerih prenehanja poslovanja, da se mladim posreduje jasno sporočilo, da neuspeh ne bo imel vseživljenjskih posledic; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj poenostavijo postopke za prenehanje poslovanja, ki ni posledica goljufije, in ustvarijo spodbujajoče okolje v primerih prenehanja poslovanja, da se mladim posreduje jasno sporočilo, da neuspeh ne bo imel vseživljenjskih posledic;

| 58. | poziva države članice, naj mlade spodbujajo k podjetništvu z omogočanjem projektno zasnovanega študija v interdisciplinarnem izobraževanju in v sodelovanju s podjetji; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj mlade spodbujajo k podjetništvu z omogočanjem projektno zasnovanega študija v interdisciplinarnem izobraževanju in v sodelovanju s podjetji;

| 59. | poziva države članice, naj pri poklicnem svetovanju v srednješolskem in visokošolskem izobraževanju podjetništvo spodbujajo kot pozitivno poklicno možnost in odpravijo negativen predznak, ki ga ima podjetništvo kot poklicna možnost v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice, naj pri poklicnem svetovanju v srednješolskem in visokošolskem izobraževanju podjetništvo spodbujajo kot pozitivno poklicno možnost in odpravijo negativen predznak, ki ga ima podjetništvo kot poklicna možnost v nekaterih državah članicah;

| 60. | poziva države članice, naj povečajo ozaveščenost mladih invalidov o samozaposlovanju in ustanavljanju podjetij, in sicer z dejavnostmi, kot sta promocija poklicnih poti invalidov, ki so že vključeni na trg dela, in javno priznanje podjetnikov invalidov; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, naj povečajo ozaveščenost mladih invalidov o samozaposlovanju in ustanavljanju podjetij, in sicer z dejavnostmi, kot sta promocija poklicnih poti invalidov, ki so že vključeni na trg dela, in javno priznanje podjetnikov invalidov;

Nadaljnji ukrepi

| 61. | poziva Komisijo, naj nadalje ukrepa in razvije svoje delo v zvezi s pobudo Entrepreneurship360 (šole ter poklicno izobraževanje in usposabljanje) in orodjem HEInnovate (visokošolsko izobraževanje); |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj nadalje ukrepa in razvije svoje delo v zvezi s pobudo Entrepreneurship360 (šole ter poklicno izobraževanje in usposabljanje) in orodjem HEInnovate (visokošolsko izobraževanje);

| 62. | poziva Komisijo, naj z letom 2016 v kazalnike vrednotenja v okviru evropskega semestra vključi ukrepe, povezane s podjetniškim izobraževanjem; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj z letom 2016 v kazalnike vrednotenja v okviru evropskega semestra vključi ukrepe, povezane s podjetniškim izobraževanjem;

| 63. | poziva Komisijo, naj do konca svojega mandata Parlamentu predloži poročilo o oceni doseženega napredka na področju spodbujanja podjetništva mladih prek izobraževanja in usposabljanja ter o tem, v kolikšni meri so bili podpore deležni pripadniki ranljivih družbenih skupin; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj do konca svojega mandata Parlamentu predloži poročilo o oceni doseženega napredka na področju spodbujanja podjetništva mladih prek izobraževanja in usposabljanja ter o tem, v kolikšni meri so bili podpore deležni pripadniki ranljivih družbenih skupin;

| 64. | poziva Komisijo, naj pri sistemskem vrednotenju podjetniških programov in dejavnosti zagotovi sodelovanje na evropski ravni, da bi omogočila primerljivost rezultatov, na primer primerjavo različnih modelov podjetništva mladih med državami članicami ter lastnosti mladih podjetnikov z vidika socialno-demografskih spremenljivk, kot so starost, spol in izobrazba; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj pri sistemskem vrednotenju podjetniških programov in dejavnosti zagotovi sodelovanje na evropski ravni, da bi omogočila primerljivost rezultatov, na primer primerjavo različnih modelov podjetništva mladih med državami članicami ter lastnosti mladih podjetnikov z vidika socialno-demografskih spremenljivk, kot so starost, spol in izobrazba;

| 65. | poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje na področju politik v vsej EU in pozove države članice k izmenjavi primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje na področju politik v vsej EU in pozove države članice k izmenjavi primerov dobre prakse;

o

o o

| 66. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in držav EGP ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

66.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in držav EGP ter Svetu Evrope.

---

(1)  UL C 17, 20.1.2015, str. 2.

(2)  UL C 183, 14.6.2014, str. 18.

(3)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(4)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

(5)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

(6)  UL C 199, 7.7.2011, str. 1.

(7)  UL C 311, 19.12.2009, str. 1.

(8)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0107.

(10)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 56.

(11)  UL C 165 E, 11.6.2013, str. 7.

(12)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 89.

(13)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 8.

(14)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 33.

(15)  Poročilo Komisije o napredku pri doseganju enakosti žensk in moških v letu 2013 (SWD(2014)0142), publikacija Komisije o statističnih podatkih o podjetnicah v Evropi, september 2014.

(16)  Zaključki s simpozija Evropske fundacije za usposabljanje v Budimpešti in Istanbulu.

(17)  Komisija: Eurobarometer FL354, Podjetništvo v EU in zunaj nje, 9. januar 2013.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/88

---

P8_TA(2015)0293

Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (2014/2149(INI))

(2017/C 316/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki navaja, da podpisnice zajemajo „[navdih] iz kulturne, verske in humanistične dediščine Evrope“ in člena 3(3) PEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki navaja, da podpisnice zajemajo „[navdih] iz kulturne, verske in humanistične dediščine Evrope“ in člena 3(3) PEU,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 22 listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 22 listine,

| — | ob upoštevanju Konvencije o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, ki jo je Unesco sprejel 20. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, ki jo je Unesco sprejel 20. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah o cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah o cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/60/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice, in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (prenovitev) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/60/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice, in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (prenovitev) (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (6),

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope o vrednosti kulturne dediščine za družbo (konvencija iz Fara) z dne 13. oktobra 2005 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope o vrednosti kulturne dediščine za družbo (konvencija iz Fara) z dne 13. oktobra 2005 (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. maja 2014 o kulturni dediščini kot strateškem viru za trajnostno Evropo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. maja 2014 o kulturni dediščini kot strateškem viru za trajnostno Evropo (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2014 o participativnem upravljanju kulturne dediščine (9) in delovnem načrtu za področje kulture za obdobje 2015–2018 (10) ter evropskem letu kulturne dediščine, ki je omenjeno v sklepih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2014 o participativnem upravljanju kulturne dediščine (9) in delovnem načrtu za področje kulture za obdobje 2015–2018 (10) ter evropskem letu kulturne dediščine, ki je omenjeno v sklepih,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2011/711/EU z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2011/711/EU z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. julija 2014 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. julija 2014 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (COM(2014)0477),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz novembra 2014 o sporočilu Komisije z naslovom „Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz novembra 2014 o sporočilu Komisije z naslovom „Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo“,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenj Odbora za promet in turizem ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0207/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenj Odbora za promet in turizem ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0207/2015),

| A. | ker sta kultura in kulturna dediščina skupna vira, skupni dobrini in vrednoti, pri katerih izključna uporaba ni mogoča, njun polni potencial v smislu trajnostnega človekovega, družbenega in gospodarskega razvoja pa doslej še ni bil priznan in ustrezno izkoriščen niti na ravni strategij EU niti v razvojnih ciljih Združenih narodov po letu 2015; |
| --- | --- |

A.

ker sta kultura in kulturna dediščina skupna vira, skupni dobrini in vrednoti, pri katerih izključna uporaba ni mogoča, njun polni potencial v smislu trajnostnega človekovega, družbenega in gospodarskega razvoja pa doslej še ni bil priznan in ustrezno izkoriščen niti na ravni strategij EU niti v razvojnih ciljih Združenih narodov po letu 2015;

| B. | ker je treba v procesu odločanja upoštevati mnogovrstne učinke kulture v družbah; |
| --- | --- |

B.

ker je treba v procesu odločanja upoštevati mnogovrstne učinke kulture v družbah;

| C. | ker je kulturna dediščina po svoji naravi heterogena, odraža kulturno in jezikovno raznolikost in pluralizem ter vpliva na regionalni razvoj, socialno kohezijo, kmetijstvo, pomorske zadeve, okolje, turizem, izobraževanje, digitalno agendo, zunanje odnose, carinsko sodelovanje ter raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

C.

ker je kulturna dediščina po svoji naravi heterogena, odraža kulturno in jezikovno raznolikost in pluralizem ter vpliva na regionalni razvoj, socialno kohezijo, kmetijstvo, pomorske zadeve, okolje, turizem, izobraževanje, digitalno agendo, zunanje odnose, carinsko sodelovanje ter raziskave in inovacije;

| D. | ker spodbujanje kulture, kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga pospešuje sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

D.

ker spodbujanje kulture, kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga pospešuje sodelovanje med državami članicami;

| E. | ker je povečanje evropske kulturne in jezikovne raznolikosti, spodbujanje evropske kulturne dediščine ter krepitev konkurenčnosti evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev namenjeno spodbujanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti; |
| --- | --- |

E.

ker je povečanje evropske kulturne in jezikovne raznolikosti, spodbujanje evropske kulturne dediščine ter krepitev konkurenčnosti evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev namenjeno spodbujanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti;

| F. | ker so viri dediščine dolgoročne dobrine, ki so pomembne za ustvarjanje vrednosti in s spodbujanjem turizma in ustvarjanja delovnih mest prispevajo k razvoju veščin in gospodarski rasti; |
| --- | --- |

F.

ker so viri dediščine dolgoročne dobrine, ki so pomembne za ustvarjanje vrednosti in s spodbujanjem turizma in ustvarjanja delovnih mest prispevajo k razvoju veščin in gospodarski rasti;

| G. | ker so projekti kulturne dediščine pogosto primeri inovativnih in trajnostnih gospodarskih dejavnosti, s katerimi se razvijajo podjetniške in raziskovalne zmožnosti malih in srednjih podjetij (MSP); |
| --- | --- |

G.

ker so projekti kulturne dediščine pogosto primeri inovativnih in trajnostnih gospodarskih dejavnosti, s katerimi se razvijajo podjetniške in raziskovalne zmožnosti malih in srednjih podjetij (MSP);

| H. | ker ima tako snovna kot nesnovna kulturna dediščina pomembno vlogo pri ustvarjanju, ohranjanju in promoviranju evropske kulture in vrednot ter nacionalne, regionalne, lokalne in posameznikove identitete ter tudi sodobne identitete ljudi v Evropi; |
| --- | --- |

H.

ker ima tako snovna kot nesnovna kulturna dediščina pomembno vlogo pri ustvarjanju, ohranjanju in promoviranju evropske kulture in vrednot ter nacionalne, regionalne, lokalne in posameznikove identitete ter tudi sodobne identitete ljudi v Evropi;

| I. | ker so politike za ohranjanje, obnovo in varstvo, dostopnost in izkoriščanje kulturne dediščine v prvi vrsti sicer v nacionalni, regionalni ali lokalni pristojnosti, vendar ima kulturna dediščina tudi jasno evropsko razsežnost in se neposredno obravnava v okviru številnih politik EU, tudi tistih o kmetijstvu ter raziskavah in inovacijah; |
| --- | --- |

I.

ker so politike za ohranjanje, obnovo in varstvo, dostopnost in izkoriščanje kulturne dediščine v prvi vrsti sicer v nacionalni, regionalni ali lokalni pristojnosti, vendar ima kulturna dediščina tudi jasno evropsko razsežnost in se neposredno obravnava v okviru številnih politik EU, tudi tistih o kmetijstvu ter raziskavah in inovacijah;

| J. | ker člen 167 PDEU določa, da Unija prispeva k razcvetu kultur držav članic, pri čemer upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati „postavlja v ospredje skupno kulturno dediščino“; |
| --- | --- |

J.

ker člen 167 PDEU določa, da Unija prispeva k razcvetu kultur držav članic, pri čemer upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati „postavlja v ospredje skupno kulturno dediščino“;

| K. | ker člen 167 PDEU določa, da je dejavnost Unije namenjena izboljšanju poznavanja in razširjanja kulture in zgodovine evropskih narodov, spodbujanju sodelovanja med državami članicami in po potrebi podpiranju in dopolnjevanju njihove dejavnosti na področju ohranjanja in varstva kulturne dediščine evropskega pomena; |
| --- | --- |

K.

ker člen 167 PDEU določa, da je dejavnost Unije namenjena izboljšanju poznavanja in razširjanja kulture in zgodovine evropskih narodov, spodbujanju sodelovanja med državami članicami in po potrebi podpiranju in dopolnjevanju njihove dejavnosti na področju ohranjanja in varstva kulturne dediščine evropskega pomena;

| L. | ker je dediščina v delovnem načrtu za področje kulture, ki ga je Svet sprejel 25. novembra 2014, vključena med štiri prednostne naloge za prizadevanja EU na področju kulture v obdobju 2015–2018; |
| --- | --- |

L.

ker je dediščina v delovnem načrtu za področje kulture, ki ga je Svet sprejel 25. novembra 2014, vključena med štiri prednostne naloge za prizadevanja EU na področju kulture v obdobju 2015–2018;

| M. | ker zaradi pomanjkanja kulturnih podatkov in podatkov na področju kulturne dediščine, ki bi bili razčlenjeni po spolu, oblikovalci politik in nosilci odločanja ne prepoznajo razlik med spoloma in izzivov pri tem; |
| --- | --- |

M.

ker zaradi pomanjkanja kulturnih podatkov in podatkov na področju kulturne dediščine, ki bi bili razčlenjeni po spolu, oblikovalci politik in nosilci odločanja ne prepoznajo razlik med spoloma in izzivov pri tem;

| N. | ker so informacije o možnostih financiranja iz programov EU za področja, povezana s kulturno dediščino – kot so lokalni in regionalni razvoj, kulturno sodelovanje, raziskave, izobraževanje, podpora malim in srednjim podjetjem in civilni družbi ter turizem – sicer na voljo, vendar so razdrobljene; |
| --- | --- |

N.

ker so informacije o možnostih financiranja iz programov EU za področja, povezana s kulturno dediščino – kot so lokalni in regionalni razvoj, kulturno sodelovanje, raziskave, izobraževanje, podpora malim in srednjim podjetjem in civilni družbi ter turizem – sicer na voljo, vendar so razdrobljene;

| O. | ker bi bilo treba pri spodbujanju skupne evropske kulturne dediščine in razvoju trajnostnega kulturnega turizma okrepiti kulturno in turistično vrednost kulturnih poti Sveta Evrope; |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba pri spodbujanju skupne evropske kulturne dediščine in razvoju trajnostnega kulturnega turizma okrepiti kulturno in turistično vrednost kulturnih poti Sveta Evrope;

| P. | ker nagrada Evropske unije za kulturno dediščino (nagrada Europa Nostra) spodbuja odličnost, daje pozitiven zgled in pospešuje izmenjavo najboljših praks na področju dediščine po vsej Evropi; |
| --- | --- |

P.

ker nagrada Evropske unije za kulturno dediščino (nagrada Europa Nostra) spodbuja odličnost, daje pozitiven zgled in pospešuje izmenjavo najboljših praks na področju dediščine po vsej Evropi;

| Q. | ker so z Beneško listino o ohranjanju in obnovi spomenikov in spomeniških območij, Konvencijo o varstvu evropske stavbne dediščine iz Granade in Konvencijo iz La Valette o varstvu arheološke dediščine jasno opredeljeni mednarodno priznani standardi za obnovo kulturne dediščine in arheološko delo (12); |
| --- | --- |

Q.

ker so z Beneško listino o ohranjanju in obnovi spomenikov in spomeniških območij, Konvencijo o varstvu evropske stavbne dediščine iz Granade in Konvencijo iz La Valette o varstvu arheološke dediščine jasno opredeljeni mednarodno priznani standardi za obnovo kulturne dediščine in arheološko delo (12);

Celosten pristop

| 1. | meni, da je izjemno pomembno, da se razpoložljivi viri na podlagi celostnega pristopa uporabijo za podporo, krepitev in spodbujanje kulturne dediščine ter da je treba hkrati upoštevati tudi kulturne, gospodarske, družbene, zgodovinske, izobraževalne, okoljske in znanstvene komponente; |
| --- | --- |

1.

meni, da je izjemno pomembno, da se razpoložljivi viri na podlagi celostnega pristopa uporabijo za podporo, krepitev in spodbujanje kulturne dediščine ter da je treba hkrati upoštevati tudi kulturne, gospodarske, družbene, zgodovinske, izobraževalne, okoljske in znanstvene komponente;

| 2. | meni, da je potreben celosten pristop h kulturni dediščini, če želimo doseči kulturni dialog in medsebojno razumevanje; je prepričan, da bi tak pristop prinesel boljšo socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo, hkrati pa bi prispeval k uresničitvi ciljev iz strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

2.

meni, da je potreben celosten pristop h kulturni dediščini, če želimo doseči kulturni dialog in medsebojno razumevanje; je prepričan, da bi tak pristop prinesel boljšo socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo, hkrati pa bi prispeval k uresničitvi ciljev iz strategije Evropa 2020;

| 3. | v okviru priprave novega celostnega pristopa do kulturne dediščine na Komisijo naslavlja zlasti naslednja priporočila:






  (a) | v skladu s sedanjimi delovnimi metodami Komisije, tj. prožnimi medresorskimi dejavnostmi, naj se znotraj Komisije s pomočjo okrepljenega sodelovanja med posameznimi področji politike, ki obravnavajo kulturno dediščino, vzpostavi skupen pristop, o rezultatih tega tesnejšega sodelovanja pa naj se poroča Parlamentu; |
| --- | --- | --- |

3.

v okviru priprave novega celostnega pristopa do kulturne dediščine na Komisijo naslavlja zlasti naslednja priporočila:

(a)

v skladu s sedanjimi delovnimi metodami Komisije, tj. prožnimi medresorskimi dejavnostmi, naj se znotraj Komisije s pomočjo okrepljenega sodelovanja med posameznimi področji politike, ki obravnavajo kulturno dediščino, vzpostavi skupen pristop, o rezultatih tega tesnejšega sodelovanja pa naj se poroča Parlamentu;

| (b) | morebitne upravičence naj se na preprost in dostopen način, npr. prek enotne informacijske platforme in izmenjave najboljših praks v EU, seznani z obstoječimi evropskimi proračunskimi vrsticami, ki so na voljo za kulturno dediščino; |
| --- | --- |

(b)

morebitne upravičence naj se na preprost in dostopen način, npr. prek enotne informacijske platforme in izmenjave najboljših praks v EU, seznani z obstoječimi evropskimi proračunskimi vrsticami, ki so na voljo za kulturno dediščino;

| (c) | razglasi naj se evropsko leto kulturne dediščine, po možnosti leto 2018, za katero bo zagotovljen ustrezen proračun in katerega cilj bo med drugim širjenje in krepitev zavesti in izobraževanja glede vrednot evropske kulturne dediščine ter njenega ohranjanja med mladimi generacijami, osnutek programa za evropsko leto pa naj se Parlamentu predloži najkasneje v letu 2016; |
| --- | --- |

(c)

razglasi naj se evropsko leto kulturne dediščine, po možnosti leto 2018, za katero bo zagotovljen ustrezen proračun in katerega cilj bo med drugim širjenje in krepitev zavesti in izobraževanja glede vrednot evropske kulturne dediščine ter njenega ohranjanja med mladimi generacijami, osnutek programa za evropsko leto pa naj se Parlamentu predloži najkasneje v letu 2016;

| (d) | Komisija naj pri svojem političnem in medresorskem pristopu prizna kulturno dediščino kot premično in nepremično, snovno in nesnovno ter kot neobnovljiv vir, katerega pristnost je treba ohraniti; |
| --- | --- |

(d)

Komisija naj pri svojem političnem in medresorskem pristopu prizna kulturno dediščino kot premično in nepremično, snovno in nesnovno ter kot neobnovljiv vir, katerega pristnost je treba ohraniti;

| 4. | poziva, naj se v skladu s členom 4 PDEU v bližnji prihodnosti vzpostavi politični okvir za zgodovinsko okolje oziroma nepremično dediščino, ki bo vključeval regulativni okvir za spomenike, arheologijo in zgodovinske krajine; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj se v skladu s členom 4 PDEU v bližnji prihodnosti vzpostavi politični okvir za zgodovinsko okolje oziroma nepremično dediščino, ki bo vključeval regulativni okvir za spomenike, arheologijo in zgodovinske krajine;

| 5. | spodbuja sodobne ustvarjalne inovacije na področju arhitekture in oblikovanja, kjer se spoštujeta preteklost in sedanjost, hkrati pa se zagotavlja visoka kakovost in skladnost; |
| --- | --- |

5.

spodbuja sodobne ustvarjalne inovacije na področju arhitekture in oblikovanja, kjer se spoštujeta preteklost in sedanjost, hkrati pa se zagotavlja visoka kakovost in skladnost;

Evropska sredstva za kulturno dediščino

| 6. | je seznanjen z zavezo Unije za ohranjanje in spodbujanje evropske kulturne dediščine prek različnih programov (Ustvarjalna Evropa, Obzorje 2020, Erasmus+, Evropa za državljane), financiranja (evropski strukturni in investicijski skladi) in dejavnosti, kot so Evropska prestolnica kulture, dnevi evropske dediščine in znak evropske dediščine; predlaga, naj EU in države članice še okrepijo spodbujanje raziskav; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen z zavezo Unije za ohranjanje in spodbujanje evropske kulturne dediščine prek različnih programov (Ustvarjalna Evropa, Obzorje 2020, Erasmus+, Evropa za državljane), financiranja (evropski strukturni in investicijski skladi) in dejavnosti, kot so Evropska prestolnica kulture, dnevi evropske dediščine in znak evropske dediščine; predlaga, naj EU in države članice še okrepijo spodbujanje raziskav;

| 7. | poziva Komisijo, naj:






  (a) | vzpostavi enoten portal EU za snovno in nesnovno kulturno dediščino, kjerbodo zbrane informacije o vseh programih EU, iz katerih se financira kulturna dediščina, razdeljen pa bi bil na tri glavna področja: podatkovno zbirko snovnih in nesnovnih predmetov kulturne dediščine s primeri najboljše prakse pri varstvu in spodbujanju z vsemi ustreznimi referencami; možnosti financiranja za kulturno dediščino in podatki o stanju evropske kulturne dediščine in pomembni podatki za njeno ohranjanje, npr. podatki o podnebju in podrobnosti o že izvedenih projektih obnove; ter novice in povezave v zvezi z razvojem politike na področju kulturne dediščine, dejavnostmi in dogodki; |
| --- | --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj:

(a)

vzpostavi enoten portal EU za snovno in nesnovno kulturno dediščino, kjerbodo zbrane informacije o vseh programih EU, iz katerih se financira kulturna dediščina, razdeljen pa bi bil na tri glavna področja: podatkovno zbirko snovnih in nesnovnih predmetov kulturne dediščine s primeri najboljše prakse pri varstvu in spodbujanju z vsemi ustreznimi referencami; možnosti financiranja za kulturno dediščino in podatki o stanju evropske kulturne dediščine in pomembni podatki za njeno ohranjanje, npr. podatki o podnebju in podrobnosti o že izvedenih projektih obnove; ter novice in povezave v zvezi z razvojem politike na področju kulturne dediščine, dejavnostmi in dogodki;

| (b) | z namenskim financiranjem podpre študije, raziskave in pilotne ukrepe, posebej zasnovane za analizo učinkov procesov za spodbujanje kulturne dediščine in s katerimi se oblikujejo posebni kazalniki in merila za neposredne in posredne koristi kulturne dediščine pri procesih gospodarskega in družbenega razvoja, pa tudi neposredno podprejo kulturne in socialne inovacije, vključene na območja, kjer lahko kulturna dediščina pripomore k razvoju in večji kakovosti življenja prebivalstva; |
| --- | --- |

(b)

z namenskim financiranjem podpre študije, raziskave in pilotne ukrepe, posebej zasnovane za analizo učinkov procesov za spodbujanje kulturne dediščine in s katerimi se oblikujejo posebni kazalniki in merila za neposredne in posredne koristi kulturne dediščine pri procesih gospodarskega in družbenega razvoja, pa tudi neposredno podprejo kulturne in socialne inovacije, vključene na območja, kjer lahko kulturna dediščina pripomore k razvoju in večji kakovosti življenja prebivalstva;

| (c) | okrepi nedavno določeno načelo večstranskega financiranja, s katerim se lahko pri istem obsežnem projektu dopolnjujejo različni evropski skladi; |
| --- | --- |

(c)

okrepi nedavno določeno načelo večstranskega financiranja, s katerim se lahko pri istem obsežnem projektu dopolnjujejo različni evropski skladi;

| (d) | spodbuja javno-zasebna partnerstva; |
| --- | --- |

(d)

spodbuja javno-zasebna partnerstva;

| (e) | prilagodi zahteve glede rokov za vodenje projektov pri strukturnih skladih, da bodo posebne zahteve pri projektih obnove in varstva bolje upoštevane; |
| --- | --- |

(e)

prilagodi zahteve glede rokov za vodenje projektov pri strukturnih skladih, da bodo posebne zahteve pri projektih obnove in varstva bolje upoštevane;

| (f) | ponovno preuči mejo petih milijonov EUR za projekte kulturne dediščine, predložene v okviru infrastrukturne dejavnosti manjšega obsega (13), da bi bila vsaj na enaki ravni kot pri projektih Unesca, tj. 10 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(f)

ponovno preuči mejo petih milijonov EUR za projekte kulturne dediščine, predložene v okviru infrastrukturne dejavnosti manjšega obsega (13), da bi bila vsaj na enaki ravni kot pri projektih Unesca, tj. 10 milijonov EUR;

| 8. | ugotavlja, da se lahko duh pregleda uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj in zlasti načelo integriranega financiranja v določenih primerih uresničuje tudi s podporo obsežnim projektom; vendar priznava, da je treba spodbujati in podpirati tudi manjše kulturne pobude, ki so posebnega pomena za notranji razvoj in ki lahko prispevajo k ohranjanju kulturne dediščine, spodbujanju lokalnega in regionalnega razvoja ter socialno-gospodarski rasti na splošno; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da se lahko duh pregleda uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj in zlasti načelo integriranega financiranja v določenih primerih uresničuje tudi s podporo obsežnim projektom; vendar priznava, da je treba spodbujati in podpirati tudi manjše kulturne pobude, ki so posebnega pomena za notranji razvoj in ki lahko prispevajo k ohranjanju kulturne dediščine, spodbujanju lokalnega in regionalnega razvoja ter socialno-gospodarski rasti na splošno;

| 9. | poziva Komisijo, naj v smernice za naslednjo generacijo strukturnih skladov za kulturno dediščino vključi obvezen sistem nadzora kakovosti, ki naj se uporablja v vseh fazah projekta; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj v smernice za naslednjo generacijo strukturnih skladov za kulturno dediščino vključi obvezen sistem nadzora kakovosti, ki naj se uporablja v vseh fazah projekta;

| 10. | poudarja vlogo držav članic pri zagotavljanju visoke ravni usposobljenosti in strokovnega znanja izvajalcev, pa tudi poslovne strukture, kjer se lahko izvajajo najboljše prakse pri ohranjanju kulturne dediščine, tudi prek ustreznih sistemov preverjanja kakovosti, kot to zahtevajo mednarodne listine; |
| --- | --- |

10.

poudarja vlogo držav članic pri zagotavljanju visoke ravni usposobljenosti in strokovnega znanja izvajalcev, pa tudi poslovne strukture, kjer se lahko izvajajo najboljše prakse pri ohranjanju kulturne dediščine, tudi prek ustreznih sistemov preverjanja kakovosti, kot to zahtevajo mednarodne listine;

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v delegiranih aktih, razpisih za prijavo interesa in pobudah za pripravo uredb o kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 inovativni ukrepi za ohranjanje kulturne dediščine in rešitve za energijsko učinkovitost zgodovinskih stavb z nizkim okoljskim vplivom obravnavani kot upravičeni; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v delegiranih aktih, razpisih za prijavo interesa in pobudah za pripravo uredb o kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 inovativni ukrepi za ohranjanje kulturne dediščine in rešitve za energijsko učinkovitost zgodovinskih stavb z nizkim okoljskim vplivom obravnavani kot upravičeni;

| 12. | poziva države članice, naj v zvezi z deli za obnovo, ohranjanje in varstvo preučijo možnost fiskalnih spodbud, na primer znižanje stopnje DDV ali drugih davkov, saj evropsko kulturno dediščino upravljajo tudi zasebni organi; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj v zvezi z deli za obnovo, ohranjanje in varstvo preučijo možnost fiskalnih spodbud, na primer znižanje stopnje DDV ali drugih davkov, saj evropsko kulturno dediščino upravljajo tudi zasebni organi;

| 13. | poziva Komisijo, naj se seznani z najboljšimi praksami na področju fiskalne politike v Evropi in ustrezne med njimi priporoči državam članicam; poziva države članice, naj ta priporočila upoštevajo in izmenjajo najboljše prakse, da bi s tem zagotovile čim večjo spodbudo zasebne podpore za projekte snovne in nesnovne kulturne dediščine in čim večji učinek gospodarskega razvoja in socialne kohezije v ustreznem lokalnem okolju; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj se seznani z najboljšimi praksami na področju fiskalne politike v Evropi in ustrezne med njimi priporoči državam članicam; poziva države članice, naj ta priporočila upoštevajo in izmenjajo najboljše prakse, da bi s tem zagotovile čim večjo spodbudo zasebne podpore za projekte snovne in nesnovne kulturne dediščine in čim večji učinek gospodarskega razvoja in socialne kohezije v ustreznem lokalnem okolju;

Novi modeli upravljanja

| 14. | pozdravlja pobudo Sveta za pripravo smernic za nove modele participativnega upravljanja na področju kulturne dediščine, tako da se poudarja vidik „skupnega vira“ in krepijo povezave med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi načrti; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja pobudo Sveta za pripravo smernic za nove modele participativnega upravljanja na področju kulturne dediščine, tako da se poudarja vidik „skupnega vira“ in krepijo povezave med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi načrti;

| 15. | poziva države članice, naj zagotovijo pripravo pravnih orodij, ki bodo omogočala alternativne modele financiranja in upravljanja, kot so vključevanje skupnosti, sodelovanje civilne družbe in javno-zasebna partnerstva, da bi izvajali ukrepe, povezane s kulturno dediščino (ohranjanje, obnova, varstvo, razvoj in promoviranje); |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj zagotovijo pripravo pravnih orodij, ki bodo omogočala alternativne modele financiranja in upravljanja, kot so vključevanje skupnosti, sodelovanje civilne družbe in javno-zasebna partnerstva, da bi izvajali ukrepe, povezane s kulturno dediščino (ohranjanje, obnova, varstvo, razvoj in promoviranje);

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo vseevropski dialog med oblikovalci politike na vseh ravneh upravljanja, skupaj s kulturno in ustvarjalno industrijo, mrežami turističnih operaterjev, partnerstvi med zasebnimi in javnimi akterji ter nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj začnejo vseevropski dialog med oblikovalci politike na vseh ravneh upravljanja, skupaj s kulturno in ustvarjalno industrijo, mrežami turističnih operaterjev, partnerstvi med zasebnimi in javnimi akterji ter nevladnimi organizacijami;

| 17. | spodbuja vse deležnike, ki sodelujejo pri upravljanju kulturne dediščine, naj poiščejo ravnovesje med trajnostnim ohranjanjem ter razvojem gospodarskega in družbenega potenciala kulturne dediščine; |
| --- | --- |

17.

spodbuja vse deležnike, ki sodelujejo pri upravljanju kulturne dediščine, naj poiščejo ravnovesje med trajnostnim ohranjanjem ter razvojem gospodarskega in družbenega potenciala kulturne dediščine;

| 18. | poudarja, da so projekti kulturne dediščine pri Evropskem skladu za regionalni razvoj konkreten primer upravljanja na več ravneh in uporabe načela subsidiarnosti, hkrati pa predstavljajo pomemben delež financiranja iz Evropskega sklada za regionalni razvoj; poudarja pomen čezmejnih kulturnih projektov, ki prispevajo k večji ekonomski in socialni koheziji ter spodbujajo vključevanje; zato poziva k sprejetju ukrepov za krepitev in širitev podpore za financiranje prek partnerskih sporazumov med javnim in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so projekti kulturne dediščine pri Evropskem skladu za regionalni razvoj konkreten primer upravljanja na več ravneh in uporabe načela subsidiarnosti, hkrati pa predstavljajo pomemben delež financiranja iz Evropskega sklada za regionalni razvoj; poudarja pomen čezmejnih kulturnih projektov, ki prispevajo k večji ekonomski in socialni koheziji ter spodbujajo vključevanje; zato poziva k sprejetju ukrepov za krepitev in širitev podpore za financiranje prek partnerskih sporazumov med javnim in zasebnim sektorjem;

| 19. | poudarja, da morajo vsi novi modeli upravljanja vključevati sistem nadzora kakovosti za vse alternativne oblike financiranja in upravljanja kulturne dediščine; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da morajo vsi novi modeli upravljanja vključevati sistem nadzora kakovosti za vse alternativne oblike financiranja in upravljanja kulturne dediščine;

| 20. | poziva države članice, naj povečajo nadzor nad izdatki za komponente, povezane s kulturno dediščino, in okrepijo sodelovanje v boju proti goljufijam, korupciji in morebitnim drugim nezakonitim dejavnostim na tem področju; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj povečajo nadzor nad izdatki za komponente, povezane s kulturno dediščino, in okrepijo sodelovanje v boju proti goljufijam, korupciji in morebitnim drugim nezakonitim dejavnostim na tem področju;

| 21. | predlaga, da je treba evropske zakonodajne predloge dopolniti z oceno učinka glede kulturne dediščine, v primeru negativnega učinka pa je treba kulturno dediščino kot izjemo izključiti s področja uporabe zakonodajnega predloga; |
| --- | --- |

21.

predlaga, da je treba evropske zakonodajne predloge dopolniti z oceno učinka glede kulturne dediščine, v primeru negativnega učinka pa je treba kulturno dediščino kot izjemo izključiti s področja uporabe zakonodajnega predloga;

Gospodarski in strateški potencial kulturne dediščine

| 22. | ugotavlja, da kulturna dediščina prispeva k inovativnim delovnim mestom, proizvodom, storitvam in procesom in je lahko vir ustvarjalnih idej, saj se z njo spodbuja novo gospodarstvo, hkrati pa je z ustreznim upravljanjem njen vpliv na okolje majhen; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da kulturna dediščina prispeva k inovativnim delovnim mestom, proizvodom, storitvam in procesom in je lahko vir ustvarjalnih idej, saj se z njo spodbuja novo gospodarstvo, hkrati pa je z ustreznim upravljanjem njen vpliv na okolje majhen;

| 23. | priznava osrednjo vlogo kulturne dediščine v številnih vodilnih pobudah strategije Evropa 2020, kot so Digitalna agenda, Unija inovacij ter Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta, pa tudi v politiki na področju industrije v obdobju globalizacije, zato poziva, naj se v vmesnem pregledu strategije Evropa 2020 v večji meri prizna pomen evropske kulturne dediščine kot strateškega vira za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

23.

priznava osrednjo vlogo kulturne dediščine v številnih vodilnih pobudah strategije Evropa 2020, kot so Digitalna agenda, Unija inovacij ter Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta, pa tudi v politiki na področju industrije v obdobju globalizacije, zato poziva, naj se v vmesnem pregledu strategije Evropa 2020 v večji meri prizna pomen evropske kulturne dediščine kot strateškega vira za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 24. | ugotavlja, da bi bilo na področju kulturne dediščine možno ustvariti visokokvalificirana delovna mesta; poziva države članice, naj si izmenjujejo pobude glede razvoja usposabljanja za upravljanje in ohranjanje, namenjenega delavcem in raziskovalcem na področju kulturne dediščine; zlasti pozdravlja možnosti za dolgoročno financiranje mrež raziskovalcev, kot so štipendije Marie Sklodowska Curie; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da bi bilo na področju kulturne dediščine možno ustvariti visokokvalificirana delovna mesta; poziva države članice, naj si izmenjujejo pobude glede razvoja usposabljanja za upravljanje in ohranjanje, namenjenega delavcem in raziskovalcem na področju kulturne dediščine; zlasti pozdravlja možnosti za dolgoročno financiranje mrež raziskovalcev, kot so štipendije Marie Sklodowska Curie;

| 25. | izpostavlja pomen snovne ali nesnovne kulturne in naravne dediščine po opredelitvi Unesca za evropski turizem; |
| --- | --- |

25.

izpostavlja pomen snovne ali nesnovne kulturne in naravne dediščine po opredelitvi Unesca za evropski turizem;

| 26. | poudarja možnost, da se pri pripravi makroregionalnih strategij več pozornosti nameni kulturnemu turizmu, da bi bil v še večji meri vključen v strateški okvir za evropsko sodelovanje; |
| --- | --- |

26.

poudarja možnost, da se pri pripravi makroregionalnih strategij več pozornosti nameni kulturnemu turizmu, da bi bil v še večji meri vključen v strateški okvir za evropsko sodelovanje;

| 27. | poziva evropske institucije in države članice, naj spodbujajo in podprejo pobude za t.i. „umirjene poti“ (poti za pešce, jezdece in kolesarje), da bi ustvarili nove možnosti za kulturni turizem in turizem v naravi; |
| --- | --- |

27.

poziva evropske institucije in države članice, naj spodbujajo in podprejo pobude za t.i. „umirjene poti“ (poti za pešce, jezdece in kolesarje), da bi ustvarili nove možnosti za kulturni turizem in turizem v naravi;

| 28. | spodbuja države, naj sodelujejo z regionalnimi in lokalnimi organi, da bi se čim bolj povečala vrednost kulturne dediščine v naših družbah in njen prispevek k ustvarjanju delovnih mest in rasti v EU; |
| --- | --- |

28.

spodbuja države, naj sodelujejo z regionalnimi in lokalnimi organi, da bi se čim bolj povečala vrednost kulturne dediščine v naših družbah in njen prispevek k ustvarjanju delovnih mest in rasti v EU;

| 29. | poudarja, da je kulturni turizem, ki predstavlja 40 % evropskega turizma, glavni gospodarski sektor glede na možnosti za rast in zaposlovanje, njegov razvoj pa bi bilo treba še okrepiti z uporabo novih tehnologij; vendar poudarja pomen varstva kulturne in naravne dediščine, in sicer z oblikovanjem trajnostnih, manj invazivnih oblik turizma z visoko dodano vrednostjo, kjer je turistični sektor vključen v strategije lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je kulturni turizem, ki predstavlja 40 % evropskega turizma, glavni gospodarski sektor glede na možnosti za rast in zaposlovanje, njegov razvoj pa bi bilo treba še okrepiti z uporabo novih tehnologij; vendar poudarja pomen varstva kulturne in naravne dediščine, in sicer z oblikovanjem trajnostnih, manj invazivnih oblik turizma z visoko dodano vrednostjo, kjer je turistični sektor vključen v strategije lokalnega razvoja;

| 30. | izraža pomisleke glede stanja politik za ohranjanje, obnovo, varstvo in spodbujanje kulturne dediščine, ki je izjemno pomembna za evropsko identiteto; poudarja, da se je financiranje varovanja kulturne dediščine v nekaterih državah članicah zaradi gospodarske in finančne krize drastično zmanjšalo; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo dovolj sredstev in pobud usmerjenih v priznanje pomena evropske kulturne dediščine; |
| --- | --- |

30.

izraža pomisleke glede stanja politik za ohranjanje, obnovo, varstvo in spodbujanje kulturne dediščine, ki je izjemno pomembna za evropsko identiteto; poudarja, da se je financiranje varovanja kulturne dediščine v nekaterih državah članicah zaradi gospodarske in finančne krize drastično zmanjšalo; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo dovolj sredstev in pobud usmerjenih v priznanje pomena evropske kulturne dediščine;

| 31. | poziva Komisijo, naj spodbuja odličnost, inovacije in konkurenčnost v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, tako da spodbuja delo umetnikov, ustvarjalcev in zaposlenih na področju kulture; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj spodbuja odličnost, inovacije in konkurenčnost v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, tako da spodbuja delo umetnikov, ustvarjalcev in zaposlenih na področju kulture;

| 32. | izjavlja, da je kulturni dediščini v naložbenem načrtu Komisije za Evropo nujno treba zagotoviti vidno mesto; |
| --- | --- |

32.

izjavlja, da je kulturni dediščini v naložbenem načrtu Komisije za Evropo nujno treba zagotoviti vidno mesto;

| 33. | opozarja, da je treba izboljšati metodološki okvir, da bodo tudi statistični podatki o področju kulturne dediščine boljši; poziva Komisijo, naj predloži niz kazalnikov, ki bi se lahko uporabljali za spremljanje in ocenjevanje razmer na področju kulturne dediščine ter bi bili enotni za vse države; poudarja, da je nujno pridobiti več znanstvenih ugotovitev o vseh vidikih kulturne dediščine in jih povezati, da bi odpravili razdrobljenost na tem področju; v zvezi s tem opozarja na možnosti, ki jih daje uporaba masovnih podatkov, da se pri raziskovalnih projektih pridobi več znanja; poudarja, da je za oceno dejanske in potencialne ekonomske vrednosti kulturne dediščine bistveno bolj sistematično zbiranje statističnih podatkov; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da je treba izboljšati metodološki okvir, da bodo tudi statistični podatki o področju kulturne dediščine boljši; poziva Komisijo, naj predloži niz kazalnikov, ki bi se lahko uporabljali za spremljanje in ocenjevanje razmer na področju kulturne dediščine ter bi bili enotni za vse države; poudarja, da je nujno pridobiti več znanstvenih ugotovitev o vseh vidikih kulturne dediščine in jih povezati, da bi odpravili razdrobljenost na tem področju; v zvezi s tem opozarja na možnosti, ki jih daje uporaba masovnih podatkov, da se pri raziskovalnih projektih pridobi več znanja; poudarja, da je za oceno dejanske in potencialne ekonomske vrednosti kulturne dediščine bistveno bolj sistematično zbiranje statističnih podatkov;

| 34. | meni, da bi morala Komisija podjetja in subjekte, vključene v različne vidike ohranjanja kulturne dediščine, uvrstiti v poseben sektor, v katerem se uporabljajo tradicionalne metode z dodano vrednostjo, ki pospešujejo ekološko in trajnostno ohranjanje; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi morala Komisija podjetja in subjekte, vključene v različne vidike ohranjanja kulturne dediščine, uvrstiti v poseben sektor, v katerem se uporabljajo tradicionalne metode z dodano vrednostjo, ki pospešujejo ekološko in trajnostno ohranjanje;

| 35. | priznava, da je nujno treba obravnavati brezposelnost mladih, in poudarja, da bi lahko na področju kulturne dediščine ustvarili nova in boljša delovna mesta in okrepili prehod iz izobraževanja v poklicno življenje, na primer z vzpostavitvijo kakovostnih vajeništev, pripravništev in zagonskih podjetij med MSP ter socialne ekonomije; v zvezi s tem spodbuja države članice, naj razvijajo nove in inovativne možnosti financiranja v podporo usposabljanju in izobraževanju o upravljanju in ohranjanju ter mobilnosti delavcev in raziskovalcev v tem sektorju; |
| --- | --- |

35.

priznava, da je nujno treba obravnavati brezposelnost mladih, in poudarja, da bi lahko na področju kulturne dediščine ustvarili nova in boljša delovna mesta in okrepili prehod iz izobraževanja v poklicno življenje, na primer z vzpostavitvijo kakovostnih vajeništev, pripravništev in zagonskih podjetij med MSP ter socialne ekonomije; v zvezi s tem spodbuja države članice, naj razvijajo nove in inovativne možnosti financiranja v podporo usposabljanju in izobraževanju o upravljanju in ohranjanju ter mobilnosti delavcev in raziskovalcev v tem sektorju;

| 36. | poziva Komisijo, naj spodbuja skupne programe na področju kulturne dediščine in turizma na celostni in znanstveni podlagi, da bi jih lahko uporabili kot merilo in primere najboljše prakse; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj spodbuja skupne programe na področju kulturne dediščine in turizma na celostni in znanstveni podlagi, da bi jih lahko uporabili kot merilo in primere najboljše prakse;

| 37. | poziva države članice, naj strateško načrtujejo projekte, povezane s kulturno dediščino, s katerimi je mogoče doseči splošni regionalni in lokalni razvoj, programe mednarodnega in medregionalnega sodelovanja, ustvariti delovna mesta, trajnostno obnoviti podeželska in mestna območja in ohraniti tradicionalna znanja, povezana z obnovo kulturne dediščine; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj strateško načrtujejo projekte, povezane s kulturno dediščino, s katerimi je mogoče doseči splošni regionalni in lokalni razvoj, programe mednarodnega in medregionalnega sodelovanja, ustvariti delovna mesta, trajnostno obnoviti podeželska in mestna območja in ohraniti tradicionalna znanja, povezana z obnovo kulturne dediščine;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ekonomsko in statistično analizo podjetij, upravljavskih subjektov in specializiranih poklicnih dejavnosti v sektorju ohranjanja in promoviranja kulturne dediščine ter njihovega posebnega prispevka v smislu proizvodnje in ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ekonomsko in statistično analizo podjetij, upravljavskih subjektov in specializiranih poklicnih dejavnosti v sektorju ohranjanja in promoviranja kulturne dediščine ter njihovega posebnega prispevka v smislu proizvodnje in ustvarjanja delovnih mest;

| 39. | opozarja, da je treba ustvarjati, razvijati in spodbujati možnosti za mobilnost in izmenjavo izkušenj med zaposlenimi v sektorju kulturne dediščine, tako da se jim zagotovi dejanska poklicna vzajemnost v skladu z Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij, tako da se opredeli in med državami članicami izmenja minimalna raven usposobljenosti (sposobnosti in znanj), zlasti za poklic restavratorja – konservatorja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži predlog za razširitev ustreznih programov, da bi vključevali mobilnost upravljavcev kulturne dediščine in zaposlenih na tem področju (npr. upravnikov gradov), s čimer bi se izmenjevale izkušnje in najboljše prakse; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je treba ustvarjati, razvijati in spodbujati možnosti za mobilnost in izmenjavo izkušenj med zaposlenimi v sektorju kulturne dediščine, tako da se jim zagotovi dejanska poklicna vzajemnost v skladu z Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij, tako da se opredeli in med državami članicami izmenja minimalna raven usposobljenosti (sposobnosti in znanj), zlasti za poklic restavratorja – konservatorja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži predlog za razširitev ustreznih programov, da bi vključevali mobilnost upravljavcev kulturne dediščine in zaposlenih na tem področju (npr. upravnikov gradov), s čimer bi se izmenjevale izkušnje in najboljše prakse;

| 40. | poziva države članice, naj poudarijo vrednost svojega kulturnega bogastva, tako da spodbujajo študije, v katerih se kulturna in ekonomska vrednost kulturne dediščine določi tako, da se „stroški“ njenega ohranjanja preoblikujejo v „naložbe“ v njeno vrednost; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj poudarijo vrednost svojega kulturnega bogastva, tako da spodbujajo študije, v katerih se kulturna in ekonomska vrednost kulturne dediščine določi tako, da se „stroški“ njenega ohranjanja preoblikujejo v „naložbe“ v njeno vrednost;

| 41. | poziva Komisijo, naj pretehta možnost, da bi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo v okviru naslednjega strateškega inovacijskega programa oblikoval skupnosti znanja in inovacij na področju kulturne dediščine in ustvarjalne industrije, s čimer bi neposredno podprli celovit pogled na raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj pretehta možnost, da bi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo v okviru naslednjega strateškega inovacijskega programa oblikoval skupnosti znanja in inovacij na področju kulturne dediščine in ustvarjalne industrije, s čimer bi neposredno podprli celovit pogled na raziskave in inovacije;

| 42. | ponovno potrjuje pomen spodbujanja vključevanja izobraževanja na področju umetnosti, glasbe, gledališča in filma v šolske učne načrte, saj je to bistveno za spoznavanje kulturne dediščine, umetniško delovanje in izražanje, pa tudi mehke veščine, usmerjene v ustvarjalnost in inovativnost; |
| --- | --- |

42.

ponovno potrjuje pomen spodbujanja vključevanja izobraževanja na področju umetnosti, glasbe, gledališča in filma v šolske učne načrte, saj je to bistveno za spoznavanje kulturne dediščine, umetniško delovanje in izražanje, pa tudi mehke veščine, usmerjene v ustvarjalnost in inovativnost;

| 43. | spodbuja države članice, naj na različnih ravneh izobraževanja uvedejo meddisciplinarne teme, povezane s kulturno dediščino; |
| --- | --- |

43.

spodbuja države članice, naj na različnih ravneh izobraževanja uvedejo meddisciplinarne teme, povezane s kulturno dediščino;

| 44. | poudarja velik potencial za razvoj podjetniških dejavnosti in participativni pristop v turističnem sektorju, zlasti za turistična mala in srednja podjetja, pa tudi za zagonska podjetja, neprofitni sektor in druge organizacije, ki prispevajo k ohranjanju, varovanju in promoviranju evropske kulturne dediščine; poudarja, da so poleg kulturnih dobrin kakovost storitev in visokokakovostna poklicna znanja in veščine, usposobljeni specialisti s tega področja in navzočnost na spletu glavni dejavniki za uspeh in konkurenčnost evropskega turističnega sektorja; poudarja, da so raziskave, inovacije in nove tehnologije, zlasti na področju telekomunikacij, nujne pri približevanju kulturne dediščine ljudem; meni tudi, da bi bilo treba odpraviti nepotrebno obremenitev malih in srednjih podjetij, da se okrepi njihova konkurenčnost, in da bi bilo treba pregledati zakonodajo, ki negativno vpliva na mala in srednja podjetja v turističnem sektorju; |
| --- | --- |

44.

poudarja velik potencial za razvoj podjetniških dejavnosti in participativni pristop v turističnem sektorju, zlasti za turistična mala in srednja podjetja, pa tudi za zagonska podjetja, neprofitni sektor in druge organizacije, ki prispevajo k ohranjanju, varovanju in promoviranju evropske kulturne dediščine; poudarja, da so poleg kulturnih dobrin kakovost storitev in visokokakovostna poklicna znanja in veščine, usposobljeni specialisti s tega področja in navzočnost na spletu glavni dejavniki za uspeh in konkurenčnost evropskega turističnega sektorja; poudarja, da so raziskave, inovacije in nove tehnologije, zlasti na področju telekomunikacij, nujne pri približevanju kulturne dediščine ljudem; meni tudi, da bi bilo treba odpraviti nepotrebno obremenitev malih in srednjih podjetij, da se okrepi njihova konkurenčnost, in da bi bilo treba pregledati zakonodajo, ki negativno vpliva na mala in srednja podjetja v turističnem sektorju;

Priložnosti in izzivi

| 45. | poudarja potencial digitalizacije kulturne dediščine kot orodja za ohranjanje naše preteklosti, pa tudi kot vira izobraževanja, možnosti za raziskovanje, ustvarjanja kakovostnih delovnih mest, boljše socialne vključenosti, večje dostopnosti za invalide ali prebivalce oddaljenih območij ter trajnostni gospodarski razvoj; poudarja, da so za digitalizacijo kulturne dediščine za srednje in majhne ali izolirane kulturne ustanove posledično potrebna finančna sredstva ter da je ustrezno financiranje bistveno za zagotovitev širšega občinstva in večje razširjanje te dediščine; poudarja, da zaradi priložnosti, ki jih ponujajo digitalizacija in nove tehnologije, ki pa ne bodo nikoli nadomestile dostopa do izvirne dediščine ali s tem povezanih socialnih prednosti tradicionalnih oblik za sodelovanje v kulturi, ne bi smeli zanemariti ohranjanja izvirnikov ali tradicionalnih oblik za spodbujanje kulture med digitalizacijo ali po njej; |
| --- | --- |

45.

poudarja potencial digitalizacije kulturne dediščine kot orodja za ohranjanje naše preteklosti, pa tudi kot vira izobraževanja, možnosti za raziskovanje, ustvarjanja kakovostnih delovnih mest, boljše socialne vključenosti, večje dostopnosti za invalide ali prebivalce oddaljenih območij ter trajnostni gospodarski razvoj; poudarja, da so za digitalizacijo kulturne dediščine za srednje in majhne ali izolirane kulturne ustanove posledično potrebna finančna sredstva ter da je ustrezno financiranje bistveno za zagotovitev širšega občinstva in večje razširjanje te dediščine; poudarja, da zaradi priložnosti, ki jih ponujajo digitalizacija in nove tehnologije, ki pa ne bodo nikoli nadomestile dostopa do izvirne dediščine ali s tem povezanih socialnih prednosti tradicionalnih oblik za sodelovanje v kulturi, ne bi smeli zanemariti ohranjanja izvirnikov ali tradicionalnih oblik za spodbujanje kulture med digitalizacijo ali po njej;

| 46. | podpira digitalne inovacije na področju umetnosti in kulturne dediščine ter ugotavlja, da je mogoče z uporabo e-infrastrukture pritegniti novo občinstvo in zagotoviti boljši dostop do digitalne kulturne dediščine in njeno izkoriščanje; izpostavlja pomen obstoječih orodij, kot je evropska digitalna knjižnica Europeana, ter spodbuja k izboljšanju njenih iskalnih meril, da bi bila prijaznejša za uporabnika; |
| --- | --- |

46.

podpira digitalne inovacije na področju umetnosti in kulturne dediščine ter ugotavlja, da je mogoče z uporabo e-infrastrukture pritegniti novo občinstvo in zagotoviti boljši dostop do digitalne kulturne dediščine in njeno izkoriščanje; izpostavlja pomen obstoječih orodij, kot je evropska digitalna knjižnica Europeana, ter spodbuja k izboljšanju njenih iskalnih meril, da bi bila prijaznejša za uporabnika;

| 47. | poudarja, da je treba izboljšati raven digitalizacije, ohranjanja in spletne dostopnosti kulturne dediščine, zlasti evropske filmske dediščine; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba izboljšati raven digitalizacije, ohranjanja in spletne dostopnosti kulturne dediščine, zlasti evropske filmske dediščine;

| 48. | poudarja pomen oblikovanja resnično demokratične in vključujoče pripovedi za evropsko kulturno dediščino, ki vključuje dediščino verskih in etničnih manjšin; opozarja na obstoj območij kulturne dediščine, kjer se srečujejo različni ali sporni prikazi preteklosti, pri čemer poudarja, da procesi sprave ne bi smeli voditi do zatiranja zgodovinske zavesti skupnosti; poziva države članice, naj razmislijo o etičnem vidiku in načinih predstavljanja kulturne dediščine ter upoštevajo raznolikost razlag; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomen oblikovanja resnično demokratične in vključujoče pripovedi za evropsko kulturno dediščino, ki vključuje dediščino verskih in etničnih manjšin; opozarja na obstoj območij kulturne dediščine, kjer se srečujejo različni ali sporni prikazi preteklosti, pri čemer poudarja, da procesi sprave ne bi smeli voditi do zatiranja zgodovinske zavesti skupnosti; poziva države članice, naj razmislijo o etičnem vidiku in načinih predstavljanja kulturne dediščine ter upoštevajo raznolikost razlag;

| 49. | potrjuje, da je verska dediščina nesnoven del evropske kulturne dediščine; poudarja, da pri razpravi o evropski kulturni dediščini ne bi smeli prezreti pomena krajev, običajev in predmetov, povezanih z verskimi običaji, oziroma jih na kakršen koli način diskriminirati; |
| --- | --- |

49.

potrjuje, da je verska dediščina nesnoven del evropske kulturne dediščine; poudarja, da pri razpravi o evropski kulturni dediščini ne bi smeli prezreti pomena krajev, običajev in predmetov, povezanih z verskimi običaji, oziroma jih na kakršen koli način diskriminirati;

| 50. | meni, da je treba ohranjati zgodovinsko versko dediščino ter arhitekturo in glasbo, in sicer zaradi njihove kulturne vrednosti in ne glede na verski izvor; |
| --- | --- |

50.

meni, da je treba ohranjati zgodovinsko versko dediščino ter arhitekturo in glasbo, in sicer zaradi njihove kulturne vrednosti in ne glede na verski izvor;

| 51. | poudarja pomen medkulturnega dialoga v Evropi in zunaj nje, in meni, da bi morala Unija tak dialog spodbujati kot ustrezno orodje za boj proti radikalizaciji iz kakršnega koli vzroka; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen medkulturnega dialoga v Evropi in zunaj nje, in meni, da bi morala Unija tak dialog spodbujati kot ustrezno orodje za boj proti radikalizaciji iz kakršnega koli vzroka;

| 52. | opozarja na posebnosti nacionalnih manjšin v državah članicah glede kulturne dediščine; zato poziva k ohranjanju njihove kulturne dediščine ter spodbujanju in varstvu kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

52.

opozarja na posebnosti nacionalnih manjšin v državah članicah glede kulturne dediščine; zato poziva k ohranjanju njihove kulturne dediščine ter spodbujanju in varstvu kulturne raznolikosti;

| 53. | poudarja, da se je treba izogibati diskriminaciji verskih in etničnih manjšin; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da se je treba izogibati diskriminaciji verskih in etničnih manjšin;

| 54. | poudarja pomen podpiranja kulturnih dejavnosti skupnosti migrantov; |
| --- | --- |

54.

poudarja pomen podpiranja kulturnih dejavnosti skupnosti migrantov;

| 55. | ponovno potrjuje pomen prispevka kulturne dediščine h kulturni in ustvarjalni industriji ter k socialni vključenosti prek kulture; |
| --- | --- |

55.

ponovno potrjuje pomen prispevka kulturne dediščine h kulturni in ustvarjalni industriji ter k socialni vključenosti prek kulture;

| 56. | poudarja pomen izboljšanja dostopnosti območij kulturne dediščine za invalidne osebe; |
| --- | --- |

56.

poudarja pomen izboljšanja dostopnosti območij kulturne dediščine za invalidne osebe;

| 57. | izpostavlja pomen ohranjanja kulturnih krajin in zlasti nesnovne kulturne dediščine, ki predstavlja živo kulturo in je gonilo tradicionalnih obrti, zato Komisijo poziva, naj to področje v večji meri vključi v ustrezne programe; |
| --- | --- |

57.

izpostavlja pomen ohranjanja kulturnih krajin in zlasti nesnovne kulturne dediščine, ki predstavlja živo kulturo in je gonilo tradicionalnih obrti, zato Komisijo poziva, naj to področje v večji meri vključi v ustrezne programe;

| 58. | poudarja, da je gastronomska dediščina pomembna in jo je treba zaščititi in podpirati; meni, da bi s součinkovanjem z drugimi politikami Unije, kot sta skupna kmetijska politika in varstvo potrošnikov, lahko optimizirali sredstva, dodeljena temu področju; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je gastronomska dediščina pomembna in jo je treba zaščititi in podpirati; meni, da bi s součinkovanjem z drugimi politikami Unije, kot sta skupna kmetijska politika in varstvo potrošnikov, lahko optimizirali sredstva, dodeljena temu področju;

| 59. | poudarja vzajemno koristnost kulturne dediščine in turizma, saj kulturna dediščina po eni strani ustvarja znaten dohodek za turistično industrijo, po drugi strani pa turizem koristi kulturi, ker spodbuja prikazovanje in ohranjanje kulturnih dobrin in ustvarja sredstva, potrebna za njihovo ohranjanje; |
| --- | --- |

59.

poudarja vzajemno koristnost kulturne dediščine in turizma, saj kulturna dediščina po eni strani ustvarja znaten dohodek za turistično industrijo, po drugi strani pa turizem koristi kulturi, ker spodbuja prikazovanje in ohranjanje kulturnih dobrin in ustvarja sredstva, potrebna za njihovo ohranjanje;

| 60. | poudarja, da ima kulturni turizem pomembno vlogo pri ohranjanju in vrednotenju naše kulturne dediščine, ki ne vključuje samo snovne dediščine in krajine, temveč tudi nesnovno dediščino, kot so jeziki ter verski in kulinarični običaji; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da ima kulturni turizem pomembno vlogo pri ohranjanju in vrednotenju naše kulturne dediščine, ki ne vključuje samo snovne dediščine in krajine, temveč tudi nesnovno dediščino, kot so jeziki ter verski in kulinarični običaji;

| 61. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj še naprej sodelujejo, da bi na vseh ustreznih ravneh izvajali ukrepe za spodbujanje kulturne dediščine in kulturnega turizma, vključene v sporočilo Komisije z dne 30. junija 2010 Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (COM(2010)0352); |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj še naprej sodelujejo, da bi na vseh ustreznih ravneh izvajali ukrepe za spodbujanje kulturne dediščine in kulturnega turizma, vključene v sporočilo Komisije z dne 30. junija 2010 Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (COM(2010)0352);

| 62. | glede na prelomne demografske in družbene spremembe poudarja pomen naše skupne evropske kulturne dediščine in načrtovanega tematskega leta za poistovetenje državljanov z Evropsko unijo in krepitev občutka pripadnosti skupnosti v okviru Unije; |
| --- | --- |

62.

glede na prelomne demografske in družbene spremembe poudarja pomen naše skupne evropske kulturne dediščine in načrtovanega tematskega leta za poistovetenje državljanov z Evropsko unijo in krepitev občutka pripadnosti skupnosti v okviru Unije;

| 63. | meni, da prek zavedanja o pomenu skupne kulturne dediščine v Evropi zlasti prihodnje generacije pridobivajo smernice ter možnosti za oblikovanje evropske identitete in vrednot, kakršno je sobivanje z drugimi ob vzajemnem spoštovanju prek meja lastne države članice; zato predlaga, naj se med drugim pri pripravi evropskega leta kulturne dediščine posebej upoštevajo mladi; |
| --- | --- |

63.

meni, da prek zavedanja o pomenu skupne kulturne dediščine v Evropi zlasti prihodnje generacije pridobivajo smernice ter možnosti za oblikovanje evropske identitete in vrednot, kakršno je sobivanje z drugimi ob vzajemnem spoštovanju prek meja lastne države članice; zato predlaga, naj se med drugim pri pripravi evropskega leta kulturne dediščine posebej upoštevajo mladi;

| 64. | pozdravlja velik uspeh, ki ga žanjejo evropske prestolnice kulture; poziva k vzpostavitvi omrežja med temi mesti, da bi bil vpliv na ustrezna območja dolgotrajnejši, da bi si mesta lahko izmenjavala izkušnje in dobro prakso, zlasti v pomoč novim kandidatom, ter bi bilo lažje pripraviti dogodke in posebne poti; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja velik uspeh, ki ga žanjejo evropske prestolnice kulture; poziva k vzpostavitvi omrežja med temi mesti, da bi bil vpliv na ustrezna območja dolgotrajnejši, da bi si mesta lahko izmenjavala izkušnje in dobro prakso, zlasti v pomoč novim kandidatom, ter bi bilo lažje pripraviti dogodke in posebne poti;

| 65. | spodbuja uporabo kulturne dediščine kot izobraževalnega orodja za obravnavanje družbenih vprašanj, prek katerega bi se narodi, ki živijo v Evropi, medsebojno bolj povezali; |
| --- | --- |

65.

spodbuja uporabo kulturne dediščine kot izobraževalnega orodja za obravnavanje družbenih vprašanj, prek katerega bi se narodi, ki živijo v Evropi, medsebojno bolj povezali;

| 66. | opozarja na okoljske grožnje, ki vplivajo na precej območij kulturne dediščine v Evropski uniji, in poziva, naj države članice pri dolgoročnih strategijah financiranja upoštevajo posledice podnebnih sprememb in pritiskov s strani človeka za načine varstva in obnove kulturne dediščine; priporoča, da bi morale države članice in Evropska unija v večji meri spodbujati preiskave na tem področju, da bi med drugim natančneje preučili raznolike posledice podnebnih sprememb na kulturno dediščino ter oblikovali ukrepe za blaženje teh posledic; |
| --- | --- |

66.

opozarja na okoljske grožnje, ki vplivajo na precej območij kulturne dediščine v Evropski uniji, in poziva, naj države članice pri dolgoročnih strategijah financiranja upoštevajo posledice podnebnih sprememb in pritiskov s strani človeka za načine varstva in obnove kulturne dediščine; priporoča, da bi morale države članice in Evropska unija v večji meri spodbujati preiskave na tem področju, da bi med drugim natančneje preučili raznolike posledice podnebnih sprememb na kulturno dediščino ter oblikovali ukrepe za blaženje teh posledic;

| 67. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj z opredelitvijo ogrožene evropske dediščine, pripravo akcijskih načrtov ter iskanjem možnih virov financiranja nadgradijo pobudo Sedem najbolj ogroženih, ki jo je organizacija Europa Nostra začela v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko; opozarja, da je razvoj te pobude eden od načinov, kako privabiti zasebne naložbe v izboljšave na področju kulturne dediščine; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj z opredelitvijo ogrožene evropske dediščine, pripravo akcijskih načrtov ter iskanjem možnih virov financiranja nadgradijo pobudo Sedem najbolj ogroženih, ki jo je organizacija Europa Nostra začela v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko; opozarja, da je razvoj te pobude eden od načinov, kako privabiti zasebne naložbe v izboljšave na področju kulturne dediščine;

| 68. | poziva Komisijo, naj bolje usklajuje in podpira prizadevanja držav članic v boju proti kraji, tihotapljenju in nezakoniti trgovini s predmeti kulturne dediščine znotraj in zunaj EU; poziva k vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj bolje usklajuje in podpira prizadevanja držav članic v boju proti kraji, tihotapljenju in nezakoniti trgovini s predmeti kulturne dediščine znotraj in zunaj EU; poziva k vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice;

| 69. | opozarja, da je treba kulturno dediščino varovati in ohranjati, zlasti pred propadanjem v času, pa tudi pred vandalizmom in plenjenjem; opozarja pred nevarnostjo plenjenja, ki še vedno grozi številnim arheološkim najdiščem zaradi organiziranih lovcev na zaklade, zlasti najdiščem podvodne kulturne dediščine, ki so težko dostopna in jih oblasti težko nadzirajo; v zvezi s tem poziva k učinkovitejšemu sodelovanju med državami članicami pri identifikaciji in vračanju kulturnih dobrin ter boju proti nedovoljeni trgovini z njimi; |
| --- | --- |

69.

opozarja, da je treba kulturno dediščino varovati in ohranjati, zlasti pred propadanjem v času, pa tudi pred vandalizmom in plenjenjem; opozarja pred nevarnostjo plenjenja, ki še vedno grozi številnim arheološkim najdiščem zaradi organiziranih lovcev na zaklade, zlasti najdiščem podvodne kulturne dediščine, ki so težko dostopna in jih oblasti težko nadzirajo; v zvezi s tem poziva k učinkovitejšemu sodelovanju med državami članicami pri identifikaciji in vračanju kulturnih dobrin ter boju proti nedovoljeni trgovini z njimi;

| 70. | poudarja vlogo, ki jo ima kulturna dediščina v zunanjih odnosih Unije, in sicer prek političnega dialoga in sodelovanja s tretjimi državami, države članice, Komisijo in Svet pa poziva, naj oživijo kulturno diplomacijo; poleg tega opozarja na potencial meddisciplinarnih raziskovalnih projektov med državami članicami EU in tretjimi državami za ohranjanje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

70.

poudarja vlogo, ki jo ima kulturna dediščina v zunanjih odnosih Unije, in sicer prek političnega dialoga in sodelovanja s tretjimi državami, države članice, Komisijo in Svet pa poziva, naj oživijo kulturno diplomacijo; poleg tega opozarja na potencial meddisciplinarnih raziskovalnih projektov med državami članicami EU in tretjimi državami za ohranjanje kulturne dediščine;

| 71. | poziva države članice, Evropsko unijo in mednarodno skupnost k trdni zavezi, da– tudi prek sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, kot sta ICCROM (Centre international d'études pour la conservation et la restauration des biens culturels) in ICBS (International Committee of the Blue Shield), ter civilnimi in vojaškimi organi, kulturnimi ustanovami in strokovnimi organizacijami – okrepijo ukrepe za zaščito, ohranjanje, dokumentiranje in obnovo evropske kulturne dediščine in kulturne dediščine tretjih držav, ki je namerno ogrožena in poškodovana med vojnami ter napadi na kulturno in versko identiteto; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice, Evropsko unijo in mednarodno skupnost k trdni zavezi, da– tudi prek sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, kot sta ICCROM (Centre international d'études pour la conservation et la restauration des biens culturels) in ICBS (International Committee of the Blue Shield), ter civilnimi in vojaškimi organi, kulturnimi ustanovami in strokovnimi organizacijami – okrepijo ukrepe za zaščito, ohranjanje, dokumentiranje in obnovo evropske kulturne dediščine in kulturne dediščine tretjih držav, ki je namerno ogrožena in poškodovana med vojnami ter napadi na kulturno in versko identiteto;

| 72. | spodbuja sprejetje mednarodnih sporazumov za preprečevanje nezakonite trgovine s predmeti kulturne dediščine; poudarja, da mora Evropska unija skupaj z Združenimi narodi in Unescom braniti ogroženo dediščino in se boriti proti plenjenju in uničevanju kulturnih objektov na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

72.

spodbuja sprejetje mednarodnih sporazumov za preprečevanje nezakonite trgovine s predmeti kulturne dediščine; poudarja, da mora Evropska unija skupaj z Združenimi narodi in Unescom braniti ogroženo dediščino in se boriti proti plenjenju in uničevanju kulturnih objektov na konfliktnih območjih;

| 73. | poudarja potencial znanja in izkušenj Unije na področju ohranjanja kulturne dediščine, poškodovane ali uničene zaradi terorizma in vojne; |
| --- | --- |

73.

poudarja potencial znanja in izkušenj Unije na področju ohranjanja kulturne dediščine, poškodovane ali uničene zaradi terorizma in vojne;

| 74. | podpira razvoj nadnacionalnih kulturnih turističnih proizvodov, ki bi odražali skupne evropske vrednote in dediščino; poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z državami članicami in drugimi organizacijami, ki oblikujejo politiko na področju kulture in turizma, kot sta Svetovna turistična organizacija Združenih narodov (UNWTO) in Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO), in naj tudi v prihodnje sofinancira in spodbuja omrežja, čezmejne regionalne projekte, ter v tesnem sodelovanju s Svetom Evrope tudi evropske kulturne poti, ki so najboljši primer nadnacionalnih vseevropskih tematskih turističnih projektov; |
| --- | --- |

74.

podpira razvoj nadnacionalnih kulturnih turističnih proizvodov, ki bi odražali skupne evropske vrednote in dediščino; poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z državami članicami in drugimi organizacijami, ki oblikujejo politiko na področju kulture in turizma, kot sta Svetovna turistična organizacija Združenih narodov (UNWTO) in Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO), in naj tudi v prihodnje sofinancira in spodbuja omrežja, čezmejne regionalne projekte, ter v tesnem sodelovanju s Svetom Evrope tudi evropske kulturne poti, ki so najboljši primer nadnacionalnih vseevropskih tematskih turističnih projektov;

o

o o

| 75. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

75.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 221.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

(5)  UL L 159, 28.5.2014, str. 1.

(6)  UL L 175, 27.6.2013, str. 1.

(7)  Odbor ministrov Sveta Evrope jo je sprejel 13. oktobra 2005, državam članicam je bila dana na voljo za podpis 27. oktobra 2005 v portugalskem mestu Faro, veljati pa je začela 1. junija 2011.

(8)  UL C 183, 14.6.2014, str. 36.

(9)  UL C 463, 23.12.2014, str. 1.

(10)  UL C 463, 23.12.2014, str. 4.

(11)  UL L 283, 29.10.2011, str. 39.

(12)  Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja (ICOMOS) je leta 1965 sprejel Beneško listino, Svet Evrope pa leta 1985 Konvencijo iz Granade in leta 1992 Konvencijo iz La Valette.

(13)  Gl. člen 3(1)(e) Uredbe (EU) št. 1301/2013 .

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/99

---

P8_TA(2015)0294

Nadaljnja obravnava evropske državljanske pobude „Pravica do vode“

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ (2014/2239(INI))

(2017/C 316/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (1) (direktiva o pitni vodi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (1) (direktiva o pitni vodi),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (2) (okvirna direktiva o vodah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (2) (okvirna direktiva o vodah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2012 z naslovom Načrt za varovanje evropskih vodnih virov (COM(2012)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2012 z naslovom Načrt za varovanje evropskih vodnih virov (COM(2012)0673),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. marca 2014 o evropski državljanski pobudi „Voda in komunalna ureditev sta človekova pravica! Voda je javna dobrina in ne blago!“ Voda je javna dobrina in ne blago!“ (COM(2014)0177) (v nadaljevanju „sporočilo Komisije“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. marca 2014 o evropski državljanski pobudi „Voda in komunalna ureditev sta človekova pravica! Voda je javna dobrina in ne blago!“ Voda je javna dobrina in ne blago!“ (COM(2014)0177) (v nadaljevanju „sporočilo Komisije“),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Zbirno poročilo o kakovosti pitne vode v EU, ki obravnava poročila držav članic za obdobje 2008–2010 v skladu z Direktivo 98/83/ES“ (COM(2014)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Zbirno poročilo o kakovosti pitne vode v EU, ki obravnava poročila držav članic za obdobje 2008–2010 v skladu z Direktivo 98/83/ES“ (COM(2014)0363),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. marca 2014 o zgornjem sporočilu Komisije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. marca 2014 o zgornjem sporočilu Komisije (5),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in napovedi 2015“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in napovedi 2015“,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 28. julija 2010 z naslovom „Človekova pravica do vode in komunalne ureditve“ (6), ter resolucije generalne skupščine Združenih narodov z naslovom „Človekova pravica do vode in komunalne ureditve“ z dne 18. decembra 2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 28. julija 2010 z naslovom „Človekova pravica do vode in komunalne ureditve“ (6), ter resolucije generalne skupščine Združenih narodov z naslovom „Človekova pravica do vode in komunalne ureditve“ z dne 18. decembra 2013 (7),

| — | ob upoštevanju vseh resolucij, ki jih je svet za človekove pravice Združenih narodov sprejel o človekovi pravici do vode in komunalne ureditve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh resolucij, ki jih je svet za človekove pravice Združenih narodov sprejel o človekovi pravici do vode in komunalne ureditve,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o obravnavanju izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o obravnavanju izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucijo z dne 3. julija 2012 o izvajanju zakonodaje EU o vodah pred potrebnim celovitim pristopom k evropskim izzivom na področju vode (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucijo z dne 3. julija 2012 o izvajanju zakonodaje EU o vodah pred potrebnim celovitim pristopom k evropskim izzivom na področju vode (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (10),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za peticije (A8-0228/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za peticije (A8-0228/2015),

| A. | ker je „Pravica do vode“ (Right2Water) prva evropska državljanska pobuda, ki izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 211/2011 o državljanski pobudi in je bila po tem, ko jo je podprlo skoraj 1,9 milijona državljanov, predstavljena v Parlamentu; |
| --- | --- |

A.

ker je „Pravica do vode“ (Right2Water) prva evropska državljanska pobuda, ki izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 211/2011 o državljanski pobudi in je bila po tem, ko jo je podprlo skoraj 1,9 milijona državljanov, predstavljena v Parlamentu;

| B. | ker človekova pravica do vode in komunalne ureditve vključuje tudi razsežnost razpoložljivosti, dostopnosti, sprejemljivosti, cenovne dostopnosti in kakovosti; |
| --- | --- |

B.

ker človekova pravica do vode in komunalne ureditve vključuje tudi razsežnost razpoložljivosti, dostopnosti, sprejemljivosti, cenovne dostopnosti in kakovosti;

| C. | ker je popolno izvajanje človekove pravice do vode in komunalne ureditve bistvenega pomena za življenje, kakor je priznala OZN in kar so podprle tudi države članice EU, in ker je pravilno gospodarjenje z vodnimi viri odločilno za zagotavljanje trajnostne rabe vode in varstvo svetovnega naravnega kapitala; ker kombinirani učinki človekove dejavnosti in podnebnih sprememb pomenijo, da vse Sredozemlje in nekatere srednjeevropske regije veljajo za območja, kjer primanjkuje vode, in polpuščavska območja; |
| --- | --- |

C.

ker je popolno izvajanje človekove pravice do vode in komunalne ureditve bistvenega pomena za življenje, kakor je priznala OZN in kar so podprle tudi države članice EU, in ker je pravilno gospodarjenje z vodnimi viri odločilno za zagotavljanje trajnostne rabe vode in varstvo svetovnega naravnega kapitala; ker kombinirani učinki človekove dejavnosti in podnebnih sprememb pomenijo, da vse Sredozemlje in nekatere srednjeevropske regije veljajo za območja, kjer primanjkuje vode, in polpuščavska območja;

| D. | ker po poročilu Evropske agencije za vodo iz leta 2015 stopnje izgub zaradi iztekanja iz cevi v Evropi trenutno znašajo od 10 do 40 %; |
| --- | --- |

D.

ker po poročilu Evropske agencije za vodo iz leta 2015 stopnje izgub zaradi iztekanja iz cevi v Evropi trenutno znašajo od 10 do 40 %;

| E. | ker je dostop do vode ključ do trajnostnega razvoja; ker lahko z usmerjanjem razvojne pomoči v izboljšanje oskrbe s pitno vodo in komunalno ureditev učinkovito izpolnjujemo osnovne cilje, da se izkorenini revščina, ter spodbujamo socialno enakost, javno zdravje, varno hrano in gospodarsko rast; |
| --- | --- |

E.

ker je dostop do vode ključ do trajnostnega razvoja; ker lahko z usmerjanjem razvojne pomoči v izboljšanje oskrbe s pitno vodo in komunalno ureditev učinkovito izpolnjujemo osnovne cilje, da se izkorenini revščina, ter spodbujamo socialno enakost, javno zdravje, varno hrano in gospodarsko rast;

| F. | ker najmanj 748 milijonov ljudi nima stalnega dostopa do neoporečne pitne vode in ker tretjina svetovnega prebivalstva nima zagotovljenih osnovnih sanitarnih pogojev; ker je zato ogrožena pravica do zdravja in se širijo bolezni, ki povzročajo trpljenje in smrt ter močno ovirajo razvoj; ker vsak dan umre približno 4 000 otrok zaradi bolezni, ki se prenašajo z vodo, ali neustreznosti vode ter sanitarnih pogojev in higiene; ker zaradi nedostopnosti pitne vode umre več otrok kot zaradi aidsa, malarije in črnih koz skupaj; ker pa se jasno kaže trend zmanjševanja teh številk in ker je mogoče, pa tudi nujno, pospešiti njihov upad; |
| --- | --- |

F.

ker najmanj 748 milijonov ljudi nima stalnega dostopa do neoporečne pitne vode in ker tretjina svetovnega prebivalstva nima zagotovljenih osnovnih sanitarnih pogojev; ker je zato ogrožena pravica do zdravja in se širijo bolezni, ki povzročajo trpljenje in smrt ter močno ovirajo razvoj; ker vsak dan umre približno 4 000 otrok zaradi bolezni, ki se prenašajo z vodo, ali neustreznosti vode ter sanitarnih pogojev in higiene; ker zaradi nedostopnosti pitne vode umre več otrok kot zaradi aidsa, malarije in črnih koz skupaj; ker pa se jasno kaže trend zmanjševanja teh številk in ker je mogoče, pa tudi nujno, pospešiti njihov upad;

| G. | ker ima dostop do vode tudi varnostno razsežnost, ki terja izboljšano regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

G.

ker ima dostop do vode tudi varnostno razsežnost, ki terja izboljšano regionalno sodelovanje;

| H. | ker nedostopnost vode in pomanjkljivi sanitarni pogoji vplivajo na uresničevanje drugih človekovih pravic; ker težave z vodo nesorazmerno vplivajo na ženske, ki so po tradiciji v mnogih državah v razvoju odgovorne za oskrbo z gospodinjsko vodo; ker zaradi neobstoja ustreznih in dostojnih sanitarnih pogojev najbolj trpijo ženske in dekleta, kar pogosto omejuje njihov dostop do izobraževanja in zmanjšuje odpornost na bolezni; |
| --- | --- |

H.

ker nedostopnost vode in pomanjkljivi sanitarni pogoji vplivajo na uresničevanje drugih človekovih pravic; ker težave z vodo nesorazmerno vplivajo na ženske, ki so po tradiciji v mnogih državah v razvoju odgovorne za oskrbo z gospodinjsko vodo; ker zaradi neobstoja ustreznih in dostojnih sanitarnih pogojev najbolj trpijo ženske in dekleta, kar pogosto omejuje njihov dostop do izobraževanja in zmanjšuje odpornost na bolezni;

| I. | ker zaradi bolezni, ki se prenašajo z vodo, vsako leto umre tri in pol milijona ljudi; |
| --- | --- |

I.

ker zaradi bolezni, ki se prenašajo z vodo, vsako leto umre tri in pol milijona ljudi;

| J. | ker je bil z izbirnim protokolom k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki je začel veljati leta 2013, ustvarjen pritožbeni mehanizem, ki posameznikom in skupinam omogoča, da vlagajo uradne pritožbe tudi na kršitve človekove pravice do vode in komunalne ureditve; |
| --- | --- |

J.

ker je bil z izbirnim protokolom k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki je začel veljati leta 2013, ustvarjen pritožbeni mehanizem, ki posameznikom in skupinam omogoča, da vlagajo uradne pritožbe tudi na kršitve človekove pravice do vode in komunalne ureditve;

| K. | ker se v državah v razvoju in gospodarstvih v vzponu povečuje potreba po vodi v vseh sektorjih, še zlasti pa v energetiki in kmetijstvu; ker lahko podnebne spremembe, urbanizacija in demografske spremembe resno ogrozijo razpoložljivost vode v mnogih državah v razvoju in se ocenjuje, da bosta do leta 2025 dve tretjini svetovnega prebivalstva živeli v državah, kjer primanjkuje vode; |
| --- | --- |

K.

ker se v državah v razvoju in gospodarstvih v vzponu povečuje potreba po vodi v vseh sektorjih, še zlasti pa v energetiki in kmetijstvu; ker lahko podnebne spremembe, urbanizacija in demografske spremembe resno ogrozijo razpoložljivost vode v mnogih državah v razvoju in se ocenjuje, da bosta do leta 2025 dve tretjini svetovnega prebivalstva živeli v državah, kjer primanjkuje vode;

| L. | ker je EU največji donator v sektorju vode, komunalne ureditve in higiene, pri čemer je 25 % njenih letnih svetovnih humanitarnih sredstev namenjenih zgolj podpori razvojnim partnerjem na tem področju; ker pa je Računsko sodišče leta 2012 v posebnem poročilu o razvojni pomoči Evropske unije za oskrbo s pitno vodo in osnovno komunalno ureditev v podsaharskih državah poudarilo, da je treba izboljšati učinkovitost pomoči in trajnostnost projektov, ki jih EU podpira; |
| --- | --- |

L.

ker je EU največji donator v sektorju vode, komunalne ureditve in higiene, pri čemer je 25 % njenih letnih svetovnih humanitarnih sredstev namenjenih zgolj podpori razvojnim partnerjem na tem področju; ker pa je Računsko sodišče leta 2012 v posebnem poročilu o razvojni pomoči Evropske unije za oskrbo s pitno vodo in osnovno komunalno ureditev v podsaharskih državah poudarilo, da je treba izboljšati učinkovitost pomoči in trajnostnost projektov, ki jih EU podpira;

| M. | ker je parlamentarna skupščina Sveta Evrope razglasila, „da mora biti dostop do vode priznan kot temeljna človekova pravica, saj je voda bistvena za življenje na Zemlji in je vir, ki si ga mora človeštvo deliti“; |
| --- | --- |

M.

ker je parlamentarna skupščina Sveta Evrope razglasila, „da mora biti dostop do vode priznan kot temeljna človekova pravica, saj je voda bistvena za življenje na Zemlji in je vir, ki si ga mora človeštvo deliti“;

| N. | ker je privatizacija osnovnih javnih storitev v podsaharski Afriki v 90-tih letih prejšnjega stoletja zavrla uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, tako glede vode kot komunalne ureditve, saj se je zaradi osredotočenosti vlagateljev na povrnitev stroškov med drugim povečala neenakost pri zagotavljanju teh storitev na račun gospodinjstev z nizkimi prihodki; ker je po vsem svetu zaradi neuspele privatizacije v sektorju vode vse večji trend, da storitve oskrbe z vodo prehajajo z zasebnih podjetij na lokalne organe; |
| --- | --- |

N.

ker je privatizacija osnovnih javnih storitev v podsaharski Afriki v 90-tih letih prejšnjega stoletja zavrla uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, tako glede vode kot komunalne ureditve, saj se je zaradi osredotočenosti vlagateljev na povrnitev stroškov med drugim povečala neenakost pri zagotavljanju teh storitev na račun gospodinjstev z nizkimi prihodki; ker je po vsem svetu zaradi neuspele privatizacije v sektorju vode vse večji trend, da storitve oskrbe z vodo prehajajo z zasebnih podjetij na lokalne organe;

| O. | ker je oskrba z vodo naravni monopol in bi morali vsi prihodki iz cikla vodnega gospodarstva vedno namensko kriti stroške ter varstvo vodooskrbnih storitev in izboljševanje cikla vodnega gospodarstva, pod pogojem, da je zagotovljen javni interes; |
| --- | --- |

O.

ker je oskrba z vodo naravni monopol in bi morali vsi prihodki iz cikla vodnega gospodarstva vedno namensko kriti stroške ter varstvo vodooskrbnih storitev in izboljševanje cikla vodnega gospodarstva, pod pogojem, da je zagotovljen javni interes;

| P. | ker ima pomanjkanje ustrezne vode in sanitarnih pogojev resne posledice za zdravje in družbeni razvoj, zlasti pri otrocih; ker je onesnaženost vodnih virov eden pomembnejših vzrokov za diarejo, ki je drugi največji vzrok smrti otrok v državah v razvoju, in povzroča druge hujše bolezni, kot so kolera, shistosomiaza in trahoma; |
| --- | --- |

P.

ker ima pomanjkanje ustrezne vode in sanitarnih pogojev resne posledice za zdravje in družbeni razvoj, zlasti pri otrocih; ker je onesnaženost vodnih virov eden pomembnejših vzrokov za diarejo, ki je drugi največji vzrok smrti otrok v državah v razvoju, in povzroča druge hujše bolezni, kot so kolera, shistosomiaza in trahoma;

| Q. | ker se bo s pravilnim in solidarnim gospodarjenjem z vodnim ciklom tudi ob sedanjih podnebnih spremembah ohranila razpoložljivost in stabilnost tega vira, ki ima socialno, gospodarsko in okoljsko funkcijo; |
| --- | --- |

Q.

ker se bo s pravilnim in solidarnim gospodarjenjem z vodnim ciklom tudi ob sedanjih podnebnih spremembah ohranila razpoložljivost in stabilnost tega vira, ki ima socialno, gospodarsko in okoljsko funkcijo;

| R. | ker podnebne spremembe lahko Evropo prizadenejo še prav posebej, voda pa bo med prvimi sektorji, ki bodo čutili posledice, |
| --- | --- |

R.

ker podnebne spremembe lahko Evropo prizadenejo še prav posebej, voda pa bo med prvimi sektorji, ki bodo čutili posledice,

| S. | ker je bila evropska državljanska pobuda oblikovana kot mehanizem participativne demokracije, ki naj bi spodbujal razpravo in neposredno udeležbo v odločanju na ravni EU, in je odlična priložnost, da institucije EU ponovno vzpostavijo sodelovanje z državljani; |
| --- | --- |

S.

ker je bila evropska državljanska pobuda oblikovana kot mehanizem participativne demokracije, ki naj bi spodbujal razpravo in neposredno udeležbo v odločanju na ravni EU, in je odlična priložnost, da institucije EU ponovno vzpostavijo sodelovanje z državljani;

| T. | ker raziskave Evrobarometra zadnja leta dosledno kažejo, da državljani zelo malo zaupajo v EU; |
| --- | --- |

T.

ker raziskave Evrobarometra zadnja leta dosledno kažejo, da državljani zelo malo zaupajo v EU;

Evropska državljanska pobuda kot instrument participativne demokracije

| 1. | meni, da je evropska državljanska pobuda edinstven demokratični mehanizem z velikim potencialom za odpravo razkoraka med evropskimi in nacionalnimi družbenimi in civilnodružbenimi gibanji ter za spodbujanje participativne demokracije na ravni EU; vendar meni, da je za nadaljnje izboljšanje tega demokratičnega mehanizma nujno potrebna ocena dosedanjih izkušenj in reforma evropske državljanske pobude ter da morajo ukrepi Komisije, ki lahko po potrebi vključujejo možnost uvedbe primernih prvin v spremembe zakonodaje ali nove zakonodajne predloge, bolje odražati zahteve evropske državljanske pobude, če so te v njeni pristojnosti in zlasti, če odražajo težave s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

1.

meni, da je evropska državljanska pobuda edinstven demokratični mehanizem z velikim potencialom za odpravo razkoraka med evropskimi in nacionalnimi družbenimi in civilnodružbenimi gibanji ter za spodbujanje participativne demokracije na ravni EU; vendar meni, da je za nadaljnje izboljšanje tega demokratičnega mehanizma nujno potrebna ocena dosedanjih izkušenj in reforma evropske državljanske pobude ter da morajo ukrepi Komisije, ki lahko po potrebi vključujejo možnost uvedbe primernih prvin v spremembe zakonodaje ali nove zakonodajne predloge, bolje odražati zahteve evropske državljanske pobude, če so te v njeni pristojnosti in zlasti, če odražajo težave s človekovimi pravicami;

| 2. | poudarja, da bi morala Komisija v tem dvomesečnem obdobju analize zagotoviti čim večjo preglednost, da bi morala uspešni evropski državljanski pobudi zagotoviti pravno podporo in nasvete in da bi bilo treba to pobudo ustrezno objaviti, njene pobudnike in podpornike pa ves čas postopka pobude redno in v celoti obveščati; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi morala Komisija v tem dvomesečnem obdobju analize zagotoviti čim večjo preglednost, da bi morala uspešni evropski državljanski pobudi zagotoviti pravno podporo in nasvete in da bi bilo treba to pobudo ustrezno objaviti, njene pobudnike in podpornike pa ves čas postopka pobude redno in v celoti obveščati;

| 3. | vztraja, naj Komisija učinkovito izvaja uredbo o državljanski pobudi in odpravi vsa upravna bremena, s katerimi se državljani srečujejo pri predložitvi ali podpori državljanske pobude, ter jo poziva, naj razmisli o uvedbi skupnega sistema za registracijo državljanskih pobud za vse države članice; |
| --- | --- |

3.

vztraja, naj Komisija učinkovito izvaja uredbo o državljanski pobudi in odpravi vsa upravna bremena, s katerimi se državljani srečujejo pri predložitvi ali podpori državljanske pobude, ter jo poziva, naj razmisli o uvedbi skupnega sistema za registracijo državljanskih pobud za vse države članice;

| 4. | pozdravlja, da podpora skoraj 1,9 milijona državljanov EU iz vseh držav članic tej pobudi sovpada s sklepom Komisije, da izključi vodo in komunalne storitve iz direktive o koncesijah; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja, da podpora skoraj 1,9 milijona državljanov EU iz vseh držav članic tej pobudi sovpada s sklepom Komisije, da izključi vodo in komunalne storitve iz direktive o koncesijah;

| 5. | poziva Komisijo, naj ob morebitnem pregledu direktive o koncesijah vztraja pri tem in potrdi, da vodne in komunalne storitve ne bodo vključene v to direktivo; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj ob morebitnem pregledu direktive o koncesijah vztraja pri tem in potrdi, da vodne in komunalne storitve ne bodo vključene v to direktivo;

| 6. | meni, da je obžalovanja vredno, da sporočilo Komisije ni ambiciozno zastavljeno, ne ustreza konkretnim potrebam, izraženim v evropski državljanski pobudi, in zgolj ponavlja zaveze iz že objavljenih dokumentov; meni, da odziv Komisije na pobudo o pravici do vode ne zadostuje, saj njen prispevek ni nov in ne uvaja vseh ukrepov, s katerimi bi lahko dosegli cilj; Komisijo poziva, naj v zvezi s to pobudo izvede obsežno informacijsko kampanjo o ukrepih, ki so bili že sprejeti na področju vode, in kako bi lahko prispevali k uresničevanju ciljev pobude o pravici do vode; |
| --- | --- |

6.

meni, da je obžalovanja vredno, da sporočilo Komisije ni ambiciozno zastavljeno, ne ustreza konkretnim potrebam, izraženim v evropski državljanski pobudi, in zgolj ponavlja zaveze iz že objavljenih dokumentov; meni, da odziv Komisije na pobudo o pravici do vode ne zadostuje, saj njen prispevek ni nov in ne uvaja vseh ukrepov, s katerimi bi lahko dosegli cilj; Komisijo poziva, naj v zvezi s to pobudo izvede obsežno informacijsko kampanjo o ukrepih, ki so bili že sprejeti na področju vode, in kako bi lahko prispevali k uresničevanju ciljev pobude o pravici do vode;

| 7. | meni, da veliko peticij o kakovosti in upravljanju vode prihaja iz držav članic, ki niso dobro zastopane v vseevropskem javnem posvetovanju, ki se je začelo junija 2014, in poudarja, da zato morda prihaja do neskladnosti med rezultati javnega posvetovanja in razmerami, na katere opozarjajo vlagatelji peticij; |
| --- | --- |

7.

meni, da veliko peticij o kakovosti in upravljanju vode prihaja iz držav članic, ki niso dobro zastopane v vseevropskem javnem posvetovanju, ki se je začelo junija 2014, in poudarja, da zato morda prihaja do neskladnosti med rezultati javnega posvetovanja in razmerami, na katere opozarjajo vlagatelji peticij;

| 8. | upa, da bosta dala Komisija in njen podpredsednik, pristojen za trajnost, jasno politično zavezo in da bosta zagotovila, da bodo v odziv na vprašanja, ki jih je postavila državljanska pobuda, sprejeti ustrezni ukrepi; |
| --- | --- |

8.

upa, da bosta dala Komisija in njen podpredsednik, pristojen za trajnost, jasno politično zavezo in da bosta zagotovila, da bodo v odziv na vprašanja, ki jih je postavila državljanska pobuda, sprejeti ustrezni ukrepi;

| 9. | ponovno poudarja zavezo svojega Odbora za peticije, da bo zastopal vlagatelje peticij pri temah, ki zadevajo temeljne pravice, in opozarja, da so se vlagatelji peticije, ki so predložili državljansko pobudo o pravici do vode strinjali, da se voda razglasi za človekovo pravico, ki se zagotavlja na ravni EU; |
| --- | --- |

9.

ponovno poudarja zavezo svojega Odbora za peticije, da bo zastopal vlagatelje peticij pri temah, ki zadevajo temeljne pravice, in opozarja, da so se vlagatelji peticije, ki so predložili državljansko pobudo o pravici do vode strinjali, da se voda razglasi za človekovo pravico, ki se zagotavlja na ravni EU;

| 10. | poziva Komisijo, naj v skladu z glavnim ciljem državljanske pobude o pravici do vode vloži ustrezne zakonodajne predloge, po potrebi spremeni tudi okvirno direktivo o vodah, ter tako prizna univerzalni dostop in človekovo pravico do vode; po drugi strani se zavzema, da bi univerzalen dostop do neoporečne pitne vode in sanitarnih pogojev priznali v Listini o temeljnih človekovih pravicah Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v skladu z glavnim ciljem državljanske pobude o pravici do vode vloži ustrezne zakonodajne predloge, po potrebi spremeni tudi okvirno direktivo o vodah, ter tako prizna univerzalni dostop in človekovo pravico do vode; po drugi strani se zavzema, da bi univerzalen dostop do neoporečne pitne vode in sanitarnih pogojev priznali v Listini o temeljnih človekovih pravicah Evropske unije;

| 11. | poudarja, da če Komisija ne bo uspešno in široko podprla evropske državljanske pobude v okviru demokratičnega mehanizma, kot je bil vzpostavljen z Lizbonsko pogodbo, EU kot takšna v očeh državljanov ne bo več povsem verodostojna; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da če Komisija ne bo uspešno in široko podprla evropske državljanske pobude v okviru demokratičnega mehanizma, kot je bil vzpostavljen z Lizbonsko pogodbo, EU kot takšna v očeh državljanov ne bo več povsem verodostojna;

| 12. | poziva Komisijo, naj na evropski ravni uvede ukrepe za obveščanje in izobraževanje, da bi spodbujali kulturo vode kot skupnega dobra, ukrepe za spodbujanje bolj ozaveščenega ravnanja posameznikov (varčevanje z vodo), ukrepe za ozaveščeno opredelitev politik gospodarjenja z naravnimi virov ter podporo javnemu, participativnemu in preglednemu upravljanju; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj na evropski ravni uvede ukrepe za obveščanje in izobraževanje, da bi spodbujali kulturo vode kot skupnega dobra, ukrepe za spodbujanje bolj ozaveščenega ravnanja posameznikov (varčevanje z vodo), ukrepe za ozaveščeno opredelitev politik gospodarjenja z naravnimi virov ter podporo javnemu, participativnemu in preglednemu upravljanju;

| 13. | meni, da je treba oblikovati vodne politike, ki bodo spodbujale smotrno uporabo, reciklažo in ponovno uporabo vodnih virov, ki so glavni elementi celostnega gospodarjenja; meni, da lahko tako zmanjšamo stroške, ohranjamo naravne vire ter zagotavljamo primerno ravnanje z okoljem; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba oblikovati vodne politike, ki bodo spodbujale smotrno uporabo, reciklažo in ponovno uporabo vodnih virov, ki so glavni elementi celostnega gospodarjenja; meni, da lahko tako zmanjšamo stroške, ohranjamo naravne vire ter zagotavljamo primerno ravnanje z okoljem;

| 14. | poziva Komisijo, naj ne spodbuja prakse prilaščanja vode in hidravličnega lomljenja ter v zvezi s tem izvede ocene učinka; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj ne spodbuja prakse prilaščanja vode in hidravličnega lomljenja ter v zvezi s tem izvede ocene učinka;

Pravica do vode in komunalne ureditve

| 15. | opominja, da OZN potrjuje, da človekova pravica do vode in komunalne ureditve pomeni, da ima vsak pravico do varne, fizično in cenovno dostopne ter ustrezne in kakovostne vode za osebno in gospodinjsko uporabo v zadostnih količinah; poudarja, da v skladu z dodatnim priporočilom OZN stroški za vodo (kadar so določeni) ne bi smeli presegati 3 % družinskega dohodka; |
| --- | --- |

15.

opominja, da OZN potrjuje, da človekova pravica do vode in komunalne ureditve pomeni, da ima vsak pravico do varne, fizično in cenovno dostopne ter ustrezne in kakovostne vode za osebno in gospodinjsko uporabo v zadostnih količinah; poudarja, da v skladu z dodatnim priporočilom OZN stroški za vodo (kadar so določeni) ne bi smeli presegati 3 % družinskega dohodka;

| 16. | podpira vlogo posebnega poročevalca OZN za človekovo pravico do neoporečne pitne vode in komunalne ureditve ter poudarja, da je njegovo delo zelo pomembno za priznanje te pravice; |
| --- | --- |

16.

podpira vlogo posebnega poročevalca OZN za človekovo pravico do neoporečne pitne vode in komunalne ureditve ter poudarja, da je njegovo delo zelo pomembno za priznanje te pravice;

| 17. | obžaluje, da po podatkih svetovnega programa za ugotavljanje stanja vode (WWAP) v EU-28 več kot milijon ljudi še vedno nima dostopa do oskrbe z varno in čisto pitno vodo in da skoraj 2 % prebivalcev nima dostopa do komunalne ureditve, zato poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da po podatkih svetovnega programa za ugotavljanje stanja vode (WWAP) v EU-28 več kot milijon ljudi še vedno nima dostopa do oskrbe z varno in čisto pitno vodo in da skoraj 2 % prebivalcev nima dostopa do komunalne ureditve, zato poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa;

| 18. | poziva Komisijo, naj prizna pomen te pravice kot javne dobrine in temeljne vrednote za vse državljane EU, saj ne gre za tržno blago; je zaskrbljen, ker je od leta 2008 zaradi finančne in ekonomske krize in pretiranih varčevalnih politik, zaradi katerih se je povečala revščina v Evropi in število gospodinjstev z nizkimi prihodki, vse več ljudi ne more več plačevati računov za vodo in ker postaja cenovna dostopnost vode vse večja težava; zavrača odklop vode in prisilno zaustavitev oskrbe z vodo ter poziva države članice, naj nemudoma prenehajo s tem, kadar gre za družbenoekonomske dejavnike v gospodinjstvih z nizkimi prihodki; pozdravlja, da si v nekaterih državah članicah prizadevajo pomagati najranljivejšim pri komunalnih stroških z „vodnimi bankami“ ali minimalnimi kvotami in s tem zagotavljajo, da voda ostaja neodtujljivi sestavni del temeljnih pravic; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj prizna pomen te pravice kot javne dobrine in temeljne vrednote za vse državljane EU, saj ne gre za tržno blago; je zaskrbljen, ker je od leta 2008 zaradi finančne in ekonomske krize in pretiranih varčevalnih politik, zaradi katerih se je povečala revščina v Evropi in število gospodinjstev z nizkimi prihodki, vse več ljudi ne more več plačevati računov za vodo in ker postaja cenovna dostopnost vode vse večja težava; zavrača odklop vode in prisilno zaustavitev oskrbe z vodo ter poziva države članice, naj nemudoma prenehajo s tem, kadar gre za družbenoekonomske dejavnike v gospodinjstvih z nizkimi prihodki; pozdravlja, da si v nekaterih državah članicah prizadevajo pomagati najranljivejšim pri komunalnih stroških z „vodnimi bankami“ ali minimalnimi kvotami in s tem zagotavljajo, da voda ostaja neodtujljivi sestavni del temeljnih pravic;

| 19. | poziva Komisijo, naj zaradi učinkov nedavne gospodarske krize v sodelovanju z državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi preuči problematiko „vodne revščine“, vključno z vprašanjem dostopa in cenovne dostopnosti; poziva Komisijo, naj nadalje podpira in spodbuja sodelovanje med vodnimi gospodarstvi, da bi pomagala tistim na manj razvitih območjih in na podeželju in s tem podpirala dostop do kakovostne vode za vse državljane na teh območjih; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj zaradi učinkov nedavne gospodarske krize v sodelovanju z državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi preuči problematiko „vodne revščine“, vključno z vprašanjem dostopa in cenovne dostopnosti; poziva Komisijo, naj nadalje podpira in spodbuja sodelovanje med vodnimi gospodarstvi, da bi pomagala tistim na manj razvitih območjih in na podeželju in s tem podpirala dostop do kakovostne vode za vse državljane na teh območjih;

| 20. | poziva Komisijo, naj opredeli območja, kjer je pomanjkanje vode obstoječa ali potencialna težava, ter zadevnim državam članicam, regijam in območjem, predvsem podeželskim območjem in revnim mestnim območjem, pomaga ustrezno obravnavati to vprašanje; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj opredeli območja, kjer je pomanjkanje vode obstoječa ali potencialna težava, ter zadevnim državam članicam, regijam in območjem, predvsem podeželskim območjem in revnim mestnim območjem, pomaga ustrezno obravnavati to vprašanje;

| 21. | poudarja, da je domnevna nevtralnost Komisije glede lastništva in upravljanja voda v nasprotju s programi privatizacije, ki jih je trojka naložila nekaterim državam članicam; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je domnevna nevtralnost Komisije glede lastništva in upravljanja voda v nasprotju s programi privatizacije, ki jih je trojka naložila nekaterim državam članicam;

| 22. | priznava, da voda ni blago, temveč javno dobro, pomembno za človekovo življenje in dostojanstvo, kakor je zapisano tudi v okvirni direktivi o vodah, in poziva Komisijo, naj se ne opredeljuje do nacionalnih odločitev o sistemu lastništva podjetij za oskrbo z vodo ter zato nikakor ne bi smela spodbujati privatizacije podjetij za oskrbo z vodo v kontekstu programov za gospodarsko prilagoditev ali katerih koli drugih postopkov EU za usklajevanje gospodarskih politik; ker gre za splošne storitve, ki so pretežno v javnem interesu, poziva Komisijo, naj trajno izvzame vodo in komunalne storitve ter odstranjevanje odpadnih voda iz pravil o notranjem trgu ter jih zagotavlja po dostopnih cenah, Komisijo pa skupaj z državami članicami tudi poziva, naj te storitve tehnično, finančno in administrativno upravlja na učinkovit in pregleden način; |
| --- | --- |

22.

priznava, da voda ni blago, temveč javno dobro, pomembno za človekovo življenje in dostojanstvo, kakor je zapisano tudi v okvirni direktivi o vodah, in poziva Komisijo, naj se ne opredeljuje do nacionalnih odločitev o sistemu lastništva podjetij za oskrbo z vodo ter zato nikakor ne bi smela spodbujati privatizacije podjetij za oskrbo z vodo v kontekstu programov za gospodarsko prilagoditev ali katerih koli drugih postopkov EU za usklajevanje gospodarskih politik; ker gre za splošne storitve, ki so pretežno v javnem interesu, poziva Komisijo, naj trajno izvzame vodo in komunalne storitve ter odstranjevanje odpadnih voda iz pravil o notranjem trgu ter jih zagotavlja po dostopnih cenah, Komisijo pa skupaj z državami članicami tudi poziva, naj te storitve tehnično, finančno in administrativno upravlja na učinkovit in pregleden način;

| 23. | poziva države članice in Komisijo, naj pregledajo politiko upravljanja z vodami in jo na novo oblikujejo na podlagi dejavne udeležbe, torej preglednosti in odprtosti procesa odločanja v odnosu do državljanov; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice in Komisijo, naj pregledajo politiko upravljanja z vodami in jo na novo oblikujejo na podlagi dejavne udeležbe, torej preglednosti in odprtosti procesa odločanja v odnosu do državljanov;

| 24. | meni, da je treba glede na ureditev in nadzor javno lastništvo vode zaščititi s spodbujanjem javnih, preglednih in participativnih modelov upravljanja, v katerih bo samo v določenih primerih organ javnega lastništva lahko predal nekatere naloge upravljanja zasebnim pobudam, vedno pa pod strogo urejenimi pogoji, pri čemer je treba zagotoviti pravico do virov in primernih komunalnih storitev; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba glede na ureditev in nadzor javno lastništvo vode zaščititi s spodbujanjem javnih, preglednih in participativnih modelov upravljanja, v katerih bo samo v določenih primerih organ javnega lastništva lahko predal nekatere naloge upravljanja zasebnim pobudam, vedno pa pod strogo urejenimi pogoji, pri čemer je treba zagotoviti pravico do virov in primernih komunalnih storitev;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo splošno kakovostno oskrbo z vodo po dostopnih cenah pod pravičnimi delovnimi pogoji, pa tudi demokratični nadzor; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo splošno kakovostno oskrbo z vodo po dostopnih cenah pod pravičnimi delovnimi pogoji, pa tudi demokratični nadzor;

| 26. | poziva države članice, naj podprejo spodbujanje izobraževanja in kampanj za ozaveščanje prebivalcev, da bi se varovali in ohranjali vodni viri ter zagotovila boljša državljanska udeležba; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj podprejo spodbujanje izobraževanja in kampanj za ozaveščanje prebivalcev, da bi se varovali in ohranjali vodni viri ter zagotovila boljša državljanska udeležba;

| 27. | poziva države članice, naj zagotavljajo nediskriminatoren pristop k oskrbi z vodo in po potrebi dajejo prednost zagotavljanju vode marginaliziranim skupinam uporabnikov; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj zagotavljajo nediskriminatoren pristop k oskrbi z vodo in po potrebi dajejo prednost zagotavljanju vode marginaliziranim skupinam uporabnikov;

| 28. | poziva Komisijo, Evropsko investicijsko banko in države članice, naj podprejo mestne občine v Uniji, ki nimajo dovolj kapitala za dostop do tehnične pomoči, razpoložljivega financiranja EU in dolgoročnih posojil po ugodnejši obrestni meri, predvsem zato, da bi z vzdrževanjem in obnovo vodne infrastrukture zagotavljali oskrbo s kakovostno vodo ter razširili vodne in komunalne storitve na najbolj ranljive skupine prebivalstva, vključno z revnimi in prebivalci najbolj oddaljenih in oddaljenih regij; poudarja pomen odprtega, demokratičnega in participativnega upravljanja, da bi se najbolj stroškovno učinkovite rešitve za gospodarjenje z vodnimi viri izvajale v korist celotne družbe; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo preglednost nad finančnimi sredstvi, ki se ustvarjajo v ciklu vodnega gospodarstva; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, Evropsko investicijsko banko in države članice, naj podprejo mestne občine v Uniji, ki nimajo dovolj kapitala za dostop do tehnične pomoči, razpoložljivega financiranja EU in dolgoročnih posojil po ugodnejši obrestni meri, predvsem zato, da bi z vzdrževanjem in obnovo vodne infrastrukture zagotavljali oskrbo s kakovostno vodo ter razširili vodne in komunalne storitve na najbolj ranljive skupine prebivalstva, vključno z revnimi in prebivalci najbolj oddaljenih in oddaljenih regij; poudarja pomen odprtega, demokratičnega in participativnega upravljanja, da bi se najbolj stroškovno učinkovite rešitve za gospodarjenje z vodnimi viri izvajale v korist celotne družbe; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo preglednost nad finančnimi sredstvi, ki se ustvarjajo v ciklu vodnega gospodarstva;

| 29. | priznava, da so voda in komunala storitve v splošnem interesu in da voda ni blago temveč skupna dobrina, zato bi bilo treba vodo in komunalne storitve zagotavljati po dostopnih cenah, ki spoštujejo pravico ljudi do minimalne kakovosti vode in zagotavljajo uveljavljanje progresivnih cen; poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo uporabljal pravičen, vzdržen in pregleden sistem tarif, ki bo ne glede na sredstva državljanov vsem zagotavljal dostop do storitev visoke kakovosti; |
| --- | --- |

29.

priznava, da so voda in komunala storitve v splošnem interesu in da voda ni blago temveč skupna dobrina, zato bi bilo treba vodo in komunalne storitve zagotavljati po dostopnih cenah, ki spoštujejo pravico ljudi do minimalne kakovosti vode in zagotavljajo uveljavljanje progresivnih cen; poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo uporabljal pravičen, vzdržen in pregleden sistem tarif, ki bo ne glede na sredstva državljanov vsem zagotavljal dostop do storitev visoke kakovosti;

| 30. | ugotavlja, da je treba potrebe po vodi razumeti kot ekološko socialno sredstvo, ne zgolj kot proizvodno prvino; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je treba potrebe po vodi razumeti kot ekološko socialno sredstvo, ne zgolj kot proizvodno prvino;

| 31. | opozarja, da je dostop do vode za kmetijstvo bistven za uresničevanje pravice do primerne hrane; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da je dostop do vode za kmetijstvo bistven za uresničevanje pravice do primerne hrane;

| 32. | poziva Komisijo, naj jasno podpre prizadevanja držav članic, da razvijejo in nadgradijo infrastrukturo, ki omogoča dostop do storitev za zagotavljanje vode za namakanje, komunalnih odpadnih vod in pitne vode; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj jasno podpre prizadevanja držav članic, da razvijejo in nadgradijo infrastrukturo, ki omogoča dostop do storitev za zagotavljanje vode za namakanje, komunalnih odpadnih vod in pitne vode;

| 33. | meni, da je direktiva o pitni vodi veliko pripomogla k razpoložljivosti kakovostne pitne vode v vsej EU, ter poziva Komisijo in države članice k odločnemu ukrepanju, da se izkoristijo okoljske in zdravstvene koristi, ki jih ima prednostna uporaba vodovodne vode; |
| --- | --- |

33.

meni, da je direktiva o pitni vodi veliko pripomogla k razpoložljivosti kakovostne pitne vode v vsej EU, ter poziva Komisijo in države članice k odločnemu ukrepanju, da se izkoristijo okoljske in zdravstvene koristi, ki jih ima prednostna uporaba vodovodne vode;

| 34. | opozarja države članice na njihovo odgovornost pri izvajanju zakonodaje EU; poziva jih, naj v celoti izvajajo direktivo o pitni vodi in vso s tem povezano zakonodajo; opozarja jih, naj opredelijo prednostna področja porabe in v celoti izkoristijo možnosti finančne podpore EU v vodnem sektorju, ki jih ponuja novo finančno programsko obdobje (2014–2020), zlasti s prednostnimi naložbami, usmerjenimi posebej v vodno gospodarstvo; |
| --- | --- |

34.

opozarja države članice na njihovo odgovornost pri izvajanju zakonodaje EU; poziva jih, naj v celoti izvajajo direktivo o pitni vodi in vso s tem povezano zakonodajo; opozarja jih, naj opredelijo prednostna področja porabe in v celoti izkoristijo možnosti finančne podpore EU v vodnem sektorju, ki jih ponuja novo finančno programsko obdobje (2014–2020), zlasti s prednostnimi naložbami, usmerjenimi posebej v vodno gospodarstvo;

| 35. | znova opozarja na zaključke posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o združevanju ciljev EU glede vodne politike s Skupno kmetijsko politiko (SKP), ki navaja, da z instrumenti, ki se uporabljajo v okviru SKP za reševanje težav z vodo, zaenkrat ni bilo mogoče doseči zadostnega napredka pri uresničevanju ambicioznih političnih ciljev v zvezi z vodo; meni, da je boljše združevanje vodnih z drugimi politikami, kot so tiste za kmetijstvo, bistveno za izboljšanje kakovosti vode v vsej Evropi; |
| --- | --- |

35.

znova opozarja na zaključke posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o združevanju ciljev EU glede vodne politike s Skupno kmetijsko politiko (SKP), ki navaja, da z instrumenti, ki se uporabljajo v okviru SKP za reševanje težav z vodo, zaenkrat ni bilo mogoče doseči zadostnega napredka pri uresničevanju ambicioznih političnih ciljev v zvezi z vodo; meni, da je boljše združevanje vodnih z drugimi politikami, kot so tiste za kmetijstvo, bistveno za izboljšanje kakovosti vode v vsej Evropi;

| 36. | poudarja pomen popolnega in učinkovitega izvajanja okvirne direktive o vodah, direktive o podtalnici, direktive o pitni vodi in direktive o komunalnih odpadnih vodah ter ocenjuje, da je nujno bolje uskladiti njihovo izvajanje z izvajanjem direktiv o morskem okolju, biotski raznovrstnosti in zaščito pred poplavami; je zaskrbljen, ker instrumenti sektorske politike Unije ne prispevajo v zadostni meri k doseganju okoljskih standardov kakovosti za prednostne snovi ter k cilju postopne odprave pri odvajanju, emisijah in uhajanju prednostnih nevarnih snovi v skladu s členom 4(1)(a) in členom 16(6) okvirne direktive o vodah; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo, da je treba vodno gospodarstvo kot transverzalni element vključiti v zakonodajo o drugih bistvenih vidikih za ta vir, kot so energija, kmetijstvo, ribolov, turizem itd., da bi preprečevali onesnaževanje, na primer iz nezakonitih in nereguliranih mest z nevarnimi odpadki ali s črpanjem in iskanjem nafte; opozarja, da navzkrižna skladnost po Skupni kmetijski politiki določa predpisane zahteve ravnanja, ki temeljijo na obstoječih predpisih EU za kmete in pravilih dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, tudi za vodo; opozarja, da morajo kmetje ta pravila upoštevati, da bi lahko prejemali polna plačila iz SKP; |
| --- | --- |

36.

poudarja pomen popolnega in učinkovitega izvajanja okvirne direktive o vodah, direktive o podtalnici, direktive o pitni vodi in direktive o komunalnih odpadnih vodah ter ocenjuje, da je nujno bolje uskladiti njihovo izvajanje z izvajanjem direktiv o morskem okolju, biotski raznovrstnosti in zaščito pred poplavami; je zaskrbljen, ker instrumenti sektorske politike Unije ne prispevajo v zadostni meri k doseganju okoljskih standardov kakovosti za prednostne snovi ter k cilju postopne odprave pri odvajanju, emisijah in uhajanju prednostnih nevarnih snovi v skladu s členom 4(1)(a) in členom 16(6) okvirne direktive o vodah; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo, da je treba vodno gospodarstvo kot transverzalni element vključiti v zakonodajo o drugih bistvenih vidikih za ta vir, kot so energija, kmetijstvo, ribolov, turizem itd., da bi preprečevali onesnaževanje, na primer iz nezakonitih in nereguliranih mest z nevarnimi odpadki ali s črpanjem in iskanjem nafte; opozarja, da navzkrižna skladnost po Skupni kmetijski politiki določa predpisane zahteve ravnanja, ki temeljijo na obstoječih predpisih EU za kmete in pravilih dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, tudi za vodo; opozarja, da morajo kmetje ta pravila upoštevati, da bi lahko prejemali polna plačila iz SKP;

| 37. | poziva države članice, naj:






  — | uvedejo obveznost za dobavitelje vode, da na računih za vodo navajajo fizikalno-kemijske lastnosti vode; |
| --- | --- | --- |

37.

poziva države članice, naj:

—

uvedejo obveznost za dobavitelje vode, da na računih za vodo navajajo fizikalno-kemijske lastnosti vode;

| — | urbanistične načrte pripravljajo v skladu z razpoložljivostjo vodnih virov; |
| --- | --- |

—

urbanistične načrte pripravljajo v skladu z razpoložljivostjo vodnih virov;

| — | povečajo nadzor in spremljanje onesnaževal ter načrtujejo takojšnje ukrepe za odstranitev in razstrupitev strupenih snovi; |
| --- | --- |

—

povečajo nadzor in spremljanje onesnaževal ter načrtujejo takojšnje ukrepe za odstranitev in razstrupitev strupenih snovi;

| — | vztrajajo pri ukrepih za zmanjšanje velikih izgub zaradi iztekanja iz cevi v Evropi ter obnovijo neustrezna omrežja za oskrbo z vodo; |
| --- | --- |

—

vztrajajo pri ukrepih za zmanjšanje velikih izgub zaradi iztekanja iz cevi v Evropi ter obnovijo neustrezna omrežja za oskrbo z vodo;

| 38. | meni, da je treba določiti prednostni red ali hierarhijo trajnostne uporabe vode; poziva Komisijo, naj predloži primerno analizo in predloge; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba določiti prednostni red ali hierarhijo trajnostne uporabe vode; poziva Komisijo, naj predloži primerno analizo in predloge;

| 39. | poudarja, da so se države članice s tem, ko podpirajo deklaracijo ZN, zapisale človekovi pravici do vode in da to pravico podpira večina državljanov in upravljavci v EU; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da so se države članice s tem, ko podpirajo deklaracijo ZN, zapisale človekovi pravici do vode in da to pravico podpira večina državljanov in upravljavci v EU;

| 40. | poudarja, da je veliko državljanov, na primer v Nemčiji, Avstriji, Belgiji, na Slovaškem, v Sloveniji, Grčiji, na Finskem, v Španiji, Luksemburgu, Italiji in na Irskem, izrazilo dodatno podporo evropski državljanski pobudi Pravica do vode in njenim ciljem, saj so spregovorili o problematiki vode, lastništvu nad njo in oskrbi z njo; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je veliko državljanov, na primer v Nemčiji, Avstriji, Belgiji, na Slovaškem, v Sloveniji, Grčiji, na Finskem, v Španiji, Luksemburgu, Italiji in na Irskem, izrazilo dodatno podporo evropski državljanski pobudi Pravica do vode in njenim ciljem, saj so spregovorili o problematiki vode, lastništvu nad njo in oskrbi z njo;

| 41. | ugotavlja, da Odbor za peticije od leta 1988 vsako leto prejme precejšnje število peticij državljanov EU iz številnih držav članic, ki izražajo zaskrbljenost glede oskrbe z vodo, njene kakovosti in ravnanja z odpadno vodo; opozarja na vrsto negativnih dejavnikov, ki jih vlagatelji peticij obsojajo – na primer odlagališča odpadkov, neučinkovitost organov pri nadzoru nad kakovostjo vode ter nepravilne ali nezakonite kmetijske in industrijske prakse – in ki so odgovorni za slabo kakovost vode ter zato vplivajo na okolje ter na zdravje ljudi in živali; meni, da te peticije dokazujejo pristno zanimanje državljanov za temeljito izvrševanje in nadaljnji razvoj trajnostne zakonodaje EU, povezane z vodo; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da Odbor za peticije od leta 1988 vsako leto prejme precejšnje število peticij državljanov EU iz številnih držav članic, ki izražajo zaskrbljenost glede oskrbe z vodo, njene kakovosti in ravnanja z odpadno vodo; opozarja na vrsto negativnih dejavnikov, ki jih vlagatelji peticij obsojajo – na primer odlagališča odpadkov, neučinkovitost organov pri nadzoru nad kakovostjo vode ter nepravilne ali nezakonite kmetijske in industrijske prakse – in ki so odgovorni za slabo kakovost vode ter zato vplivajo na okolje ter na zdravje ljudi in živali; meni, da te peticije dokazujejo pristno zanimanje državljanov za temeljito izvrševanje in nadaljnji razvoj trajnostne zakonodaje EU, povezane z vodo;

| 42. | odločno poziva Komisijo, naj resno preuči vprašanja in opozorila, ki jih državljani izražajo v teh peticijah, ter se nanje odzove, zlasti, ker je nujno treba rešiti težavo usahnitve vodnih virov zaradi čezmerne rabe in podnebnih sprememb, dokler še je čas za preprečevanje onesnaževanja in neustreznega gospodarjenja; je zaskrbljen zaradi števila postopkov za ugotavljanje kršitev v zvezi s kakovostjo in upravljanjem vode; |
| --- | --- |

42.

odločno poziva Komisijo, naj resno preuči vprašanja in opozorila, ki jih državljani izražajo v teh peticijah, ter se nanje odzove, zlasti, ker je nujno treba rešiti težavo usahnitve vodnih virov zaradi čezmerne rabe in podnebnih sprememb, dokler še je čas za preprečevanje onesnaževanja in neustreznega gospodarjenja; je zaskrbljen zaradi števila postopkov za ugotavljanje kršitev v zvezi s kakovostjo in upravljanjem vode;

| 43. | poziva države članice, naj takoj in kot ključni element izvrševanja okvirne direktive o vodah dokončajo svoje načrte upravljanja povodij in jih primerno izvajajo ob popolnem spoštovanju prednostnih okoljskih meril; opozarja, da se nekatere države članice vse pogosteje soočajo z uničevalnimi poplavami, ki imajo resne posledice za lokalne prebivalce; poudarja, da so načrti upravljanja povodij v okviru okvirne direktive o vodah ter načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti v okviru direktive o poplavah izjemna priložnost za izkoriščanje sinergij med temi instrumenti in so lahko v pomoč pri zagotavljanju zadostnih količin čiste vode ter zmanjšajo tveganje poplav; opozarja tudi, da bi morala imeti vsaka država članica osrednjo spletno stran za zagotavljanje informacij o izvajanju okvirne direktive o vodah, da bi olajšala pregled nad kakovostjo vode in vodnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj takoj in kot ključni element izvrševanja okvirne direktive o vodah dokončajo svoje načrte upravljanja povodij in jih primerno izvajajo ob popolnem spoštovanju prednostnih okoljskih meril; opozarja, da se nekatere države članice vse pogosteje soočajo z uničevalnimi poplavami, ki imajo resne posledice za lokalne prebivalce; poudarja, da so načrti upravljanja povodij v okviru okvirne direktive o vodah ter načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti v okviru direktive o poplavah izjemna priložnost za izkoriščanje sinergij med temi instrumenti in so lahko v pomoč pri zagotavljanju zadostnih količin čiste vode ter zmanjšajo tveganje poplav; opozarja tudi, da bi morala imeti vsaka država članica osrednjo spletno stran za zagotavljanje informacij o izvajanju okvirne direktive o vodah, da bi olajšala pregled nad kakovostjo vode in vodnim gospodarstvom;

Oskrba z vodo na notranjem trgu

| 44. | ugotavlja, da so države v vsej EU, med drugim Španija, Portugalska, Grčija, Irska, Nemčija in Italija, že opazile, da je potencialna ali dejanska izguba javnega lastništva vodnogospodarskih storitev za državljane velik problem; znova opozarja, da izbira načina gospodarjenja z vodo temelji na načelu subsidiarnosti, kot je določeno v členu 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Protokolu (št. 26) o storitvah v splošnem interesu, kjer je poudarjen poseben pomen javnih storitev za socialno in teritorialno kohezijo Unije; znova opozarja, da so podjetja za oskrbo z vodo in komunalne storitve službe v splošnem interesu, katerih glavna naloga je zagotoviti vsem prebivalcem z kakovostno vodo po družbeno sprejemljivih cenah in čim bolj zmanjšati negativne učinke odpadnih voda za okolje; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da so države v vsej EU, med drugim Španija, Portugalska, Grčija, Irska, Nemčija in Italija, že opazile, da je potencialna ali dejanska izguba javnega lastništva vodnogospodarskih storitev za državljane velik problem; znova opozarja, da izbira načina gospodarjenja z vodo temelji na načelu subsidiarnosti, kot je določeno v členu 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Protokolu (št. 26) o storitvah v splošnem interesu, kjer je poudarjen poseben pomen javnih storitev za socialno in teritorialno kohezijo Unije; znova opozarja, da so podjetja za oskrbo z vodo in komunalne storitve službe v splošnem interesu, katerih glavna naloga je zagotoviti vsem prebivalcem z kakovostno vodo po družbeno sprejemljivih cenah in čim bolj zmanjšati negativne učinke odpadnih voda za okolje;

| 45. | poudarja, da se Komisija v skladu z načelom subsidiarnosti ne bi smela opredeliti do odločitev držav članic v zvezi z lastništvom vodnogospodarskih storitev in ne bi smela spodbujati njihove privatizacije niti z zakonodajo niti kako drugače; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da se Komisija v skladu z načelom subsidiarnosti ne bi smela opredeliti do odločitev držav članic v zvezi z lastništvom vodnogospodarskih storitev in ne bi smela spodbujati njihove privatizacije niti z zakonodajo niti kako drugače;

| 46. | znova opozarja, da bi bilo treba v prihodnje brez omejitev zagotavljati možnost, da lokalne oblasti znova prevzamejo nadzor nad oskrbo z vodo in ga ohranijo, če se tako odločijo pristojni javni organi; znova opozarja, da je voda temeljna človekova pravica, ki bi morala biti fizično in cenovno dostopna vsem; poudarja, da imajo države članice dolžnost zagotavljati oskrbo z vodo za vse, ne glede na upravljavca, hkrati pa poskrbeti, da ta zagotavlja neoporečno pitno vodo in boljšo komunalno ureditev; |
| --- | --- |

46.

znova opozarja, da bi bilo treba v prihodnje brez omejitev zagotavljati možnost, da lokalne oblasti znova prevzamejo nadzor nad oskrbo z vodo in ga ohranijo, če se tako odločijo pristojni javni organi; znova opozarja, da je voda temeljna človekova pravica, ki bi morala biti fizično in cenovno dostopna vsem; poudarja, da imajo države članice dolžnost zagotavljati oskrbo z vodo za vse, ne glede na upravljavca, hkrati pa poskrbeti, da ta zagotavlja neoporečno pitno vodo in boljšo komunalno ureditev;

| 47. | poudarja, da je treba oskrbo z vodo in komunalne storitve, kot so proizvodnja, distribucija in čiščenje, zaradi njihove posebne narave nujno izključiti iz trgovinskih sporazumov, o katerih se EU pogaja ali jih pripravlja; poziva Komisijo, naj zagotovi pravno zavezujoče izvzetje za oskrbo z vodo, komunalne storitve in storitve odstranjevanja odpadnih voda z tekočih pogajanj o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe ter sporazumu o trgovini s storitvami; poudarja, da bi morali vsi bodoči trgovinski in naložbeni sporazumi vsebovati klavzulo o dejanskem dostopu do pitne vode za ljudi iz tretjih držav, s katerimi se sporazum sklene, kar je v skladu z dolgotrajno zavezanostjo Unije trajnostnemu razvoju in človekovim pravicam, ter da mora biti dejanski dostop do pitne vode za ljudi iz tretjih držav, s katerimi se sporazum sklene, pogoj za vse bodoče prostotrgovinske sporazume; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba oskrbo z vodo in komunalne storitve, kot so proizvodnja, distribucija in čiščenje, zaradi njihove posebne narave nujno izključiti iz trgovinskih sporazumov, o katerih se EU pogaja ali jih pripravlja; poziva Komisijo, naj zagotovi pravno zavezujoče izvzetje za oskrbo z vodo, komunalne storitve in storitve odstranjevanja odpadnih voda z tekočih pogajanj o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe ter sporazumu o trgovini s storitvami; poudarja, da bi morali vsi bodoči trgovinski in naložbeni sporazumi vsebovati klavzulo o dejanskem dostopu do pitne vode za ljudi iz tretjih držav, s katerimi se sporazum sklene, kar je v skladu z dolgotrajno zavezanostjo Unije trajnostnemu razvoju in človekovim pravicam, ter da mora biti dejanski dostop do pitne vode za ljudi iz tretjih držav, s katerimi se sporazum sklene, pogoj za vse bodoče prostotrgovinske sporazume;

| 48. | opozarja na znatno število peticij, ki nasprotujejo vključitvi osnovnih javnih storitev, kot so oskrba z vodo in sanitarne storitve, v pogajanja o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe; poziva Komisijo, naj poveča odgovornost dobaviteljev vode; |
| --- | --- |

48.

opozarja na znatno število peticij, ki nasprotujejo vključitvi osnovnih javnih storitev, kot so oskrba z vodo in sanitarne storitve, v pogajanja o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe; poziva Komisijo, naj poveča odgovornost dobaviteljev vode;

| 49. | poziva Komisijo, naj deluje kot posrednik pri spodbujanju sodelovanja med vodnogospodarskimi upravljavci prek izmenjave najboljše prakse z regulativo in drugim ter pobud, vzajemnega učenja in skupnih izkušenj ter s podporo prostovoljne primerjalne analize; pozdravlja poziv v sporočilu Komisije, da je treba povečati preglednost v vodnem sektorju, ter priznava dosedanja prizadevanja, pri čemer ugotavlja, da bi morale biti vse primerjalne analize prostovoljne, saj so po Evropi velike razlike v oskrbi z vodo ter v regionalnih in lokalnih posebnostih; ugotavlja tudi, da nobena taka primerjava, ki vključuje zgolj finančne kazalnike, ne bi smela biti enakovredna merilom preglednosti, ter da bi bilo treba na razumljiv način za državljane in regulativne organe vključiti druga merila, ki so pomembna za državljane, kot je kakovost vode, ukrepi za zmanjšanje težav z dostopnostjo, informacije o deležu prebivalstva, ki ima dostop do ustrezne oskrbe z vodo, in ravni javne udeležbe pri vodnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj deluje kot posrednik pri spodbujanju sodelovanja med vodnogospodarskimi upravljavci prek izmenjave najboljše prakse z regulativo in drugim ter pobud, vzajemnega učenja in skupnih izkušenj ter s podporo prostovoljne primerjalne analize; pozdravlja poziv v sporočilu Komisije, da je treba povečati preglednost v vodnem sektorju, ter priznava dosedanja prizadevanja, pri čemer ugotavlja, da bi morale biti vse primerjalne analize prostovoljne, saj so po Evropi velike razlike v oskrbi z vodo ter v regionalnih in lokalnih posebnostih; ugotavlja tudi, da nobena taka primerjava, ki vključuje zgolj finančne kazalnike, ne bi smela biti enakovredna merilom preglednosti, ter da bi bilo treba na razumljiv način za državljane in regulativne organe vključiti druga merila, ki so pomembna za državljane, kot je kakovost vode, ukrepi za zmanjšanje težav z dostopnostjo, informacije o deležu prebivalstva, ki ima dostop do ustrezne oskrbe z vodo, in ravni javne udeležbe pri vodnem gospodarstvu;

| 50. | poudarja pomen nacionalnih regulativnih organov pri zagotavljanju pravične in odprte konkurence med ponudniki storitev, spodbujanju hitrejšega izvajanja inovativnih rešitev in tehničnega napredka, podpiranju učinkovitosti in kakovosti oskrbe z vodo ter zagotavljanju varstva interesov potrošnikov; poziva Komisijo, naj podpira pobude za regulativno sodelovanje v EU, da se pospešijo primerjalne analize, vzajemno učenje in izmenjava najboljše regulativne prakse; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen nacionalnih regulativnih organov pri zagotavljanju pravične in odprte konkurence med ponudniki storitev, spodbujanju hitrejšega izvajanja inovativnih rešitev in tehničnega napredka, podpiranju učinkovitosti in kakovosti oskrbe z vodo ter zagotavljanju varstva interesov potrošnikov; poziva Komisijo, naj podpira pobude za regulativno sodelovanje v EU, da se pospešijo primerjalne analize, vzajemno učenje in izmenjava najboljše regulativne prakse;

| 51. | meni, da je treba evropske projekte in programe v zvezi z vodo in komunalno ureditvijo oceniti z vidika človekovih pravic, da bi razvili ustrezne politike, smernice in prakso; poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem primerjalnih analiz (za kakovost vode, cenovno dostopnost, trajnost, pokritost itd.), da bi izboljšali kakovost oskrbe z vodo in komunalnih storitev v vsej EU, s čimer bi tudi opolnomočili državljane; |
| --- | --- |

51.

meni, da je treba evropske projekte in programe v zvezi z vodo in komunalno ureditvijo oceniti z vidika človekovih pravic, da bi razvili ustrezne politike, smernice in prakso; poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem primerjalnih analiz (za kakovost vode, cenovno dostopnost, trajnost, pokritost itd.), da bi izboljšali kakovost oskrbe z vodo in komunalnih storitev v vsej EU, s čimer bi tudi opolnomočili državljane;

| 52. | opozarja, da za vodna dovoljenja za vodo in komunalne storitve veljajo načela iz Pogodbe in jih je torej treba izdajati v skladu z načeli preglednosti, enake obravnave in nediskriminacije; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da za vodna dovoljenja za vodo in komunalne storitve veljajo načela iz Pogodbe in jih je torej treba izdajati v skladu z načeli preglednosti, enake obravnave in nediskriminacije;

| 53. | poudarja, da morajo biti proizvodnja, distribucija in čiščenje vode ter komunalne storitve še naprej izvzeti iz direktive o koncesijah, tudi ob njenih morebitnih revizijah v prihodnosti; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da morajo biti proizvodnja, distribucija in čiščenje vode ter komunalne storitve še naprej izvzeti iz direktive o koncesijah, tudi ob njenih morebitnih revizijah v prihodnosti;

| 54. | želi spomniti, da je Direktiva 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu v številnih pogledih naletela na močno nasprotovanje civilne družbe, tudi v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega interesa, kot so oskrba z vodo, zagotavljanje vode in upravljanje odpadnih voda; |
| --- | --- |

54.

želi spomniti, da je Direktiva 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu v številnih pogledih naletela na močno nasprotovanje civilne družbe, tudi v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega interesa, kot so oskrba z vodo, zagotavljanje vode in upravljanje odpadnih voda;

| 55. | poudarja pomen javno-javnih in javno-zasebnih partnerstev pri izmenjavi najboljše prakse na podlagi neprofitnega sodelovanja med vodnogospodarskimi upravljavci, in pozdravlja, da je Komisija v svojem sporočilu prvič priznala, da so javno-javna partnerstva pomembna; |
| --- | --- |

55.

poudarja pomen javno-javnih in javno-zasebnih partnerstev pri izmenjavi najboljše prakse na podlagi neprofitnega sodelovanja med vodnogospodarskimi upravljavci, in pozdravlja, da je Komisija v svojem sporočilu prvič priznala, da so javno-javna partnerstva pomembna;

| 56. | odobrava uspešna prizadevanja nekaterih lokalnih uprav, da bi povečale javno udeležbo pri izboljševanju oskrbe z vodo in varstvu vodnih virov, in želi spomniti, da imajo lokalne ustanove pomembno vlogo v procesih odločanja o vodnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

56.

odobrava uspešna prizadevanja nekaterih lokalnih uprav, da bi povečale javno udeležbo pri izboljševanju oskrbe z vodo in varstvu vodnih virov, in želi spomniti, da imajo lokalne ustanove pomembno vlogo v procesih odločanja o vodnem gospodarstvu;

| 57. | poziva Odbor regij, naj se dejavneje vključi v to evropsko državljansko pobudo, da bi regionalne organe spodbudil k večji vključenosti v to vprašanje; |
| --- | --- |

57.

poziva Odbor regij, naj se dejavneje vključi v to evropsko državljansko pobudo, da bi regionalne organe spodbudil k večji vključenosti v to vprašanje;

| 58. | opozarja na obveznost zagotavljanja dostopa do pravnega varstva in informacij o okoljskih zadevah ter udeležbe javnosti pri odločanju, kakor določa Aarhuška konvencija; zato poziva Komisijo, države članice ter njihove regionalne in lokalne oblasti, naj spoštujejo načela in pravice, zapisane v tej konvenciji; opozarja, da je pomembno, da se državljani zavedajo svojih pravic, saj je to temelj za doseganje karseda široke udeležbe v postopku odločanja; zato poziva Komisijo, naj proaktivno oblikuje kampanjo za obveščanje državljanov EU o dosežkih Aarhuške konvencije na področju preglednosti ter učinkovitih orodjih, ki so državljanom že na voljo, ter izpolni določbe v zvezi z institucijami EU; poziva Komisijo, naj oblikuje merila za preglednost, odgovornost in udeležbo kot sredstvo za izboljšanje delovanja, trajnosti in stroškovne učinkovitosti oskrbe z vodo; |
| --- | --- |

58.

opozarja na obveznost zagotavljanja dostopa do pravnega varstva in informacij o okoljskih zadevah ter udeležbe javnosti pri odločanju, kakor določa Aarhuška konvencija; zato poziva Komisijo, države članice ter njihove regionalne in lokalne oblasti, naj spoštujejo načela in pravice, zapisane v tej konvenciji; opozarja, da je pomembno, da se državljani zavedajo svojih pravic, saj je to temelj za doseganje karseda široke udeležbe v postopku odločanja; zato poziva Komisijo, naj proaktivno oblikuje kampanjo za obveščanje državljanov EU o dosežkih Aarhuške konvencije na področju preglednosti ter učinkovitih orodjih, ki so državljanom že na voljo, ter izpolni določbe v zvezi z institucijami EU; poziva Komisijo, naj oblikuje merila za preglednost, odgovornost in udeležbo kot sredstvo za izboljšanje delovanja, trajnosti in stroškovne učinkovitosti oskrbe z vodo;

| 59. | poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj si prizadevajo za resničen socialni sporazum o vodi, katerega namen bo zagotavljati razpoložljivost, stabilnost in varno gospodarjenje z viri, ter naj zlasti sprejmejo ukrepe, na primer vzpostavijo solidarnostne sklade za vodo in druge mehanizme za socialno ukrepanje v podporo ljudem, ki si ne morejo privoščiti dostopa do vode in komunalnih storitev, da bi zadostile zahtevam po varni oskrbi in ne bi ogrozile človekove pravice do vode; spodbuja vse države članice, naj vzpostavijo mehanizme za socialno ukrepanje, kot so tisti, ki že obstajajo v nekaterih državah EU in zagotavljajo nudenje pitne vode državljanom v resničnih težavah; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj si prizadevajo za resničen socialni sporazum o vodi, katerega namen bo zagotavljati razpoložljivost, stabilnost in varno gospodarjenje z viri, ter naj zlasti sprejmejo ukrepe, na primer vzpostavijo solidarnostne sklade za vodo in druge mehanizme za socialno ukrepanje v podporo ljudem, ki si ne morejo privoščiti dostopa do vode in komunalnih storitev, da bi zadostile zahtevam po varni oskrbi in ne bi ogrozile človekove pravice do vode; spodbuja vse države članice, naj vzpostavijo mehanizme za socialno ukrepanje, kot so tisti, ki že obstajajo v nekaterih državah EU in zagotavljajo nudenje pitne vode državljanom v resničnih težavah;

| 60. | poziva Evropsko komisijo, naj organizira izmenjavo izkušenj med državami članicami o socialnem vidiku vodne politike; |
| --- | --- |

60.

poziva Evropsko komisijo, naj organizira izmenjavo izkušenj med državami članicami o socialnem vidiku vodne politike;

| 61. | obsoja dejstvo, da se na prikrajšane in ranljive skupnosti v nekaterih državah članicah pritiska z odrekanjem vode in komunalnih storitev; ponavlja, da so oblasti v nekaterih državah članicah zaprle javne vodnjake, kar je najbolj ranljivim skupinam otežilo dostop do vode; |
| --- | --- |

61.

obsoja dejstvo, da se na prikrajšane in ranljive skupnosti v nekaterih državah članicah pritiska z odrekanjem vode in komunalnih storitev; ponavlja, da so oblasti v nekaterih državah članicah zaprle javne vodnjake, kar je najbolj ranljivim skupinam otežilo dostop do vode;

| 62. | ugotavlja, da bi morale države članice nameniti posebno pozornost potrebam ranljivih skupin v družbi ter zagotavljati dostopnost kakovostne vode tudi tistim, ki so v stiski; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da bi morale države članice nameniti posebno pozornost potrebam ranljivih skupin v družbi ter zagotavljati dostopnost kakovostne vode tudi tistim, ki so v stiski;

| 63. | poziva vse države članice, naj imenujejo varuha pravic na področju oskrbe z vodo, da bi tako zagotovile, da bo neodvisni organ obravnaval vprašanja, povezana z vodo, kot so na primer pritožbe na kakovost in dostopnost vode ter predlogi zanju; |
| --- | --- |

63.

poziva vse države članice, naj imenujejo varuha pravic na področju oskrbe z vodo, da bi tako zagotovile, da bo neodvisni organ obravnaval vprašanja, povezana z vodo, kot so na primer pritožbe na kakovost in dostopnost vode ter predlogi zanju;

| 64. | spodbuja vodnogospodarska podjetja, naj gospodarske prihodke iz cikla vodnega gospodarstva ponovno vložijo v vzdrževanje in izboljševanje oskrbe z vodo ter varstvo vodnih virov; opozarja, da načelo kritja stroškov oskrbe z vodo vključuje okoljske stroške in stroške virov, hkrati pa upošteva načela poštenosti in preglednosti ter človekovo pravico do vode in obveznosti držav članic, da obveznosti kritja stroškov čim bolje izvajajo, če to ne ogroža namenov in doseganja ciljev okvirne direktive o vodi; priporoča prekinitev prakse, da se ekonomska sredstva iz vodnega sektorja preusmerjajo v financiranje drugih politik, tako tudi da račun za vodo vključuje koncesijske dajatve, ki niso bile namenjene za vodno infrastrukturo; opozarja na zaskrbljujoče stanje infrastrukture v nekaterih državah članicah, kjer se voda izgublja zaradi puščanja iz neprimernega in starega vodovodnega omrežja, in poziva države članice, naj okrepijo naložbe v izboljšanje infrastrukture in druge storitve na področju oskrbe z vodo, saj gre za pogoj za zagotavljanje človekove pravice do vode v prihodnosti; |
| --- | --- |

64.

spodbuja vodnogospodarska podjetja, naj gospodarske prihodke iz cikla vodnega gospodarstva ponovno vložijo v vzdrževanje in izboljševanje oskrbe z vodo ter varstvo vodnih virov; opozarja, da načelo kritja stroškov oskrbe z vodo vključuje okoljske stroške in stroške virov, hkrati pa upošteva načela poštenosti in preglednosti ter človekovo pravico do vode in obveznosti držav članic, da obveznosti kritja stroškov čim bolje izvajajo, če to ne ogroža namenov in doseganja ciljev okvirne direktive o vodi; priporoča prekinitev prakse, da se ekonomska sredstva iz vodnega sektorja preusmerjajo v financiranje drugih politik, tako tudi da račun za vodo vključuje koncesijske dajatve, ki niso bile namenjene za vodno infrastrukturo; opozarja na zaskrbljujoče stanje infrastrukture v nekaterih državah članicah, kjer se voda izgublja zaradi puščanja iz neprimernega in starega vodovodnega omrežja, in poziva države članice, naj okrepijo naložbe v izboljšanje infrastrukture in druge storitve na področju oskrbe z vodo, saj gre za pogoj za zagotavljanje človekove pravice do vode v prihodnosti;

| 65. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pristojni organi državljanom zagotavljali vse informacije o kakovosti vode in gospodarjenju z njo v lahko dostopni in razumljivi obliki in s katero bi zagotovili, da bodo državljani v celoti in pravočasno obveščeni in vključeni v posvetovanje o vseh projektih na področju vodnega gospodarstva; ugotavlja tudi, da je bilo v javni razpravi, ki jo je začela Komisija, 80 % udeležencev mnenja, da je bistveno izboljšati preglednost spremljanja stanja kakovosti vode; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pristojni organi državljanom zagotavljali vse informacije o kakovosti vode in gospodarjenju z njo v lahko dostopni in razumljivi obliki in s katero bi zagotovili, da bodo državljani v celoti in pravočasno obveščeni in vključeni v posvetovanje o vseh projektih na področju vodnega gospodarstva; ugotavlja tudi, da je bilo v javni razpravi, ki jo je začela Komisija, 80 % udeležencev mnenja, da je bistveno izboljšati preglednost spremljanja stanja kakovosti vode;

| 66. | poziva Komisijo, naj previdno spremlja neposredno in posredno uporabo sredstev EU za projekte na področju vodnega gospodarstva ter zagotovi, da se tovrstna sredstva uporabljajo le za projekte, za katere so bila namenjena, ob tem pa upošteva, da je dostop do vode ključen za zmanjševanje razlik med državljani EU in krepitev gospodarske, socialne in teritorialne kohezije v EU; poziva Računsko sodišče, naj v zvezi s tem preveri, ali so merila o učinkovitosti in trajnostnosti zadovoljivo izpolnjena; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj previdno spremlja neposredno in posredno uporabo sredstev EU za projekte na področju vodnega gospodarstva ter zagotovi, da se tovrstna sredstva uporabljajo le za projekte, za katere so bila namenjena, ob tem pa upošteva, da je dostop do vode ključen za zmanjševanje razlik med državljani EU in krepitev gospodarske, socialne in teritorialne kohezije v EU; poziva Računsko sodišče, naj v zvezi s tem preveri, ali so merila o učinkovitosti in trajnostnosti zadovoljivo izpolnjena;

| 67. | poziva Komisijo, naj upošteva trenutno pomanjkanje naložb v uravnoteženo vodno gospodarstvo in tudi, da je voda skupna dobrina vseh državljanov EU; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj upošteva trenutno pomanjkanje naložb v uravnoteženo vodno gospodarstvo in tudi, da je voda skupna dobrina vseh državljanov EU;

| 68. | zato poziva k večji preglednosti vodnogospodarskih upravljavcev, zlasti z razvojem kodeksa zasebnega in javnega upravljanja za vodnogospodarska podjetja v EU; meni, da bi moral ta kodeks temeljiti na načelu učinkovitosti in biti vedno podrejen določbam o okolju, gospodarstvu, infrastrukturi in javnem sodelovanju iz okvirne direktive o vodah; poziva tudi k vzpostavitvi položaja nacionalnega regulatorja; |
| --- | --- |

68.

zato poziva k večji preglednosti vodnogospodarskih upravljavcev, zlasti z razvojem kodeksa zasebnega in javnega upravljanja za vodnogospodarska podjetja v EU; meni, da bi moral ta kodeks temeljiti na načelu učinkovitosti in biti vedno podrejen določbam o okolju, gospodarstvu, infrastrukturi in javnem sodelovanju iz okvirne direktive o vodah; poziva tudi k vzpostavitvi položaja nacionalnega regulatorja;

| 69. | poziva Komisijo, naj spoštuje načelo subsidiarnosti in pristojnosti na področju vode tako glede različnih ravni upravljanja kot glede lokalnih vodnih združenj, ki upravljajo oskrbo z vodo (viri in njihovo vzdrževanje); |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj spoštuje načelo subsidiarnosti in pristojnosti na področju vode tako glede različnih ravni upravljanja kot glede lokalnih vodnih združenj, ki upravljajo oskrbo z vodo (viri in njihovo vzdrževanje);

| 70. | obžaluje, da se v državah članicah direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode še vedno ne izvaja v celoti; poziva, naj se finančni viri Unije prednostno namenijo za območja, kjer se ne spoštuje okoljska zakonodaja EU, tudi glede čiščenja odpadne vode; opaža, da se zakonodaja bolj upošteva tam, kjer se stroški krijejo in se uporablja načelo odgovornosti povzročitelja, in poziva Komisijo, naj pregleda ustreznost sedanjih instrumentov za zagotavljanje visoke ravni varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti; |
| --- | --- |

70.

obžaluje, da se v državah članicah direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode še vedno ne izvaja v celoti; poziva, naj se finančni viri Unije prednostno namenijo za območja, kjer se ne spoštuje okoljska zakonodaja EU, tudi glede čiščenja odpadne vode; opaža, da se zakonodaja bolj upošteva tam, kjer se stroški krijejo in se uporablja načelo odgovornosti povzročitelja, in poziva Komisijo, naj pregleda ustreznost sedanjih instrumentov za zagotavljanje visoke ravni varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti;

| 71. | poudarja, da ima sektor storitev v primeru vode ogromen potencial za ustvarjanje delovnih mest z vključevanjem okoljskih vidikov in za spodbujanje inovacij s prenosom tehnologije med sektorji ter prek raziskav, razvoja in inovacij, ki se nanašajo na celoten vodni ciklus; zato poziva, naj se posebna pozornost nameni krepitvi trajnostne uporabe vode kot obnovljivega vira energije; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da ima sektor storitev v primeru vode ogromen potencial za ustvarjanje delovnih mest z vključevanjem okoljskih vidikov in za spodbujanje inovacij s prenosom tehnologije med sektorji ter prek raziskav, razvoja in inovacij, ki se nanašajo na celoten vodni ciklus; zato poziva, naj se posebna pozornost nameni krepitvi trajnostne uporabe vode kot obnovljivega vira energije;

| 72. | spodbuja Komisijo, naj pripravi evropski zakonodajni okvir za ponovno uporabo obdelane odpadne vode, zlasti da bi zaščitili občutljive dejavnosti in območja; poziva jo tudi, naj spodbuja izmenjavo izkušenj med agencijami za zdravje različnih držav članic; |
| --- | --- |

72.

spodbuja Komisijo, naj pripravi evropski zakonodajni okvir za ponovno uporabo obdelane odpadne vode, zlasti da bi zaščitili občutljive dejavnosti in območja; poziva jo tudi, naj spodbuja izmenjavo izkušenj med agencijami za zdravje različnih držav članic;

| 73. | poziva Komisijo, naj ob morebitni reviziji okvirne direktive o vodah zagotovi, da bo količinsko ocenjevanje težav z dostopnostjo vode obvezen del poročanja držav članic, kar zadeva izvajanje okvirne direktive o vodah; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj ob morebitni reviziji okvirne direktive o vodah zagotovi, da bo količinsko ocenjevanje težav z dostopnostjo vode obvezen del poročanja držav članic, kar zadeva izvajanje okvirne direktive o vodah;

| 74. | prosi Komisijo, naj preuči možnost, da bi Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) spremljala morebitne težave z dostopnostjo vode v 28 državah članicah in poročala o njih; |
| --- | --- |

74.

prosi Komisijo, naj preuči možnost, da bi Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) spremljala morebitne težave z dostopnostjo vode v 28 državah članicah in poročala o njih;

| 75. | poudarja, da bo smotrno vodno gospodarstvo še več desetletij prednostna naloga, tako ekološko kot okoljsko, saj ustreza energetskim in kmetijskim zahtevam ter izpolnjuje ekonomske in socialne potrebe. |
| --- | --- |

75.

poudarja, da bo smotrno vodno gospodarstvo še več desetletij prednostna naloga, tako ekološko kot okoljsko, saj ustreza energetskim in kmetijskim zahtevam ter izpolnjuje ekonomske in socialne potrebe.

Internalizacija stroškov onesnaževanja

| 76. | opozarja, da državljani EU z računi za vodo nosijo stroške prečiščevanja in čiščenja komunalne vode, ter poudarja, da so politike za učinkovito uskladitev in združitev ciljev glede varstva vodnih virov s stroškovnimi prihranki, kot so pristopi „nadzora pri viru“ bolj učinkoviti in imajo finančne prednosti; opozarja, da je po poročilu Evropske agencije za okolje iz leta 2015 o stanju okolja več kot 40 % rek in obalnih voda zaradi kmetijstva širše onesnaženih, medtem ko jih je od 20 do 25 % onesnaženih zaradi točkovnih virov, kot so industrijske strukture, kanalizacija in omrežja za ravnanje z odpadno vodo; poudarja pomen učinkovitega izvajanja okvirne direktive o vodah in direktive o pitni vodi, boljše uskladitve njunega izvajanja, večje skladnosti pri pripravi zakonodaje in bolj proaktivnih ukrepov za ohranitev vodnih virov ter bistveno bolj učinkovite rabe vode na vseh področjih (industriji, gospodinjstvu, kmetijstvu, vodovodnem omrežju); opozarja, da je tudi skrb za trajnostno zaščito naravnih območij, kot so sladkovodni ekosistemi, ključna za razvoj in odločilna pri zagotavljanju zalog pitne vode, hkrati pa zmanjšuje stroške za državljane in upravljavce; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da državljani EU z računi za vodo nosijo stroške prečiščevanja in čiščenja komunalne vode, ter poudarja, da so politike za učinkovito uskladitev in združitev ciljev glede varstva vodnih virov s stroškovnimi prihranki, kot so pristopi „nadzora pri viru“ bolj učinkoviti in imajo finančne prednosti; opozarja, da je po poročilu Evropske agencije za okolje iz leta 2015 o stanju okolja več kot 40 % rek in obalnih voda zaradi kmetijstva širše onesnaženih, medtem ko jih je od 20 do 25 % onesnaženih zaradi točkovnih virov, kot so industrijske strukture, kanalizacija in omrežja za ravnanje z odpadno vodo; poudarja pomen učinkovitega izvajanja okvirne direktive o vodah in direktive o pitni vodi, boljše uskladitve njunega izvajanja, večje skladnosti pri pripravi zakonodaje in bolj proaktivnih ukrepov za ohranitev vodnih virov ter bistveno bolj učinkovite rabe vode na vseh področjih (industriji, gospodinjstvu, kmetijstvu, vodovodnem omrežju); opozarja, da je tudi skrb za trajnostno zaščito naravnih območij, kot so sladkovodni ekosistemi, ključna za razvoj in odločilna pri zagotavljanju zalog pitne vode, hkrati pa zmanjšuje stroške za državljane in upravljavce;

Zunanja in razvojna politika EU v vodnem sektorju

| 77. | poudarja, da bi morali v razvojnih politikah EU popolnoma zajeti univerzalni dostop do vode in komunalnih storitev s spodbujanjem javno-javnih in javno-zasebnih partnerstev po načelu solidarnosti med vodnogospodarskimi upravitelji in delavci v različnih državah, poleg tega pa bi morali uporabiti vrsto instrumentov javno-javnih partnerstev za spodbujanje najboljše prakse z izmenjavo znanja, pa tudi programov razvoja in sodelovanja; ponovno poudarja, da bi morale razvojne politike držav članic priznavati, da ima dostop do neoporečne pitne vode in komunalnih storitev razsežnost človekove pravice, ter da pristop, ki temelji na pravicah, potrebuje podporo za zakonodajne okvire, financiranje in krepitev glasu civilne družbe, da bi se te pravice lahko uresničevale v praksi; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da bi morali v razvojnih politikah EU popolnoma zajeti univerzalni dostop do vode in komunalnih storitev s spodbujanjem javno-javnih in javno-zasebnih partnerstev po načelu solidarnosti med vodnogospodarskimi upravitelji in delavci v različnih državah, poleg tega pa bi morali uporabiti vrsto instrumentov javno-javnih partnerstev za spodbujanje najboljše prakse z izmenjavo znanja, pa tudi programov razvoja in sodelovanja; ponovno poudarja, da bi morale razvojne politike držav članic priznavati, da ima dostop do neoporečne pitne vode in komunalnih storitev razsežnost človekove pravice, ter da pristop, ki temelji na pravicah, potrebuje podporo za zakonodajne okvire, financiranje in krepitev glasu civilne družbe, da bi se te pravice lahko uresničevale v praksi;

| 78. | ponovno potrjuje, da je dostop do pitne vode v zadostni količini in ustrezne kakovosti osnovna človekova pravica, in meni, da so nacionalne vlade to obveznost dolžne izvajati; |
| --- | --- |

78.

ponovno potrjuje, da je dostop do pitne vode v zadostni količini in ustrezne kakovosti osnovna človekova pravica, in meni, da so nacionalne vlade to obveznost dolžne izvajati;

| 79. | v skladu z veljavno zakonodajo EU in njenimi zahtevami poudarja pomen rednega ocenjevanja kakovosti, neoporečnosti in varnosti vode, pa tudi vodnih virov znotraj EU in zunaj njenih meja; |
| --- | --- |

79.

v skladu z veljavno zakonodajo EU in njenimi zahtevami poudarja pomen rednega ocenjevanja kakovosti, neoporečnosti in varnosti vode, pa tudi vodnih virov znotraj EU in zunaj njenih meja;

| 80. | poudarja, da je treba pri dodeljevanju sredstev in načrtovanju dejavnosti prednostno obravnavati pomoč za neoporečno pitno vodo in izboljšanje komunalne ureditve; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno finančno podporo za ukrepe krepitve zmogljivosti na področju oskrbe z vodo, pri tem pa naj se opira na obstoječe mednarodne platforme in pobude ter sodeluje z njimi; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da je treba pri dodeljevanju sredstev in načrtovanju dejavnosti prednostno obravnavati pomoč za neoporečno pitno vodo in izboljšanje komunalne ureditve; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno finančno podporo za ukrepe krepitve zmogljivosti na področju oskrbe z vodo, pri tem pa naj se opira na obstoječe mednarodne platforme in pobude ter sodeluje z njimi;

| 81. | vztraja, da mora biti sektor vode, komunalne ureditve in higiene pri uradni razvojni pomoči in v nacionalnih proračunih ena glavnih prednostnih nalog v državah v razvoju; opozarja, da je vodno gospodarstvo kolektivna odgovornost; se zavzema za odprtost za različne oblike pomoči, vendar tudi dosledno upoštevanje načel razvojne učinkovitosti, usklajenost politik za razvoj ter močan poudarek na izkoreninjenju revščine in čim večjem razvojnem učinku; v tem smislu podpira vključevanje lokalnih skupnosti v izvedbo projektov v državah v razvoju ter načelo lastništva skupnosti; |
| --- | --- |

81.

vztraja, da mora biti sektor vode, komunalne ureditve in higiene pri uradni razvojni pomoči in v nacionalnih proračunih ena glavnih prednostnih nalog v državah v razvoju; opozarja, da je vodno gospodarstvo kolektivna odgovornost; se zavzema za odprtost za različne oblike pomoči, vendar tudi dosledno upoštevanje načel razvojne učinkovitosti, usklajenost politik za razvoj ter močan poudarek na izkoreninjenju revščine in čim večjem razvojnem učinku; v tem smislu podpira vključevanje lokalnih skupnosti v izvedbo projektov v državah v razvoju ter načelo lastništva skupnosti;

| 82. | poudarja, da, kljub napredku na področju razvojnega cilja tisočletja o neoporečni pitni vodi, 748 milijonov ljudi po vsem svetu nima dostopa do boljše oskrbe z vodo in vsaj 1,8 milijarde ljudi še vedno pije s fekalijami onesnaženo vodo, cilj dostopa do sanitarne oskrbe pa še zdaleč ni dosežen; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da, kljub napredku na področju razvojnega cilja tisočletja o neoporečni pitni vodi, 748 milijonov ljudi po vsem svetu nima dostopa do boljše oskrbe z vodo in vsaj 1,8 milijarde ljudi še vedno pije s fekalijami onesnaženo vodo, cilj dostopa do sanitarne oskrbe pa še zdaleč ni dosežen;

| 83. | opozarja, da je zagotavljanje trajnostnega upravljanja podtalnice nujno za zmanjšanje revščine in skupno blaginjo, saj lahko podtalnica zagotavlja izboljšan vir pitne vode za milijone revnih mestnih in podeželskih prebivalcev; |
| --- | --- |

83.

opozarja, da je zagotavljanje trajnostnega upravljanja podtalnice nujno za zmanjšanje revščine in skupno blaginjo, saj lahko podtalnica zagotavlja izboljšan vir pitne vode za milijone revnih mestnih in podeželskih prebivalcev;

| 84. | poziva Komisijo, naj vodo skupaj s trajnostnim kmetijstvom vključi v agendo za spremembe; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj vodo skupaj s trajnostnim kmetijstvom vključi v agendo za spremembe;

| 85. | meni, da mora biti voda v središču priprav na dva osrednja mednarodna dogodka v letu 2015, agendo za obdobje po letu 2015 in konferenco pogodbenic Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja COP21; pri tem močno podpira upoštevanje ambicioznih in daljnosežnih ciljev za vodo in komunalno ureditev, kot je cilj trajnostnega razvoja št. 6 o tem, da se do leta 2030 zagotovijo razpoložljivost in trajnostno gospodarjenje z vodo in komunalna ureditev za vse, ki bo sprejet septembra 2015; ponovno poudarja, da bo odprava revščine s procesom za obdobje po letu 2015 mogoča le, če se vsem ljudem povsod po svetu zagotovi dostop do čiste vode, osnovne komunalne ureditve in higiene; poudarja, da je za uresničitev vseh ciljev trajnostnega razvoja treba zagotoviti veliko več financiranja za razvoj, kot je na voljo sedaj, iz razvitih držav in držav v razvoju; poziva k vzpostavitvi globalnega mehanizma za spremljanje napredka pri zagotavljanju univerzalnega dostopa do neoporečne pitne vode, trajnostni uporabi in razvoju vodnih virov ter krepitvi pravičnega, participativnega in odgovornega gospodarjenja z vodo v vseh državah; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se pomoč učinkovito uporablja in da je glede na razvojno agendo za čas po letu 2015 bolj usmerjena v sektor vode, komunalne ureditve in higiene; |
| --- | --- |

85.

meni, da mora biti voda v središču priprav na dva osrednja mednarodna dogodka v letu 2015, agendo za obdobje po letu 2015 in konferenco pogodbenic Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja COP21; pri tem močno podpira upoštevanje ambicioznih in daljnosežnih ciljev za vodo in komunalno ureditev, kot je cilj trajnostnega razvoja št. 6 o tem, da se do leta 2030 zagotovijo razpoložljivost in trajnostno gospodarjenje z vodo in komunalna ureditev za vse, ki bo sprejet septembra 2015; ponovno poudarja, da bo odprava revščine s procesom za obdobje po letu 2015 mogoča le, če se vsem ljudem povsod po svetu zagotovi dostop do čiste vode, osnovne komunalne ureditve in higiene; poudarja, da je za uresničitev vseh ciljev trajnostnega razvoja treba zagotoviti veliko več financiranja za razvoj, kot je na voljo sedaj, iz razvitih držav in držav v razvoju; poziva k vzpostavitvi globalnega mehanizma za spremljanje napredka pri zagotavljanju univerzalnega dostopa do neoporečne pitne vode, trajnostni uporabi in razvoju vodnih virov ter krepitvi pravičnega, participativnega in odgovornega gospodarjenja z vodo v vseh državah; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se pomoč učinkovito uporablja in da je glede na razvojno agendo za čas po letu 2015 bolj usmerjena v sektor vode, komunalne ureditve in higiene;

| 86. | poudarja, da je tveganje pomanjkanja vode vedno večje zaradi podnebnih sprememb; poziva Komisijo in države članice, naj na dnevni red konference ZN o spremembi podnebja (COP21) vključijo strateško gospodarjenje z vodnimi viri in dolgoročne načrte prilagajanja, da bi se v prihodnji globalni sporazum o podnebju vključil pristop do vode, na katerega ne bodo vplivale podnebne spremembe; poudarja, da je za razvoj in zmanjšanje revščine bistvena vodna infrastruktura, na katero ne vplivajo podnebne spremembe; poudarja, da se utegne brez nenehnih prizadevanj za blažitev posledic podnebnih sprememb in boljšega gospodarjenja z vodnimi viri ogroziti napredek pri doseganju ciljev zmanjšanja revščine, razvojnih ciljev tisočletja in trajnostnem razvoju v vseh gospodarskih, družbenih in okoljskih razsežnostih; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je tveganje pomanjkanja vode vedno večje zaradi podnebnih sprememb; poziva Komisijo in države članice, naj na dnevni red konference ZN o spremembi podnebja (COP21) vključijo strateško gospodarjenje z vodnimi viri in dolgoročne načrte prilagajanja, da bi se v prihodnji globalni sporazum o podnebju vključil pristop do vode, na katerega ne bodo vplivale podnebne spremembe; poudarja, da je za razvoj in zmanjšanje revščine bistvena vodna infrastruktura, na katero ne vplivajo podnebne spremembe; poudarja, da se utegne brez nenehnih prizadevanj za blažitev posledic podnebnih sprememb in boljšega gospodarjenja z vodnimi viri ogroziti napredek pri doseganju ciljev zmanjšanja revščine, razvojnih ciljev tisočletja in trajnostnem razvoju v vseh gospodarskih, družbenih in okoljskih razsežnostih;

| 87. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pomanjkanje dostopa do vode in komunalnih storitev v državah v razvoju lahko nesorazmerno vpliva na dekleta in ženske, zlasti v šoloobvezni starosti, saj je bila ugotovljena povezava med odsotnostjo v šoli in stopnjami opuščanja šolanja ter pomanjkanjem čiste, varne in dostopne komunalne ureditve; |
| --- | --- |

87.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pomanjkanje dostopa do vode in komunalnih storitev v državah v razvoju lahko nesorazmerno vpliva na dekleta in ženske, zlasti v šoloobvezni starosti, saj je bila ugotovljena povezava med odsotnostjo v šoli in stopnjami opuščanja šolanja ter pomanjkanjem čiste, varne in dostopne komunalne ureditve;

| 88. | poziva, naj bo dodeljevanje sredstev Unije in držav članic za neoporečno pitno vodo in sanitarne storitve takšno, da bo odražalo priporočila posebnega poročevalca ZN za človekovo pravico do neoporečne pitne vode in komunalne ureditve, zlasti kar zadeva dajanje prednosti infrastrukturi manjšega obsega in dodeljevanje več sredstev za delovanje in vzdrževanje, krepitev zmogljivosti in ozaveščanje; |
| --- | --- |

88.

poziva, naj bo dodeljevanje sredstev Unije in držav članic za neoporečno pitno vodo in sanitarne storitve takšno, da bo odražalo priporočila posebnega poročevalca ZN za človekovo pravico do neoporečne pitne vode in komunalne ureditve, zlasti kar zadeva dajanje prednosti infrastrukturi manjšega obsega in dodeljevanje več sredstev za delovanje in vzdrževanje, krepitev zmogljivosti in ozaveščanje;

| 89. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ljudje, ki živijo v slumih, po navedbah posebnega poročevalca ZN za človekovo pravico do neoporečne pitne vode in sanitarnih storitev po navadi za neurejene storitve nizke kakovosti plačujejo več kot tisti, ki živijo v uradnih naseljih; poziva države v razvoju, naj prednostno namenijo proračunska sredstva za storitve za socialno prikrajšane in osamljene ljudi; |
| --- | --- |

89.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ljudje, ki živijo v slumih, po navedbah posebnega poročevalca ZN za človekovo pravico do neoporečne pitne vode in sanitarnih storitev po navadi za neurejene storitve nizke kakovosti plačujejo več kot tisti, ki živijo v uradnih naseljih; poziva države v razvoju, naj prednostno namenijo proračunska sredstva za storitve za socialno prikrajšane in osamljene ljudi;

| 90. | opominja, da je po trditvah Svetovne zdravstvene organizacije v izhodiščnih okoliščinah, če ne upoštevamo najnovejših inovativnih tehnologij za čiščenje vode in varčevanje z njo, optimalna količina vode za osebo 100 do 200 litrov na dan, za osnovne potrebe in preprečitev večine zdravstvenih tveganj pa je potrebnih 50 do 100 litrov; poudarja, da je v skladu s priznanimi človekovimi pravicami določitev minimalne količine vode na osebo neobhodna za zadovoljitev osnovnih potreb prebivalstva po vodi; |
| --- | --- |

90.

opominja, da je po trditvah Svetovne zdravstvene organizacije v izhodiščnih okoliščinah, če ne upoštevamo najnovejših inovativnih tehnologij za čiščenje vode in varčevanje z njo, optimalna količina vode za osebo 100 do 200 litrov na dan, za osnovne potrebe in preprečitev večine zdravstvenih tveganj pa je potrebnih 50 do 100 litrov; poudarja, da je v skladu s priznanimi človekovimi pravicami določitev minimalne količine vode na osebo neobhodna za zadovoljitev osnovnih potreb prebivalstva po vodi;

| 91. | poudarja, da bi morala biti zadostitev osnovne potrebe po vodi nesporna temeljna človekova pravica, ki bi jo implicitno in izrecno podpiralo mednarodno pravo, deklaracije in državna praksa; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da bi morala biti zadostitev osnovne potrebe po vodi nesporna temeljna človekova pravica, ki bi jo implicitno in izrecno podpiralo mednarodno pravo, deklaracije in državna praksa;

| 92. | poziva vlade, mednarodne humanitarne organizacije, nevladne organizacije in lokalne skupnosti, naj poskrbijo, da bo zadoščeno osnovni potrebi po vodi za vse ljudi, ter zagotovijo, da bo voda človekova pravica; |
| --- | --- |

92.

poziva vlade, mednarodne humanitarne organizacije, nevladne organizacije in lokalne skupnosti, naj poskrbijo, da bo zadoščeno osnovni potrebi po vodi za vse ljudi, ter zagotovijo, da bo voda človekova pravica;

| 93. | poziva države članice, naj na podlagi smernic Svetovne zdravstvene organizacije uvedejo politiko cen, ki bo spoštovala pravico ljudi do minimalne količine vode, potrebne za preživetje, ter preprečevala potrato vode, in sicer z uveljavljanjem progresivnih cen, ki bodo sorazmerne s količino porabljene vode; |
| --- | --- |

93.

poziva države članice, naj na podlagi smernic Svetovne zdravstvene organizacije uvedejo politiko cen, ki bo spoštovala pravico ljudi do minimalne količine vode, potrebne za preživetje, ter preprečevala potrato vode, in sicer z uveljavljanjem progresivnih cen, ki bodo sorazmerne s količino porabljene vode;

| 94. | spodbuja določitev ukrepov za zagotavljanje racionalne porabe vode in preprečevanje potrate; |
| --- | --- |

94.

spodbuja določitev ukrepov za zagotavljanje racionalne porabe vode in preprečevanje potrate;

| 95. | izraža pohvalo vodnim gospodarstvom, ki namenijo del letnega prometa partnerstvom za vodo v državah v razvoju, ter spodbuja države članice in EU, naj vzpostavijo ustrezen pravni okvir za ustanavljanje tovrstnih partnerstev; |
| --- | --- |

95.

izraža pohvalo vodnim gospodarstvom, ki namenijo del letnega prometa partnerstvom za vodo v državah v razvoju, ter spodbuja države članice in EU, naj vzpostavijo ustrezen pravni okvir za ustanavljanje tovrstnih partnerstev;

| 96. | poziva k učinkovitemu spremljanju projektov, ki se izvajajo z zunanjo pomočjo; poudarja, da je treba finančne strategije in proračune spremljati in tako zagotoviti, da se z dodeljenimi sredstvi odpravljajo obstoječe razlike in neenakosti pri dostopu do vode ter spoštujejo načela nediskriminacije, dostopa do informacij in sodelovanja, ki izvirajo iz človekovih pravic; |
| --- | --- |

96.

poziva k učinkovitemu spremljanju projektov, ki se izvajajo z zunanjo pomočjo; poudarja, da je treba finančne strategije in proračune spremljati in tako zagotoviti, da se z dodeljenimi sredstvi odpravljajo obstoječe razlike in neenakosti pri dostopu do vode ter spoštujejo načela nediskriminacije, dostopa do informacij in sodelovanja, ki izvirajo iz človekovih pravic;

| 97. | poziva Komisijo, naj obnovo starajočega se vodovodnega omrežja za oskrbo s pitno vodo uvrsti med prednostne naloge naložbenega načrta za Evropo in te načrte vpiše na seznam načrtov Unije; poudarja, da bi ti načrti pozitivno vplivali na odpiranje novih delovnih mest, ki jih ni mogoče preseliti v druge države, in bi v Evropi spodbudili zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo, naj obnovo starajočega se vodovodnega omrežja za oskrbo s pitno vodo uvrsti med prednostne naloge naložbenega načrta za Evropo in te načrte vpiše na seznam načrtov Unije; poudarja, da bi ti načrti pozitivno vplivali na odpiranje novih delovnih mest, ki jih ni mogoče preseliti v druge države, in bi v Evropi spodbudili zeleno gospodarstvo;

| 98. | poziva Komisijo, naj spodbuja delitev znanja, da bi države članice lahko ocenile stanje omrežij in na tej osnovi sprožile obnovitvena dela za odpravo tratenja pitne vode; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj spodbuja delitev znanja, da bi države članice lahko ocenile stanje omrežij in na tej osnovi sprožile obnovitvena dela za odpravo tratenja pitne vode;

| 99. | poziva k večji preglednosti za boljše obveščanje uporabnikov vode in gospodarnejše upravljanje vodnih virov; s tem namenom spodbuja Komisijo, naj še naprej sodeluje z državami članicami in si skupaj z njimi prizadeva za izmenjavo nacionalnih izkušenj o vzpostavljanju sistemov za obveščanje o vodi; |
| --- | --- |

99.

poziva k večji preglednosti za boljše obveščanje uporabnikov vode in gospodarnejše upravljanje vodnih virov; s tem namenom spodbuja Komisijo, naj še naprej sodeluje z državami članicami in si skupaj z njimi prizadeva za izmenjavo nacionalnih izkušenj o vzpostavljanju sistemov za obveščanje o vodi;

| 100. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi se določbe o finančni podpori v sektorju mednarodnega sodelovanja na področju vode in komunalnih storitev razširile na evropsko raven; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi se določbe o finančni podpori v sektorju mednarodnega sodelovanja na področju vode in komunalnih storitev razširile na evropsko raven;

| 101. | poudarja, da je učinkovito in pravično upravljanje vodnih virov odvisno od zmogljivosti lokalnih vlad za opravljanje storitev; zato poziva EU, naj nadalje podpira krepitev upravljanja vode in ustrezne infrastrukture v državah v razvoju, hkrati pa obravnava predvsem potrebe ranljivega podeželskega prebivalstva; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da je učinkovito in pravično upravljanje vodnih virov odvisno od zmogljivosti lokalnih vlad za opravljanje storitev; zato poziva EU, naj nadalje podpira krepitev upravljanja vode in ustrezne infrastrukture v državah v razvoju, hkrati pa obravnava predvsem potrebe ranljivega podeželskega prebivalstva;

| 102. | podpira svetovno platformo solidarnosti za vodo, ki je nastala s programom Združenih narodov za razvoj, da bi lokalne organe vključili v iskanje rešitev za izzive, povezane z vodo; pozdravlja tudi pobudo „enoodstotna solidarnostna dajatev za vodo in sanitarne storitve“ ter druge pobude državljanov in organov v nekaterih državah članicah, s katerimi želijo s sredstvi iz dajatev na porabo podpreti projekte v državah v razvoju; ugotavlja, da je te pobude v praksi uporabilo več podjetij za oskrbo z vodo; ponovno poziva Komisijo, naj spodbuja solidarnost na tem in drugih področjih, na primer s širjenjem informacij, omogočanjem partnerstev in izmenjavo izkušenj, vključno s potencialnim partnerstvom med Komisijo in državami članicami, pri čemer bi EU zagotavljala dodatna sredstva za projekte, ki se izvajajo prek te pobude; spodbuja zlasti širjenje javno-javnih partnerstev v obratih za oskrbo z vodo v državah v razvoju, kar je v skladu z globalnim zavezništvom za partnerstva vodnih gospodarstev (GWOPA), ki je usklajen s programom ZN za naselja; |
| --- | --- |

102.

podpira svetovno platformo solidarnosti za vodo, ki je nastala s programom Združenih narodov za razvoj, da bi lokalne organe vključili v iskanje rešitev za izzive, povezane z vodo; pozdravlja tudi pobudo „enoodstotna solidarnostna dajatev za vodo in sanitarne storitve“ ter druge pobude državljanov in organov v nekaterih državah članicah, s katerimi želijo s sredstvi iz dajatev na porabo podpreti projekte v državah v razvoju; ugotavlja, da je te pobude v praksi uporabilo več podjetij za oskrbo z vodo; ponovno poziva Komisijo, naj spodbuja solidarnost na tem in drugih področjih, na primer s širjenjem informacij, omogočanjem partnerstev in izmenjavo izkušenj, vključno s potencialnim partnerstvom med Komisijo in državami članicami, pri čemer bi EU zagotavljala dodatna sredstva za projekte, ki se izvajajo prek te pobude; spodbuja zlasti širjenje javno-javnih partnerstev v obratih za oskrbo z vodo v državah v razvoju, kar je v skladu z globalnim zavezništvom za partnerstva vodnih gospodarstev (GWOPA), ki je usklajen s programom ZN za naselja;

| 103. | poziva Komisijo, naj znova uvede instrument preskrbe z vodo, ki je učinkovito spodbujal boljši dostop do vodnih storitev v državah v razvoju, s tem ko je spodbujal ukrepe gradnje zmogljivosti v lokalni skupnosti; |
| --- | --- |

103.

poziva Komisijo, naj znova uvede instrument preskrbe z vodo, ki je učinkovito spodbujal boljši dostop do vodnih storitev v državah v razvoju, s tem ko je spodbujal ukrepe gradnje zmogljivosti v lokalni skupnosti;

| 104. | pozdravlja, da je v vsej Evropi izražena velika podpora resoluciji ZN o tem, da bi se dostop do čiste vode in komunalnih storitev priznal kot človekova pravica; |
| --- | --- |

104.

pozdravlja, da je v vsej Evropi izražena velika podpora resoluciji ZN o tem, da bi se dostop do čiste vode in komunalnih storitev priznal kot človekova pravica;

o

o o

| 105. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

105.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 330, 5.12.1998, str. 32.

(2)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(3)  UL L 65, 11.03.2011, str. 1.

(4)  UL L 94, 28.3.2014, str. 1.

(5)  UL C 12, 15.1.2015, str. 33.

(6)  A/RES/64/292.

(7)  A/RES/68/157.

(8)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 33.

(9)  UL C 349 E, 29.11.2013, str. 9.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0059.

---

Sreda, 9. september 2015

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/114

---

P8_TA(2015)0299

Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko Gvinejo Bissau: ribolovne možnosti in finančni prispevek (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, določenih s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

(2017/C 316/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11667/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11667/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, določenih s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau (11671/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, določenih s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau (11671/2012),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a) ter (7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a) ter (7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0278/2014),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2012 o poročilu EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2012 o poročilu EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj (1),

| — | ob upoštevanju naknadnega poročila o oceni protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Gvinejo Bissau (Okvirna pogodba FISH/2006/20, Posebna konvencija št. 27, september 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naknadnega poročila o oceni protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Gvinejo Bissau (Okvirna pogodba FISH/2006/20, Posebna konvencija št. 27, september 2010),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (2) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (2) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenja Odbora za razvoj (A8-0236/2015) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenja Odbora za razvoj (A8-0236/2015)

| A. | ker je splošni cilj protokola, da se v interesu obeh strani okrepi sodelovanje med Evropsko unijo in Gvinejo Bissau na področju ribištva, tako da se vzpostavi partnerski okvir za doseganje trajnostne ribiške politike ob odgovornem in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau in za pridobitev ustreznega deleža razpoložljivih ribolovnih presežkov v skladu z interesi ladjevja EU; |
| --- | --- |

A.

ker je splošni cilj protokola, da se v interesu obeh strani okrepi sodelovanje med Evropsko unijo in Gvinejo Bissau na področju ribištva, tako da se vzpostavi partnerski okvir za doseganje trajnostne ribiške politike ob odgovornem in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau in za pridobitev ustreznega deleža razpoložljivih ribolovnih presežkov v skladu z interesi ladjevja EU;

| B. | ker bi morala Evropska unija storiti vse, kar je v njeni moči, da bi bili trajnostni sporazumi o ribolovu, sklenjeni s tretjimi državami, v skupnem interesu EU in te tretje države, vključno z njenim lokalnim prebivalstvom in ribiško industrijo; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala Evropska unija storiti vse, kar je v njeni moči, da bi bili trajnostni sporazumi o ribolovu, sklenjeni s tretjimi državami, v skupnem interesu EU in te tretje države, vključno z njenim lokalnim prebivalstvom in ribiško industrijo;

| C. | ker je bil prvi ribiški sporazum med EGS in Gvinejo Bissau sklenjen leta 1980 in ker je imelo ladjevje držav članic EGS/EU od takrat do 15. junija 2012 dostop do ribolovnih možnosti v vodah te države, dokler je bila v veljavi vrsta protokolov o izvajanju sporazuma; |
| --- | --- |

C.

ker je bil prvi ribiški sporazum med EGS in Gvinejo Bissau sklenjen leta 1980 in ker je imelo ladjevje držav članic EGS/EU od takrat do 15. junija 2012 dostop do ribolovnih možnosti v vodah te države, dokler je bila v veljavi vrsta protokolov o izvajanju sporazuma;

| D. | ker ima ladjevje EU po sedanjem protokolu naslednje ribolovne možnosti: 3 700 BRT (bruto registrske tonaže) za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic in 3 500 BRT za zamrzovalna plovila za pridnene ribe in glavonožce, 28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna in plovil za ribolov s parangali ter 12 plovil za ribolov tuna z ribiško palico; ker je sporazum o ribolovu med EU in Gvinejo Bissau zelo pomemben, saj je eden redkih tovrstnih sporazumov EU, ki omogoča dostop do ribolova več vrst; |
| --- | --- |

D.

ker ima ladjevje EU po sedanjem protokolu naslednje ribolovne možnosti: 3 700 BRT (bruto registrske tonaže) za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic in 3 500 BRT za zamrzovalna plovila za pridnene ribe in glavonožce, 28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna in plovil za ribolov s parangali ter 12 plovil za ribolov tuna z ribiško palico; ker je sporazum o ribolovu med EU in Gvinejo Bissau zelo pomemben, saj je eden redkih tovrstnih sporazumov EU, ki omogoča dostop do ribolova več vrst;

| E. | ker prenos sredstev na Gvinejo Bissau na podlagi tega sporazuma, nenazadnje v zameno za dostop do virov, tvori pomemben delež njenega državnega proračuna; ker pa je bil prenos v okviru sektorskega sodelovanja nekoč prekinjen zaradi določenih težav Gvineje Bissau pri koriščenju pomoči; |
| --- | --- |

E.

ker prenos sredstev na Gvinejo Bissau na podlagi tega sporazuma, nenazadnje v zameno za dostop do virov, tvori pomemben delež njenega državnega proračuna; ker pa je bil prenos v okviru sektorskega sodelovanja nekoč prekinjen zaradi določenih težav Gvineje Bissau pri koriščenju pomoči;

| F. | ker Gvineja Bissau v splošnem zaostaja v socialno-ekonomskem razvoju, v ribiškem sektorju pa zlasti na pomembnih področjih, kot so poklicno usposabljanje, struktura sektorja in priznavanje vloge žensk v njem; |
| --- | --- |

F.

ker Gvineja Bissau v splošnem zaostaja v socialno-ekonomskem razvoju, v ribiškem sektorju pa zlasti na pomembnih področjih, kot so poklicno usposabljanje, struktura sektorja in priznavanje vloge žensk v njem;

| G. | ker dosedanji rezultati sektorskega sodelovanja v splošnem niso bili zadovoljivi; ker je vendar prišlo do napredka pri spremljanju, upravljanju in nadziranju ribolova, zmogljivosti sanitarnih inšpekcij in sodelovanju Gvineje Bissau v regionalnih organih za ribištvo; ker so mogoče dodatne izboljšave, tako da bi sporazum bolje podpiral preglednost in odgovornost pri sektorskem sodelovanju in prispeval k trajnostnemu razvoju ribiškega sektorja Gvineje Bissau ter z njo povezane industrije in dejavnosti, s čimer bi večji delež dodane vrednosti, ki nastaja z izkoriščanjem njenih naravnih virov, ostal v državi; |
| --- | --- |

G.

ker dosedanji rezultati sektorskega sodelovanja v splošnem niso bili zadovoljivi; ker je vendar prišlo do napredka pri spremljanju, upravljanju in nadziranju ribolova, zmogljivosti sanitarnih inšpekcij in sodelovanju Gvineje Bissau v regionalnih organih za ribištvo; ker so mogoče dodatne izboljšave, tako da bi sporazum bolje podpiral preglednost in odgovornost pri sektorskem sodelovanju in prispeval k trajnostnemu razvoju ribiškega sektorja Gvineje Bissau ter z njo povezane industrije in dejavnosti, s čimer bi večji delež dodane vrednosti, ki nastaja z izkoriščanjem njenih naravnih virov, ostal v državi;

| H. | ker industrijski lastniki plovil pretovarjajo ali iztovarjajo ulov zunaj države (na primer v Dakarju ali na Kanarskih otokih), zaradi česar so gospodarske koristi industrijskega ribolova majhne in omejene na ustvarjanje skromnega števila delovnih mest (po prejšnjem protokolu 148 lokalnih članov posadke); ker je leta 2010 v Gvineji Bissau delovalo eno samo podjetje za predelavo rib; |
| --- | --- |

H.

ker industrijski lastniki plovil pretovarjajo ali iztovarjajo ulov zunaj države (na primer v Dakarju ali na Kanarskih otokih), zaradi česar so gospodarske koristi industrijskega ribolova majhne in omejene na ustvarjanje skromnega števila delovnih mest (po prejšnjem protokolu 148 lokalnih članov posadke); ker je leta 2010 v Gvineji Bissau delovalo eno samo podjetje za predelavo rib;

| I. | ker nezmožnost države, da bi izpolnjevala sanitarne standarde EU, kljub določenemu napredku v zadnjem času ovira trgovanje z ribiškimi proizvodi z EU; |
| --- | --- |

I.

ker nezmožnost države, da bi izpolnjevala sanitarne standarde EU, kljub določenemu napredku v zadnjem času ovira trgovanje z ribiškimi proizvodi z EU;

| J. | ker je nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov v vodah Gvineje Bissau že dolgo težava; ker so nacionalni organi v letih 2008 in 2009 odkrili 58 plovil, ki so kršila pravila, v 11 primerih je šlo za ribolov brez dovoljenja, v sedmih pa za ribolov v prepovedanih območjih; ker kljub določenemu napredku ter sredstvom, ki jih Gvineja Bissau uporablja za nadzor ribiških dejavnosti, vključno s skupino opazovalcev in hitrimi patruljnimi čolni, še vedno obstajajo vrzeli v sistemu za spremljanje in nadzor ribolova v teritorialnih vodah te države; |
| --- | --- |

J.

ker je nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov v vodah Gvineje Bissau že dolgo težava; ker so nacionalni organi v letih 2008 in 2009 odkrili 58 plovil, ki so kršila pravila, v 11 primerih je šlo za ribolov brez dovoljenja, v sedmih pa za ribolov v prepovedanih območjih; ker kljub določenemu napredku ter sredstvom, ki jih Gvineja Bissau uporablja za nadzor ribiških dejavnosti, vključno s skupino opazovalcev in hitrimi patruljnimi čolni, še vedno obstajajo vrzeli v sistemu za spremljanje in nadzor ribolova v teritorialnih vodah te države;

| K. | ker so pomanjkljivo poznavanje vpliva tega sporazuma na morski ekosistem in nezadostno zagotavljanje, da je dostop omejen na presežne zaloge, ki jih lokalne flote ne morejo uloviti, ter vrzeli v posodobljenih bioloških podatkih (zlasti po odhodu ladjevja EU iz države leta 2012) skrb zbujajoči in jih je treba čim prej odpraviti; |
| --- | --- |

K.

ker so pomanjkljivo poznavanje vpliva tega sporazuma na morski ekosistem in nezadostno zagotavljanje, da je dostop omejen na presežne zaloge, ki jih lokalne flote ne morejo uloviti, ter vrzeli v posodobljenih bioloških podatkih (zlasti po odhodu ladjevja EU iz države leta 2012) skrb zbujajoči in jih je treba čim prej odpraviti;

| L. | ker je treba Evropski parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s protokolom in njegovo obnovitvijo; |
| --- | --- |

L.

ker je treba Evropski parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s protokolom in njegovo obnovitvijo;

| 1. | meni, da je ta sporazum zelo pomemben za Gvinejo Bissau in za ladjevje EU, ki svoje dejavnosti izvaja v vodah te države; zato meni, da so dosedanji rezultati na področju sektorskega sodelovanja nezadovoljivi, in Komisijo poziva, naj z uvedbo mehanizmov za večjo preglednost, odgovornost in udeležbo prejemnikov v posebnih skupnostih malega ribolova ter po potrebi s pregledom in okrepitvijo dela sporazuma o sektorski pomoči ter oblikovanjem novih, drugačnih načinov za povečanje stopnje črpanja te pomoči naredi vse potrebno, da dejansko spremeni trend zadnjih desetletij; |
| --- | --- |

1.

meni, da je ta sporazum zelo pomemben za Gvinejo Bissau in za ladjevje EU, ki svoje dejavnosti izvaja v vodah te države; zato meni, da so dosedanji rezultati na področju sektorskega sodelovanja nezadovoljivi, in Komisijo poziva, naj z uvedbo mehanizmov za večjo preglednost, odgovornost in udeležbo prejemnikov v posebnih skupnostih malega ribolova ter po potrebi s pregledom in okrepitvijo dela sporazuma o sektorski pomoči ter oblikovanjem novih, drugačnih načinov za povečanje stopnje črpanja te pomoči naredi vse potrebno, da dejansko spremeni trend zadnjih desetletij;

| 2. | opozarja, da bi moral sporazum spodbujati resnično trajnosten razvoj ribiškega sektorja Gvineje Bissau ter z njim povezane industrije in dejavnosti, zlasti mali ribolov, ki veliko prispeva k prehranski varnosti in preživljanju na lokalni ravni, saj povečuje dodano vrednost, ki ostaja v državi zaradi izkoriščanja njenih naravnih virov; priznava, da je bil v zadnjih letih dosežen napredek, vendar meni, da si je treba odločno in trajno prizadevati za vidnejše rezultate; meni, da bi lahko nenazadnje s tehnično pomočjo podprli področja, kot je izgradnja institucionalnih zmogljivosti, usposabljanje za ribiške poklice, partnerstva z malim ribolovom in večji poudarek na politiki enakosti spolov, da bi priznali in izkoristili vlogo žensk (prodaja in trženje rib, skladiščenje, predelava na prvi stopnji itd.); |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bi moral sporazum spodbujati resnično trajnosten razvoj ribiškega sektorja Gvineje Bissau ter z njim povezane industrije in dejavnosti, zlasti mali ribolov, ki veliko prispeva k prehranski varnosti in preživljanju na lokalni ravni, saj povečuje dodano vrednost, ki ostaja v državi zaradi izkoriščanja njenih naravnih virov; priznava, da je bil v zadnjih letih dosežen napredek, vendar meni, da si je treba odločno in trajno prizadevati za vidnejše rezultate; meni, da bi lahko nenazadnje s tehnično pomočjo podprli področja, kot je izgradnja institucionalnih zmogljivosti, usposabljanje za ribiške poklice, partnerstva z malim ribolovom in večji poudarek na politiki enakosti spolov, da bi priznali in izkoristili vlogo žensk (prodaja in trženje rib, skladiščenje, predelava na prvi stopnji itd.);

| 3. | meni, da je treba v celoti izkoristiti možnosti lokalnih mornarjev na plovilih EU, ki so določene v protokolu; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba v celoti izkoristiti možnosti lokalnih mornarjev na plovilih EU, ki so določene v protokolu;

| 4. | meni, da bi bilo treba povečati ukrepe za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau, med drugim z boljšim spremljanjem, upravljanjem in nadzorom s široko uporabo satelitskega sistema za spremljanje plovil, ladijskih dnevnikov in inšpektorjev ter z izvajanjem odločitev regionalnih organizacij za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi bilo treba povečati ukrepe za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau, med drugim z boljšim spremljanjem, upravljanjem in nadzorom s široko uporabo satelitskega sistema za spremljanje plovil, ladijskih dnevnikov in inšpektorjev ter z izvajanjem odločitev regionalnih organizacij za upravljanje ribištva;

| 5. | poudarja, da je treba sektorsko podporo, ki je zagotovljena v okviru sporazuma o ribištvu, bolje uskladiti z instrumenti za razvojno sodelovanje, zlasti Evropskim razvojnim skladom; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba sektorsko podporo, ki je zagotovljena v okviru sporazuma o ribištvu, bolje uskladiti z instrumenti za razvojno sodelovanje, zlasti Evropskim razvojnim skladom;

| 6. | poziva Komisijo, naj kljub dosedanjim prizadevanjem še naprej pomaga organom Gvineje Bissau izboljšati sistem za spremljanje in nadzor ribolova v vodah Gvineje Bissau, da bi okrepila boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj kljub dosedanjim prizadevanjem še naprej pomaga organom Gvineje Bissau izboljšati sistem za spremljanje in nadzor ribolova v vodah Gvineje Bissau, da bi okrepila boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu;

| 7. | poudarja, da sporazum vsebuje nediskriminacijsko klavzulo; z zadovoljstvom ugotavlja, da je Gvineja Bissau pri pogajanjih razkrila sporazume o ribolovu, sklenjene s tretjimi državami, in da je mogoč vpogled vanje; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja spremembe teh sporazumov in ribolovnih dejavnosti v gvinejskih vodah; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da sporazum vsebuje nediskriminacijsko klavzulo; z zadovoljstvom ugotavlja, da je Gvineja Bissau pri pogajanjih razkrila sporazume o ribolovu, sklenjene s tretjimi državami, in da je mogoč vpogled vanje; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja spremembe teh sporazumov in ribolovnih dejavnosti v gvinejskih vodah;

| 8. | meni, da bi bilo zaželeno izboljšati količino in zanesljivost podatkov o vsem ulovu (ciljnem ulovu in prilovu) in na splošno, o stanju ohranjenosti ribolovnih virov, da bi lahko natančneje ocenili vpliv sporazuma na morski ekosistem in ribiške skupnosti; meni tudi, da bi bilo treba Gvineji Bissau pomagati pri razvoju lastnih zmogljivosti za pridobivanje teh podatkov; poziva Komisijo, naj zagotovi bolj stalno in pregledno delovanje organov, ki spremljajo izvajanje sporazuma, zlasti skupnega znanstvenega odbora; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi bilo zaželeno izboljšati količino in zanesljivost podatkov o vsem ulovu (ciljnem ulovu in prilovu) in na splošno, o stanju ohranjenosti ribolovnih virov, da bi lahko natančneje ocenili vpliv sporazuma na morski ekosistem in ribiške skupnosti; meni tudi, da bi bilo treba Gvineji Bissau pomagati pri razvoju lastnih zmogljivosti za pridobivanje teh podatkov; poziva Komisijo, naj zagotovi bolj stalno in pregledno delovanje organov, ki spremljajo izvajanje sporazuma, zlasti skupnega znanstvenega odbora;

| 9. | poziva Komisijo, naj Parlamentu pošilja zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma, večletni sektorski program iz člena 3 novega protokola in ugotovitve iz s tem povezanih letnih ocen ter zapisnike in sklepe sej iz člena 4 novega protokola; poziva jo tudi, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležujejo sej skupnega odbora, in spodbuja k sodelovanju ribiške skupnosti Gvineje Bissau; prav tako jo poziva, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu veljavnosti novega protokola in pred začetkom pogajanj o njegovi obnovitvi predloži celovito poročilo o njegovem izvajanju, ne da bi po nepotrebnem omejevala dostop do tega poročila; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj Parlamentu pošilja zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma, večletni sektorski program iz člena 3 novega protokola in ugotovitve iz s tem povezanih letnih ocen ter zapisnike in sklepe sej iz člena 4 novega protokola; poziva jo tudi, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležujejo sej skupnega odbora, in spodbuja k sodelovanju ribiške skupnosti Gvineje Bissau; prav tako jo poziva, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu veljavnosti novega protokola in pred začetkom pogajanj o njegovi obnovitvi predloži celovito poročilo o njegovem izvajanju, ne da bi po nepotrebnem omejevala dostop do tega poročila;

| 10. | meni, da bi si morala Komisija prizadevati, da v večletni sektorski program iz člena 3 protokola vključi cilje, ki bodo privedli do resničnega razvoja lokalnega ribištva, zlasti malega ribolova in ribiške predelovalne industrije rib, tudi z več iztovarjanja v Gvineji Bissau ter drugimi gospodarskimi dejavnostmi in partnerstvi v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi si morala Komisija prizadevati, da v večletni sektorski program iz člena 3 protokola vključi cilje, ki bodo privedli do resničnega razvoja lokalnega ribištva, zlasti malega ribolova in ribiške predelovalne industrije rib, tudi z več iztovarjanja v Gvineji Bissau ter drugimi gospodarskimi dejavnostmi in partnerstvi v ribiškem sektorju;

| 11. | meni, da bi moral skupni odbor iz sporazuma o partnerstvu glede na problem korupcije zagotoviti neizpodbitno zanesljivost vseh mehanizmov iz tega protokola; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi moral skupni odbor iz sporazuma o partnerstvu glede na problem korupcije zagotoviti neizpodbitno zanesljivost vseh mehanizmov iz tega protokola;

| 12. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata na vseh fazah postopka, povezanega s protokolom in njegovo obnovitvijo; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata na vseh fazah postopka, povezanega s protokolom in njegovo obnovitvijo;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Gvineje Bissau. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Gvineje Bissau.

---

(1)  UL C 72 E, 11.3.2014, str. 21.

(2)  Sprejeta besedila s tega dne, P8_TA(2015)0298.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/118

---

P8_TA(2015)0301

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko Zelenortski otoki: ribolovne možnosti in finančni prispevek (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

(2017/C 316/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15848/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15848/2014),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15849/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15849/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0003/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/948/EU z dne 15. decembra 2014 o podpisu Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/948/EU z dne 15. decembra 2014 o podpisu Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (1),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 9. Septembra 2015 (2) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 9. Septembra 2015 (2) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju ocene in analize prejšnjega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene in analize prejšnjega protokola,

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0200/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0200/2015),

| A. | ker je splošni cilj okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki, da se v interesu obeh pogodbenic vzpostavi partnerski okvir za razvoj trajnostne ribiške politike in odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov na ribolovnem območju Republike Zelenortski otoki; |
| --- | --- |

A.

ker je splošni cilj okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki, da se v interesu obeh pogodbenic vzpostavi partnerski okvir za razvoj trajnostne ribiške politike in odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov na ribolovnem območju Republike Zelenortski otoki;

| B. | ker sta se pogodbenici s protokolom dogovorili, da bosta uporabljali strog mehanizem spremljanja, s čimer bi zagotovili trajnostno izkoriščanje virov; ker ta mehanizem temelji zlasti na četrtletni izmenjavi podatkov o ulovu morskih psov; |
| --- | --- |

B.

ker sta se pogodbenici s protokolom dogovorili, da bosta uporabljali strog mehanizem spremljanja, s čimer bi zagotovili trajnostno izkoriščanje virov; ker ta mehanizem temelji zlasti na četrtletni izmenjavi podatkov o ulovu morskih psov;

| C. | ker sta se pogodbenici zavezali, da bosta v celoti spoštovali vsa priporočila Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT); |
| --- | --- |

C.

ker sta se pogodbenici zavezali, da bosta v celoti spoštovali vsa priporočila Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);

| D. | ker sta ICCAT in Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) opredelila, da gre pri vrstah morskih psov za zdrav stalež, kar je bilo potrjeno tudi na znanstvenem srečanju pogodbenic protokola; |
| --- | --- |

D.

ker sta ICCAT in Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) opredelila, da gre pri vrstah morskih psov za zdrav stalež, kar je bilo potrjeno tudi na znanstvenem srečanju pogodbenic protokola;

| E. | ker je zlasti novi mehanizem spremljanja, povezan s pragoma 30 % in 40 % ulova morskih psov, na podlagi česar se uvedejo dodatni ukrepi, korak v pravo smer; |
| --- | --- |

E.

ker je zlasti novi mehanizem spremljanja, povezan s pragoma 30 % in 40 % ulova morskih psov, na podlagi česar se uvedejo dodatni ukrepi, korak v pravo smer;

| F. | ker pri izvajanju sektorske podpore prihaja do zamud; ker je stopnja izvedbe zadovoljiva, vendar je težko opredeliti učinek evropske sektorske podpore v primerjavi z drugimi ukrepi v programih podpore, ki jih izvajajo drugi razvojni partnerji; |
| --- | --- |

F.

ker pri izvajanju sektorske podpore prihaja do zamud; ker je stopnja izvedbe zadovoljiva, vendar je težko opredeliti učinek evropske sektorske podpore v primerjavi z drugimi ukrepi v programih podpore, ki jih izvajajo drugi razvojni partnerji;

| G. | ker je treba oblikovati logičen okvir za ukrepe, da bi bile ocene protokola bolje usmerjene in standardizirane; ker bi bilo treba to storiti zlasti glede na sektorsko podporo; |
| --- | --- |

G.

ker je treba oblikovati logičen okvir za ukrepe, da bi bile ocene protokola bolje usmerjene in standardizirane; ker bi bilo treba to storiti zlasti glede na sektorsko podporo;

| 1. | pozdravlja novi protokol o ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki, sklenjen v skladu z ukrepi nove skupne ribiške politike za večjo trajnost, tako z okoljskega kot s socialno-ekonomskega vidika; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja novi protokol o ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki, sklenjen v skladu z ukrepi nove skupne ribiške politike za večjo trajnost, tako z okoljskega kot s socialno-ekonomskega vidika;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju ter večletni sektorski program iz člena 3 novega protokola; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju ter večletni sektorski program iz člena 3 novega protokola;

| 3. | poziva Komisijo, naj v zadnjem letu uporabe protokola in pred začetkom pogajanj za njegovo podaljšanje Parlamentu in Svetu predloži izčrpno poročilo o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj v zadnjem letu uporabe protokola in pred začetkom pogajanj za njegovo podaljšanje Parlamentu in Svetu predloži izčrpno poročilo o njegovem izvajanju;

| 4. | poudarja svojo zaskrbljenost, da je v zadnjih letih veljavnosti prejšnjega protokola ulov vrst morskih psov znatno narasel; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o ukrepih ki jih bo sprejel skupni odbor v odziv na znanstveno osnovano študijo, ki se bo izvedla v skladu s členom 4(6) priloge k protokolu, da se bo zagotovilo trajnostno in odgovorno izkoriščanje tega ribištva; poudarja, da bi moral biti Parlament obveščen tudi o zbranih podatkih v zvezi s staleži morskih psov; |
| --- | --- |

4.

poudarja svojo zaskrbljenost, da je v zadnjih letih veljavnosti prejšnjega protokola ulov vrst morskih psov znatno narasel; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o ukrepih ki jih bo sprejel skupni odbor v odziv na znanstveno osnovano študijo, ki se bo izvedla v skladu s členom 4(6) priloge k protokolu, da se bo zagotovilo trajnostno in odgovorno izkoriščanje tega ribištva; poudarja, da bi moral biti Parlament obveščen tudi o zbranih podatkih v zvezi s staleži morskih psov;

| 5. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega s protokolom in njegovim podaljšanjem; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega s protokolom in njegovim podaljšanjem;

| 6. | zahteva, naj Komisija oceni, ali so plovila, ki opravljajo dejavnosti v skladu z določbami tega protokola, izpolnila ustrezne zahteve o poročanju; |
| --- | --- |

6.

zahteva, naj Komisija oceni, ali so plovila, ki opravljajo dejavnosti v skladu z določbami tega protokola, izpolnila ustrezne zahteve o poročanju;

| 7. | poziva Komisijo, naj Parlamentu letno poroča o dodatnih mednarodnih sporazumih z Zelenortskimi otoki, tako da bo Parlament lahko spremljal vse ribolovne dejavnosti v regiji, tudi tiste, ki bi lahko bile v nasprotju z evropsko ribiško politiko, na primer odstranjevanje plavuti morskim psom; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj Parlamentu letno poroča o dodatnih mednarodnih sporazumih z Zelenortskimi otoki, tako da bo Parlament lahko spremljal vse ribolovne dejavnosti v regiji, tudi tiste, ki bi lahko bile v nasprotju z evropsko ribiško politiko, na primer odstranjevanje plavuti morskim psom;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Zelenortski otoki. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Zelenortski otoki.

---

(1)  UL L 369, 24.12.2014, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila s tega dne, P8_TA(2015)0300.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/120

---

P8_TA(2015)0304

Protokol o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (Sporazum o olajševanju trgovine)(resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 s predlogom nezakonodajne resolucije o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije v imenu Evropske unije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

(2017/C 316/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06040/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06040/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0077/2015),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2013 o stanju izvajanja razvojne agende iz Dohe in pripravah na deveto ministrsko konferenco STO (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2013 o stanju izvajanja razvojne agende iz Dohe in pripravah na deveto ministrsko konferenco STO (1),

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o regionalnem povezovanju in posodobitvi carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o regionalnem povezovanju in posodobitvi carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015“ (3),

| — | ob upoštevanju rezultatov z devete ministrske konference STO, ki je potekala decembra 2013 v Indoneziji, in tam doseženega sporazuma o olajševanju trgovine (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov z devete ministrske konference STO, ki je potekala decembra 2013 v Indoneziji, in tam doseženega sporazuma o olajševanju trgovine (4),

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije (STO) z dne 27. novembra 2014 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije (STO) z dne 27. novembra 2014 (5),

| — | ob upoštevanju poročila OECD iz februarja 2014 z naslovom „Sporazum STO o olajševanju trgovine – morebitni vpliv na stroške trgovine“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD iz februarja 2014 z naslovom „Sporazum STO o olajševanju trgovine – morebitni vpliv na stroške trgovine“,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (6) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (6) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0238/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0238/2015),

| A. | ker so za olajševanje trgovine predvsem pristojni nacionalni organi, vendar pa je mogoče z mednarodnim sodelovanjem na številnih področjih brez dvoma povečati dobiček in zmanjšati stroške; |
| --- | --- |

A.

ker so za olajševanje trgovine predvsem pristojni nacionalni organi, vendar pa je mogoče z mednarodnim sodelovanjem na številnih področjih brez dvoma povečati dobiček in zmanjšati stroške;

| B. | ker morata sporazum o olajševanju trgovine (v nadaljevanju: sporazum) pred začetkom veljavnosti ratificirati dve tretjini članic STO; ker v zvezi s tem poziva članice STO, naj zagotovijo, da bo sporazum začel veljati čim prej, in sicer še pred deseto ministrsko konferenco STO, ki bo potekala decembra 2015 v Nairobiju; |
| --- | --- |

B.

ker morata sporazum o olajševanju trgovine (v nadaljevanju: sporazum) pred začetkom veljavnosti ratificirati dve tretjini članic STO; ker v zvezi s tem poziva članice STO, naj zagotovijo, da bo sporazum začel veljati čim prej, in sicer še pred deseto ministrsko konferenco STO, ki bo potekala decembra 2015 v Nairobiju;

| C. | ker nekatera največja gospodarstva v vzponu, kot so Kitajska, Brazilija in Indija, ne bodo zaprosila za tehnično pomoč; ker to velja pozdraviti, saj bo tako mogoče ponuditi pomoč tistim, ki jo najbolj potrebujejo; |
| --- | --- |

C.

ker nekatera največja gospodarstva v vzponu, kot so Kitajska, Brazilija in Indija, ne bodo zaprosila za tehnično pomoč; ker to velja pozdraviti, saj bo tako mogoče ponuditi pomoč tistim, ki jo najbolj potrebujejo;

| D. | ker si EU dejavno prizadeva zagotoviti skladnost med svojimi različnimi politikami (na področjih trgovine, sodelovanja, humanitarne pomoči itd.); ker bi morale biti te politike medsektorske in ocenjene na podlagi študij vpliva; |
| --- | --- |

D.

ker si EU dejavno prizadeva zagotoviti skladnost med svojimi različnimi politikami (na področjih trgovine, sodelovanja, humanitarne pomoči itd.); ker bi morale biti te politike medsektorske in ocenjene na podlagi študij vpliva;

| E. | ker je EU predana zagotavljanju svobodne, pravične in odprte trgovine, ki je uravnotežena in koristi vsem; ker je STO naravni okvir za nadaljevanje in potrjevanje navedenih načel; |
| --- | --- |

E.

ker je EU predana zagotavljanju svobodne, pravične in odprte trgovine, ki je uravnotežena in koristi vsem; ker je STO naravni okvir za nadaljevanje in potrjevanje navedenih načel;

| F. | ker so EU in njene države članice največje donatorice pomoči na svetu; ker je finančna pomoč za izvajanje sporazuma o olajševanju trgovine ukrep v okviru pobude „pomoč za trgovino“ in ne bi smela vplivati na delež za uradno razvojno pomoč v večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

F.

ker so EU in njene države članice največje donatorice pomoči na svetu; ker je finančna pomoč za izvajanje sporazuma o olajševanju trgovine ukrep v okviru pobude „pomoč za trgovino“ in ne bi smela vplivati na delež za uradno razvojno pomoč v večletnem finančnem okviru;

| 1. | pozdravlja rezultate z devete ministrske konference STO, na kateri je 160 članic STO decembra 2013 zaključilo pogajanja o sporazumu o olajševanju trgovine; meni, da je sporazum o olajševanju trgovine pomemben mejnik, saj gre za prvi večstranski sporazum po ustanovitvi STO leta 1995, z njim pa se bo oblikoval načrt za posodobitev carinske ureditve med 161 članicami STO; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja rezultate z devete ministrske konference STO, na kateri je 160 članic STO decembra 2013 zaključilo pogajanja o sporazumu o olajševanju trgovine; meni, da je sporazum o olajševanju trgovine pomemben mejnik, saj gre za prvi večstranski sporazum po ustanovitvi STO leta 1995, z njim pa se bo oblikoval načrt za posodobitev carinske ureditve med 161 članicami STO;

| 2. | poudarja, da EU ostaja naklonjena temu, da vse članice STO v celoti in dosledno izvajajo sklepe iz svežnja z Balija, saj bi s tem pozornost preusmerili na uspešno zaključitev pogajanj v okviru razvojne agende iz Dohe; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da EU ostaja naklonjena temu, da vse članice STO v celoti in dosledno izvajajo sklepe iz svežnja z Balija, saj bi s tem pozornost preusmerili na uspešno zaključitev pogajanj v okviru razvojne agende iz Dohe;

| 3. | je seznanjen s koristmi, ki jih bo imelo izvajanje tega sporazuma za države v razvoju, saj bo prispevalo k podjetjem prijaznejšemu okolju, zlasti za MSP; poudarja zlasti, da bi moral sporazum zmanjšati negotovost glede pogojev vstopa na trg in stroške trgovine za 12,5 % do 17,5 % (sodeč po ocenah – na primer ocenah OECD), če bo izveden v celoti, s čimer bodo lahko potrošniki dostopali do večjega in cenejšega izbora proizvodov, podjetja pa dostopala do novih trgov ter povečala konkurenčnost s povečanjem učinkovitosti ter zmanjšanjem nepotrebne birokracije in s tem povezanih stroškov; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen s koristmi, ki jih bo imelo izvajanje tega sporazuma za države v razvoju, saj bo prispevalo k podjetjem prijaznejšemu okolju, zlasti za MSP; poudarja zlasti, da bi moral sporazum zmanjšati negotovost glede pogojev vstopa na trg in stroške trgovine za 12,5 % do 17,5 % (sodeč po ocenah – na primer ocenah OECD), če bo izveden v celoti, s čimer bodo lahko potrošniki dostopali do večjega in cenejšega izbora proizvodov, podjetja pa dostopala do novih trgov ter povečala konkurenčnost s povečanjem učinkovitosti ter zmanjšanjem nepotrebne birokracije in s tem povezanih stroškov;

| 4. | poudarja, da bo rezultat izvajanja sporazuma, zlasti v državah v razvoju, standardizacija in poenostavitev postopkov, povezanih s trgovino; poudarja, da lahko sporazum ponudi nove priložnosti za razširitev uporabe inovativnih tehnologij in elektronskih sistemov, vključno s sistemi elektronskih plačil, nacionalnimi trgovinskimi portali in enotnimi kontaktnimi točkami; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bo rezultat izvajanja sporazuma, zlasti v državah v razvoju, standardizacija in poenostavitev postopkov, povezanih s trgovino; poudarja, da lahko sporazum ponudi nove priložnosti za razširitev uporabe inovativnih tehnologij in elektronskih sistemov, vključno s sistemi elektronskih plačil, nacionalnimi trgovinskimi portali in enotnimi kontaktnimi točkami;

| 5. | poziva vse članice STO, naj brez odlašanja poskusijo poiskati rešitev za začetek izvajanja vseh vidikov svežnja z Balija, vključno z zmanjšanjem subvencij, ki izkrivljajo trgovino, da bo mogoče za 10. ministrsko konferenco STO doreči razvojno agendo iz Dohe; |
| --- | --- |

5.

poziva vse članice STO, naj brez odlašanja poskusijo poiskati rešitev za začetek izvajanja vseh vidikov svežnja z Balija, vključno z zmanjšanjem subvencij, ki izkrivljajo trgovino, da bo mogoče za 10. ministrsko konferenco STO doreči razvojno agendo iz Dohe;

| 6. | poudarja, kako pomemben je ta sporazum z razvojnega vidika, če upoštevamo, da velja posebna in različna obravnava, pri čemer se lahko države v razvoju in najmanj razvite države odločijo, kdaj bodo začele izvajati različne določbe in za katere bodo potrebovale tehnično pomoč; |
| --- | --- |

6.

poudarja, kako pomemben je ta sporazum z razvojnega vidika, če upoštevamo, da velja posebna in različna obravnava, pri čemer se lahko države v razvoju in najmanj razvite države odločijo, kdaj bodo začele izvajati različne določbe in za katere bodo potrebovale tehnično pomoč;

| 7. | poudarja, da bodo prednosti sporazuma odvisne od stopnje in pravočasnosti njegovega izvajanja; verjame, da bo vsem podpisnicam najbolj koristilo popolno in natančno izvajanje, ki bo odražalo prednostne naloge in pomisleke držav v razvoju v okviru razvojne agende iz Dohe; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bodo prednosti sporazuma odvisne od stopnje in pravočasnosti njegovega izvajanja; verjame, da bo vsem podpisnicam najbolj koristilo popolno in natančno izvajanje, ki bo odražalo prednostne naloge in pomisleke držav v razvoju v okviru razvojne agende iz Dohe;

| 8. | opozarja, da sporazum vsebuje zavezujoče določbe in nezavezujoče smernice; poziva vse članice STO, naj si po najboljših močeh prizadevajo izvajati tako zavezujoče določbe kot smernice, da bi s tem čim bolj znižale stroške trgovine; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da sporazum vsebuje zavezujoče določbe in nezavezujoče smernice; poziva vse članice STO, naj si po najboljših močeh prizadevajo izvajati tako zavezujoče določbe kot smernice, da bi s tem čim bolj znižale stroške trgovine;

| 9. | poudarja, da bi utegnila biti vrsta zahtev iz sporazuma, zlasti o preglednosti in samodejnem vnosu in plačilu carine, pomembno sredstvo za boj proti korupciji na mejah; poziva k boljšemu sodelovanju med carinskimi organi in poudarja, da bo večja preglednost prinesla višjo raven varnosti ter močno spodbudila okrepitev trgovine, poleg tega pa zagotovila učinkovitejše carinske kontrole; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi utegnila biti vrsta zahtev iz sporazuma, zlasti o preglednosti in samodejnem vnosu in plačilu carine, pomembno sredstvo za boj proti korupciji na mejah; poziva k boljšemu sodelovanju med carinskimi organi in poudarja, da bo večja preglednost prinesla višjo raven varnosti ter močno spodbudila okrepitev trgovine, poleg tega pa zagotovila učinkovitejše carinske kontrole;

| 10. | v celoti podpira pobudo EU, katere cilj je 400 milijonov EUR finančnih sredstev v petih letih v podporo reformam in projektom za olajšanje trgovine, kot je izboljšanje carinskih sistemov v državah v razvoju in najmanj razvitih državah; želi spomniti, da so ta finančna sredstva, ki se bodo večinoma zagotovila prek sredstev za regionalno gospodarsko povezovanje regionalnih okvirnih programov, del mnogo širše pobude EU „pomoč za trgovino“ (3,5 milijarde EUR nepovratnih sredstev EU v letu 2013), in zahteva, da se Evropskemu parlamentu in državam članicam redno predložijo informacije v zvezi s tem; |
| --- | --- |

10.

v celoti podpira pobudo EU, katere cilj je 400 milijonov EUR finančnih sredstev v petih letih v podporo reformam in projektom za olajšanje trgovine, kot je izboljšanje carinskih sistemov v državah v razvoju in najmanj razvitih državah; želi spomniti, da so ta finančna sredstva, ki se bodo večinoma zagotovila prek sredstev za regionalno gospodarsko povezovanje regionalnih okvirnih programov, del mnogo širše pobude EU „pomoč za trgovino“ (3,5 milijarde EUR nepovratnih sredstev EU v letu 2013), in zahteva, da se Evropskemu parlamentu in državam članicam redno predložijo informacije v zvezi s tem;

| 11. | poudarja pa, da je treba ta sredstva zelo dobro uskladiti s sredstvi drugih mednarodnih donatorjev, kot so UNCTAD, STO in Svetovna banka; poudarja, da bi bilo treba preprečiti podvajanje, pa tudi prekomerno birokracijo za države prosilke, saj bi to utegnilo odvrniti države, ki potrebujejo pomoč; |
| --- | --- |

11.

poudarja pa, da je treba ta sredstva zelo dobro uskladiti s sredstvi drugih mednarodnih donatorjev, kot so UNCTAD, STO in Svetovna banka; poudarja, da bi bilo treba preprečiti podvajanje, pa tudi prekomerno birokracijo za države prosilke, saj bi to utegnilo odvrniti države, ki potrebujejo pomoč;

| 12. | prav tako poziva k tesnemu sodelovanju s strokovnimi organizacijami, kot je Svetovna carinska organizacija (WCO), saj lahko te ponudijo dragoceno praktično in tehnično strokovno znanje za posamezne primere in s tem pripomorejo k razvoju in gradnji zmogljivosti v tem okviru; poudarja, da lahko zlasti najmanj razvite države v celoti izkoristijo trgovinske priložnosti, ki jih nudi sporazum o olajševanju trgovine; |
| --- | --- |

12.

prav tako poziva k tesnemu sodelovanju s strokovnimi organizacijami, kot je Svetovna carinska organizacija (WCO), saj lahko te ponudijo dragoceno praktično in tehnično strokovno znanje za posamezne primere in s tem pripomorejo k razvoju in gradnji zmogljivosti v tem okviru; poudarja, da lahko zlasti najmanj razvite države v celoti izkoristijo trgovinske priložnosti, ki jih nudi sporazum o olajševanju trgovine;

| 13. | poudarja osrednjo vlogo, jo lahko imajo delegacije EU po vsem svetu, saj lahko sodelujejo z državami v razvoju in najmanj razvitimi državami na kraju samem, zato te delegacije poziva k čim večji udeležbi pri zagotavljanju tehnične pomoči; |
| --- | --- |

13.

poudarja osrednjo vlogo, jo lahko imajo delegacije EU po vsem svetu, saj lahko sodelujejo z državami v razvoju in najmanj razvitimi državami na kraju samem, zato te delegacije poziva k čim večji udeležbi pri zagotavljanju tehnične pomoči;

| 14. | poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi podprla države v razvoju in najmanj razvite države pri izvajanju njihovih obveznosti ob upoštevanju, da je potrebna prožnost pri izvajanju obveznosti iz sporazuma; poudarja, da bi moralo biti financiranje za gradnjo zmogljivosti usmerjeno k prejemnikom in temeljiti na ustrezni oceni potreb; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi podprla države v razvoju in najmanj razvite države pri izvajanju njihovih obveznosti ob upoštevanju, da je potrebna prožnost pri izvajanju obveznosti iz sporazuma; poudarja, da bi moralo biti financiranje za gradnjo zmogljivosti usmerjeno k prejemnikom in temeljiti na ustrezni oceni potreb;

| 15. | priporoča, naj mednarodne organizacije in partnerji držav v razvoju in najmanj razvitih držav tesno sodelujejo pri izvajanju določb kategorije C, da bi jih začeli izvajati v najkrajšem možnem obdobju; |
| --- | --- |

15.

priporoča, naj mednarodne organizacije in partnerji držav v razvoju in najmanj razvitih držav tesno sodelujejo pri izvajanju določb kategorije C, da bi jih začeli izvajati v najkrajšem možnem obdobju;

| 16. | ugotavlja, da je pri postopkih na mejah med razvitimi državami in državami v razvoju še vedno velika vrzel in da slaba infrastruktura, neučinkovito carinsko upravljanje, primeri korupcije in prekomerna birokracija upočasnjujejo trgovino; potrjuje, da imata sporazum o olajševanju trgovine in proces liberalizacije trgovine isti cilj zmanjšati trgovinske stroške za spodbujanje gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je pri postopkih na mejah med razvitimi državami in državami v razvoju še vedno velika vrzel in da slaba infrastruktura, neučinkovito carinsko upravljanje, primeri korupcije in prekomerna birokracija upočasnjujejo trgovino; potrjuje, da imata sporazum o olajševanju trgovine in proces liberalizacije trgovine isti cilj zmanjšati trgovinske stroške za spodbujanje gospodarske dejavnosti;

| 17. | opominja, da bo olajšanje trgovine za številne države v razvoju glavni vir dobičkov v razvojni agendi iz Dohe; pozdravlja obsežne določbe o posebni in različni obravnavi za države v razvoju in najmanj razvite države; priporoča, naj novi pristop, po katerem so zaveze in njihov časovni načrt sorazmerne z zmogljivostmi držav, služi kot referenčna vrednost za prihodnje sporazume; |
| --- | --- |

17.

opominja, da bo olajšanje trgovine za številne države v razvoju glavni vir dobičkov v razvojni agendi iz Dohe; pozdravlja obsežne določbe o posebni in različni obravnavi za države v razvoju in najmanj razvite države; priporoča, naj novi pristop, po katerem so zaveze in njihov časovni načrt sorazmerne z zmogljivostmi držav, služi kot referenčna vrednost za prihodnje sporazume;

| 18. | priznava, da lahko strokovno znanje iz zasebnega sektorja prevzame osrednjo vlogo pri spodbujanju ukrepov za olajšanje trgovine ter zagotavljanju pomoči in podpore za izvajanje sporazuma v državah v razvoju; je seznanjen z načrtovano pobudo Ameriške agencije za mednarodni razvoj o javno-zasebnem zavezništvu v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje zasebnega sektorja ter poišče možnosti za partnerstvo z evropskimi panogami, s čimer bi podprli izvajanje sporazuma; |
| --- | --- |

18.

priznava, da lahko strokovno znanje iz zasebnega sektorja prevzame osrednjo vlogo pri spodbujanju ukrepov za olajšanje trgovine ter zagotavljanju pomoči in podpore za izvajanje sporazuma v državah v razvoju; je seznanjen z načrtovano pobudo Ameriške agencije za mednarodni razvoj o javno-zasebnem zavezništvu v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje zasebnega sektorja ter poišče možnosti za partnerstvo z evropskimi panogami, s čimer bi podprli izvajanje sporazuma;

| 19. | potrjuje, da ima izvajanje reform za olajšanje trgovine širše razvojne koristi; v zvezi s tem ugotavlja, da lahko ima carina osrednjo vlogo pri hitrejšem pošiljanju paketov za pomoč po katastrofah; poudarja, da bi morali za nujno humanitarno pomoč veljati poenostavljeni carinski postopki, da bi pospešili njeno dostavo, prav tako pa bi morala biti oproščena dajatev in davkov; |
| --- | --- |

19.

potrjuje, da ima izvajanje reform za olajšanje trgovine širše razvojne koristi; v zvezi s tem ugotavlja, da lahko ima carina osrednjo vlogo pri hitrejšem pošiljanju paketov za pomoč po katastrofah; poudarja, da bi morali za nujno humanitarno pomoč veljati poenostavljeni carinski postopki, da bi pospešili njeno dostavo, prav tako pa bi morala biti oproščena dajatev in davkov;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetovni trgovinski organizaciji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetovni trgovinski organizaciji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0511.

(2)  UL C 345, 2.10.2014, str. 28.

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 5. februarja 2015 (COM(2015)0044).

(4)  Ministrska izjava z Balija (WT/MIN(13)/DEC); Ministrski sklep o sporazumu o olajševanju trgovine z Balija (WT/MIN(13)/36 ali WT/L/911 z dne 11. decembra 2013). https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balipackage_e.htm

(5)  Protokol o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, WT/L/940 z dne 28. novembra 2014.

(6)  Sprejeta besedila s tega dne, P8_TA(2015)0303.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/124 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/124

---

P8_TA(2015)0307

Mestna razsežnost politik EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (2014/2213(INI))

(2017/C 316/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega naslova XVIII, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega naslova XVIII,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o spremljanju izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o spremljanju izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2014 o mestni razsežnosti politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2014 o mestni razsežnosti politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta (COM(2014)0490),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. junija 2014 o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): stanje in obeti (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. junija 2014 o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): stanje in obeti (COM(2014)0368),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. julija 2012 z naslovom „Pametna mesta in skupnosti – Evropska partnerstva za inovacije“ (C(2012)4701), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. julija 2012 z naslovom „Pametna mesta in skupnosti – Evropska partnerstva za inovacije“ (C(2012)4701),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 1998 o trajnostnem razvoju urbanih območij v Evropski uniji: okvir za ukrepanje (COM(1998)0605), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 1998 o trajnostnem razvoju urbanih območij v Evropski uniji: okvir za ukrepanje (COM(1998)0605),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 1997 z naslovom „K agendi urbanih območij v Evropski uniji“ (COM(1997)0197), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 1997 z naslovom „K agendi urbanih območij v Evropski uniji“ (COM(1997)0197),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji iz julija 2014 z naslovom „Naložbe za delovna mesta in rast – Spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji iz julija 2014 z naslovom „Naložbe za delovna mesta in rast – Spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU“,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Cities of tomorrow: Investing in Europe“ (Mesta prihodnosti: vlaganje v Evropo), Bruselj, 17. in 18. februar 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Cities of tomorrow: Investing in Europe“ (Mesta prihodnosti: vlaganje v Evropo), Bruselj, 17. in 18. februar 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2014 z naslovom „Digital Futures – a journey into 2050 visions and policy challenges, cities, villages and communities“ (Digitalne prihodnosti – potovanje v vizije in politične izzive v letu 2050) in teme mesta, vasi in skupnosti iz tega poročila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2014 z naslovom „Digital Futures – a journey into 2050 visions and policy challenges, cities, villages and communities“ (Digitalne prihodnosti – potovanje v vizije in politične izzive v letu 2050) in teme mesta, vasi in skupnosti iz tega poročila,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Cities of tomorrow: Challenges, visions, ways forward“ (Mesta prihodnosti: izzivi, vizije, poti naprej), Bruselj, oktober 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Cities of tomorrow: Challenges, visions, ways forward“ (Mesta prihodnosti: izzivi, vizije, poti naprej), Bruselj, oktober 2011,

| — | ob upoštevanju ministrske izjave o agendi EU za mesta, ki so jo ministri EU, pristojni za teritorialno kohezijo in urbana vprašanja, 10. junija 2015 sprejeli na neformalnem srečanju v Rigi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave o agendi EU za mesta, ki so jo ministri EU, pristojni za teritorialno kohezijo in urbana vprašanja, 10. junija 2015 sprejeli na neformalnem srečanju v Rigi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta, sprejetih 19. novembra 2014 v Bruslju, o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta, sprejetih 19. novembra 2014 v Bruslju, o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva, sprejetih 24. in 25. aprila 2014 v Atenah na neformalnem srečanju ministrov, pristojnih za kohezijsko politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva, sprejetih 24. in 25. aprila 2014 v Atenah na neformalnem srečanju ministrov, pristojnih za kohezijsko politiko,

| — | ob upoštevanju sklepov poljskega predsedstva o ozemeljski razsežnosti politik EU in prihodnji kohezijski politiki, sprejetih 24. in 25. novembra 2011 v Poznanu na neformalnem srečanju ministrov, pristojnih za kohezijsko politiko EU, teritorialni razvoj in razvoj mest, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov poljskega predsedstva o ozemeljski razsežnosti politik EU in prihodnji kohezijski politiki, sprejetih 24. in 25. novembra 2011 v Poznanu na neformalnem srečanju ministrov, pristojnih za kohezijsko politiko EU, teritorialni razvoj in razvoj mest,

| — | ob upoštevanju Teritorialne agende Evropske unije 2020, sprejete 19. maja 2011 v mestu Gödöllő na neformalnem srečanju ministrov, pristojnih za prostorsko načrtovanje in teritorialni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Teritorialne agende Evropske unije 2020, sprejete 19. maja 2011 v mestu Gödöllő na neformalnem srečanju ministrov, pristojnih za prostorsko načrtovanje in teritorialni razvoj,

| — | ob upoštevanju izjave iz Toleda, sprejete 22. junija 2010 v Toledu na neformalnem zasedanju Sveta ministrov, pristojnih za razvoj mest, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Toleda, sprejete 22. junija 2010 v Toledu na neformalnem zasedanju Sveta ministrov, pristojnih za razvoj mest,

| — | ob upoštevanju Leipziške listine o evropskih mestih, ki je bila sprejeta 24. in 25. maja 2007 v Leipzigu na neformalnem zasedanju Sveta ministrov, pristojnih za razvoj mest, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Leipziške listine o evropskih mestih, ki je bila sprejeta 24. in 25. maja 2007 v Leipzigu na neformalnem zasedanju Sveta ministrov, pristojnih za razvoj mest,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 25. junija 2014 z naslovom Na poti k celostni agendi urbanih območij v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 25. junija 2014 z naslovom Na poti k celostni agendi urbanih območij v EU,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. aprila 2015 o sporočilu Komisije z naslovom „Mestna razsežnost politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta“ (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. aprila 2015 o sporočilu Komisije z naslovom „Mestna razsežnost politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta“ (COM(2014)0490),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0218/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0218/2015),

| A. | ker je v letu 2014 polovica svetovnega prebivalstva (6) in 72 % evropskega prebivalstva živelo na mestnih območjih (7), do leta 2050 pa bo na mestnih območjih živelo skoraj 80 % svetovnega prebivalstva (8); |
| --- | --- |

A.

ker je v letu 2014 polovica svetovnega prebivalstva (6) in 72 % evropskega prebivalstva živelo na mestnih območjih (7), do leta 2050 pa bo na mestnih območjih živelo skoraj 80 % svetovnega prebivalstva (8);

| B. | ker funkcionalna mestna območja v EU vključujejo edinstvene policentrične strukture, zgrajene okrog velikih, srednje velikih in majhnih mest in okoliških območij, torej presegajo tradicionalne upravne meje in zajemajo različna ozemlja, ki jih povezujejo skupni gospodarski, socialni, okoljski in demografski izzivi; |
| --- | --- |

B.

ker funkcionalna mestna območja v EU vključujejo edinstvene policentrične strukture, zgrajene okrog velikih, srednje velikih in majhnih mest in okoliških območij, torej presegajo tradicionalne upravne meje in zajemajo različna ozemlja, ki jih povezujejo skupni gospodarski, socialni, okoljski in demografski izzivi;

| C. | ker velika in majhna mesta ter funkcionalna mestna območja, kot so velemestna območja, niso pomembna zgolj v okviru participativne demokracije, temveč so tudi ključni gospodarski steber in gonilo ustvarjanja delovnih mest za EU, saj inovacije in nove gospodarske dejavnosti pogosto izvirajo v mestih; ker so zato pomemben adut EU v njenih odnosih z drugimi deli sveta, hkrati pa so tudi ključna območja, kjer je treba odpraviti ovire za rast in zaposlovanje ter obravnavati socialno izključenost (na primer slabo usposobljenih mladih s trga dela), pomanjkanje dostopnosti in okoljsko degradacijo; |
| --- | --- |

C.

ker velika in majhna mesta ter funkcionalna mestna območja, kot so velemestna območja, niso pomembna zgolj v okviru participativne demokracije, temveč so tudi ključni gospodarski steber in gonilo ustvarjanja delovnih mest za EU, saj inovacije in nove gospodarske dejavnosti pogosto izvirajo v mestih; ker so zato pomemben adut EU v njenih odnosih z drugimi deli sveta, hkrati pa so tudi ključna območja, kjer je treba odpraviti ovire za rast in zaposlovanje ter obravnavati socialno izključenost (na primer slabo usposobljenih mladih s trga dela), pomanjkanje dostopnosti in okoljsko degradacijo;

| D. | ker so velika in majhna mesta, funkcionalna mestna območja in regije odgovorni za največji delež porabe energije in emisij toplogrednih plinov v EU; ker imajo po drugi strani ključno vlogo pri doseganju večje energetske učinkovitosti in samozadostnosti ter pri oblikovanju novih pobud (kot so nove oblike gospodarske dejavnosti) za spodbujanje mobilnosti v mestih ter konkurenčnih, okolju prijaznih prevoznih sistemov, kar spodbuja rast, zaposlovanje, socialno in teritorialno kohezijo, zdravje, varnost in zaščito; |
| --- | --- |

D.

ker so velika in majhna mesta, funkcionalna mestna območja in regije odgovorni za največji delež porabe energije in emisij toplogrednih plinov v EU; ker imajo po drugi strani ključno vlogo pri doseganju večje energetske učinkovitosti in samozadostnosti ter pri oblikovanju novih pobud (kot so nove oblike gospodarske dejavnosti) za spodbujanje mobilnosti v mestih ter konkurenčnih, okolju prijaznih prevoznih sistemov, kar spodbuja rast, zaposlovanje, socialno in teritorialno kohezijo, zdravje, varnost in zaščito;

| E. | ker se v nekaterih mestih soočajo s starajočim se prebivalstvom in z zmanjševanjem števila prebivalcev ter s težavami zaradi obsega zmogljivosti in javnih storitev, ki jih zagotavljajo, medtem ko v drugih število prebivalcev narašča, s čimer se povečuje pritisk na obstoječe zmogljivosti in javne storitve (na primer izobraževanje) ter se zaostrujejo druge težave, kot so brezposelnost (mladih), socialna izključenost, prometni zastoji, širjenje mestnih območij in onesnaženost, ki znatno povečajo čas za pot na delo in z dela in zmanjšujejo kakovost življenja mnogih Evropejcev; |
| --- | --- |

E.

ker se v nekaterih mestih soočajo s starajočim se prebivalstvom in z zmanjševanjem števila prebivalcev ter s težavami zaradi obsega zmogljivosti in javnih storitev, ki jih zagotavljajo, medtem ko v drugih število prebivalcev narašča, s čimer se povečuje pritisk na obstoječe zmogljivosti in javne storitve (na primer izobraževanje) ter se zaostrujejo druge težave, kot so brezposelnost (mladih), socialna izključenost, prometni zastoji, širjenje mestnih območij in onesnaženost, ki znatno povečajo čas za pot na delo in z dela in zmanjšujejo kakovost življenja mnogih Evropejcev;

| F. | ker je nekatere glavne izzive, s katerimi se soočajo mesta in ki so povezani z gospodarskim in socialnim razvojem, podnebnimi spremembami, prometom in demografskimi spremembami, mogoče obravnavati le v okviru partnerstev med mesti in okoliškimi območji; ker se je zaradi razširitve medsebojno povezanih področjih iz zadnjih let, ki je posledica razvoja na področju prometa in zlasti komunikacij, pojavila potreba po razvoju instrumentov za spodbujanje povezljivosti; |
| --- | --- |

F.

ker je nekatere glavne izzive, s katerimi se soočajo mesta in ki so povezani z gospodarskim in socialnim razvojem, podnebnimi spremembami, prometom in demografskimi spremembami, mogoče obravnavati le v okviru partnerstev med mesti in okoliškimi območji; ker se je zaradi razširitve medsebojno povezanih področjih iz zadnjih let, ki je posledica razvoja na področju prometa in zlasti komunikacij, pojavila potreba po razvoju instrumentov za spodbujanje povezljivosti;

| G. | ker pobude evropske politike neposredno ali posredno vplivajo na trajnostni razvoj mest in mestne politike; |
| --- | --- |

G.

ker pobude evropske politike neposredno ali posredno vplivajo na trajnostni razvoj mest in mestne politike;

| H. | ker se okrog 70 % evropskih politik in zakonodaje izvaja na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

H.

ker se okrog 70 % evropskih politik in zakonodaje izvaja na lokalni in regionalni ravni;

| I. | ker bi morali na ravni EU zagotoviti večjo usklajenost različnih političnih pobud in subvencijskih programov EU, tako da bi v celoti izkoristili skupni strateški okvir (naslov II, poglavje I, člen 10 Uredbe (EU) št. 1303/2013 – uredbe o skupnih določbah) ter z boljšim političnim usklajevanjem med in z deležniki in ravnmi upravljanja, saj sektorski pristop politike EU lahko vodi do politik in zakonodaje, ki bodo morda manj ugodne za funkcionalna mestna območja; |
| --- | --- |

I.

ker bi morali na ravni EU zagotoviti večjo usklajenost različnih političnih pobud in subvencijskih programov EU, tako da bi v celoti izkoristili skupni strateški okvir (naslov II, poglavje I, člen 10 Uredbe (EU) št. 1303/2013 – uredbe o skupnih določbah) ter z boljšim političnim usklajevanjem med in z deležniki in ravnmi upravljanja, saj sektorski pristop politike EU lahko vodi do politik in zakonodaje, ki bodo morda manj ugodne za funkcionalna mestna območja;

| J. | ker je Komisija leta 1997 objavila sporočilo o urbani agendi za EU (9), o vlogi evropskih mest pri oblikovanju politike EU pa se še vedno razpravlja; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija leta 1997 objavila sporočilo o urbani agendi za EU (9), o vlogi evropskih mest pri oblikovanju politike EU pa se še vedno razpravlja;

| K. | ker je Parlament v preteklosti podprl predlog Komisije, da pripravi urbano agendo kot okvir za prihodnjo mestno politiko na evropski ravni; |
| --- | --- |

K.

ker je Parlament v preteklosti podprl predlog Komisije, da pripravi urbano agendo kot okvir za prihodnjo mestno politiko na evropski ravni;

| L. | ker so načelo subsidiarnosti, kot je opredeljeno v PDEU, načelo upravljanja na več ravneh, ki temelji na usklajenem ukrepanju EU, držav članic ter regionalnih in lokalnih organov, in načelo partnerstva nadvse pomembni elementi za pravilno izvajanje vseh politik EU in ker bi bilo treba temu primerno okrepiti vključevanje virov in pristojnosti lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

L.

ker so načelo subsidiarnosti, kot je opredeljeno v PDEU, načelo upravljanja na več ravneh, ki temelji na usklajenem ukrepanju EU, držav članic ter regionalnih in lokalnih organov, in načelo partnerstva nadvse pomembni elementi za pravilno izvajanje vseh politik EU in ker bi bilo treba temu primerno okrepiti vključevanje virov in pristojnosti lokalnih in regionalnih organov;

| M. | ker uredba o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR) (Uredba (EU) št. 1301/2013) krepi mestno razsežnost evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) z dodelitvijo vsaj 5 % njegove finančne podpore za celostne ukrepe za trajnostni razvoj mest s prenosom upravljavskih nalog na mestne oblasti, zlasti tako da se jim da več odgovornosti za naloge, ki se nanašajo vsaj na izbiro operacij, z oblikovanjem orodij, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, z dodelitvijo posebnega proračuna za inovativne ukrepe, da bi preizkusili nove rešitve v zvezi s trajnostnim razvojem mest, in z vzpostavitvijo mreže za razvoj mest; |
| --- | --- |

M.

ker uredba o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR) (Uredba (EU) št. 1301/2013) krepi mestno razsežnost evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) z dodelitvijo vsaj 5 % njegove finančne podpore za celostne ukrepe za trajnostni razvoj mest s prenosom upravljavskih nalog na mestne oblasti, zlasti tako da se jim da več odgovornosti za naloge, ki se nanašajo vsaj na izbiro operacij, z oblikovanjem orodij, kot so celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, z dodelitvijo posebnega proračuna za inovativne ukrepe, da bi preizkusili nove rešitve v zvezi s trajnostnim razvojem mest, in z vzpostavitvijo mreže za razvoj mest;

| N. | ker načelo partnerstva iz uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013) in evropski kodeks ravnanja države članice zavezujeta k zgodnji vključitvi mestnih oblasti v proces oblikovanja politike EU; |
| --- | --- |

N.

ker načelo partnerstva iz uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013) in evropski kodeks ravnanja države članice zavezujeta k zgodnji vključitvi mestnih oblasti v proces oblikovanja politike EU;

Mestna razsežnost politik EU

| 1. | meni, da bi morale biti politike EU majhnim in velikim mestom ter funkcionalnim mestnim območjem v pomoč in jim omogočati, da pokažejo in dosežejo svoj poln potencial kot gonilna sila gospodarske rasti, zaposlovanja, socialnega vključevanja in trajnostnega razvoja; zato meni, da morajo biti ta majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja tesneje povezana s celim evropskim ciklusom oblikovanja politike; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi morale biti politike EU majhnim in velikim mestom ter funkcionalnim mestnim območjem v pomoč in jim omogočati, da pokažejo in dosežejo svoj poln potencial kot gonilna sila gospodarske rasti, zaposlovanja, socialnega vključevanja in trajnostnega razvoja; zato meni, da morajo biti ta majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja tesneje povezana s celim evropskim ciklusom oblikovanja politike;

| 2. | poziva Komisijo in po potrebi države članice, naj s prilagoditvijo razpoložljivih orodij in v skladu s členom 6 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti predlagajo, kako bi lahko uvedli mehanizem zgodnjega opozarjanja, s pomočjo katerega bi na podnacionalni upravni ravni lahko preučili, ali sta bili upoštevani načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, s čimer bi bila tudi ta raven zgodaj vključena v politične procese, hkrati pa bi to omogočalo tudi dobro utemeljene strategije teritorialnega razvoja in učinkovitejše izvajanje prihodnje zakonodaje; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in po potrebi države članice, naj s prilagoditvijo razpoložljivih orodij in v skladu s členom 6 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti predlagajo, kako bi lahko uvedli mehanizem zgodnjega opozarjanja, s pomočjo katerega bi na podnacionalni upravni ravni lahko preučili, ali sta bili upoštevani načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, s čimer bi bila tudi ta raven zgodaj vključena v politične procese, hkrati pa bi to omogočalo tudi dobro utemeljene strategije teritorialnega razvoja in učinkovitejše izvajanje prihodnje zakonodaje;

Celostni evropski mestni agendi naproti

| 3. | pozdravlja pobudo Komisije za prizadevanja za evropsko mestno agendo; podpira njeno vzpostavitev v obliki skladnega okvira za politike EU z mestno razsežnostjo, katerega namen bi bil bolje povezati urbane rešitve z evropskimi izzivi, bolje povezati sektorske politike in ravni upravljanja, bolj ciljno usmeriti financiranje EU v relevantne urbane izzive in bolje ocenjevati teritorialen učinek sektorskih politik; meni, da bi bilo treba v okviru evropske mestne agende zlasti spodbujati iskanje rešitev za upravljanje, najprimernejših za uspešno soočanje z izzivi in uresničevanje ciljev trajnostnega, gospodarskega in socialno vključujočega razvoja majhnih in velikih mest ter funkcionalnih mestnih območij v Evropi; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja pobudo Komisije za prizadevanja za evropsko mestno agendo; podpira njeno vzpostavitev v obliki skladnega okvira za politike EU z mestno razsežnostjo, katerega namen bi bil bolje povezati urbane rešitve z evropskimi izzivi, bolje povezati sektorske politike in ravni upravljanja, bolj ciljno usmeriti financiranje EU v relevantne urbane izzive in bolje ocenjevati teritorialen učinek sektorskih politik; meni, da bi bilo treba v okviru evropske mestne agende zlasti spodbujati iskanje rešitev za upravljanje, najprimernejših za uspešno soočanje z izzivi in uresničevanje ciljev trajnostnega, gospodarskega in socialno vključujočega razvoja majhnih in velikih mest ter funkcionalnih mestnih območij v Evropi;

| 4. | priznava, da EU na področju razvoja mest sicer nima izrecnih pristojnosti, vendar cela vrsta pobud EU neposredno/posredno vpliva na majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja; zato meni, da je dobro razvita in uveljavljena nacionalna in regionalna mestna politika prvi pogoj za evropsko mestno agendo; meni, da bi morala slednja predstavljati strategijo, ki obravnava majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja v EU in ki bi se dolgoročno razvila v mestno politiko na ravni EU; v zvezi s tem poudarja, da bi moral urbanistični teritorialni razvoj temeljiti na uravnoteženi teritorialni organizaciji s policentrično mestno strukturo v skladu s teritorialno agendo EU 2020; |
| --- | --- |

4.

priznava, da EU na področju razvoja mest sicer nima izrecnih pristojnosti, vendar cela vrsta pobud EU neposredno/posredno vpliva na majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja; zato meni, da je dobro razvita in uveljavljena nacionalna in regionalna mestna politika prvi pogoj za evropsko mestno agendo; meni, da bi morala slednja predstavljati strategijo, ki obravnava majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja v EU in ki bi se dolgoročno razvila v mestno politiko na ravni EU; v zvezi s tem poudarja, da bi moral urbanistični teritorialni razvoj temeljiti na uravnoteženi teritorialni organizaciji s policentrično mestno strukturo v skladu s teritorialno agendo EU 2020;

| 5. | je prepričan, da bi si morali Komisija, države članice, lokalni organi in drugi deležniki skupaj prizadevati za evropsko mestno agendo, da bi tako prek praktičnega, celostnega, usklajenega, hkrati pa fleksibilnega pristopa v majhnih in velikih mestih ter na funkcionalnih mestnih območjih in skupaj z njimi racionalizirali, uskladili in izvajali politike EU z mestno razsežnostjo in pri tem upoštevali lokalne teritorialne posebnosti in institucionalne strukture posameznih držav članic; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da bi si morali Komisija, države članice, lokalni organi in drugi deležniki skupaj prizadevati za evropsko mestno agendo, da bi tako prek praktičnega, celostnega, usklajenega, hkrati pa fleksibilnega pristopa v majhnih in velikih mestih ter na funkcionalnih mestnih območjih in skupaj z njimi racionalizirali, uskladili in izvajali politike EU z mestno razsežnostjo in pri tem upoštevali lokalne teritorialne posebnosti in institucionalne strukture posameznih držav članic;

| 6. | meni, da bi morala biti evropska mestna agenda v celoti skladna s splošnimi cilji in strategijami EU, zlasti s strategijo Evropa 2020, in s cilji teritorialne kohezije; poudarja, da postajajo upravne meje pri obravnavanju razvojnih izzivov na regionalni in lokalni ravni vse manj pomembne; zato meni, da bi morala evropska mestna agenda biti vključujoča in jasno upoštevati raznolikost teritorialnih celot v EU, čezmejne povezave ter povezave med mestom in podeželjem, vključno s storitvami, ki jih funkcionalna mestna območja zagotavljajo okoliškemu podeželju; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morala biti evropska mestna agenda v celoti skladna s splošnimi cilji in strategijami EU, zlasti s strategijo Evropa 2020, in s cilji teritorialne kohezije; poudarja, da postajajo upravne meje pri obravnavanju razvojnih izzivov na regionalni in lokalni ravni vse manj pomembne; zato meni, da bi morala evropska mestna agenda biti vključujoča in jasno upoštevati raznolikost teritorialnih celot v EU, čezmejne povezave ter povezave med mestom in podeželjem, vključno s storitvami, ki jih funkcionalna mestna območja zagotavljajo okoliškemu podeželju;

| 7. | poziva Komisijo, naj na podlagi skupnih urbanističnih načel (t.i. urban acquis) in obsežnega posvetovanja z različnimi deležniki, vključno z gospodarskimi in socialnimi partnerji ter organizacijami civilne družbe, predloži sporočilo s podrobnostmi o prihodnji evropski mestni agendi; poziva Komisijo, naj evropsko mestno agendo vključi v svoj letni delovni program; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj na podlagi skupnih urbanističnih načel (t.i. urban acquis) in obsežnega posvetovanja z različnimi deležniki, vključno z gospodarskimi in socialnimi partnerji ter organizacijami civilne družbe, predloži sporočilo s podrobnostmi o prihodnji evropski mestni agendi; poziva Komisijo, naj evropsko mestno agendo vključi v svoj letni delovni program;

Vključevanje celostnega pristopa k teritorialnemu razvoju v oblikovanje politike in zakonodajo EU

| 8. | poziva Komisijo, naj pri zasnovi novih političnih pobud za mestna območja uporabi bolj celosten, lokalno usmerjen teritorialni pristop, da se zagotovi usklajenost in majhnim in velikim mestom ter funkcionalnim mestnim območjem omogoči, da uresničijo cilje strategije Evropa 2020 o pametni, trajnostni in vključujoči rasti, med drugim z izvajanjem celostnega pristopa EU, da bi podprli pametne in trajnostne projekte v evropskih mestih in tako pomagali spodbujati socialni in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj pri zasnovi novih političnih pobud za mestna območja uporabi bolj celosten, lokalno usmerjen teritorialni pristop, da se zagotovi usklajenost in majhnim in velikim mestom ter funkcionalnim mestnim območjem omogoči, da uresničijo cilje strategije Evropa 2020 o pametni, trajnostni in vključujoči rasti, med drugim z izvajanjem celostnega pristopa EU, da bi podprli pametne in trajnostne projekte v evropskih mestih in tako pomagali spodbujati socialni in gospodarski razvoj;

| 9. | poziva Komisijo, naj kot splošno pravilo uvede oceno teritorialnega učinka na mestno razsežnost in tako zagotovi praktično izvedljivost vseh relevantnih političnih pobud EU na regionalni in lokalni ravni, naj pri pripravi ocen učinka in novih politik (pristop od spodaj navzgor) upošteva prispevek decentraliziranih ravni upravljanja ter naj zagotovi, da bodo vse relevantne sektorske politike EU ustrezno obravnavale izzive, s katerimi se soočajo majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja; poziva Komisijo, naj se pri oceni teritorialnega učinka osredotoči na naslednje elemente: uravnotežen teritorialni razvoj, teritorialno povezovanje, vidiki upravljanja, regulacija, vidiki izvajanja na lokalni ravni in skladnost z drugimi cilji politike; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj kot splošno pravilo uvede oceno teritorialnega učinka na mestno razsežnost in tako zagotovi praktično izvedljivost vseh relevantnih političnih pobud EU na regionalni in lokalni ravni, naj pri pripravi ocen učinka in novih politik (pristop od spodaj navzgor) upošteva prispevek decentraliziranih ravni upravljanja ter naj zagotovi, da bodo vse relevantne sektorske politike EU ustrezno obravnavale izzive, s katerimi se soočajo majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja; poziva Komisijo, naj se pri oceni teritorialnega učinka osredotoči na naslednje elemente: uravnotežen teritorialni razvoj, teritorialno povezovanje, vidiki upravljanja, regulacija, vidiki izvajanja na lokalni ravni in skladnost z drugimi cilji politike;

| 10. | poziva Komisijo, naj sistematizira in analizira vse razpoložljive podatke in skupne pojmovne okvire (urban acquis), da bi preprečila podvajanja in nedoslednosti ter zagotovila jasno opredelitev celostnega trajnostnega razvoja mest in tako določila skupne, skladne in pregledne cilje EU na tem področju; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj sistematizira in analizira vse razpoložljive podatke in skupne pojmovne okvire (urban acquis), da bi preprečila podvajanja in nedoslednosti ter zagotovila jasno opredelitev celostnega trajnostnega razvoja mest in tako določila skupne, skladne in pregledne cilje EU na tem področju;

| 11. | je prepričan, da bi moralo biti za to, da bi mestna območja lahko ocenili točneje kot zgolj na podlagi kazalca BDP, na voljo dovolj podatkov; zato meni, da bi moral Eurostat zagotavljati in zbirati podrobnejše podatke na lokalni ravni in da bi morali nadaljevati z delom v okviru projekta Urban Audit in podobnih raziskav; poziva tudi Komisijo, naj si prizadeva za oblikovanje instrumentov za merjenje napredka in učinka celostne mestne agende na ravni EU; |
| --- | --- |

11.

je prepričan, da bi moralo biti za to, da bi mestna območja lahko ocenili točneje kot zgolj na podlagi kazalca BDP, na voljo dovolj podatkov; zato meni, da bi moral Eurostat zagotavljati in zbirati podrobnejše podatke na lokalni ravni in da bi morali nadaljevati z delom v okviru projekta Urban Audit in podobnih raziskav; poziva tudi Komisijo, naj si prizadeva za oblikovanje instrumentov za merjenje napredka in učinka celostne mestne agende na ravni EU;

| 12. | spodbuja Komisijo, naj skrajša upravne postopke v zvezi z izvajanjem sedanje zakonodaje EU na lokalni ravni ter zagotovi, da bodo pri vseh prihodnjih predpisih temeljito preučene posledice njihovega izvajanja na lokalni ravni; |
| --- | --- |

12.

spodbuja Komisijo, naj skrajša upravne postopke v zvezi z izvajanjem sedanje zakonodaje EU na lokalni ravni ter zagotovi, da bodo pri vseh prihodnjih predpisih temeljito preučene posledice njihovega izvajanja na lokalni ravni;

Mestna razsežnost politike EU – instrumenti in financiranje

| 13. | opozarja, da so kohezijska politika EU in njeni finančni instrumenti bolje opremljeni za podporo kompleksnim celostnim teritorialnim strategijam za funkcionalna mestna območja prek skupnega strateškega načrtovanja in predpisov; spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo nove instrumente, ki so jim na voljo, kot so celostne teritorialne naložbe, lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ter novi fleksibilni operativni programi, da uspešno podprejo izvajanje načrtov za celostni razvoj mest; spodbuja države članice in Komisijo, naj oblikujejo skladen sklop ustreznih kazalnikov, da bi bolje ocenile mestno razsežnost izvedenih operacij in pobud, financiranih iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da so kohezijska politika EU in njeni finančni instrumenti bolje opremljeni za podporo kompleksnim celostnim teritorialnim strategijam za funkcionalna mestna območja prek skupnega strateškega načrtovanja in predpisov; spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo nove instrumente, ki so jim na voljo, kot so celostne teritorialne naložbe, lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ter novi fleksibilni operativni programi, da uspešno podprejo izvajanje načrtov za celostni razvoj mest; spodbuja države članice in Komisijo, naj oblikujejo skladen sklop ustreznih kazalnikov, da bi bolje ocenile mestno razsežnost izvedenih operacij in pobud, financiranih iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 14. | poudarja, da je treba v kar največji meri izkoristiti potencial makroregionalnih strategij za uspešno izvajanje celostnega pristopa za mesta; poziva Komisijo, naj na ustrezen način vključi in poveže vidike evropske mestne agende ter poudari mestno razsežnost v makroregionalnih strategijah EU, ki predstavljajo model za načrtovanje in upravljanje na več ravneh; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba v kar največji meri izkoristiti potencial makroregionalnih strategij za uspešno izvajanje celostnega pristopa za mesta; poziva Komisijo, naj na ustrezen način vključi in poveže vidike evropske mestne agende ter poudari mestno razsežnost v makroregionalnih strategijah EU, ki predstavljajo model za načrtovanje in upravljanje na več ravneh;

| 15. | obžaluje, da – čeprav ima nova kohezijska politika pravno zavezujoče vidike v zvezi z mesti, zlasti glede vključevanja mest v fazo načrtovanja – mesta in predstavniki mest pri oblikovanju politike dejansko sodelujejo le v majhni meri, in meni, da bi ga bilo mogoče izboljšati z zgodnjo vključitvijo v politične procese, na primer s pomočjo posvetovanj, vrednotenj in izmenjav primerov najboljše prakse in izkušenj; poziva Komisijo in države članice, naj pri izvajanju programov in projektov, ki jih finančno podpira EU, zagotovijo izvajanje načela partnerstva in pri tem upoštevajo tudi Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo (člen 5(3) uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013)), posebno pozornost pa namenijo vključevanju velikih in majhnih mest ter funkcionalnih mestnih območij v pripravo in upravljanje programov, tudi na čezmejni ravni; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da – čeprav ima nova kohezijska politika pravno zavezujoče vidike v zvezi z mesti, zlasti glede vključevanja mest v fazo načrtovanja – mesta in predstavniki mest pri oblikovanju politike dejansko sodelujejo le v majhni meri, in meni, da bi ga bilo mogoče izboljšati z zgodnjo vključitvijo v politične procese, na primer s pomočjo posvetovanj, vrednotenj in izmenjav primerov najboljše prakse in izkušenj; poziva Komisijo in države članice, naj pri izvajanju programov in projektov, ki jih finančno podpira EU, zagotovijo izvajanje načela partnerstva in pri tem upoštevajo tudi Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo (člen 5(3) uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013)), posebno pozornost pa namenijo vključevanju velikih in majhnih mest ter funkcionalnih mestnih območij v pripravo in upravljanje programov, tudi na čezmejni ravni;

| 16. | poziva k večjemu vključevanju majhnih in velikih mest v programe strukturnih in investicijskih skladov; meni, da bi na podlagi izkušenj, pridobljenih v zvezi s tem, lahko oblikovali pomembno politično priporočilo za razvoj kohezijske politike po letu 2020; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preizkusi izvajanje evropske mestne agende na izbranih tematskih področjih, ki odražajo izzive mestnih območij („mestni pilotni projekti“), zlasti tako, da zagotovi medsektorsko usklajenost različnih politik EU, odpravi obstoječa prekrivanja in uporabi model upravljanja na več ravneh ter izvaja ocene teritorialnega učinka; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o napredku in rezultatih v zvezi s tem; |
| --- | --- |

16.

poziva k večjemu vključevanju majhnih in velikih mest v programe strukturnih in investicijskih skladov; meni, da bi na podlagi izkušenj, pridobljenih v zvezi s tem, lahko oblikovali pomembno politično priporočilo za razvoj kohezijske politike po letu 2020; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preizkusi izvajanje evropske mestne agende na izbranih tematskih področjih, ki odražajo izzive mestnih območij („mestni pilotni projekti“), zlasti tako, da zagotovi medsektorsko usklajenost različnih politik EU, odpravi obstoječa prekrivanja in uporabi model upravljanja na več ravneh ter izvaja ocene teritorialnega učinka; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o napredku in rezultatih v zvezi s tem;

| 17. | poziva k večjemu usklajevanju in povezovanju naložbenih politik EU, ki imajo potencial, da zagotovijo trajnosten, celosten in socialno vključujoč razvoj mest; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo regulativni okvir, da ustvarijo sinergije med Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI), programi, ki jih EU sofinancira (kot so LIFE, Obzorje 2020, Inteligentna energija – Evropa ipd.), in skladi kohezijske politike, pa tudi med javnimi (tj. nacionalnimi) naložbami, zasebnim kapitalom in finančnimi instrumenti, da se za vložena sredstva doseže kar največji učinek vzvoda; poudarja, da je treba zagotoviti dopolnjevanje vseh naložbenih politik in večjo sinergijo ter preprečiti dvojno financiranje in prekrivanje; |
| --- | --- |

17.

poziva k večjemu usklajevanju in povezovanju naložbenih politik EU, ki imajo potencial, da zagotovijo trajnosten, celosten in socialno vključujoč razvoj mest; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo regulativni okvir, da ustvarijo sinergije med Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI), programi, ki jih EU sofinancira (kot so LIFE, Obzorje 2020, Inteligentna energija – Evropa ipd.), in skladi kohezijske politike, pa tudi med javnimi (tj. nacionalnimi) naložbami, zasebnim kapitalom in finančnimi instrumenti, da se za vložena sredstva doseže kar največji učinek vzvoda; poudarja, da je treba zagotoviti dopolnjevanje vseh naložbenih politik in večjo sinergijo ter preprečiti dvojno financiranje in prekrivanje;

Nov model upravljanja na več ravneh

| 18. | opozarja, da sedanji ključni gospodarski, socialni in okoljski izzivi presegajo tradicionalne upravne meje ter da vse večje razlike med upravnimi in teritorialnimi strukturami (sodelovanje med mestnimi in primestnimi območji, med mestom in podeželjem itd.) zahtevajo nove oblike fleksibilnega upravljanja, da se nadaljuje celostni teritorialni razvoj funkcionalnih območij; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da sedanji ključni gospodarski, socialni in okoljski izzivi presegajo tradicionalne upravne meje ter da vse večje razlike med upravnimi in teritorialnimi strukturami (sodelovanje med mestnimi in primestnimi območji, med mestom in podeželjem itd.) zahtevajo nove oblike fleksibilnega upravljanja, da se nadaljuje celostni teritorialni razvoj funkcionalnih območij;

| 19. | meni, da bi morala evropska mestna agenda temeljiti na novi metodi upravljanja na več ravneh, s katero bi lokalno raven lahko tesneje vključili v vse faze političnega ciklusa in s tem politike približali stvarnosti ter prispevali k temu, da se bolje uskladijo s stalnimi spremembami na funkcionalnih mestnih območjih in postanejo bolj odzivne nanje; v zvezi s tem meni, da bi moral Odbor regij kot organ, ki zastopa regionalne in lokalne organe, sodelovati v tem procesu; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morala evropska mestna agenda temeljiti na novi metodi upravljanja na več ravneh, s katero bi lokalno raven lahko tesneje vključili v vse faze političnega ciklusa in s tem politike približali stvarnosti ter prispevali k temu, da se bolje uskladijo s stalnimi spremembami na funkcionalnih mestnih območjih in postanejo bolj odzivne nanje; v zvezi s tem meni, da bi moral Odbor regij kot organ, ki zastopa regionalne in lokalne organe, sodelovati v tem procesu;

| 20. | poziva Komisijo, naj predlaga elemente novega modela upravljanja na več ravneh, ki bi temeljil na partnerstvu in resničnem sodelovanju, ki bi presegalo zgolj posvetovanje z deležniki, torej model, ki bi formalne vladne strukture združil z neformalnimi, fleksibilnimi strukturami upravljanja, ki bi ustrezale novi stvarnosti digitaliziranih „omrežnih“ podjetij, in ki bi bil prilagojen razsežnosti izzivov – model, ki bi izboljšal sodelovanje na več ravneh, tako vertikalno kot horizontalno, z vladnimi in nevladnimi akterji na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni ter oblast tako približal državljanom in povečal demokratično legitimnost evropskega projekta; priporoča, da ta prilagojen model sui generis po sprejetju s strani partnerjev in po posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki postane delovna metoda za prihodnjo evropsko mestno agendo; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj predlaga elemente novega modela upravljanja na več ravneh, ki bi temeljil na partnerstvu in resničnem sodelovanju, ki bi presegalo zgolj posvetovanje z deležniki, torej model, ki bi formalne vladne strukture združil z neformalnimi, fleksibilnimi strukturami upravljanja, ki bi ustrezale novi stvarnosti digitaliziranih „omrežnih“ podjetij, in ki bi bil prilagojen razsežnosti izzivov – model, ki bi izboljšal sodelovanje na več ravneh, tako vertikalno kot horizontalno, z vladnimi in nevladnimi akterji na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni ter oblast tako približal državljanom in povečal demokratično legitimnost evropskega projekta; priporoča, da ta prilagojen model sui generis po sprejetju s strani partnerjev in po posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki postane delovna metoda za prihodnjo evropsko mestno agendo;

Upravljanje znanja in izmenjava podatkov

| 21. | meni, da so mestne platforme in mreže (kot je URBACT, mreža za razvoj mest) in drugi programi za izmenjavo znanja med mesti (kot so Civitas, Konvencija županov, pobuda Mayors Adapt, pobuda Pametna mestna in skupnosti, referenčni okvir za trajnostna mesta in ManagEnergy) odlična priložnost za sodelovanje lokalnih, regionalnih in čezmejnih akterjev v razvoju mest in izmenjavo znanja med akterji; poziva Komisijo, naj okrepi in izboljša usklajevanje med temi platformami, da bi jih lokalni akterji bolje razumeli in v njih učinkoviteje sodelovali; |
| --- | --- |

21.

meni, da so mestne platforme in mreže (kot je URBACT, mreža za razvoj mest) in drugi programi za izmenjavo znanja med mesti (kot so Civitas, Konvencija županov, pobuda Mayors Adapt, pobuda Pametna mestna in skupnosti, referenčni okvir za trajnostna mesta in ManagEnergy) odlična priložnost za sodelovanje lokalnih, regionalnih in čezmejnih akterjev v razvoju mest in izmenjavo znanja med akterji; poziva Komisijo, naj okrepi in izboljša usklajevanje med temi platformami, da bi jih lokalni akterji bolje razumeli in v njih učinkoviteje sodelovali;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj čim bolj izkoristijo dejavnosti za izmenjavo znanja in gradnjo zmogljivosti, ki jih omogočajo projekti, ki jih financira EU, in druge dejavnosti mreženja med mesti; spodbuja Komisijo, naj razvije mehanizme, s katerimi si bodo lahko vse njene službe bolje izmenjevale rezultate projektov, in zagotovi, da se bodo ti rezultati upoštevali pri oblikovanju politike na nacionalni ravni in na ravni EU; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj čim bolj izkoristijo dejavnosti za izmenjavo znanja in gradnjo zmogljivosti, ki jih omogočajo projekti, ki jih financira EU, in druge dejavnosti mreženja med mesti; spodbuja Komisijo, naj razvije mehanizme, s katerimi si bodo lahko vse njene službe bolje izmenjevale rezultate projektov, in zagotovi, da se bodo ti rezultati upoštevali pri oblikovanju politike na nacionalni ravni in na ravni EU;

| 23. | meni, da je za oblikovanje bolje prilagojenih politik treba posodobiti in izboljšati zbirko podatkov Urban Audit; spodbuja Eurostat in Komisijo, naj zagotovita in zbereta natančnejše podatke, zbrane tam, kjer se politike izvajajo – v številnih primerih je to na lokalni ravni; poudarja, da tudi zbiranje podatkov o toku, s katerimi se merijo odnosi med mesti in njihovo okolico ter znotraj funkcionalnih mestnih območij, postaja vse bolj pomembno za boljše razumevanje teh kompleksnih funkcionalnih območij, zato poziva Komisijo, naj te podatke zbere in analizira in jih spremeni v dokaze za razvoj politike; |
| --- | --- |

23.

meni, da je za oblikovanje bolje prilagojenih politik treba posodobiti in izboljšati zbirko podatkov Urban Audit; spodbuja Eurostat in Komisijo, naj zagotovita in zbereta natančnejše podatke, zbrane tam, kjer se politike izvajajo – v številnih primerih je to na lokalni ravni; poudarja, da tudi zbiranje podatkov o toku, s katerimi se merijo odnosi med mesti in njihovo okolico ter znotraj funkcionalnih mestnih območij, postaja vse bolj pomembno za boljše razumevanje teh kompleksnih funkcionalnih območij, zato poziva Komisijo, naj te podatke zbere in analizira in jih spremeni v dokaze za razvoj politike;

Izvajanje prihodnje evropske mestne agende

| 24. | meni, da bi evropska mestna agenda lahko bila učinkovito orodje, če bi imela obliko skupnega konceptualnega okvira, ki se redno posodablja, njena osrednja tema pa bi bilo omejeno število izzivov v širšem kontekstu ciljev strategije Evropa 2020, ki so pametna, vključujoča in trajnostna rast; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi evropska mestna agenda lahko bila učinkovito orodje, če bi imela obliko skupnega konceptualnega okvira, ki se redno posodablja, njena osrednja tema pa bi bilo omejeno število izzivov v širšem kontekstu ciljev strategije Evropa 2020, ki so pametna, vključujoča in trajnostna rast;

| 25. | je trdno prepričan, da bi morali ti izzivi ustrezati naslednjim merilom: 1) so v skladu s skupnim konceptualnim okvirom; 2) so pomembni urbani izzivi z velikim vplivom na velika in majhna mesta ter funkcionalna mestna območja v državah članicah in med njimi; 3) države članice jih ne morejo rešiti enostransko; 4) pristop EU ima jasno dodano vrednost; poziva Komisijo, naj začne popisovati te izzive, hkrati pa naj opredeli preostala ozka grla, neskladnosti politik ali vrzeli v zmogljivostih in znanju, v tesnem sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki, zlasti s tistimi na lokalni ravni; |
| --- | --- |

25.

je trdno prepričan, da bi morali ti izzivi ustrezati naslednjim merilom: 1) so v skladu s skupnim konceptualnim okvirom; 2) so pomembni urbani izzivi z velikim vplivom na velika in majhna mesta ter funkcionalna mestna območja v državah članicah in med njimi; 3) države članice jih ne morejo rešiti enostransko; 4) pristop EU ima jasno dodano vrednost; poziva Komisijo, naj začne popisovati te izzive, hkrati pa naj opredeli preostala ozka grla, neskladnosti politik ali vrzeli v zmogljivostih in znanju, v tesnem sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki, zlasti s tistimi na lokalni ravni;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo na vseh ravneh upravljanja zagotovljena višja stopnja medsektorskega usklajevanja politik z mestno razsežnostjo, kar bo omogočilo boljšo vključevanje celostnega razvoja mest; poziva Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko (GD REGIO), ki je pristojen za mestno politiko EU, naj v tesnem sodelovanju z obstoječo medresorsko skupino Komisije za razvoj mest spodbuja ta proces ter zagotovi, da bo mestna razsežnost upoštevana pri vseh ustreznih novih pobudah; poziva predsednika Evropske komisije, naj med komisarji imenuje politično vodstvo, ki bo strateško usmerjalo mestno agendo evropskih politik in Parlamentu vsako leto poročalo o agendi za mesta; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo na vseh ravneh upravljanja zagotovljena višja stopnja medsektorskega usklajevanja politik z mestno razsežnostjo, kar bo omogočilo boljšo vključevanje celostnega razvoja mest; poziva Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko (GD REGIO), ki je pristojen za mestno politiko EU, naj v tesnem sodelovanju z obstoječo medresorsko skupino Komisije za razvoj mest spodbuja ta proces ter zagotovi, da bo mestna razsežnost upoštevana pri vseh ustreznih novih pobudah; poziva predsednika Evropske komisije, naj med komisarji imenuje politično vodstvo, ki bo strateško usmerjalo mestno agendo evropskih politik in Parlamentu vsako leto poročalo o agendi za mesta;

| 27. | poziva Komisijo, naj izmed že obstoječih služb ali organov Komisije imenuje posebnega koordinatorja EU za mesta, ki bo spremljal in ocenjeval praktično izvajanje tega usklajevanja, in sicer horizontalno (z vključitvijo vseh ustreznih političnih sektorjev) ter vertikalno (z vključitvijo vseh ravni upravljanja); meni, da bi moral posebni koordinator EU za mesta ob pomoči medresorske skupine Komisije za razvoj mest uvesti informacijsko točko „vse na enem mestu“ za mestne politike znotraj Komisije ter zagotoviti ustrezno zbiranje, upravljanje in razširjanje podatkov o mestnih politikah znotraj služb Komisije in med njimi ter z različnimi deležniki, da bi se vzpostavil mehanizem za krepitev ozaveščenosti, namenjen zgodnjemu opozarjanju ter vključevanju lokalnih in regionalnih organov v postopke politik, ki vplivajo na majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja, v začetnih fazah; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj izmed že obstoječih služb ali organov Komisije imenuje posebnega koordinatorja EU za mesta, ki bo spremljal in ocenjeval praktično izvajanje tega usklajevanja, in sicer horizontalno (z vključitvijo vseh ustreznih političnih sektorjev) ter vertikalno (z vključitvijo vseh ravni upravljanja); meni, da bi moral posebni koordinator EU za mesta ob pomoči medresorske skupine Komisije za razvoj mest uvesti informacijsko točko „vse na enem mestu“ za mestne politike znotraj Komisije ter zagotoviti ustrezno zbiranje, upravljanje in razširjanje podatkov o mestnih politikah znotraj služb Komisije in med njimi ter z različnimi deležniki, da bi se vzpostavil mehanizem za krepitev ozaveščenosti, namenjen zgodnjemu opozarjanju ter vključevanju lokalnih in regionalnih organov v postopke politik, ki vplivajo na majhna in velika mesta ter funkcionalna mestna območja, v začetnih fazah;

| 28. | spodbuja Komisijo, naj ob uporabi obstoječih struktur in na primer kot del mestnega pilotnega projekta v državah članicah oblikuje enotne informacijske točke o mestni razsežnosti politik EU (točke „vse na enem mestu“ za mesta), ki bi zagotavljale celovite informacije zlasti o različnih pobudah, smernicah in možnostih financiranja EU v zvezi z razvojem mest; |
| --- | --- |

28.

spodbuja Komisijo, naj ob uporabi obstoječih struktur in na primer kot del mestnega pilotnega projekta v državah članicah oblikuje enotne informacijske točke o mestni razsežnosti politik EU (točke „vse na enem mestu“ za mesta), ki bi zagotavljale celovite informacije zlasti o različnih pobudah, smernicah in možnostih financiranja EU v zvezi z razvojem mest;

| 29. | poziva Komisijo, naj redno organizira vrh mest, ki bo temeljil na forumu Mesta prihodnosti in združeval deležnike z vseh ravni upravljanja in iz različnih sektorjev; meni, da bi moralo biti v okviru takšnega vrha mogoče, da mesta dejansko lahko z oblikovalci zadevnih politik vzpostavijo konstruktiven dialog, ta srečanja pa bi morala pripomoči tudi k oceni učinka politik EU na majhna in velika mesta in funkcionalna mestna območja ter ugotoviti, kako bi se mesta lahko kar najučinkoviteje vključila v prihodnje pobude; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj redno organizira vrh mest, ki bo temeljil na forumu Mesta prihodnosti in združeval deležnike z vseh ravni upravljanja in iz različnih sektorjev; meni, da bi moralo biti v okviru takšnega vrha mogoče, da mesta dejansko lahko z oblikovalci zadevnih politik vzpostavijo konstruktiven dialog, ta srečanja pa bi morala pripomoči tudi k oceni učinka politik EU na majhna in velika mesta in funkcionalna mestna območja ter ugotoviti, kako bi se mesta lahko kar najučinkoviteje vključila v prihodnje pobude;

| 30. | poziva države članice, naj mesta in funkcionalna mestna območja v celoti in na zavezujoč način vključijo v strateški razvoj politike in načrtovanje programov (na primer v nacionalne programe reform, partnerske sporazume in operativne programe); poziva države članice, naj se dogovorijo za redna neformalna zasedanja Sveta ministrov, pristojnih za razvoj mest, in s tem okrepijo izmenjavo izkušenj o nacionalnih programih za razvoj mest, da bodo mesta lahko uresničila cilje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj mesta in funkcionalna mestna območja v celoti in na zavezujoč način vključijo v strateški razvoj politike in načrtovanje programov (na primer v nacionalne programe reform, partnerske sporazume in operativne programe); poziva države članice, naj se dogovorijo za redna neformalna zasedanja Sveta ministrov, pristojnih za razvoj mest, in s tem okrepijo izmenjavo izkušenj o nacionalnih programih za razvoj mest, da bodo mesta lahko uresničila cilje strategije Evropa 2020;

Zunanja razsežnost evropske mestne agende

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti upoštevajo sedanje priprave za agendo Habitat III in zagotovijo, da bo prihodnja evropska mestna agenda v celoti usklajena in združljiva s cilji te globalne mestne agende; poziva Komisijo, naj redno obvešča Parlament o zunanji razsežnosti evropske mestne agende, in verjame, da bi mestna agenda lahko postala prispevek EU k mednarodni razpravi o novi mestni agendi Združenih narodov in konferenci Združenih narodov Habitat III o stanovanjskem vprašanju in trajnostnem razvoju mest leta 2016; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti upoštevajo sedanje priprave za agendo Habitat III in zagotovijo, da bo prihodnja evropska mestna agenda v celoti usklajena in združljiva s cilji te globalne mestne agende; poziva Komisijo, naj redno obvešča Parlament o zunanji razsežnosti evropske mestne agende, in verjame, da bi mestna agenda lahko postala prispevek EU k mednarodni razpravi o novi mestni agendi Združenih narodov in konferenci Združenih narodov Habitat III o stanovanjskem vprašanju in trajnostnem razvoju mest leta 2016;

| 32. | meni, da bi morale EU in države članice – ob posvetovanju in prispevku lokalnih in regionalnih organov – jasno, usklajeno in odprto sodelovati z Mednarodno organizacijo za standardizacijo (ISO) pri oblikovanju novih standardov za trajnostni razvoj mest, ob upoštevanju dela v okviru splošnih smernic Združenih narodov za urbanizem in prostorsko načrtovanje; poudarja, da bi morali nove standarde ISO obravnavati kot podporne, in ne kot normativne instrumente; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi morale EU in države članice – ob posvetovanju in prispevku lokalnih in regionalnih organov – jasno, usklajeno in odprto sodelovati z Mednarodno organizacijo za standardizacijo (ISO) pri oblikovanju novih standardov za trajnostni razvoj mest, ob upoštevanju dela v okviru splošnih smernic Združenih narodov za urbanizem in prostorsko načrtovanje; poudarja, da bi morali nove standarde ISO obravnavati kot podporne, in ne kot normativne instrumente;

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(4)  UL C 390 E, 18.12.2012, str. 10.

(5)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 95.

(6)  Parag Khanna, Beyond City Limits, Foreign Policy, 6. avgust 2010.

(7)  Eurostat – City Statistics, 2014.

(8)  The Vertical Farm, www.verticalfarm.com.

(9)  Sporočilo Komisije z dne 6. maja 1997 o urbani agendi v Evropski uniji (COM(1997)0197).

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/132 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/132

---

P8_TA(2015)0308

Naložbe za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (2014/2245(INI))

(2017/C 316/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast: spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU z dne 23. julija 2014 (v nadaljnjem besedilu: šesto poročilo o koheziji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast: spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU z dne 23. julija 2014 (v nadaljnjem besedilu: šesto poročilo o koheziji),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti členov 4, 162, 174 do 178 ter 349 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti členov 4, 162, 174 do 178 ter 349 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (8),

| — | ob upoštevanju Teritorialne agende Evropske unije 2020: za vključujočo, pametno in trajnostno Evropo različnih regij, sprejete na neformalnem zasedanju ministrov za prostorsko načrtovanje in teritorialni razvoj 19. maja 2011 v mestu Gödöllő na Madžarskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Teritorialne agende Evropske unije 2020: za vključujočo, pametno in trajnostno Evropo različnih regij, sprejete na neformalnem zasedanju ministrov za prostorsko načrtovanje in teritorialni razvoj 19. maja 2011 v mestu Gödöllő na Madžarskem,

| — | ob upoštevanju osmega poročila Komisije o napredku o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Mestna in regionalna razsežnost krize z dne 26. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osmega poročila Komisije o napredku o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Mestna in regionalna razsežnost krize z dne 26. junija 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o 7. in 8. poročilu Komisije o napredku kohezijske politike Evropske unije ter strateškem poročilu 2013 o izvajanju programov 2007–2013 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o 7. in 8. poročilu Komisije o napredku kohezijske politike Evropske unije ter strateškem poročilu 2013 o izvajanju programov 2007–2013 (11),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o čim boljšem izkoriščanju potenciala najbolj oddaljenih regij z ustvarjanjem sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi EU (12), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o čim boljšem izkoriščanju potenciala najbolj oddaljenih regij z ustvarjanjem sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi EU (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o zamudah pri začetku izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o zamudah pri začetku izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2011 z naslovom „Okvir za naslednjo generacijo inovativnih finančnih instrumentov – platformi EU za lastniški kapital in dolg“ (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2011 z naslovom „Okvir za naslednjo generacijo inovativnih finančnih instrumentov – platformi EU za lastniški kapital in dolg“ (COM(2011)0662),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“ (COM(2015)0012),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z naslovom „Finančni instrumenti za MSP, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj (posebno poročilo št. 2/2012)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z naslovom „Finančni instrumenti za MSP, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj (posebno poročilo št. 2/2012)“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast, ki ga je 19. novembra 2014 sprejel Svet za splošne zadeve (kohezija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast, ki ga je 19. novembra 2014 sprejel Svet za splošne zadeve (kohezija),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (14),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Šesto poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Šesto poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. marca 2015 z naslovom „Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2015“ (COM(2015)0116), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. marca 2015 z naslovom „Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2015“ (COM(2015)0116),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. januarja 2015 z naslovom „Predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za leto 2015“ (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. januarja 2015 z naslovom „Predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za leto 2015“ (COM(2015)0016),

| — | ob upoštevanju letnega poročila za leto 2013 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila za leto 2013 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0173/2015),

| A. | ker ni mogoče zanikati odločilne vloge kohezijske politike EU pri zmanjševanju razlik med regijami, spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije med državami članicami ter spodbujanju ustvarjanja delovnih mest; ker je kohezijska politika v realnem gospodarstvu glavna naložbena politika na ravni EU in uveljavljen spodbujevalec rasti in ustvarjanja delovnih mest v EU, njen proračun do leta 2020 pa znaša več kot 350 milijard EUR; ker se je kohezijska politika med gospodarsko krizo izkazala za bistven instrument za ohranjanje ravni naložb v različnih državah članicah; ker je v nekaterih državah članicah glavni vir javnih naložb; ker so številne ocenjevalne metode potrdile njene konkretne in vidne rezultate; |
| --- | --- |

A.

ker ni mogoče zanikati odločilne vloge kohezijske politike EU pri zmanjševanju razlik med regijami, spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije med državami članicami ter spodbujanju ustvarjanja delovnih mest; ker je kohezijska politika v realnem gospodarstvu glavna naložbena politika na ravni EU in uveljavljen spodbujevalec rasti in ustvarjanja delovnih mest v EU, njen proračun do leta 2020 pa znaša več kot 350 milijard EUR; ker se je kohezijska politika med gospodarsko krizo izkazala za bistven instrument za ohranjanje ravni naložb v različnih državah članicah; ker je v nekaterih državah članicah glavni vir javnih naložb; ker so številne ocenjevalne metode potrdile njene konkretne in vidne rezultate;

| B. | ker zadnji podatki za leto 2013 kažejo, da je delež dolgotrajno brezposelnih v Uniji znašal 5,1 % delovne sile, kar je več kot kdajkoli prej; ker dolgotrajna brezposelnost odločilno vpliva na posameznike skozi vse življenje in lahko postane strukturna, zlasti v obrobnih regijah; |
| --- | --- |

B.

ker zadnji podatki za leto 2013 kažejo, da je delež dolgotrajno brezposelnih v Uniji znašal 5,1 % delovne sile, kar je več kot kdajkoli prej; ker dolgotrajna brezposelnost odločilno vpliva na posameznike skozi vse življenje in lahko postane strukturna, zlasti v obrobnih regijah;

| C. | ker so se v zadnjem času javne naložbe v Uniji realno zmanjšale za 15 % in ker mnoge regije, zlasti tiste, ki se soočajo z demografskimi izzivi, niso mogle ustrezno prispevati k ciljem strategije Evropa 2020, zlasti ne h krovnemu cilju, da se do leta 2020 doseže 75-odstotna zaposlenost, cilju glede zmanjšanja števila revnih za 20 milijonov in cilju glede osipa; |
| --- | --- |

C.

ker so se v zadnjem času javne naložbe v Uniji realno zmanjšale za 15 % in ker mnoge regije, zlasti tiste, ki se soočajo z demografskimi izzivi, niso mogle ustrezno prispevati k ciljem strategije Evropa 2020, zlasti ne h krovnemu cilju, da se do leta 2020 doseže 75-odstotna zaposlenost, cilju glede zmanjšanja števila revnih za 20 milijonov in cilju glede osipa;

| D. | ker so se cilji kohezijske politike sčasoma upravičeno spremenili, da bi se odzvali na nove izzive in grožnje, s katerimi se spopada EU, ter je sama politika postala tesneje povezana s splošnim političnim programom EU; ker bi bilo treba kljub temu okrepiti njeno prvotno vlogo, in sicer povečanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v vseh regijah EU, zlasti v manj razvitih in tistih z najbolj omejenimi možnostmi; ker te politike ne smemo obravnavati zgolj kot sredstvo za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 ter drugih razvojnih strategij EU, temveč tudi kot politiko naložb na teh ozemljih; |
| --- | --- |

D.

ker so se cilji kohezijske politike sčasoma upravičeno spremenili, da bi se odzvali na nove izzive in grožnje, s katerimi se spopada EU, ter je sama politika postala tesneje povezana s splošnim političnim programom EU; ker bi bilo treba kljub temu okrepiti njeno prvotno vlogo, in sicer povečanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v vseh regijah EU, zlasti v manj razvitih in tistih z najbolj omejenimi možnostmi; ker te politike ne smemo obravnavati zgolj kot sredstvo za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 ter drugih razvojnih strategij EU, temveč tudi kot politiko naložb na teh ozemljih;

| E. | ker je po navedbah iz šestega kohezijskega poročila gospodarska kriza negativno vplivala na dolgotrajni trend zmanjševanja razlik med regijami in ker so te razlike na številnih področjih na začetku novega programskega obdobja kljub nekaterim pozitivnim premikom še vedno precejšne; |
| --- | --- |

E.

ker je po navedbah iz šestega kohezijskega poročila gospodarska kriza negativno vplivala na dolgotrajni trend zmanjševanja razlik med regijami in ker so te razlike na številnih področjih na začetku novega programskega obdobja kljub nekaterim pozitivnim premikom še vedno precejšne;

| F. | ker so s pomočjo tematske osredotočenosti viri kohezijske politike usmerjeni v omejeno število strateških ciljev, ki omogočajo hitrejšo rast, ustvarjanje delovnih mest in socialno vključevanje ter obenem ugodno učinkujejo na okolje in pripomorejo k spopadanju s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

F.

ker so s pomočjo tematske osredotočenosti viri kohezijske politike usmerjeni v omejeno število strateških ciljev, ki omogočajo hitrejšo rast, ustvarjanje delovnih mest in socialno vključevanje ter obenem ugodno učinkujejo na okolje in pripomorejo k spopadanju s podnebnimi spremembami;

| G. | ker visokih stopenj rasti in regionalnega gospodarskega zbliževanja ni mogoče doseči brez dobrega upravljanja in ker je potrebno učinkovitejše sodelovanje vseh partnerjev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v skladu z načelom upravljanja na več ravneh ter ob udeležbi socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

G.

ker visokih stopenj rasti in regionalnega gospodarskega zbliževanja ni mogoče doseči brez dobrega upravljanja in ker je potrebno učinkovitejše sodelovanje vseh partnerjev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v skladu z načelom upravljanja na več ravneh ter ob udeležbi socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe;

| H. | ker so sporazumi o partnerstvu in operativni programi strateški instrumenti za usmerjanje naložb v državah članicah in njihovih regijah iz členov 14, 16 in 29 uredbe o skupnih določbah in ker naj bi bili glede na roke za predložitev in sprejetje sporazumi o partnerstvu sprejeti najpozneje do konca avgusta 2014, operativni programi pa najpozneje do konca januarja 2015; |
| --- | --- |

H.

ker so sporazumi o partnerstvu in operativni programi strateški instrumenti za usmerjanje naložb v državah članicah in njihovih regijah iz členov 14, 16 in 29 uredbe o skupnih določbah in ker naj bi bili glede na roke za predložitev in sprejetje sporazumi o partnerstvu sprejeti najpozneje do konca avgusta 2014, operativni programi pa najpozneje do konca januarja 2015;

| I. | ker je Svet na neformalnem srečanju v mestu Gödöllő na Madžarskem leta 2011 prihodnja predsedstva Sveta v letih 2015 in 2016 zaprosil, naj ocenijo teritorialno agendo EU 2020 ter ob upoštevanju njenega delovanja v praksi preučijo, ali bi bilo treba opraviti njeno revizijo, ter naj morebitno revizijo tudi vodijo; |
| --- | --- |

I.

ker je Svet na neformalnem srečanju v mestu Gödöllő na Madžarskem leta 2011 prihodnja predsedstva Sveta v letih 2015 in 2016 zaprosil, naj ocenijo teritorialno agendo EU 2020 ter ob upoštevanju njenega delovanja v praksi preučijo, ali bi bilo treba opraviti njeno revizijo, ter naj morebitno revizijo tudi vodijo;

| J. | ker morajo države članice v skladu s členom 175 PDEU izvajati in usklajevati svoje gospodarske politike tako, da dosegajo tudi cilje glede vsesplošnega skladnega razvoja ter krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, in ker bi moral zato novi naložbeni načrt za Evropo prav tako prispevati k doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

J.

ker morajo države članice v skladu s členom 175 PDEU izvajati in usklajevati svoje gospodarske politike tako, da dosegajo tudi cilje glede vsesplošnega skladnega razvoja ter krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, in ker bi moral zato novi naložbeni načrt za Evropo prav tako prispevati k doseganju teh ciljev;

Dosežki in izzivi kohezijske politike v okviru gospodarske in finančne krize (programsko obdobje 2007–2013)

| 1. | poudarja, da je kohezijska politika glavni instrument Evropske unije, namenjen zmanjševanju ekonomskih, socialnih in teritorialnih razlik med evropskimi regijami, krepitvi njihove konkurenčnosti ter spopadanju s podnebnimi spremembami in energetsko odvisnostjo, obenem pa prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poudarja, da so naložbe kohezijske politike, čeprav so jih nekatere države članice in regije težko sofinancirale, znatno ublažile negativne učinke gospodarske in finančne krize ter so regijam dale stabilnost, saj so zagotovile dotok finančnih sredstev v času, ko so nacionalne in regionalne javne in zasebne naložbe strmo upadle; poudarja, da je financiranje iz naslova kohezijske politike zagotovilo 21 % javnih naložb v EU kot celoti in 57 % v kohezijskih državah, če jih obravnavamo kot skupino; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je kohezijska politika glavni instrument Evropske unije, namenjen zmanjševanju ekonomskih, socialnih in teritorialnih razlik med evropskimi regijami, krepitvi njihove konkurenčnosti ter spopadanju s podnebnimi spremembami in energetsko odvisnostjo, obenem pa prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poudarja, da so naložbe kohezijske politike, čeprav so jih nekatere države članice in regije težko sofinancirale, znatno ublažile negativne učinke gospodarske in finančne krize ter so regijam dale stabilnost, saj so zagotovile dotok finančnih sredstev v času, ko so nacionalne in regionalne javne in zasebne naložbe strmo upadle; poudarja, da je financiranje iz naslova kohezijske politike zagotovilo 21 % javnih naložb v EU kot celoti in 57 % v kohezijskih državah, če jih obravnavamo kot skupino;

| 2. | poudarja, da je kohezijska politika dokazala, da se je sposobna s prožnimi ukrepi hitro odzvati za reševanje naložbene vrzeli za države članice in njihove regije; ukrepi vključujejo zmanjšanje nacionalnega sofinanciranja in zagotovitev dodatnih predplačil, pa tudi preusmeritev 13 % vseh finančnih sredstev (45 milijard EUR) v podporo gospodarski dejavnosti in zaposlovanju z neposrednimi učinki; zato meni, da je bistveno izvesti obsežen in poglobljen vmesni pregled, s katerim bi omogočili prilagoditev ciljev in ravni financiranja, če se spremenijo socialne in gospodarske razmere v državah članicah ali nekaterih njihovih regijah; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je kohezijska politika dokazala, da se je sposobna s prožnimi ukrepi hitro odzvati za reševanje naložbene vrzeli za države članice in njihove regije; ukrepi vključujejo zmanjšanje nacionalnega sofinanciranja in zagotovitev dodatnih predplačil, pa tudi preusmeritev 13 % vseh finančnih sredstev (45 milijard EUR) v podporo gospodarski dejavnosti in zaposlovanju z neposrednimi učinki; zato meni, da je bistveno izvesti obsežen in poglobljen vmesni pregled, s katerim bi omogočili prilagoditev ciljev in ravni financiranja, če se spremenijo socialne in gospodarske razmere v državah članicah ali nekaterih njihovih regijah;

| 3. | poudarja, da Pogodba o Evropski uniji vključuje cilj spodbujanja ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in solidarnosti med državami članicami (člen 3 PEU); |
| --- | --- |

3.

poudarja, da Pogodba o Evropski uniji vključuje cilj spodbujanja ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in solidarnosti med državami članicami (člen 3 PEU);

| 4. | pozdravlja nedavno reformo kohezijske politike, katere namen je bilo spopadanje s temi težavami in ki je temeljila na doslednem strateškem okviru za obdobje 2014–2020, z jasnimi cilji in spodbudami za vse operativne programe; poziva vse akterje, zlasti udeležene glavne organe oblasti, naj zagotovijo učinkovito in uspešno izvajanje novega zakonodajnega okvira za kohezijsko politiko, tako da se močno osredotočijo na doseganje večje uspešnosti in boljših rezultatov; poziva vse udeležene akterje, naj vzpostavijo ustrezno delujoče mehanizme upravljanja in usklajevanja na več ravneh, da se zagotovi usklajenost med programi, podporo strategije Evropa 2020 in priporočili za posamezne države; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja nedavno reformo kohezijske politike, katere namen je bilo spopadanje s temi težavami in ki je temeljila na doslednem strateškem okviru za obdobje 2014–2020, z jasnimi cilji in spodbudami za vse operativne programe; poziva vse akterje, zlasti udeležene glavne organe oblasti, naj zagotovijo učinkovito in uspešno izvajanje novega zakonodajnega okvira za kohezijsko politiko, tako da se močno osredotočijo na doseganje večje uspešnosti in boljših rezultatov; poziva vse udeležene akterje, naj vzpostavijo ustrezno delujoče mehanizme upravljanja in usklajevanja na več ravneh, da se zagotovi usklajenost med programi, podporo strategije Evropa 2020 in priporočili za posamezne države;

| 5. | poudarja, da je stabilno fiskalno in gospodarsko, pa tudi učinkovito ureditveno, upravno in institucionalno okolje ključnega pomena za učinkovito kohezijsko politiko, vendar pa ta stabilnost ne sme ogroziti uresničevanja ciljev in namenov; v zvezi s tem opozarja, da bi lahko začasna ustavitev plačil iz člena 23 uredbe o skupnih določbah zmanjšala zmogljivost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov za učinkovito načrtovanje ter za izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020; poudarja, da bi morala biti kohezijska politika, da bi dosegla kohezijske cilje in cilje strategije Evropa 2020, tesno usklajena s sektorskimi politikami in dosegati sinergijo z drugimi investicijskimi načrti EU; kljub temu opozarja, da morajo v skladu s členom 175 PDEU vse gospodarske politike zasledovati cilje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je stabilno fiskalno in gospodarsko, pa tudi učinkovito ureditveno, upravno in institucionalno okolje ključnega pomena za učinkovito kohezijsko politiko, vendar pa ta stabilnost ne sme ogroziti uresničevanja ciljev in namenov; v zvezi s tem opozarja, da bi lahko začasna ustavitev plačil iz člena 23 uredbe o skupnih določbah zmanjšala zmogljivost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov za učinkovito načrtovanje ter za izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020; poudarja, da bi morala biti kohezijska politika, da bi dosegla kohezijske cilje in cilje strategije Evropa 2020, tesno usklajena s sektorskimi politikami in dosegati sinergijo z drugimi investicijskimi načrti EU; kljub temu opozarja, da morajo v skladu s členom 175 PDEU vse gospodarske politike zasledovati cilje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije;

| 6. | poudarja, da je krepitev upravnih zmogljivosti za načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje v državah članicah ključna prednostna naloga za pravočasno in uspešno izvajanje kohezijske politike; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je krepitev upravnih zmogljivosti za načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje v državah članicah ključna prednostna naloga za pravočasno in uspešno izvajanje kohezijske politike;

| 7. | opozarja, da so regionalne razlike še vedno velike, čeprav je kohezijska politika ublažila posledice krize, in da cilj te politike v zvezi z zmanjšanjem ekonomskih, socialnih in teritorialnih razlik z zagotavljanjem posebne podpore manj razvitim regijam ni bil povsod dosežen; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da so regionalne razlike še vedno velike, čeprav je kohezijska politika ublažila posledice krize, in da cilj te politike v zvezi z zmanjšanjem ekonomskih, socialnih in teritorialnih razlik z zagotavljanjem posebne podpore manj razvitim regijam ni bil povsod dosežen;

| 8. | opozarja, da so morali lokalni in regionalni organi kljub krizi in hudemu pritisku na lokalne finance še naprej izpolnjevati potrebe državljanov po dostopnejših javnih storitvah višje kakovosti; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da so morali lokalni in regionalni organi kljub krizi in hudemu pritisku na lokalne finance še naprej izpolnjevati potrebe državljanov po dostopnejših javnih storitvah višje kakovosti;

| 9. | poudarja pomen ponovne industrializacije Evropske unije, da se do leta 2020 zagotovi vsaj 20-odstotni delež industrijske proizvodnje v BDP držav članic; zato opozarja, da je za spodbuditev ustvarjanja delovnih mest in rasti v Evropi zelo pomembno dejavno podpirati in krepiti načela konkurenčnosti, trajnosti in regulativne zanesljivosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen ponovne industrializacije Evropske unije, da se do leta 2020 zagotovi vsaj 20-odstotni delež industrijske proizvodnje v BDP držav članic; zato opozarja, da je za spodbuditev ustvarjanja delovnih mest in rasti v Evropi zelo pomembno dejavno podpirati in krepiti načela konkurenčnosti, trajnosti in regulativne zanesljivosti;

Težave z izvajanjem in plačili

| 10. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi velikih strukturnih zamud pri začetku izvajanja programskega obdobja kohezijske politike, ki so posledica zamude pri sprejetju operativnih programov, vključno s postopkom prenosa; ugotavlja, da se lahko zaradi te zamude poveča pritisk na plačila, zlasti v letih 2017 in 2018, kar bi še dodatno prispevalo k pomislekom zaradi zaostanka pri plačilih v višini 25 milijard EUR v programskem obdobju 2007–2013; meni, da ta pomislek, čeprav so razmere, če pogledamo bolj na splošno, v okviru kohezijske politike boljše kot na področjih razvoja podeželja in ribištva, še vedno obstaja, saj je treba v več državah članicah sprejeti še veliko programov; poudarja, da lahko te zamude zmanjšajo verodostojnost proračuna EU in kohezijske politike ter njuno učinkovitost in trajnost ter ogrozijo zmogljivost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov za dokončanje izvajanja za obdobje 2007–2013 ter za učinkovito načrtovanje in izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020; pozdravlja najnovejša prizadevanja držav članic in Komisije na tem področju in Komisijo poziva, naj si nadvse prizadeva za to, da bodo vsi preostali operativni programi brez nadaljnjega zavlačevanja sprejeti, saj je Parlament že odobril revizijo večletnega finančnega okvira, ki je potrebna za uporabo nedodeljenih virov iz leta 2014, in priložen predlog spremembe proračuna; |
| --- | --- |

10.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi velikih strukturnih zamud pri začetku izvajanja programskega obdobja kohezijske politike, ki so posledica zamude pri sprejetju operativnih programov, vključno s postopkom prenosa; ugotavlja, da se lahko zaradi te zamude poveča pritisk na plačila, zlasti v letih 2017 in 2018, kar bi še dodatno prispevalo k pomislekom zaradi zaostanka pri plačilih v višini 25 milijard EUR v programskem obdobju 2007–2013; meni, da ta pomislek, čeprav so razmere, če pogledamo bolj na splošno, v okviru kohezijske politike boljše kot na področjih razvoja podeželja in ribištva, še vedno obstaja, saj je treba v več državah članicah sprejeti še veliko programov; poudarja, da lahko te zamude zmanjšajo verodostojnost proračuna EU in kohezijske politike ter njuno učinkovitost in trajnost ter ogrozijo zmogljivost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov za dokončanje izvajanja za obdobje 2007–2013 ter za učinkovito načrtovanje in izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020; pozdravlja najnovejša prizadevanja držav članic in Komisije na tem področju in Komisijo poziva, naj si nadvse prizadeva za to, da bodo vsi preostali operativni programi brez nadaljnjega zavlačevanja sprejeti, saj je Parlament že odobril revizijo večletnega finančnega okvira, ki je potrebna za uporabo nedodeljenih virov iz leta 2014, in priložen predlog spremembe proračuna;

| 11. | opozarja, da vztrajni zaostanki pri plačilih kohezijsko politiko prizadevajo bolj kot katero koli drugo področje politike EU, saj je bilo ob koncu leta 2014 za 24,8 milijarde EUR neporavnanih računov za programe Evropskega socialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS) za obdobje 2007–2014, kar predstavlja povečanje za 5,6 % glede na leto 2013; spodbuja Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva za pokritje neporavnanih računov; poudarja, da te razmere vplivajo predvsem na najmanjše in najbolj ranljive upravičence kohezijske politike, kot so mala in srednja podjetja, nevladne organizacije ter združenja, saj je njihova zmogljivost za predhodno financiranje izdatkov omejena; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da vztrajni zaostanki pri plačilih kohezijsko politiko prizadevajo bolj kot katero koli drugo področje politike EU, saj je bilo ob koncu leta 2014 za 24,8 milijarde EUR neporavnanih računov za programe Evropskega socialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS) za obdobje 2007–2014, kar predstavlja povečanje za 5,6 % glede na leto 2013; spodbuja Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva za pokritje neporavnanih računov; poudarja, da te razmere vplivajo predvsem na najmanjše in najbolj ranljive upravičence kohezijske politike, kot so mala in srednja podjetja, nevladne organizacije ter združenja, saj je njihova zmogljivost za predhodno financiranje izdatkov omejena;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da so se Svet, Komisija in Parlament sporazumeli o tem, da v večletnem finančnem okviru raven neplačanih računov ob koncu leta, zlasti v okviru kohezijske politike, zmanjšajo na njihovo strukturno raven, kot je določeno v skupni izjavi, priloženi sporazumu o proračunu za leto 2015, in je seznanjen z dokumentom Komisije o elementih za plačilni načrt za vrnitev proračuna EU v vzdržne okvire, ki ga je prejel 23. marca 2015; želi spomniti Komisijo, da se je zavezala, da bo plačilni načrt pripravila v najkrajšem možnem času, vsekakor pa pred predlogom proračuna za leto 2016; poleg tega opozarja vse institucije, da so se zavezale k sprejetju in izvedbi tega načrta od leta 2015 in do vmesne revizije veljavnega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da so se Svet, Komisija in Parlament sporazumeli o tem, da v večletnem finančnem okviru raven neplačanih računov ob koncu leta, zlasti v okviru kohezijske politike, zmanjšajo na njihovo strukturno raven, kot je določeno v skupni izjavi, priloženi sporazumu o proračunu za leto 2015, in je seznanjen z dokumentom Komisije o elementih za plačilni načrt za vrnitev proračuna EU v vzdržne okvire, ki ga je prejel 23. marca 2015; želi spomniti Komisijo, da se je zavezala, da bo plačilni načrt pripravila v najkrajšem možnem času, vsekakor pa pred predlogom proračuna za leto 2016; poleg tega opozarja vse institucije, da so se zavezale k sprejetju in izvedbi tega načrta od leta 2015 in do vmesne revizije veljavnega večletnega finančnega okvira;

| 13. | poudarja dejstvo, da predlagana revizija zgornjih mej večletnega finančnega okvira (16), s katero bi bilo prerazporejenih 11,2 milijarde EUR v obveznostih za celotni razdelek 1b iz člena 19(2) uredbe o večletnem finančnem okviru, in prenos (17)8,5 milijarde EUR v obveznostih iz člena 13(2)(a) finančne uredbe iz leta 2014 v leto 2015 preprečujeta, da bi bila ta odobrena proračunska sredstva iz razdelka 1b preklicana, vendar tudi dejansko ne obravnavata osnovne težave zamud pri načrtovanju programov in ne spreminjata dejstva, da lahko predolgo odloženo izvajanje in sistematične zamude pri plačilih pomenijo velik izziv za končne upravičence; |
| --- | --- |

13.

poudarja dejstvo, da predlagana revizija zgornjih mej večletnega finančnega okvira (16), s katero bi bilo prerazporejenih 11,2 milijarde EUR v obveznostih za celotni razdelek 1b iz člena 19(2) uredbe o večletnem finančnem okviru, in prenos (17)8,5 milijarde EUR v obveznostih iz člena 13(2)(a) finančne uredbe iz leta 2014 v leto 2015 preprečujeta, da bi bila ta odobrena proračunska sredstva iz razdelka 1b preklicana, vendar tudi dejansko ne obravnavata osnovne težave zamud pri načrtovanju programov in ne spreminjata dejstva, da lahko predolgo odloženo izvajanje in sistematične zamude pri plačilih pomenijo velik izziv za končne upravičence;

| 14. | poudarja, da je omenjeni zaostanek iz naslova 1b proračuna EU najpomembnejši neposredni dejavnik, ki ogroža izvajanje kohezijske politike, in sicer v prejšnjem in predvidoma tudi v tekočem programskem obdobju (2014–2020); ponovno poudarja, da subjekti kohezijske politike na terenu močno, včasih skrajno, občutijo posledice tega zaostanka; zato poziva Komisijo, naj izdela načrt, v katerem bo predvidela natančno časovnico konkretnih postopnih političnih ukrepov, ki bodo podprti z namenskimi proračunskimi sredstvi, da bi se zmanjšal in nato popolnoma odpravil zaostanek; upa, da bo Svet končno dojel, da so razmere resne in nevzdržne, in bo pripravljen dejavno prispevati k iskanju stabilne rešitve problema; je prepričan da bi moral biti prvi cilj teh ukrepov, da se v letu 2015 zmanjšanje tega zaostanka konkretno občuti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je omenjeni zaostanek iz naslova 1b proračuna EU najpomembnejši neposredni dejavnik, ki ogroža izvajanje kohezijske politike, in sicer v prejšnjem in predvidoma tudi v tekočem programskem obdobju (2014–2020); ponovno poudarja, da subjekti kohezijske politike na terenu močno, včasih skrajno, občutijo posledice tega zaostanka; zato poziva Komisijo, naj izdela načrt, v katerem bo predvidela natančno časovnico konkretnih postopnih političnih ukrepov, ki bodo podprti z namenskimi proračunskimi sredstvi, da bi se zmanjšal in nato popolnoma odpravil zaostanek; upa, da bo Svet končno dojel, da so razmere resne in nevzdržne, in bo pripravljen dejavno prispevati k iskanju stabilne rešitve problema; je prepričan da bi moral biti prvi cilj teh ukrepov, da se v letu 2015 zmanjšanje tega zaostanka konkretno občuti;

| 15. | poudarja, da bo nujno treba začeti izvrševati operativne programe takoj, ko bodo sprejeti, da bi dosegli čim boljše rezultate naložb, spodbudili ustvarjanje delovnih mest, povečali rast produktivnosti ter prispevali k podnebnim in energetskim ciljem Unije, Komisija in države članice pa bi si morale karseda prizadevati za čim hitrejše sprejetje teh programov; zahteva, da Komisija, ob tem, da se še naprej osredotoča na kakovost in potrebo, da se nadaljuje boj proti goljufijam, preuči vse možnosti za racionalizacijo notranjih postopkov, da bi pospešila postopke na podlagi dveh scenarijev, predvidenih za sprejetje operativnih programov, in preprečila nadaljnje zamude pri začetku izvajanja; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bo nujno treba začeti izvrševati operativne programe takoj, ko bodo sprejeti, da bi dosegli čim boljše rezultate naložb, spodbudili ustvarjanje delovnih mest, povečali rast produktivnosti ter prispevali k podnebnim in energetskim ciljem Unije, Komisija in države članice pa bi si morale karseda prizadevati za čim hitrejše sprejetje teh programov; zahteva, da Komisija, ob tem, da se še naprej osredotoča na kakovost in potrebo, da se nadaljuje boj proti goljufijam, preuči vse možnosti za racionalizacijo notranjih postopkov, da bi pospešila postopke na podlagi dveh scenarijev, predvidenih za sprejetje operativnih programov, in preprečila nadaljnje zamude pri začetku izvajanja;

| 16. | ob upoštevanju navedenega poziva Komisijo: naj Parlamentu čim prej predloži ukrepe, s katerimi namerava olajšati izvajanje operativnih programov, da se zlasti prepreči razveljavitev dodeljenih sredstev v letu 2017, in sicer skupaj s predlagano časovnico; naj pojasni, kako zamude pri plačilih vplivajo na začetek izvajanje novih operativnih programov; ter naj predlaga rešitve za čim večjo omejitev škode; poleg tega zahteva, naj Komisija v okviru poročila o izidu pogajanj iz člena 16(3) uredbe o skupnih določbah analizira možni učinek poznega začetka izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 na rast in delovna mesta in naj izda priporočila na podlagi pridobljenih izkušenj; |
| --- | --- |

16.

ob upoštevanju navedenega poziva Komisijo: naj Parlamentu čim prej predloži ukrepe, s katerimi namerava olajšati izvajanje operativnih programov, da se zlasti prepreči razveljavitev dodeljenih sredstev v letu 2017, in sicer skupaj s predlagano časovnico; naj pojasni, kako zamude pri plačilih vplivajo na začetek izvajanje novih operativnih programov; ter naj predlaga rešitve za čim večjo omejitev škode; poleg tega zahteva, naj Komisija v okviru poročila o izidu pogajanj iz člena 16(3) uredbe o skupnih določbah analizira možni učinek poznega začetka izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 na rast in delovna mesta in naj izda priporočila na podlagi pridobljenih izkušenj;

| 17. | meni, da večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, ki izhaja iz predloga Komisije za spremembo uredbe o večletnem finančnem okviru, v skladu s katero bi se sredstva, ki niso bila dodeljena v letu 2014, prenesla zgolj v leto 2015, močno povečuje tveganje za razveljavitve dodelitev v letu 2018 za programe, ki niso bili sprejeti v letu 2014, in posledično ne spodbuja popolne izrabe sredstev EU in ne zagotavlja učinkovitega podpiranja naložb EU v rast in delovna mesta; poziva Komisijo, naj pri pripravi strateškega poročila v letu 2017, kot določa člen 53 uredbe o skupnih določbah, pravočasno predlaga ustrezne zakonodajne in druge ukrepe, da bi se izognili tveganju razveljavitev dodelitev; |
| --- | --- |

17.

meni, da večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, ki izhaja iz predloga Komisije za spremembo uredbe o večletnem finančnem okviru, v skladu s katero bi se sredstva, ki niso bila dodeljena v letu 2014, prenesla zgolj v leto 2015, močno povečuje tveganje za razveljavitve dodelitev v letu 2018 za programe, ki niso bili sprejeti v letu 2014, in posledično ne spodbuja popolne izrabe sredstev EU in ne zagotavlja učinkovitega podpiranja naložb EU v rast in delovna mesta; poziva Komisijo, naj pri pripravi strateškega poročila v letu 2017, kot določa člen 53 uredbe o skupnih določbah, pravočasno predlaga ustrezne zakonodajne in druge ukrepe, da bi se izognili tveganju razveljavitev dodelitev;

| 18. | je zaskrbljen zaradi nizke absorpcije sredstev v programskem obdobju 2007–2013 v nekaterih državah članicah in opozarja, da je treba obravnavati glavne razloge za to, da se ne bodo te težave v naslednjem programskem obdobju ponovile; poudarja, da so upravne zmogljivosti bistvene za uspešno in učinkovito izvajanje kohezijske politike; poudarja, da lahko nestabilnost javne uprave skupaj s šibkim usklajevanjem politik spodkoplje uspešno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter ogrozi učinkovito upravljanje politik na splošno; |
| --- | --- |

18.

je zaskrbljen zaradi nizke absorpcije sredstev v programskem obdobju 2007–2013 v nekaterih državah članicah in opozarja, da je treba obravnavati glavne razloge za to, da se ne bodo te težave v naslednjem programskem obdobju ponovile; poudarja, da so upravne zmogljivosti bistvene za uspešno in učinkovito izvajanje kohezijske politike; poudarja, da lahko nestabilnost javne uprave skupaj s šibkim usklajevanjem politik spodkoplje uspešno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter ogrozi učinkovito upravljanje politik na splošno;

| 19. | predlaga, da bi lahko v okviru priprave naslednjega programskega obdobja predpise glede načrtovanja programov uvedli posebej in pred proračunskimi predlogi ter tako ločili razprave o vsebini in denarju in omogočili dovolj časa za temeljito pripravo programov; opozarja, da države članice in regije kljub temu, da so predpisi zelo obširni, še nimajo popolne zanesljivosti, je pa mogoče zaradi tega te predpise različno razlagati; ugotavlja, da je mogoče predpise še poenostaviti; |
| --- | --- |

19.

predlaga, da bi lahko v okviru priprave naslednjega programskega obdobja predpise glede načrtovanja programov uvedli posebej in pred proračunskimi predlogi ter tako ločili razprave o vsebini in denarju in omogočili dovolj časa za temeljito pripravo programov; opozarja, da države članice in regije kljub temu, da so predpisi zelo obširni, še nimajo popolne zanesljivosti, je pa mogoče zaradi tega te predpise različno razlagati; ugotavlja, da je mogoče predpise še poenostaviti;

| 20. | poziva Komisijo, naj temeljito preuči uporabo finančnih popravkov ali začasne ustavitve plačil in pri tem upošteva morebitne posledice za rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj temeljito preuči uporabo finančnih popravkov ali začasne ustavitve plačil in pri tem upošteva morebitne posledice za rast in delovna mesta;

Kohezijska politika kot temelj pametnih, trajnostih in vključujočih naložb v obdobju 2014–2020

| 21. | ponovno poudarja prvotno vlogo kohezijske politike, in sicer spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter zmanjševanje razlik med regijami ob posebni podpori za manj razvite regije; poudarja, da politika po svoji naravi in izvirni zasnovi, kakor ju določajo Pogodbe, neizogibno prispeva k doseganju ciljev Unije, zlasti ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ter temeljnega cilja Pogodbe o krepitvi teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

21.

ponovno poudarja prvotno vlogo kohezijske politike, in sicer spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter zmanjševanje razlik med regijami ob posebni podpori za manj razvite regije; poudarja, da politika po svoji naravi in izvirni zasnovi, kakor ju določajo Pogodbe, neizogibno prispeva k doseganju ciljev Unije, zlasti ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ter temeljnega cilja Pogodbe o krepitvi teritorialne kohezije;

| 22. | pozdravlja novi Evropski sklad za strateške naložbe in njegov potencialni učinek vzvoda; poudarja, da bi morala biti ekonomska, socialna in teritorialna kohezija glavni cilj tega sklada, ki bi moral torej prinašati koristi za vse regije EU; poudarja, da je treba zagotoviti dodatnost virov Evropskega sklada za strateške naložbe ter torej dopolnjevanje in sinergijo med tem skladom in evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, poleg tega udeleženim stranem priporoča, naj delujejo na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju evropskega načrta za oživitev gospodarstva v letu 2008, zlasti v zvezi s pametnimi naložbami; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja novi Evropski sklad za strateške naložbe in njegov potencialni učinek vzvoda; poudarja, da bi morala biti ekonomska, socialna in teritorialna kohezija glavni cilj tega sklada, ki bi moral torej prinašati koristi za vse regije EU; poudarja, da je treba zagotoviti dodatnost virov Evropskega sklada za strateške naložbe ter torej dopolnjevanje in sinergijo med tem skladom in evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, poleg tega udeleženim stranem priporoča, naj delujejo na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju evropskega načrta za oživitev gospodarstva v letu 2008, zlasti v zvezi s pametnimi naložbami;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo večjo usklajenost in doslednost med vsemi naložbenimi in razvojnimi politikami EU, zlasti v okviru kohezijske politike, pa tudi med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi in drugimi skladi EU ter nacionalnimi in regionalnimi instrumenti financiranja, da se zagotovita dopolnjevanje in večja sinergija, preprečita prekrivanje in podvajanje podpore ter zagotovi visoka evropska dodana vrednost financiranja EU; poziva Komisijo, naj v prihodnjih kohezijskih poročilih poroča o sinergiji; predlaga, da bi izvajanje novega naložbenega načrta temeljilo na izkušnjah skupnih pobud JEREMIE, JESSICA in JASMINE, ki so omogočile povečanje uspešnosti strukturnih skladov z 1,2 milijarde EUR v obdobju 2000–2006 na 8,4 milijarde EUR v obdobju 2007–2012; poziva, naj se v posvetovanju z Evropsko investicijsko banko in Evropskim investicijskim skladom izvede podrobna in temeljita analiza; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo večjo usklajenost in doslednost med vsemi naložbenimi in razvojnimi politikami EU, zlasti v okviru kohezijske politike, pa tudi med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi in drugimi skladi EU ter nacionalnimi in regionalnimi instrumenti financiranja, da se zagotovita dopolnjevanje in večja sinergija, preprečita prekrivanje in podvajanje podpore ter zagotovi visoka evropska dodana vrednost financiranja EU; poziva Komisijo, naj v prihodnjih kohezijskih poročilih poroča o sinergiji; predlaga, da bi izvajanje novega naložbenega načrta temeljilo na izkušnjah skupnih pobud JEREMIE, JESSICA in JASMINE, ki so omogočile povečanje uspešnosti strukturnih skladov z 1,2 milijarde EUR v obdobju 2000–2006 na 8,4 milijarde EUR v obdobju 2007–2012; poziva, naj se v posvetovanju z Evropsko investicijsko banko in Evropskim investicijskim skladom izvede podrobna in temeljita analiza;

| 24. | poudarja, da zakonodaja v zvezi s kohezijsko politiko določa razširjeno uporabo finančnih instrumentov, da bi se njihov prispevek v obdobju 2014–2020 podvojil na približno 25–30 milijard EUR, in sicer tako, da bi se razširil njihov tematski domet ter bi se državam članicam in regijam omogočila večja prožnost; poudarja vlogo finančnih instrumentov pri pridobivanju dodatnega javnega ali zasebnega sofinanciranja za odpravljanje tržnih pomanjkljivosti v skladu s strategijo Evropa 2020 in prednostnimi nalogami kohezijske politike; podpira zlasti pobudo za delitev tveganja za mala in srednja podjetja in poziva Komisijo, naj si karseda prizadeva za to, da bi bili finančni instrumenti za države članice in regije zlahka uporabni in mikavni, s čimer bi se zagotovilo, da bi se prispevki finančnih instrumentov podvojili že na podlagi samih instrumentov ter da bi se jasno opredelila odgovornost deležnikov za doseganje tega cilja; poudarja, da je treba v zvezi s finančnimi instrumenti, ki vključujejo finančna sredstva EU, zagotoviti preglednost, odgovornost in nadzor; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da zakonodaja v zvezi s kohezijsko politiko določa razširjeno uporabo finančnih instrumentov, da bi se njihov prispevek v obdobju 2014–2020 podvojil na približno 25–30 milijard EUR, in sicer tako, da bi se razširil njihov tematski domet ter bi se državam članicam in regijam omogočila večja prožnost; poudarja vlogo finančnih instrumentov pri pridobivanju dodatnega javnega ali zasebnega sofinanciranja za odpravljanje tržnih pomanjkljivosti v skladu s strategijo Evropa 2020 in prednostnimi nalogami kohezijske politike; podpira zlasti pobudo za delitev tveganja za mala in srednja podjetja in poziva Komisijo, naj si karseda prizadeva za to, da bi bili finančni instrumenti za države članice in regije zlahka uporabni in mikavni, s čimer bi se zagotovilo, da bi se prispevki finančnih instrumentov podvojili že na podlagi samih instrumentov ter da bi se jasno opredelila odgovornost deležnikov za doseganje tega cilja; poudarja, da je treba v zvezi s finančnimi instrumenti, ki vključujejo finančna sredstva EU, zagotoviti preglednost, odgovornost in nadzor;

| 25. | vendar svari, da Evropski sklad za strateške naložbe ne bi smel spodkopavati strateške doslednosti in dolgoročne perspektive načrtovanja kohezijske politike; poudarja, da bi preusmeritev strukturnih skladov imela nasprotni učinek in je zato nesprejemljiva, saj bi ogrozila njihovo učinkovitost in s tem razvoj regij; poudarja, da dodelitve sredstev državam članicam iz razdelka 1b večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ni možno spreminjati za namene Evropskega sklada za strateške naložbe; poudarja, da ima sicer nadomestitev nepovratnih sredstev s posojili, lastniškim kapitalom in garancijami nekatere prednosti, vendar moramo pri tem biti previdni in upoštevati razlike med regijami ter raznolikost praks in izkušenj v regijah, kar zadeva uporabo finančnih instrumentov; izpostavlja dejstvo, da imajo regije, v katerih so naložbene spodbude najbolj potrebne, pogosto nizko upravno in absorpcijsko zmogljivost; |
| --- | --- |

25.

vendar svari, da Evropski sklad za strateške naložbe ne bi smel spodkopavati strateške doslednosti in dolgoročne perspektive načrtovanja kohezijske politike; poudarja, da bi preusmeritev strukturnih skladov imela nasprotni učinek in je zato nesprejemljiva, saj bi ogrozila njihovo učinkovitost in s tem razvoj regij; poudarja, da dodelitve sredstev državam članicam iz razdelka 1b večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ni možno spreminjati za namene Evropskega sklada za strateške naložbe; poudarja, da ima sicer nadomestitev nepovratnih sredstev s posojili, lastniškim kapitalom in garancijami nekatere prednosti, vendar moramo pri tem biti previdni in upoštevati razlike med regijami ter raznolikost praks in izkušenj v regijah, kar zadeva uporabo finančnih instrumentov; izpostavlja dejstvo, da imajo regije, v katerih so naložbene spodbude najbolj potrebne, pogosto nizko upravno in absorpcijsko zmogljivost;

| 26. | opozarja, da utegne dovoljena prožnost pri izbiri projektov znotraj Evropskega sklada za strateške naložbe ogroziti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja odnos med tem skladom ter evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da utegne dovoljena prožnost pri izbiri projektov znotraj Evropskega sklada za strateške naložbe ogroziti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja odnos med tem skladom ter evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi;

Učinkovitost, uspešnost in donosnost kohezijske politike za obdobje 2014–2020

| 27. | poudarja pomembnost vseh ukrepov za poenostavitev in povečanje učinkovitosti, uspešnosti, ciljne usmerjenosti in donosnosti kohezijske politike, ki bi morali zagotoviti preusmeritev pozornosti z meril za absorpcijo sredstev na kakovost porabe in visoko dodano vrednost sofinanciranih operacij; v zvezi s tem predlaga, naj se oblikujejo tehnične prilagoditve ustreznih predpisov glede evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomembnost vseh ukrepov za poenostavitev in povečanje učinkovitosti, uspešnosti, ciljne usmerjenosti in donosnosti kohezijske politike, ki bi morali zagotoviti preusmeritev pozornosti z meril za absorpcijo sredstev na kakovost porabe in visoko dodano vrednost sofinanciranih operacij; v zvezi s tem predlaga, naj se oblikujejo tehnične prilagoditve ustreznih predpisov glede evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 28. | pozdravlja tematsko koncentracijo podpore za naložbe v pametno, trajnostno in vključujočo rast za doseganje rasti in ustvarjanje delovnih mest, reševanje vprašanj podnebnih sprememb in energetske odvisnosti ter zmanjševanje revščine in socialne izključenosti, pa tudi z okrepljeno usmerjenostjo v rezultate in merljivost v programih za obdobje 2014–2020, kar bi moralo prispevati k dodatnemu povečanju učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike; hkrati vztraja pri tem, da je treba za regije ohraniti določeno stopnjo prožnosti, odvisno od lokalnih in regionalnih posebnosti, zlasti ob hudih krizah, da se zmanjšajo razlike v razvitosti med različnimi regijami Unije; poziva k zares celostnemu in teritorialnemu pristopu k ciljnim programom in načrtom, ki odgovarjajo na potrebe na terenu; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja tematsko koncentracijo podpore za naložbe v pametno, trajnostno in vključujočo rast za doseganje rasti in ustvarjanje delovnih mest, reševanje vprašanj podnebnih sprememb in energetske odvisnosti ter zmanjševanje revščine in socialne izključenosti, pa tudi z okrepljeno usmerjenostjo v rezultate in merljivost v programih za obdobje 2014–2020, kar bi moralo prispevati k dodatnemu povečanju učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike; hkrati vztraja pri tem, da je treba za regije ohraniti določeno stopnjo prožnosti, odvisno od lokalnih in regionalnih posebnosti, zlasti ob hudih krizah, da se zmanjšajo razlike v razvitosti med različnimi regijami Unije; poziva k zares celostnemu in teritorialnemu pristopu k ciljnim programom in načrtom, ki odgovarjajo na potrebe na terenu;

| 29. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo skladnost med nacionalnimi programi reform in operativnimi programi ter pri tem obravnavajo priporočila za posamezne države in zagotovijo skladnost s postopki gospodarskega upravljanja, da bi zmanjšali tveganje zgodnjega reprogramiranja; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo skladnost med nacionalnimi programi reform in operativnimi programi ter pri tem obravnavajo priporočila za posamezne države in zagotovijo skladnost s postopki gospodarskega upravljanja, da bi zmanjšali tveganje zgodnjega reprogramiranja;

| 30. | v zvezi s tem opozarja na prvotno nasprotovanje Parlamenta in poudarja, da je njegova naloga, da v celoti sodeluje in izvaja nadzor in preglede; od Komisije in Sveta zahteva popolne, pregledne in pravočasne informacije o merilih za reprogramiranje ali začasno ustavitev obveznosti ali plačil iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skladu s členom 23(15) uredbe o skupnih določbah ter o celotnem postopku, ki bi to ustavitev lahko sprožil; opozarja, da bi se bilo treba za začasno ustavitev obveznosti ali plačil odločati v skrajni sili, ko bi bile izčrpane vse ostale možnosti ter je bila izvedena ocena o morebitnih posledicah za rast in delovna mesta, saj bi začasna ustavitev obveznosti ali plačil lahko imela hude posledice za nacionalne, regionalne in lokalne organe, pa tudi za doseganje ciljev kohezijske politike kot celote; meni, da bi moral biti namen makroekonomskega pogojevanja večja trajnost in učinkovitost kohezijske politike, ter zavrača zamisel, da bi bile regije, območja ali državljani kaznovane zaradi makroekonomskih odločitev na nacionalni ali evropski ravni; opozarja na znatno upravno breme, ki lahko nastane pri reprogramiranju sredstev; opozarja, da predlog za reprogramiranje, predložen v skladu s členom 23(4) uredbe o skupnih določbah, zahteva predhodno posvetovanje z zadevnim odborom za spremljanje iz člena 49(3) te uredbe; |
| --- | --- |

30.

v zvezi s tem opozarja na prvotno nasprotovanje Parlamenta in poudarja, da je njegova naloga, da v celoti sodeluje in izvaja nadzor in preglede; od Komisije in Sveta zahteva popolne, pregledne in pravočasne informacije o merilih za reprogramiranje ali začasno ustavitev obveznosti ali plačil iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skladu s členom 23(15) uredbe o skupnih določbah ter o celotnem postopku, ki bi to ustavitev lahko sprožil; opozarja, da bi se bilo treba za začasno ustavitev obveznosti ali plačil odločati v skrajni sili, ko bi bile izčrpane vse ostale možnosti ter je bila izvedena ocena o morebitnih posledicah za rast in delovna mesta, saj bi začasna ustavitev obveznosti ali plačil lahko imela hude posledice za nacionalne, regionalne in lokalne organe, pa tudi za doseganje ciljev kohezijske politike kot celote; meni, da bi moral biti namen makroekonomskega pogojevanja večja trajnost in učinkovitost kohezijske politike, ter zavrača zamisel, da bi bile regije, območja ali državljani kaznovane zaradi makroekonomskih odločitev na nacionalni ali evropski ravni; opozarja na znatno upravno breme, ki lahko nastane pri reprogramiranju sredstev; opozarja, da predlog za reprogramiranje, predložen v skladu s členom 23(4) uredbe o skupnih določbah, zahteva predhodno posvetovanje z zadevnim odborom za spremljanje iz člena 49(3) te uredbe;

| 31. | poudarja, da nepravilnosti v veliki meri izhajajo iz zapletenih zahtev in predpisov; poudarja, da bi lahko številne nepravilnosti pri izvajanju kohezijskih programov zmanjšali s poenostavitvijo upravljanja in postopkov, hitrim prenosom sprejetih ustreznih novih direktiv in krepitvijo upravnih zmogljivosti, zlasti v manj razvitih regijah; zato poudarja, da je treba čim bolj zmanjšati upravno breme za upravičence pri preverjanju, ki je potrebno za zagotovitev pravilne uporabe sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in da si je treba prizadevati za čim bolj optimalne in prožnejše sisteme za upravljanje in nadzor ter večjo pozornost nameniti oceni tveganja in popraviti porazdelitev nalog med vsemi organi oblasti, pri čemer pa ne bi smeli spodkopavati uvedbe strožjih postopkov nadzora, s katerimi bi učinkoviteje preprečili nepravilnosti in bi se torej izognili finančnim popravkom ter prekinitvam in začasnim ustavitvam plačil; je zaskrbljen zaradi nizke stopnje izplačil finančnih instrumentov upravičencem, zlasti ob upoštevanju cilja, da bi se uporaba teh instrumentov povečala; v zvezi s tem poziva države članice, upravne organe in ustrezne druge deležnike, ki operirajo s temi finančnimi instrumenti, naj v celoti izkoristijo tehnično pomoč v okviru tehnične svetovalne platforme za finančne instrumente (FI-TAP) in svetovalne platforme za uporabo inovativnih finančnih instrumentov (Fi-compass); |
| --- | --- |

31.

poudarja, da nepravilnosti v veliki meri izhajajo iz zapletenih zahtev in predpisov; poudarja, da bi lahko številne nepravilnosti pri izvajanju kohezijskih programov zmanjšali s poenostavitvijo upravljanja in postopkov, hitrim prenosom sprejetih ustreznih novih direktiv in krepitvijo upravnih zmogljivosti, zlasti v manj razvitih regijah; zato poudarja, da je treba čim bolj zmanjšati upravno breme za upravičence pri preverjanju, ki je potrebno za zagotovitev pravilne uporabe sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in da si je treba prizadevati za čim bolj optimalne in prožnejše sisteme za upravljanje in nadzor ter večjo pozornost nameniti oceni tveganja in popraviti porazdelitev nalog med vsemi organi oblasti, pri čemer pa ne bi smeli spodkopavati uvedbe strožjih postopkov nadzora, s katerimi bi učinkoviteje preprečili nepravilnosti in bi se torej izognili finančnim popravkom ter prekinitvam in začasnim ustavitvam plačil; je zaskrbljen zaradi nizke stopnje izplačil finančnih instrumentov upravičencem, zlasti ob upoštevanju cilja, da bi se uporaba teh instrumentov povečala; v zvezi s tem poziva države članice, upravne organe in ustrezne druge deležnike, ki operirajo s temi finančnimi instrumenti, naj v celoti izkoristijo tehnično pomoč v okviru tehnične svetovalne platforme za finančne instrumente (FI-TAP) in svetovalne platforme za uporabo inovativnih finančnih instrumentov (Fi-compass);

Zaposlovanje, mala in srednja podjetja, mladi in izobraževanje

| 32. | poudarja, da bi lahko evropski strukturni in investicijski skladi znatno prispevali k odpravi negativnih družbenih posledic krize ter da bi bilo zato treba olajšati celovit pristop, ki ga omogočajo programi več skladov, z učinkovitejšim usklajevanjem in večjo prožnostjo, kar bi omogočilo boljši izkoristek sinergije med Evropskim socialnim skladom in Evropskim skladom za regionalni razvoj; poudarja, da naložbe, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada, ne morejo dati optimalnih rezultatov, če ni ustrezne infrastrukture in ustreznih institucij; opozarja na dejstvo, da je mogoče z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi učinkovito podpreti socialno vključenost in bi jih bilo treba zato uporabiti za pomoč pri vključevanju prikrajšanih in ranljivih skupin, kot so Romi in invalidi, ter za podpiranje prehoda z institucionalnih storitev za otroke in odrasle na tiste, ki temeljijo na skupnosti; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi lahko evropski strukturni in investicijski skladi znatno prispevali k odpravi negativnih družbenih posledic krize ter da bi bilo zato treba olajšati celovit pristop, ki ga omogočajo programi več skladov, z učinkovitejšim usklajevanjem in večjo prožnostjo, kar bi omogočilo boljši izkoristek sinergije med Evropskim socialnim skladom in Evropskim skladom za regionalni razvoj; poudarja, da naložbe, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada, ne morejo dati optimalnih rezultatov, če ni ustrezne infrastrukture in ustreznih institucij; opozarja na dejstvo, da je mogoče z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi učinkovito podpreti socialno vključenost in bi jih bilo treba zato uporabiti za pomoč pri vključevanju prikrajšanih in ranljivih skupin, kot so Romi in invalidi, ter za podpiranje prehoda z institucionalnih storitev za otroke in odrasle na tiste, ki temeljijo na skupnosti;

| 33. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni manjšinam po vsej Uniji, ki doživljajo vse oblike socialne izključenosti in jih zato verjetneje prizadene strukturna brezposelnost; meni, da je treba pri načrtovanju politike, usmerjene v socialno kohezijo v Uniji, upoštevati vključevanje manjšin; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni manjšinam po vsej Uniji, ki doživljajo vse oblike socialne izključenosti in jih zato verjetneje prizadene strukturna brezposelnost; meni, da je treba pri načrtovanju politike, usmerjene v socialno kohezijo v Uniji, upoštevati vključevanje manjšin;

| 34. | poudarja ključno vlogo MSP pri ustvarjanju delovnih mest in opozarja na njihov potencial pri spodbujanju pametne rasti ter digitalnega in nizkoogljičnega gospodarstva; poziva k ugodnemu regulativnemu okolju, ki bo vodilo k ustanavljanju in delovanju teh podjetij, zlasti tistih, ki jih ustanovijo mladi, in tistih na podeželju; poudarja pomen zmanjševanja upravnih bremen za MSP ter olajšanja dostopa teh podjetij do financiranja, pa tudi potrebo po podpornih programih in usposabljanjih, ki bodo spodbujali razvoj podjetniških sposobnosti; |
| --- | --- |

34.

poudarja ključno vlogo MSP pri ustvarjanju delovnih mest in opozarja na njihov potencial pri spodbujanju pametne rasti ter digitalnega in nizkoogljičnega gospodarstva; poziva k ugodnemu regulativnemu okolju, ki bo vodilo k ustanavljanju in delovanju teh podjetij, zlasti tistih, ki jih ustanovijo mladi, in tistih na podeželju; poudarja pomen zmanjševanja upravnih bremen za MSP ter olajšanja dostopa teh podjetij do financiranja, pa tudi potrebo po podpornih programih in usposabljanjih, ki bodo spodbujali razvoj podjetniških sposobnosti;

| 35. | poudarja, da MSP predstavljajo 99 % pravnih oseb EU in zagotavljajo 80 % delovnih mest v Uniji; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da MSP predstavljajo 99 % pravnih oseb EU in zagotavljajo 80 % delovnih mest v Uniji;

| 36. | izraža zaskrbljenost zaradi prenizke omejitve (5 milijonov EUR), ki jo je Komisija določila za podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, namenjeno infrastrukturi manjšega obsega za kulturo in trajnostni turizem, saj je ta opredeljena kot skupni stroški in ne kot upravičeni stroški, ter poudarja, da lahko ti projekti zelo pozitivno vplivajo na regionalni razvoj, kar zadeva družbeno-ekonomski učinek, socialno vključevanje in privlačnost; |
| --- | --- |

36.

izraža zaskrbljenost zaradi prenizke omejitve (5 milijonov EUR), ki jo je Komisija določila za podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, namenjeno infrastrukturi manjšega obsega za kulturo in trajnostni turizem, saj je ta opredeljena kot skupni stroški in ne kot upravičeni stroški, ter poudarja, da lahko ti projekti zelo pozitivno vplivajo na regionalni razvoj, kar zadeva družbeno-ekonomski učinek, socialno vključevanje in privlačnost;

| 37. | se strinja z analizo Komisije, da bi lahko v nekaterih državah članicah gospodarske in socialne prednostne naloge bolje uravnotežili ter jih podprli s plodnim dialogom s partnerji in deležniki, zlasti kar zadeva gospodarsko rast na eni strani ter boj proti socialni izključenosti, izobraževanje in trajnostni razvoj na drugi; poudarja, da je ključen dejavnik za uspešno uresničevanje teh prednostnih nalog jasna strategija za izboljšanje institucionalnega okvira držav članic v smislu upravne zmogljivosti in kakovosti pravosodja; |
| --- | --- |

37.

se strinja z analizo Komisije, da bi lahko v nekaterih državah članicah gospodarske in socialne prednostne naloge bolje uravnotežili ter jih podprli s plodnim dialogom s partnerji in deležniki, zlasti kar zadeva gospodarsko rast na eni strani ter boj proti socialni izključenosti, izobraževanje in trajnostni razvoj na drugi; poudarja, da je ključen dejavnik za uspešno uresničevanje teh prednostnih nalog jasna strategija za izboljšanje institucionalnega okvira držav članic v smislu upravne zmogljivosti in kakovosti pravosodja;

| 38. | poudarja pomen Evropskega socialnega sklada skupaj z jamstvom za mlade in pobudo za zaposlovanje mladih, ki morajo podpreti kar največje število donosnih projektov za ustvarjanje delovnih mest, na primer v obliki poslovnih spodbud; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen Evropskega socialnega sklada skupaj z jamstvom za mlade in pobudo za zaposlovanje mladih, ki morajo podpreti kar največje število donosnih projektov za ustvarjanje delovnih mest, na primer v obliki poslovnih spodbud;

| 39. | svari pred zaskrbljujočo stopnjo brezposelnosti mladih, ki lahko povzroči izgube celotne generacije, zlasti v najmanj razvitih regijah in regijah, ki sta jih kriza in brezposelnost najbolj prizadela; vztraja na tem, da mora spodbujanje vključevanja mladih na trg dela ostati prednostna naloga, za doseganje tega pa je nujen dejavni prispevek EU, poleg tega lahko k temu največ prispeva integrirana uporaba Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in pobude za zaposlovanje mladih; meni, da bi bilo treba za najučinkovitejšo uporabo razpoložljivih virov imeti bolj ciljno usmerjen pristop, da bi spodbudili zaposlovanje in okrepili konkurenčnost ter tako ustvarili več prihodkov, kar bi koristilo celotnemu gospodarstvu EU; v tem okviru poudarja ključno vlogo jamstva za mlade pri pomoči mlajšim od 25 let pri iskanju kakovostne zaposlitve ali pridobivanju izobrazbe, spretnosti ter izkušenj, ki so potrebne, da bi se lahko zaposlili; poudarja, da je treba čim prej zagotoviti vsa sredstva, potrebna za izvajanje jamstva za mlade in drugih ukrepov v okviru pobude za zaposlovanje mladih; meni, da bi bilo treba uporabiti jasne in razumljive kazalnike učinka, s katerimi bo mogoče ustrezno oceniti prispevek skladov EU k rasti in zaposlovanju; |
| --- | --- |

39.

svari pred zaskrbljujočo stopnjo brezposelnosti mladih, ki lahko povzroči izgube celotne generacije, zlasti v najmanj razvitih regijah in regijah, ki sta jih kriza in brezposelnost najbolj prizadela; vztraja na tem, da mora spodbujanje vključevanja mladih na trg dela ostati prednostna naloga, za doseganje tega pa je nujen dejavni prispevek EU, poleg tega lahko k temu največ prispeva integrirana uporaba Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in pobude za zaposlovanje mladih; meni, da bi bilo treba za najučinkovitejšo uporabo razpoložljivih virov imeti bolj ciljno usmerjen pristop, da bi spodbudili zaposlovanje in okrepili konkurenčnost ter tako ustvarili več prihodkov, kar bi koristilo celotnemu gospodarstvu EU; v tem okviru poudarja ključno vlogo jamstva za mlade pri pomoči mlajšim od 25 let pri iskanju kakovostne zaposlitve ali pridobivanju izobrazbe, spretnosti ter izkušenj, ki so potrebne, da bi se lahko zaposlili; poudarja, da je treba čim prej zagotoviti vsa sredstva, potrebna za izvajanje jamstva za mlade in drugih ukrepov v okviru pobude za zaposlovanje mladih; meni, da bi bilo treba uporabiti jasne in razumljive kazalnike učinka, s katerimi bo mogoče ustrezno oceniti prispevek skladov EU k rasti in zaposlovanju;

| 40. | vztraja, da si je treba še naprej prizadevati za to, da se poiščejo še drugi načini za izboljšanje uspešnosti na področju zaposlovanja mladih, saj rezultati kljub sprejetju uredbe o ESS in pobude za zaposlovanje mladih niso dobri; opozarja, da je EU politično zavezana zagotavljanju takojšnje podpore za vključevanje mladih na trg dela; |
| --- | --- |

40.

vztraja, da si je treba še naprej prizadevati za to, da se poiščejo še drugi načini za izboljšanje uspešnosti na področju zaposlovanja mladih, saj rezultati kljub sprejetju uredbe o ESS in pobude za zaposlovanje mladih niso dobri; opozarja, da je EU politično zavezana zagotavljanju takojšnje podpore za vključevanje mladih na trg dela;

| 41. | poudarja, da se je zaradi spremenjenih vzorcev proizvodnje in starajočega se prebivalstva znatno povečal pomen Evropskega socialnega sklada in naložb v prilagoditev spretnosti delavcev; je trdno prepričan, da bi moral Evropski socialni sklad dopolnjevati nacionalne pristope v državah članicah; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo kar najbolj učinkovito in uspešno uporabo razpoložljivih sredstev, da bi zagotovili zaposljivost delavcev, socialno vključevanje in enakost spolov; hkrati poudarja, da bi bilo treba programe usposabljanja, financirane iz Evropskega socialnega sklada, prilagoditi tudi potrebam podjetnikov in vodstvenega osebja, da bi zagotovili trajnostni razvoj podjetij, zlasti malih in srednjih, ki ustvarjajo večino delovnih mest v Uniji; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da se je zaradi spremenjenih vzorcev proizvodnje in starajočega se prebivalstva znatno povečal pomen Evropskega socialnega sklada in naložb v prilagoditev spretnosti delavcev; je trdno prepričan, da bi moral Evropski socialni sklad dopolnjevati nacionalne pristope v državah članicah; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo kar najbolj učinkovito in uspešno uporabo razpoložljivih sredstev, da bi zagotovili zaposljivost delavcev, socialno vključevanje in enakost spolov; hkrati poudarja, da bi bilo treba programe usposabljanja, financirane iz Evropskega socialnega sklada, prilagoditi tudi potrebam podjetnikov in vodstvenega osebja, da bi zagotovili trajnostni razvoj podjetij, zlasti malih in srednjih, ki ustvarjajo večino delovnih mest v Uniji;

| 42. | poziva države članice in Komisijo, naj si še naprej prizadevajo zlasti za izboljšanje in razširitev platforme EURES kot učinkovitega orodja za spodbujanje mobilnosti delavcev v Evropi, predvsem čezmejne mobilnosti, in sicer tako, da se izboljša poznavanje trga dela Unije med delavci, da se jim zagotovijo informacije o zaposlitvenih možnostih in pomoč pri formalnostih; spodbuja države članice k razvoju in podpori čezmejnih mrež EURES, ne nazadnje tudi zato, ker so čezmejni delavci najbolj izpostavljeni težavam pri prilagajanju in priznavanju poklicnih kvalifikacij; ugotavlja, da te mreže združujejo javne službe za zaposlovanje, socialne partnerje ter lokalne in regionalne organe ter druge zasebne deležnike in tako spodbujajo in podpirajo čezmejno mobilnost; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice in Komisijo, naj si še naprej prizadevajo zlasti za izboljšanje in razširitev platforme EURES kot učinkovitega orodja za spodbujanje mobilnosti delavcev v Evropi, predvsem čezmejne mobilnosti, in sicer tako, da se izboljša poznavanje trga dela Unije med delavci, da se jim zagotovijo informacije o zaposlitvenih možnostih in pomoč pri formalnostih; spodbuja države članice k razvoju in podpori čezmejnih mrež EURES, ne nazadnje tudi zato, ker so čezmejni delavci najbolj izpostavljeni težavam pri prilagajanju in priznavanju poklicnih kvalifikacij; ugotavlja, da te mreže združujejo javne službe za zaposlovanje, socialne partnerje ter lokalne in regionalne organe ter druge zasebne deležnike in tako spodbujajo in podpirajo čezmejno mobilnost;

| 43. | poudarja, da je treba ustvarjanje kakovostnih delovnih mest usmerjati s pomočjo novih tehnologij; meni, da bi morala Komisija povezati zmanjšanje brezposelnosti z orodji digitalne agende in programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba ustvarjanje kakovostnih delovnih mest usmerjati s pomočjo novih tehnologij; meni, da bi morala Komisija povezati zmanjšanje brezposelnosti z orodji digitalne agende in programa Obzorje 2020;

| 44. | poudarja, da je v Uniji še vedno veliko osipnikov, kar vpliva na stopnjo brezposelnosti mladih; poudarja, da je treba ta problem reševati s posodobitvijo izobraževalnih sistemov in učnih programov ter za to uporabiti pomoč iz Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je v Uniji še vedno veliko osipnikov, kar vpliva na stopnjo brezposelnosti mladih; poudarja, da je treba ta problem reševati s posodobitvijo izobraževalnih sistemov in učnih programov ter za to uporabiti pomoč iz Evropskega socialnega sklada;

| 45. | poudarja, da brez učinkovitega sodelovanja med izobraževalnimi ustanovami in akterji na trgu dela ne bo mogoče odpraviti visoke stopnje brezposelnosti mladih diplomantov v EU; zlasti poudarja, da se je s poučevanjem tistih znanj in spretnosti, ki so potrebni na trgu dela, stopnja zaposlenosti mladih povečala, socialne razlike pa zmanjšale; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da brez učinkovitega sodelovanja med izobraževalnimi ustanovami in akterji na trgu dela ne bo mogoče odpraviti visoke stopnje brezposelnosti mladih diplomantov v EU; zlasti poudarja, da se je s poučevanjem tistih znanj in spretnosti, ki so potrebni na trgu dela, stopnja zaposlenosti mladih povečala, socialne razlike pa zmanjšale;

| 46. | poudarja pomen razsežnosti spolov pri ustvarjanju delovnih mest; poziva Komisijo, naj dodeli zadostna sredstva za odpravo brezposelnosti žensk; meni, da bi lahko ženskam koristil tehnološki napredek, saj jim omogoča bolj prilagodljiv delovni čas, ter poziva Komisijo, naj nameni sredstva temu področju; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen razsežnosti spolov pri ustvarjanju delovnih mest; poziva Komisijo, naj dodeli zadostna sredstva za odpravo brezposelnosti žensk; meni, da bi lahko ženskam koristil tehnološki napredek, saj jim omogoča bolj prilagodljiv delovni čas, ter poziva Komisijo, naj nameni sredstva temu področju;

| 47. | ponovno zagotavlja, da je treba zagotoviti vrtce za majhne otroke, s čimer bi spodbudili navzočnost žensk na trgu dela, ter zato poziva Komisijo, naj podpre inovativne projekte v tej smeri; poudarja, da se z naložbami v javno infrastrukturo, kot so vrtci, povečujejo možnosti, da se ženske dejavno vključijo v gospodarstvo in na trg dela; |
| --- | --- |

47.

ponovno zagotavlja, da je treba zagotoviti vrtce za majhne otroke, s čimer bi spodbudili navzočnost žensk na trgu dela, ter zato poziva Komisijo, naj podpre inovativne projekte v tej smeri; poudarja, da se z naložbami v javno infrastrukturo, kot so vrtci, povečujejo možnosti, da se ženske dejavno vključijo v gospodarstvo in na trg dela;

| 48. | poziva institucije EU in države članice, naj pri uresničevanju ciljev, povezanih z zaposlovanjem in socialno vključenostjo, upoštevajo potrebe žensk po porodniškem dopustu, spodbujajo delodajalce k zaposlitvi žensk po porodniškem dopustu, spodbujajo prožno ureditev dela in nadaljnje izobraževanje (vseživljenjsko učenje), s čimer bi ženskam omogočili, da neovirano nadaljujejo poklicno pot; |
| --- | --- |

48.

poziva institucije EU in države članice, naj pri uresničevanju ciljev, povezanih z zaposlovanjem in socialno vključenostjo, upoštevajo potrebe žensk po porodniškem dopustu, spodbujajo delodajalce k zaposlitvi žensk po porodniškem dopustu, spodbujajo prožno ureditev dela in nadaljnje izobraževanje (vseživljenjsko učenje), s čimer bi ženskam omogočili, da neovirano nadaljujejo poklicno pot;

Vodenje politike

| 49. | poudarja, da je treba kohezijsko politiko voditi v duhu dobro delujočega večplastnega upravljanja, skupaj z učinkovito zasnovo, ki bo odgovarjala na zahteve javnosti in podjetij, ter s pomočjo preglednih in inovativnih javnih razpisov, vse to pa je ključnega pomena za povečanje učinka kohezijske politike; v zvezi s tem poudarja, da imajo lokalni in regionalni organi ne glede na pomembnost odločitev, ki se sprejemajo na ravni EU in držav članic, pogosto primarno upravno pristojnost za javne naložbe, kohezijska politika pa je ključno sredstvo, ki omogoča, da ti organi prevzamejo ključno vlogo v EU; pri tem opozarja, da je treba široko izvajati načelo partnerstva, kot je opredeljeno v uredbi o skupnih določbah in kodeksu ravnanja glede partnerstva; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba kohezijsko politiko voditi v duhu dobro delujočega večplastnega upravljanja, skupaj z učinkovito zasnovo, ki bo odgovarjala na zahteve javnosti in podjetij, ter s pomočjo preglednih in inovativnih javnih razpisov, vse to pa je ključnega pomena za povečanje učinka kohezijske politike; v zvezi s tem poudarja, da imajo lokalni in regionalni organi ne glede na pomembnost odločitev, ki se sprejemajo na ravni EU in držav članic, pogosto primarno upravno pristojnost za javne naložbe, kohezijska politika pa je ključno sredstvo, ki omogoča, da ti organi prevzamejo ključno vlogo v EU; pri tem opozarja, da je treba široko izvajati načelo partnerstva, kot je opredeljeno v uredbi o skupnih določbah in kodeksu ravnanja glede partnerstva;

| 50. | priporoča, da se viri in znanje kohezijske politike uporabijo za opazno povečanje upravnih zmogljivosti javnih organov, zlasti na lokalni in regionalni ravni, tudi z uporabo novih tehnologij v večji meri in s poenostavitvijo postopkov, da bi se povečala njihova sposobnost za nudenje kakovostnih uslug javnosti, tudi z uporabo novih tehnologij in prek spodbud za racionalizacijo postopkov; poziva Komisijo, naj opredeli oblike upravne pomoči glede ključnih vprašanj, kot so določanje ciljev pobud, ocena rezultatov s pomočjo ustreznih kazalcev in opredelitev naslednji korakov, ki jih je treba sprejeti, da bi pripomogli k vzpostavitvi na nadzoru in ocenjevanju temelječe upravne kulture v vsej EU; meni, da je treba zagotoviti, da se lokalnim in regionalnim organom pomaga pri inovativnih finančnih instrumentih, ki so ključnega pomena za povečanje virov in naložb, in pri javnih razpisih, ki bi morali biti vse pogostejše orodje javne uprave za spodbujanje inovacij in ustvarjalnosti; |
| --- | --- |

50.

priporoča, da se viri in znanje kohezijske politike uporabijo za opazno povečanje upravnih zmogljivosti javnih organov, zlasti na lokalni in regionalni ravni, tudi z uporabo novih tehnologij v večji meri in s poenostavitvijo postopkov, da bi se povečala njihova sposobnost za nudenje kakovostnih uslug javnosti, tudi z uporabo novih tehnologij in prek spodbud za racionalizacijo postopkov; poziva Komisijo, naj opredeli oblike upravne pomoči glede ključnih vprašanj, kot so določanje ciljev pobud, ocena rezultatov s pomočjo ustreznih kazalcev in opredelitev naslednji korakov, ki jih je treba sprejeti, da bi pripomogli k vzpostavitvi na nadzoru in ocenjevanju temelječe upravne kulture v vsej EU; meni, da je treba zagotoviti, da se lokalnim in regionalnim organom pomaga pri inovativnih finančnih instrumentih, ki so ključnega pomena za povečanje virov in naložb, in pri javnih razpisih, ki bi morali biti vse pogostejše orodje javne uprave za spodbujanje inovacij in ustvarjalnosti;

| 51. | obžaluje, da šesto kohezijsko poročilo ne vključuje poglobljene ocene instrumenta za tehnično pomoč JASPERS, ki je državam članicam v obdobju 2007–2013 zagotavljal tehnično strokovno znanje, potrebno za pripravo visokokakovostnih velikih projektov, sofinanciranih s sredstvi EU; pozdravlja povezovalno platformo JASPERS za dejavnosti izgradnje zmogljivosti, ki je začela delovati leta 2013, ter središče za povezovanje in svetovanje JASPERS, ki je bilo vzpostavljeno leta 2014 za zagotavljanje strokovnega znanja pri pripravi projektov za programsko obdobje 2014–2020; pozdravlja vzpostavitev središča znanja za krepitev upravnih zmogljivosti v zvezi z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, ki bi moralo prispevati h krepitvi zmogljivosti vseh organov držav članic, vključenih v upravljanje in izvajanje teh skladov; |
| --- | --- |

51.

obžaluje, da šesto kohezijsko poročilo ne vključuje poglobljene ocene instrumenta za tehnično pomoč JASPERS, ki je državam članicam v obdobju 2007–2013 zagotavljal tehnično strokovno znanje, potrebno za pripravo visokokakovostnih velikih projektov, sofinanciranih s sredstvi EU; pozdravlja povezovalno platformo JASPERS za dejavnosti izgradnje zmogljivosti, ki je začela delovati leta 2013, ter središče za povezovanje in svetovanje JASPERS, ki je bilo vzpostavljeno leta 2014 za zagotavljanje strokovnega znanja pri pripravi projektov za programsko obdobje 2014–2020; pozdravlja vzpostavitev središča znanja za krepitev upravnih zmogljivosti v zvezi z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, ki bi moralo prispevati h krepitvi zmogljivosti vseh organov držav članic, vključenih v upravljanje in izvajanje teh skladov;

| 52. | pozdravlja dejstvo, da Komisija vse več pozornosti namenja vlogi upravljanja, ter se strinja, da so dobro upravljanje in visokokakovostne javne storitve, kjer ni korupcije, bistveni za stabilno naložbeno okolje; poziva k visokim ciljem glede preprečevanja goljufij pri porabi za kohezijsko politiko in glede dosledne uporabe ukrepov za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja dejstvo, da Komisija vse več pozornosti namenja vlogi upravljanja, ter se strinja, da so dobro upravljanje in visokokakovostne javne storitve, kjer ni korupcije, bistveni za stabilno naložbeno okolje; poziva k visokim ciljem glede preprečevanja goljufij pri porabi za kohezijsko politiko in glede dosledne uporabe ukrepov za boj proti goljufijam;

| 53. | je prepričan, da bo evropski kodeks ravnanja glede partnerstva v vseh fazah tako formalno kot vsebinsko povečal sodelovanje v regijah in da ga je treba v celoti izvajati, saj bo imel ključno vlogo pri povečanju učinkov kohezijske politike ter utrditvi njenega vpliva; čestita tistim državam članicam in regijam, ki so svoje partnerje pri pripravi sporazumov o partnerstvu in operativnih programov uspele vključiti v skladu s kodeksom ravnanja glede partnerstva; je kljub temu zelo zaskrbljen zaradi številnih primerov nezadovoljive uporabe načela partnerstva in poziva Komisijo, naj ne odobri programov, pri katerih vključenost partnerjev ni bila zadostna; poudarja, kako pomembno je širiti primere dobre prakse pri organizaciji partnerstva, kot je opredeljeno v kodeksu ravnanja; poleg tega poziva Komisijo, naj Parlamentu redno predloži poročilo, v katerem bo ocenila trenutno stanje glede izvajanja načela partnerstva; |
| --- | --- |

53.

je prepričan, da bo evropski kodeks ravnanja glede partnerstva v vseh fazah tako formalno kot vsebinsko povečal sodelovanje v regijah in da ga je treba v celoti izvajati, saj bo imel ključno vlogo pri povečanju učinkov kohezijske politike ter utrditvi njenega vpliva; čestita tistim državam članicam in regijam, ki so svoje partnerje pri pripravi sporazumov o partnerstvu in operativnih programov uspele vključiti v skladu s kodeksom ravnanja glede partnerstva; je kljub temu zelo zaskrbljen zaradi številnih primerov nezadovoljive uporabe načela partnerstva in poziva Komisijo, naj ne odobri programov, pri katerih vključenost partnerjev ni bila zadostna; poudarja, kako pomembno je širiti primere dobre prakse pri organizaciji partnerstva, kot je opredeljeno v kodeksu ravnanja; poleg tega poziva Komisijo, naj Parlamentu redno predloži poročilo, v katerem bo ocenila trenutno stanje glede izvajanja načela partnerstva;

Teritorialna razsežnost

| 54. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v šestem poročilu o koheziji razmeroma premalo upošteva teritorialni pristop, zlasti čezmejno sodelovanje, pri čemer poudarja, da gre za bistveno orodje pri krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; poudarja, da bi vključitev vseh čezmejnih in makroregionalnih vidikov obogatila poročilo, kar zadeva infrastrukturo, trg dela in mobilnost, okolje, vključno s skupnim načrtom ukrepanja ob nepredvidljivih dogodkih, porabo in odvajanje voda, ravnanje z odpadki, zdravstvo, raziskave in razvoj, turizem, javne storitve in upravo, saj imajo vsa ta področja izrazite čezmejne sestavine in čezmejni potencial; meni, da se bodo čezmejne in obmejne regije v programskem obdobju 2014–2020 bistveno uspešneje spopadale s krizo, saj bodo postale pametnejše, bolj vključujoče in bolj trajnostne; |
| --- | --- |

54.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v šestem poročilu o koheziji razmeroma premalo upošteva teritorialni pristop, zlasti čezmejno sodelovanje, pri čemer poudarja, da gre za bistveno orodje pri krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; poudarja, da bi vključitev vseh čezmejnih in makroregionalnih vidikov obogatila poročilo, kar zadeva infrastrukturo, trg dela in mobilnost, okolje, vključno s skupnim načrtom ukrepanja ob nepredvidljivih dogodkih, porabo in odvajanje voda, ravnanje z odpadki, zdravstvo, raziskave in razvoj, turizem, javne storitve in upravo, saj imajo vsa ta področja izrazite čezmejne sestavine in čezmejni potencial; meni, da se bodo čezmejne in obmejne regije v programskem obdobju 2014–2020 bistveno uspešneje spopadale s krizo, saj bodo postale pametnejše, bolj vključujoče in bolj trajnostne;

| 55. | poudarja, da je celostni in teritorialni pristop bistven zlasti pri okolju in energetiki; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je celostni in teritorialni pristop bistven zlasti pri okolju in energetiki;

| 56. | pozdravlja uvedbo novih orodij za usklajevanje deležnikov in povezovanje politik EU ter za osredotočanje naložb na dejanske potrebe na terenu, kot sta instrument celostnih teritorialnih naložb in instrument za lokalni razvoj, ki ga usmerja skupnost, ob prizadevanju za uravnotežen teritorialni razvoj; opozarja na pomen sprejemanja instrumentov za oceno teritorialnega učinka politike, katerih glavna namena sta ocena teritorialnega učinka ukrepov EU na lokalne in regionalne oblasti ter povečanje vloge teritorialnega učinka v zakonodajnem postopku, ob upoštevanju obstoječih izzivov na področju izvajanja celostnih teritorialnih pristopov glede na preostale regulativne razlike pri skladih EU ter na zelo različno raven pristojnosti regionalnih in lokalnih skupnosti v državah članicah in upravnih organih; poziva k splošni integrirani naložbeni strategiji EU ter k okrepitvi teritorialne agende EU 2020, ki je bila sprejeta v okviru madžarskega predsedovanja leta 2011 in bi jo naj v okviru predsedstev leta 2015 ocenili ter h kateri spada agenda EU za mesta; meni, da bi se bilo treba še posebej osredotočiti na okrepitev vloge majhnih in srednje velikih mestnih območij; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja uvedbo novih orodij za usklajevanje deležnikov in povezovanje politik EU ter za osredotočanje naložb na dejanske potrebe na terenu, kot sta instrument celostnih teritorialnih naložb in instrument za lokalni razvoj, ki ga usmerja skupnost, ob prizadevanju za uravnotežen teritorialni razvoj; opozarja na pomen sprejemanja instrumentov za oceno teritorialnega učinka politike, katerih glavna namena sta ocena teritorialnega učinka ukrepov EU na lokalne in regionalne oblasti ter povečanje vloge teritorialnega učinka v zakonodajnem postopku, ob upoštevanju obstoječih izzivov na področju izvajanja celostnih teritorialnih pristopov glede na preostale regulativne razlike pri skladih EU ter na zelo različno raven pristojnosti regionalnih in lokalnih skupnosti v državah članicah in upravnih organih; poziva k splošni integrirani naložbeni strategiji EU ter k okrepitvi teritorialne agende EU 2020, ki je bila sprejeta v okviru madžarskega predsedovanja leta 2011 in bi jo naj v okviru predsedstev leta 2015 ocenili ter h kateri spada agenda EU za mesta; meni, da bi se bilo treba še posebej osredotočiti na okrepitev vloge majhnih in srednje velikih mestnih območij;

| 57. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se ne omenja, kako so se načela in prednostne naloge teritorialne agende EU 2020 upoštevali pri izvajanju programov kohezijske politike v obdobju 2007–2013; poziva, naj se v programskem obdobju 2014–2020 uporabijo ustrezni ocenjevalni mehanizmi, s katerimi bo mogoče ocenjevati teritorialno razsežnost kohezijske politike; |
| --- | --- |

57.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se ne omenja, kako so se načela in prednostne naloge teritorialne agende EU 2020 upoštevali pri izvajanju programov kohezijske politike v obdobju 2007–2013; poziva, naj se v programskem obdobju 2014–2020 uporabijo ustrezni ocenjevalni mehanizmi, s katerimi bo mogoče ocenjevati teritorialno razsežnost kohezijske politike;

| 58. | kljub temu odobrava dejstvo, da poročilo izpostavlja vprašanje mest, saj so mesta pomembna za globalizirano gospodarstvo in imajo lahko velik vpliv na trajnost; ugotavlja zavezanost evropskih regij in mest, da bodo prešli na bolj zeleno rast, kakor to določa konvencija županov; predlaga, da bi se ustrezno spopadli tudi z velikimi vrzelmi v razvoju med mesti in podeželjem, kot tudi s težavami na metropolitanskih območjih, za katera sta značilni tako odpornost kot ranljivost; |
| --- | --- |

58.

kljub temu odobrava dejstvo, da poročilo izpostavlja vprašanje mest, saj so mesta pomembna za globalizirano gospodarstvo in imajo lahko velik vpliv na trajnost; ugotavlja zavezanost evropskih regij in mest, da bodo prešli na bolj zeleno rast, kakor to določa konvencija županov; predlaga, da bi se ustrezno spopadli tudi z velikimi vrzelmi v razvoju med mesti in podeželjem, kot tudi s težavami na metropolitanskih območjih, za katera sta značilni tako odpornost kot ranljivost;

| 59. | obžaluje, da se šesto kohezijsko poročilo ne sklicuje na policentričen teritorialni razvoj kot ključen element pri doseganju teritorialne kohezije in teritorialne konkurenčnosti v skladu s teritorialno agendo EU 2020 in poročilom evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja iz leta 2013 z naslovom Making Europe Open and Polycentric (Odprti in policentrični Evropi naproti); opozarja na vlogo majhnih in srednje velikih krajev in na pomen krepitve funkcionalnih povezav med mestnimi središči in njihovimi okoliškimi območji, da bi dosegli uravnotežen teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

59.

obžaluje, da se šesto kohezijsko poročilo ne sklicuje na policentričen teritorialni razvoj kot ključen element pri doseganju teritorialne kohezije in teritorialne konkurenčnosti v skladu s teritorialno agendo EU 2020 in poročilom evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja iz leta 2013 z naslovom Making Europe Open and Polycentric (Odprti in policentrični Evropi naproti); opozarja na vlogo majhnih in srednje velikih krajev in na pomen krepitve funkcionalnih povezav med mestnimi središči in njihovimi okoliškimi območji, da bi dosegli uravnotežen teritorialni razvoj;

| 60. | poziva, naj se bolj spoštuje člen 174 PDEU o teritorialni koheziji, zlasti na podeželju, ter naj se ustrezna pozornost nameni pomembnemu razmerju med kohezijsko politiko in razvojem podeželja, zlasti na območjih, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in v regijah, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije; priporoča, naj se upoštevajo tudi drugi demografski izzivi, ki pomembno vplivajo na regije, kot so odseljevanje, staranje in nizka gostota prebivalstva; poziva Komisijo, naj se pri izvajanju kohezijske politike posebej osredotoči na regije, ki so geografsko in demografsko v najbolj neugodnem položaju; |
| --- | --- |

60.

poziva, naj se bolj spoštuje člen 174 PDEU o teritorialni koheziji, zlasti na podeželju, ter naj se ustrezna pozornost nameni pomembnemu razmerju med kohezijsko politiko in razvojem podeželja, zlasti na območjih, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in v regijah, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije; priporoča, naj se upoštevajo tudi drugi demografski izzivi, ki pomembno vplivajo na regije, kot so odseljevanje, staranje in nizka gostota prebivalstva; poziva Komisijo, naj se pri izvajanju kohezijske politike posebej osredotoči na regije, ki so geografsko in demografsko v najbolj neugodnem položaju;

| 61. | meni, da šesto poročilo o koheziji ne posveča dovolj pozornosti evropskemu teritorialnemu sodelovanju, če upoštevamo, da je to popolno oblikovan cilj evropske kohezijske politike že od programskega obdobja 2007–2013; ponovno opozarja na možnosti, ki jih nudi evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, ne le kot instrument za čezmejno upravljanje, temveč tudi kot sredstvo za prispevanje k celovito povezanemu teritorialnemu razvoju; |
| --- | --- |

61.

meni, da šesto poročilo o koheziji ne posveča dovolj pozornosti evropskemu teritorialnemu sodelovanju, če upoštevamo, da je to popolno oblikovan cilj evropske kohezijske politike že od programskega obdobja 2007–2013; ponovno opozarja na možnosti, ki jih nudi evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, ne le kot instrument za čezmejno upravljanje, temveč tudi kot sredstvo za prispevanje k celovito povezanemu teritorialnemu razvoju;

| 62. | poziva k boljšemu usklajevanju kohezijske politike, predpristopnega instrumenta in sosedske politike EU, pa tudi k boljšemu ocenjevanju in širitvi rezultatov projektov; |
| --- | --- |

62.

poziva k boljšemu usklajevanju kohezijske politike, predpristopnega instrumenta in sosedske politike EU, pa tudi k boljšemu ocenjevanju in širitvi rezultatov projektov;

Dolgoročni pogled na kohezijsko politiko

| 63. | glede na navedeno opozarja, da je treba dati nov zagon razpravi o kohezijski politiki EU; trdi, da bodo parlamentarne volitve leta 2019 odločilne, saj se bosta tedaj novoizvoljeni Parlament in nova Komisija morala soočiti s koncem strategije Evropa 2020 ter novim večletnim finančnim okvirom, prav tako pa bosta morala zagotoviti prihodnost kohezijske politike po letu 2020 z ustreznim proračunom in pripraviti novo zakonodajo za kohezijsko politiko; ugotavlja, da je treba v razpravi o kohezijski politiki upoštevati hude časovne omejitve in zamude na začetku tega programskega obdobja; |
| --- | --- |

63.

glede na navedeno opozarja, da je treba dati nov zagon razpravi o kohezijski politiki EU; trdi, da bodo parlamentarne volitve leta 2019 odločilne, saj se bosta tedaj novoizvoljeni Parlament in nova Komisija morala soočiti s koncem strategije Evropa 2020 ter novim večletnim finančnim okvirom, prav tako pa bosta morala zagotoviti prihodnost kohezijske politike po letu 2020 z ustreznim proračunom in pripraviti novo zakonodajo za kohezijsko politiko; ugotavlja, da je treba v razpravi o kohezijski politiki upoštevati hude časovne omejitve in zamude na začetku tega programskega obdobja;

| 64. | poudarja ključni pomen upravnih zmogljivosti; oblikovalce politike na vseh ravneh upravljanja poziva, naj v splošnem dajejo prednost ciljno usmerjeni tehnični pomoči za izvajanje kohezijskih politik, posebej pa razširjeni uporabi finančnih instrumentov v povezavi z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; |
| --- | --- |

64.

poudarja ključni pomen upravnih zmogljivosti; oblikovalce politike na vseh ravneh upravljanja poziva, naj v splošnem dajejo prednost ciljno usmerjeni tehnični pomoči za izvajanje kohezijskih politik, posebej pa razširjeni uporabi finančnih instrumentov v povezavi z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi;

| 65. | meni, da imajo ukrepi kohezijske politike osrednjo vlogo pri zmanjševanju notranjih konkurenčnih razlik in strukturnih neravnovesij v regijah, ki to najbolj potrebujejo; poziva Komisijo, naj pretehta predhodno financiranje, da bi te države članice lažje v celoti uporabile sredstva za obdobje 2014–2020, ter pri tem zagotovi dosledno spoštovanje načela proračunske odgovornosti; |
| --- | --- |

65.

meni, da imajo ukrepi kohezijske politike osrednjo vlogo pri zmanjševanju notranjih konkurenčnih razlik in strukturnih neravnovesij v regijah, ki to najbolj potrebujejo; poziva Komisijo, naj pretehta predhodno financiranje, da bi te države članice lažje v celoti uporabile sredstva za obdobje 2014–2020, ter pri tem zagotovi dosledno spoštovanje načela proračunske odgovornosti;

| 66. | poziva države članice, naj v nacionalnih parlamentih redno organizirajo politične razprave na visoki ravni o uspešnosti, učinkovitosti in pravočasnem izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter o prispevku kohezijske politike k izpolnjevanju makroekonomskih ciljev. |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj v nacionalnih parlamentih redno organizirajo politične razprave na visoki ravni o uspešnosti, učinkovitosti in pravočasnem izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter o prispevku kohezijske politike k izpolnjevanju makroekonomskih ciljev.

| 67. | poziva k rednim zasedanjem Sveta v sestavi ministrov za kohezijsko politiko za obravnavanje potreb po spremljanju stalnih izzivov, s katerimi se sooča ekonomska, socialna in teritorialna kohezije EU, in po odzivanju na te izzive; |
| --- | --- |

67.

poziva k rednim zasedanjem Sveta v sestavi ministrov za kohezijsko politiko za obravnavanje potreb po spremljanju stalnih izzivov, s katerimi se sooča ekonomska, socialna in teritorialna kohezije EU, in po odzivanju na te izzive;

o

o o

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(8)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0002.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0015.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0132.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0133.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0068.

(14)  UL C 19, 21.1.2015, str. 9.

(15)  UL C 242, 23.7.2015, str. 43.

(16)  Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2015)0015, 20.1.2015).

(17)  Sklep Komisije o neavtomatskem prenosu iz leta 2014 v leto 2015 in odobritvah za prevzem obveznosti, ki jih je treba spet dati na voljo v letu 2015 (C(2015)0827, 11.2.2015).

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/145

---

P8_TA(2015)0309

Ocena evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o poročilu o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 (2014/2255(INI))

(2017/C 316/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 940/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2011 o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 940/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2011 o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 25 o pravicah starejših, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 25 o pravicah starejših,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Komisije o evropskem vrhu o inovacijah na področju aktivnega in zdravega staranja, ki je potekal 9. in 10. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Komisije o evropskem vrhu o inovacijah na področju aktivnega in zdravega staranja, ki je potekal 9. in 10. marca 2015,

| — | ob upoštevanju dopolnilnega dokumenta Komisije z dne 23. februarja 2015 z naslovom „Growing the Silver Economy in Europe“ (Spodbujanje gospodarstva starejših v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopolnilnega dokumenta Komisije z dne 23. februarja 2015 z naslovom „Growing the Silver Economy in Europe“ (Spodbujanje gospodarstva starejših v Evropi),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 15. septembra 2014 o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 (COM(2014)0562), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 15. septembra 2014 o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 (COM(2014)0562),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Staranje prebivalstva za leto 2015: gospodarske in proračunske projekcije za 28 držav članic EU (2013–2060) (European Economy 3/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Staranje prebivalstva za leto 2015: gospodarske in proračunske projekcije za 28 držav članic EU (2013–2060) (European Economy 3/2015),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. januarja 2014 z naslovom „Skupno poročilo o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost“ (direktiva o rasni enakosti) in Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (COM(2014)0002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. januarja 2014 z naslovom „Skupno poročilo o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost“ (direktiva o rasni enakosti) in Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (COM(2014)0002),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083),

| — | ob upoštevanju načrta Komisije za izvedbo svežnja ukrepov za socialne naložbe za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Komisije za izvedbo svežnja ukrepov za socialne naložbe za leto 2014,

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 16. februarja 2012 z naslovom „Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine“ (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 16. februarja 2012 z naslovom „Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine“ (COM(2012)0055),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. februarja 2012 z naslovom „Izvajanje Strateškega izvedbenega načrta evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje“ (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. februarja 2012 z naslovom „Izvajanje Strateškega izvedbenega načrta evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje“ (COM(2012)0083),

| — | ob upoštevanju izjave Sveta z dne 7. decembra 2012 o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012): pot naprej, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta z dne 7. decembra 2012 o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012): pot naprej,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Odbora za socialno zaščito in Komisije z dne 10. oktobra 2014 z naslovom „Ustrezna socialna zaščita za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Odbora za socialno zaščito in Komisije z dne 10. oktobra 2014 z naslovom „Ustrezna socialna zaščita za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi“,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 31. oktobra 2014 o dostopu do zdravstvenega varstva v času krize, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 31. oktobra 2014 o dostopu do zdravstvenega varstva v času krize,

| — | ob upoštevanju pripravljalnega dela za konvencijo o zaščiti pravic starejših, ki ga je doslej opravila delovna skupina OZN za problematiko staranja prebivalstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripravljalnega dela za konvencijo o zaščiti pravic starejših, ki ga je doslej opravila delovna skupina OZN za problematiko staranja prebivalstva,

| — | ob upoštevanju poročila o dognanjih v okviru sklada Eurofound z naslovom „Work preferences after 50“ (Delovne preference po 50. letu) (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dognanjih v okviru sklada Eurofound z naslovom „Work preferences after 50“ (Delovne preference po 50. letu) (2014),

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Sustainable work: Toward better and longer working lives“ (Trajnostno delo: boljšemu in daljšemu delovnemu življenju naproti), ki ga je Eurofound objavil decembra 2014 v svoji publikaciji Foundation Focus, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Sustainable work: Toward better and longer working lives“ (Trajnostno delo: boljšemu in daljšemu delovnemu življenju naproti), ki ga je Eurofound objavil decembra 2014 v svoji publikaciji Foundation Focus,

| — | ob upoštevanju poglobljene analize službe Evropskega parlamenta za raziskave iz marca 2015 o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize službe Evropskega parlamenta za raziskave iz marca 2015 o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012),

| — | ob upoštevanju končnega poročila Ecorys z dne 15. aprila 2014 z naslovom „Ocena evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Ecorys z dne 15. aprila 2014 z naslovom „Ocena evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami“,

| — | ob upoštevanju dokumenta koalicije deležnikov za evropsko leto 2012 z dne 10. decembra 2012 z naslovom „Roadmap towards and beyond the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations 2012 (EY2012)“ (Evropskemu letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 naproti in obdobje po njem), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta koalicije deležnikov za evropsko leto 2012 z dne 10. decembra 2012 z naslovom „Roadmap towards and beyond the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations 2012 (EY2012)“ (Evropskemu letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 naproti in obdobje po njem),

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer št. 378 iz januarja 2012 o aktivnem staranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer št. 378 iz januarja 2012 o aktivnem staranju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o Agendi za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o Agendi za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (5),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0241/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0241/2015),

| A. | ker je bil cilj evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 osveščanje o pomenu aktivnega staranja, spodbujanje izmenjave informacij in politik aktivnega staranja ter oblikovanje okvira za konkretne ukrepe Unije, držav članic in vseh deležnikov javnega in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

A.

ker je bil cilj evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 osveščanje o pomenu aktivnega staranja, spodbujanje izmenjave informacij in politik aktivnega staranja ter oblikovanje okvira za konkretne ukrepe Unije, držav članic in vseh deležnikov javnega in zasebnega sektorja;

| B. | ker naj bi bila po napovedih leta 2050 povprečna starost prebivalcev v EU nad 50 let; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi bila po napovedih leta 2050 povprečna starost prebivalcev v EU nad 50 let;

| C. | ker se EU sooča z demografskimi, socialnimi in strukturnimi spremembami brez primere, ki zahtevajo takojšen odziv; ker splošno staranje prebivalstva spremlja naraščanje potreb starejših in njihovih družin na področju socialnega skrbstva in zdravstva in ker bosta dolgoročna kakovost in vzdržnost javnih služb EU v veliki meri odvisna od ukrepov, ki bodo sprejeti v prihodnjih nekaj letih; |
| --- | --- |

C.

ker se EU sooča z demografskimi, socialnimi in strukturnimi spremembami brez primere, ki zahtevajo takojšen odziv; ker splošno staranje prebivalstva spremlja naraščanje potreb starejših in njihovih družin na področju socialnega skrbstva in zdravstva in ker bosta dolgoročna kakovost in vzdržnost javnih služb EU v veliki meri odvisna od ukrepov, ki bodo sprejeti v prihodnjih nekaj letih;

| D. | ker je treba na povečanje povprečne pričakovane življenjske dobe gledati kot na civilizacijski dosežek in dejavnik družbenega napredka; |
| --- | --- |

D.

ker je treba na povečanje povprečne pričakovane življenjske dobe gledati kot na civilizacijski dosežek in dejavnik družbenega napredka;

| E. | ker je bila leta 2006 ustanovljena mreža regij za demografske spremembe, ki združuje približno 40 evropskih regij in je namenjena ozaveščanju o pomembnosti izzivov, kot sta staranje in upadanje prebivalstva, za Evropsko unijo in njeno ekonomsko in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

E.

ker je bila leta 2006 ustanovljena mreža regij za demografske spremembe, ki združuje približno 40 evropskih regij in je namenjena ozaveščanju o pomembnosti izzivov, kot sta staranje in upadanje prebivalstva, za Evropsko unijo in njeno ekonomsko in socialno kohezijo;

| F. | ker je povprečno število otrok na žensko v Evropski uniji nižje od praga za generacijsko menjavo, ker je gospodarska kriza prispevala k znižanju rodnosti in ker bi se pričakovana življenjska doba do leta 2050 lahko podaljšala še za 5 let; |
| --- | --- |

F.

ker je povprečno število otrok na žensko v Evropski uniji nižje od praga za generacijsko menjavo, ker je gospodarska kriza prispevala k znižanju rodnosti in ker bi se pričakovana življenjska doba do leta 2050 lahko podaljšala še za 5 let;

| G. | ker je aktivno staranje med velikimi izzivi 21. stoletja; |
| --- | --- |

G.

ker je aktivno staranje med velikimi izzivi 21. stoletja;

| H. | ker se poleg pojava staranja v vse več evropskih regijah opaža demografski upad, ki je posledica upadanja rodnosti, k čemur je treba prišteti zmanjševanje števila prebivalstva in visoke stopnje staranja, odvisnosti ter zmanjševanja aktivnega prebivalstva; ker so vsi ti pojavi še bolj prisotni na podeželju teh regij, saj se prebivalci pogosto selijo s podeželja v velika in srednje velika mesta; |
| --- | --- |

H.

ker se poleg pojava staranja v vse več evropskih regijah opaža demografski upad, ki je posledica upadanja rodnosti, k čemur je treba prišteti zmanjševanje števila prebivalstva in visoke stopnje staranja, odvisnosti ter zmanjševanja aktivnega prebivalstva; ker so vsi ti pojavi še bolj prisotni na podeželju teh regij, saj se prebivalci pogosto selijo s podeželja v velika in srednje velika mesta;

| I. | ker sta aktivno staranje in solidarnost med generacijami bistvenega pomena za doseganje ciljev Evropa 2020 in za konkurenčno, cvetočo in vključujočo Evropo; |
| --- | --- |

I.

ker sta aktivno staranje in solidarnost med generacijami bistvenega pomena za doseganje ciljev Evropa 2020 in za konkurenčno, cvetočo in vključujočo Evropo;

| J. | ker je uspeh politik aktivnega staranja tesno povezan z učinkovitostjo politik nediskriminacije, socialnega varstva, socialnega vključevanja in javnega zdravja, oblikovanih skozi vse življenje državljanov in delavcev EU; |
| --- | --- |

J.

ker je uspeh politik aktivnega staranja tesno povezan z učinkovitostjo politik nediskriminacije, socialnega varstva, socialnega vključevanja in javnega zdravja, oblikovanih skozi vse življenje državljanov in delavcev EU;

| K. | ker se izraz „aktiven“ tudi glede na opredelitev Svetovne zdravstvene organizacije nanaša na nadaljnjo udeležbo v družbenih, gospodarskih, kulturnih, duhovnih in civilnih zadevah in ne le na zmožnost fizične aktivnosti ali dejavnosti na trgu dela ter ker so zato osebe, ki se upokojijo zaradi starosti, invalidnosti ali bolezni, lahko še naprej dejavne v okviru svoje družine, med vrstniki, v okviru skupnosti ali države; |
| --- | --- |

K.

ker se izraz „aktiven“ tudi glede na opredelitev Svetovne zdravstvene organizacije nanaša na nadaljnjo udeležbo v družbenih, gospodarskih, kulturnih, duhovnih in civilnih zadevah in ne le na zmožnost fizične aktivnosti ali dejavnosti na trgu dela ter ker so zato osebe, ki se upokojijo zaradi starosti, invalidnosti ali bolezni, lahko še naprej dejavne v okviru svoje družine, med vrstniki, v okviru skupnosti ali države;

| L. | ker bi potrebovali celosten pristop z upoštevanjem različnih elementov, ki bi prispevali k temu, da bi bilo delo za posameznike in vso družbo skozi vse življenje trajnostno; |
| --- | --- |

L.

ker bi potrebovali celosten pristop z upoštevanjem različnih elementov, ki bi prispevali k temu, da bi bilo delo za posameznike in vso družbo skozi vse življenje trajnostno;

| M. | ker različne skupine delavcev delajo v različnih delovnih razmerah, kar vodi v neenakosti v zdravju na delovnem mestu; |
| --- | --- |

M.

ker različne skupine delavcev delajo v različnih delovnih razmerah, kar vodi v neenakosti v zdravju na delovnem mestu;

| N. | ker med državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi obstajajo ogromna vidna odstopanja, kar zadeva politike aktivnega staranja prebivalstva in socialne zaščite v starosti, podporno strukturo in proračunske vire; |
| --- | --- |

N.

ker med državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi obstajajo ogromna vidna odstopanja, kar zadeva politike aktivnega staranja prebivalstva in socialne zaščite v starosti, podporno strukturo in proračunske vire;

| O. | ker dejavno in zdravo staranje ustvarja nove družbene potrebe ter zahteva naložbe v različne obstoječe in neobstoječe javne storitve, predvsem na področju zdravstva in geriatrične oskrbe, ter odpira nove priložnosti na področju uživanja in podaljševanja prostega časa in počitka; |
| --- | --- |

O.

ker dejavno in zdravo staranje ustvarja nove družbene potrebe ter zahteva naložbe v različne obstoječe in neobstoječe javne storitve, predvsem na področju zdravstva in geriatrične oskrbe, ter odpira nove priložnosti na področju uživanja in podaljševanja prostega časa in počitka;

| P. | ker je finančna in gospodarska kriza vplivala na povečanje ravni revščine med starejšimi in ker revščina ali tveganje revščine in socialne izključenosti ne prinaša le zdravstvenega tveganja, temveč tudi preprečuje vse možnosti za aktivno staranje; |
| --- | --- |

P.

ker je finančna in gospodarska kriza vplivala na povečanje ravni revščine med starejšimi in ker revščina ali tveganje revščine in socialne izključenosti ne prinaša le zdravstvenega tveganja, temveč tudi preprečuje vse možnosti za aktivno staranje;

| Q. | ker na ozemlju EU deluje približno 125 000 poklicnih pokojninskih skladov, ki upravljajo sredstva v vrednosti 2,5 bilijona EUR za približno 75 milijonov Evropejcev, kar predstavlja 20 % delovno aktivnega prebivalstva; |
| --- | --- |

Q.

ker na ozemlju EU deluje približno 125 000 poklicnih pokojninskih skladov, ki upravljajo sredstva v vrednosti 2,5 bilijona EUR za približno 75 milijonov Evropejcev, kar predstavlja 20 % delovno aktivnega prebivalstva;

| R. | ker je eno temeljnih načel človeške družbe medgeneracijska solidarnost; ker z daljšanjem povprečne pričakovane življenjske dobe odnosi med generacijami postajajo vse pomembnejši; ker gospodarstvo in družba za doseganje svojih ciljev potrebujeta življenjske izkušnje, zavzetost in ideje vseh generacij; |
| --- | --- |

R.

ker je eno temeljnih načel človeške družbe medgeneracijska solidarnost; ker z daljšanjem povprečne pričakovane življenjske dobe odnosi med generacijami postajajo vse pomembnejši; ker gospodarstvo in družba za doseganje svojih ciljev potrebujeta življenjske izkušnje, zavzetost in ideje vseh generacij;

| S. | ker aktivna udeležba v programih vseživljenjskega učenja in športnih programih močno prispeva k uveljavljanju kulture aktivnega staranja, saj prebivalcem ne omogoča le tega, da svoje spretnosti in znanje skozi vse svoje življenje prilagajajo spreminjajočim se zahtevam trga dela, temveč tudi, da ostanejo zdravi, aktivni ter v širšem smislu udeleženi v družbi; |
| --- | --- |

S.

ker aktivna udeležba v programih vseživljenjskega učenja in športnih programih močno prispeva k uveljavljanju kulture aktivnega staranja, saj prebivalcem ne omogoča le tega, da svoje spretnosti in znanje skozi vse svoje življenje prilagajajo spreminjajočim se zahtevam trga dela, temveč tudi, da ostanejo zdravi, aktivni ter v širšem smislu udeleženi v družbi;

| T. | ker je delež starejših žensk v prebivalstvu EU 20-odstoten, glede na sedanje demografske trende pa se bo ta odstotek še povečeval; ker so v večini držav EU starejše ženske bolj izpostavljene tveganju revščine kot starejši moški (povprečno 21 odstotkov žensk in 16 odstotkov moških); ker je razlika v pokojnini med spoloma v EU 39-odstotna; |
| --- | --- |

T.

ker je delež starejših žensk v prebivalstvu EU 20-odstoten, glede na sedanje demografske trende pa se bo ta odstotek še povečeval; ker so v večini držav EU starejše ženske bolj izpostavljene tveganju revščine kot starejši moški (povprečno 21 odstotkov žensk in 16 odstotkov moških); ker je razlika v pokojnini med spoloma v EU 39-odstotna;

| U. | ker dostopne tehnologije lahko omogočijo in olajšajo dostop do trga dela, neodvisno življenje in udeležbo v vseh vidikih družbe; ker pa je 69 odstotkov ljudi, ki nimajo osnovnih digitalnih veščin, starih več kot 55 let; ker zaradi nedostopnosti, hitrega razvoja IKT in slabe digitalne pismenosti veliko starejšim ljudem in invalidom močno grozi, da v prihodnosti ne bodo v celoti izkoristili enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

U.

ker dostopne tehnologije lahko omogočijo in olajšajo dostop do trga dela, neodvisno življenje in udeležbo v vseh vidikih družbe; ker pa je 69 odstotkov ljudi, ki nimajo osnovnih digitalnih veščin, starih več kot 55 let; ker zaradi nedostopnosti, hitrega razvoja IKT in slabe digitalne pismenosti veliko starejšim ljudem in invalidom močno grozi, da v prihodnosti ne bodo v celoti izkoristili enotnega digitalnega trga;

| 1. | priznava, da je evropsko leto 2012 prineslo pomemben političen zagon, ki je pomagal začeti razpravo o izzivih aktivnega staranja in medgeneracijski solidarnosti v Evropi; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je evropsko leto 2012 prineslo pomemben političen zagon, ki je pomagal začeti razpravo o izzivih aktivnega staranja in medgeneracijski solidarnosti v Evropi;

| 2. | opredeljuje medgeneracijsko pravičnost kot enakomerno porazdelitev koristi in bremen med generacijami; meni, da uspešno sožitje generacij temelji na solidarnosti in da ga morajo prežemati medsebojno spoštovanje, odgovornost in pripravljenost pomagati drug drugemu; |
| --- | --- |

2.

opredeljuje medgeneracijsko pravičnost kot enakomerno porazdelitev koristi in bremen med generacijami; meni, da uspešno sožitje generacij temelji na solidarnosti in da ga morajo prežemati medsebojno spoštovanje, odgovornost in pripravljenost pomagati drug drugemu;

| 3. | ugotavlja, da so bili posebni cilji evropskega leta 2012 delno doseženi, najboljši rezultati pa so vidni na področju pobud in dogodkov osveščanja; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so bili posebni cilji evropskega leta 2012 delno doseženi, najboljši rezultati pa so vidni na področju pobud in dogodkov osveščanja;

| 4. | ugotavlja in pozdravlja, da so prireditve in pobude v okviru evropskega leta 2012 jasno pokazale, da starejši niso breme, temveč da so njihove izkušnje, življenjski dosežki in znanje dragoceni za gospodarstvo in družbo; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja in pozdravlja, da so prireditve in pobude v okviru evropskega leta 2012 jasno pokazale, da starejši niso breme, temveč da so njihove izkušnje, življenjski dosežki in znanje dragoceni za gospodarstvo in družbo;

| 5. | poudarja, da je bil dosežen cilj evropskega leta 2012 glede spodbujanja ustreznih akterjev na področju aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti; meni pa, da je obžalovanja vredno, da je bil cilj v zvezi z vzpostavljanjem novih omrežij za izmenjavo sredstev, projektov in idej med javnim in zasebnim sektorjem ter civilno družbo le redko dosežen; obžaluje, da je bilo vključevanje socialnih partnerjev spremenljivo, vpliv na zasebna podjetja pa ni bil zelo velik; poudarja, da je treba pospešiti krepitev zmogljivosti, saj bo le tako mogoče spodbujati aktivno udeležbo starejših državljanov v družbi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je bil dosežen cilj evropskega leta 2012 glede spodbujanja ustreznih akterjev na področju aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti; meni pa, da je obžalovanja vredno, da je bil cilj v zvezi z vzpostavljanjem novih omrežij za izmenjavo sredstev, projektov in idej med javnim in zasebnim sektorjem ter civilno družbo le redko dosežen; obžaluje, da je bilo vključevanje socialnih partnerjev spremenljivo, vpliv na zasebna podjetja pa ni bil zelo velik; poudarja, da je treba pospešiti krepitev zmogljivosti, saj bo le tako mogoče spodbujati aktivno udeležbo starejših državljanov v družbi;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da je evropsko leto 2012 pomagalo pri natančnejši opredelitvi nacionalnih agend glede politike aktivnega staranja, spodbudilo izmenjavo dobre prakse med državami članicami, povečalo število pobud za spodbujanje aktivnega staranja ter okrepilo znanje in spretnosti deležnikov; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da je evropsko leto 2012 pomagalo pri natančnejši opredelitvi nacionalnih agend glede politike aktivnega staranja, spodbudilo izmenjavo dobre prakse med državami članicami, povečalo število pobud za spodbujanje aktivnega staranja ter okrepilo znanje in spretnosti deležnikov;

| 7. | poudarja, da bi potrebovali zanesljive statistike o položaju starejših ljudi in demografskih spremembah, da bi lahko oblikovali bolj usmerjene in učinkovite strategije aktivnega staranja; poziva Komisijo, naj zagotovi celovito zbiranje kakovostnih podatkov o položaju starejših v družbi, njihovem zdravju, pravicah in življenjskem standardu; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi potrebovali zanesljive statistike o položaju starejših ljudi in demografskih spremembah, da bi lahko oblikovali bolj usmerjene in učinkovite strategije aktivnega staranja; poziva Komisijo, naj zagotovi celovito zbiranje kakovostnih podatkov o položaju starejših v družbi, njihovem zdravju, pravicah in življenjskem standardu;

| 8. | meni, da je zelo pomembno, da pobude, sprejete v okviru evropskega leta 2012, spremljamo in preoblikujemo v močno politično zavezo, ki ji bodo sledili konkretni ukrepi za zagotavljanje socialne vključenosti in blaginje vseh generacij, pri tem pa spoštujemo načela subsidiarnosti in sorazmernosti; opozarja, da je treba zakonodajo EU o politikah aktivnega staranja učinkovito izvajati, da bi se na vseh področjih zoperstavili diskriminaciji mladih in starejših in jo preprečevali; |
| --- | --- |

8.

meni, da je zelo pomembno, da pobude, sprejete v okviru evropskega leta 2012, spremljamo in preoblikujemo v močno politično zavezo, ki ji bodo sledili konkretni ukrepi za zagotavljanje socialne vključenosti in blaginje vseh generacij, pri tem pa spoštujemo načela subsidiarnosti in sorazmernosti; opozarja, da je treba zakonodajo EU o politikah aktivnega staranja učinkovito izvajati, da bi se na vseh področjih zoperstavili diskriminaciji mladih in starejših in jo preprečevali;

| 9. | poudarja, da je treba okrepiti trikotnik za usklajevanje, ki je sestavljen iz ravni odločanja (tudi raven EU ter nacionalna, regionalna in lokalna raven), civilne družbe in zasebnega sektorja, vključno z industrijskimi panogami, ki ponujajo inovativno blago in storitve za podporo neodvisnemu življenju; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba okrepiti trikotnik za usklajevanje, ki je sestavljen iz ravni odločanja (tudi raven EU ter nacionalna, regionalna in lokalna raven), civilne družbe in zasebnega sektorja, vključno z industrijskimi panogami, ki ponujajo inovativno blago in storitve za podporo neodvisnemu življenju;

| 10. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o demografskem upadu, ki poteka v vse večjem številu regij različnih držav Evropske unije, ter naj pripravi sporočilo o tem problemu in ukrepih, ki bi jih lahko sprejeli za obravnavo izziva demografskega upada na evropski ravni, pa tudi na ravni držav članic in regij, ki se z njim soočajo; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj izvede študijo o demografskem upadu, ki poteka v vse večjem številu regij različnih držav Evropske unije, ter naj pripravi sporočilo o tem problemu in ukrepih, ki bi jih lahko sprejeli za obravnavo izziva demografskega upada na evropski ravni, pa tudi na ravni držav članic in regij, ki se z njim soočajo;

| 11. | poudarja, da regije z velikimi naravnimi ali demografskimi ovirami, na primer redko poseljene regije ter otoške in gorske regije, še posebej čutijo probleme, povezane s staranjem, in imajo na razpolago manj sredstev in manjšo infrastrukturo za spodbujanje aktivnega staranja; poziva, naj se preuči, ali so spodbujevalni načrti primerni za zaustavitev procesa staranja, ki ga ponavadi zaostrujejo vzporedni procesi zmanjševanja števila prebivalstva, ki potekajo v teh regijah in lahko ogrozijo preživetje teh območij; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da regije z velikimi naravnimi ali demografskimi ovirami, na primer redko poseljene regije ter otoške in gorske regije, še posebej čutijo probleme, povezane s staranjem, in imajo na razpolago manj sredstev in manjšo infrastrukturo za spodbujanje aktivnega staranja; poziva, naj se preuči, ali so spodbujevalni načrti primerni za zaustavitev procesa staranja, ki ga ponavadi zaostrujejo vzporedni procesi zmanjševanja števila prebivalstva, ki potekajo v teh regijah in lahko ogrozijo preživetje teh območij;

| 12. | obžaluje, da je razmeroma pozna potrditev evropskega leta 2012 povzročila zamude pri sklepanju pogodb in izvajanju, zaradi česar nekateri dogodki, kot je pobuda o dnevu starejše delovne sile, niso dosegli svojega polnega potenciala; ugotavlja, da so bila za evropsko leto 2012 namenjena manjša proračunska sredstva v primerjavi s prejšnjimi evropskimi leti in da je zato za uresničevanje ciljev evropskega leta 2012 na voljo manj sredstev; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da je razmeroma pozna potrditev evropskega leta 2012 povzročila zamude pri sklepanju pogodb in izvajanju, zaradi česar nekateri dogodki, kot je pobuda o dnevu starejše delovne sile, niso dosegli svojega polnega potenciala; ugotavlja, da so bila za evropsko leto 2012 namenjena manjša proračunska sredstva v primerjavi s prejšnjimi evropskimi leti in da je zato za uresničevanje ciljev evropskega leta 2012 na voljo manj sredstev;

| 13. | opozarja, da je aktivno staranje med drugim proces optimiziranja priložnosti za zdravje in udeležbo v družbi, tako da bi ljudje, ko se starajo, lahko ohranili visok življenjski standard in kakovost življenja; meni, da bi morale politike aktivnega staranja povečati potencial ljudi za fizično in duševno dobro počutje ter socialno blaginjo v času njihovega življenja, s čimer bi omogočili boljšo socialno vključenost in večjo udeležbo v družbi; poudarja, da aktivno staranje pomeni tudi zagotavljanje lažjega dostopa do zdravstvenih storitev, dolgotrajne oskrbe in socialnih storitev, ki je bil ponekod med krizo izpostavljen pritiskom, ter vseživljenjskega učenja, udeležbo v družbi in kulturnih dejavnostih, razširitev obstoječe socialne infrastrukture, kot so domovi za ostarele in centri za dnevno oskrbo starejših, odpravo diskriminacije in stereotipov na podlagi starosti, boj proti revščini in socialni izključenosti ter večjo osveščenost o pomenu aktivnega in zdravega staranja; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je aktivno staranje med drugim proces optimiziranja priložnosti za zdravje in udeležbo v družbi, tako da bi ljudje, ko se starajo, lahko ohranili visok življenjski standard in kakovost življenja; meni, da bi morale politike aktivnega staranja povečati potencial ljudi za fizično in duševno dobro počutje ter socialno blaginjo v času njihovega življenja, s čimer bi omogočili boljšo socialno vključenost in večjo udeležbo v družbi; poudarja, da aktivno staranje pomeni tudi zagotavljanje lažjega dostopa do zdravstvenih storitev, dolgotrajne oskrbe in socialnih storitev, ki je bil ponekod med krizo izpostavljen pritiskom, ter vseživljenjskega učenja, udeležbo v družbi in kulturnih dejavnostih, razširitev obstoječe socialne infrastrukture, kot so domovi za ostarele in centri za dnevno oskrbo starejših, odpravo diskriminacije in stereotipov na podlagi starosti, boj proti revščini in socialni izključenosti ter večjo osveščenost o pomenu aktivnega in zdravega staranja;

| 14. | priporoča vsem državam članicam, naj prek svojih sistemov socialne varnosti spodbujajo in okrepijo kakovostno javno infrastrukturo za oskrbo starejših (domovi za ostarele in centri za dnevno oskrbo starejših ter pomoč na domu), v okviru katere bodo starejši pri pobudah, katerih se udeležujejo, obravnavani kot aktivni in ne kot pasivni subjekti; |
| --- | --- |

14.

priporoča vsem državam članicam, naj prek svojih sistemov socialne varnosti spodbujajo in okrepijo kakovostno javno infrastrukturo za oskrbo starejših (domovi za ostarele in centri za dnevno oskrbo starejših ter pomoč na domu), v okviru katere bodo starejši pri pobudah, katerih se udeležujejo, obravnavani kot aktivni in ne kot pasivni subjekti;

| 15. | meni, da je treba oblikovati evropsko strategijo za demenco, ki bi morala vključevati ukrepe za pomoč družinam bolnikov, kampanje obveščanja, ozaveščanje in izmenjavo dobre prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba oblikovati evropsko strategijo za demenco, ki bi morala vključevati ukrepe za pomoč družinam bolnikov, kampanje obveščanja, ozaveščanje in izmenjavo dobre prakse med državami članicami;

| 16. | poziva Komisijo, naj preuči zaskrbljujoč pojav brezposelnosti oseb, starejših od 50 let, in vse višjo raven dolgotrajne brezposelnosti in naj skupaj z državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter socialnimi partnerji preuči okoliščine in osebne razmere starejših, ki so brezposelni, in oblikuje učinkovito orodje, da bi delavce, ki pripadajo tej ranljivi skupini, zadržali na trgu dela, omogočili vseživljenjsko učenje in izpopolnjevanje znanja in spretnosti, usposabljanje na delovnem mestu ter dostopne in cenovno ugodne učne programe ter spodbujali, da bi bilo medgeneracijsko usposabljanje in prenašanje znanje na delovnem mestu zagotovljeno vsem; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj preuči zaskrbljujoč pojav brezposelnosti oseb, starejših od 50 let, in vse višjo raven dolgotrajne brezposelnosti in naj skupaj z državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter socialnimi partnerji preuči okoliščine in osebne razmere starejših, ki so brezposelni, in oblikuje učinkovito orodje, da bi delavce, ki pripadajo tej ranljivi skupini, zadržali na trgu dela, omogočili vseživljenjsko učenje in izpopolnjevanje znanja in spretnosti, usposabljanje na delovnem mestu ter dostopne in cenovno ugodne učne programe ter spodbujali, da bi bilo medgeneracijsko usposabljanje in prenašanje znanje na delovnem mestu zagotovljeno vsem;

| 17. | želi poudariti, da bi morali v zvezi s tem razmisliti zlasti o programih, kot je „medgeneracijsko mentorstvo“, ki na delovnem mestu in pri usposabljanju spodbujajo izmenjavo med starejšimi strokovnjaki in mlajšo generacijo; poudarja, da bi bilo treba v delovnem procesu spodbujati skupine mešanih starosti in nagrajevati izjemne projekte; meni, da bi lahko države članice spodbujale zaposlovanje več starejših delavcev in da na področju izobraževanja in usposabljanja na delu starejši delavci načeloma ne bi smeli biti v slabšem položaju kot mlajši delavci; zlasti poudarja, da je treba delovna mesta prilagoditi potrebam starejših delavcev in jim zagotoviti več možnosti, da bi delali s krajšim delovnim časom skladno s svojimi željami ter omogočiti daljše delovno življenje za tiste, ki želijo in so sposobni delati dlje; meni, da bi bilo treba oblikovati posebne načrte za upokojitev starejših dolgotrajno brezposelnih oseb, pri čemer bi bilo treba upoštevati njihovo potrebo po socialni stabilnosti in potrebo po stabilnosti sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

17.

želi poudariti, da bi morali v zvezi s tem razmisliti zlasti o programih, kot je „medgeneracijsko mentorstvo“, ki na delovnem mestu in pri usposabljanju spodbujajo izmenjavo med starejšimi strokovnjaki in mlajšo generacijo; poudarja, da bi bilo treba v delovnem procesu spodbujati skupine mešanih starosti in nagrajevati izjemne projekte; meni, da bi lahko države članice spodbujale zaposlovanje več starejših delavcev in da na področju izobraževanja in usposabljanja na delu starejši delavci načeloma ne bi smeli biti v slabšem položaju kot mlajši delavci; zlasti poudarja, da je treba delovna mesta prilagoditi potrebam starejših delavcev in jim zagotoviti več možnosti, da bi delali s krajšim delovnim časom skladno s svojimi željami ter omogočiti daljše delovno življenje za tiste, ki želijo in so sposobni delati dlje; meni, da bi bilo treba oblikovati posebne načrte za upokojitev starejših dolgotrajno brezposelnih oseb, pri čemer bi bilo treba upoštevati njihovo potrebo po socialni stabilnosti in potrebo po stabilnosti sistemov socialne varnosti;

| 18. | obžaluje, da so starejši zaradi starosti še vedno pogosto izpostavljeni diskriminaciji, stereotipom in oviram; zato poziva države članice, naj začnejo nemudoma ustrezno izvajati Direktivo Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu; ugotavlja, da Svet od leta 2008 zadržuje predlog horizontalne direktive o enakem obravnavanju (6), in poziva države članice, naj čim prej poiščejo rešitev; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da so starejši zaradi starosti še vedno pogosto izpostavljeni diskriminaciji, stereotipom in oviram; zato poziva države članice, naj začnejo nemudoma ustrezno izvajati Direktivo Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu; ugotavlja, da Svet od leta 2008 zadržuje predlog horizontalne direktive o enakem obravnavanju (6), in poziva države članice, naj čim prej poiščejo rešitev;

| 19. | odločno pa zavrača obravnavanje politik aktivnega staranja zgolj kot instrumenta za ohranjanje zaposljivosti starejših delavcev in poziva države članice, naj opravijo vse potrebne ocene in si čim bolj prizadevajo za prehod na pristop po življenjskih obdobjih ter po potrebi prenovijo pokojninski sistem, pri tem pa vsa prizadevanja usmerijo v stabilizacijo meril za upokojitev in upoštevajo dejanske stopnje brezposelnosti med populacijo, starejšo od 50 let, preden bodo dvignile obvezno upokojitveno starost; meni, da povezovanje upokojitvene starosti samo s pričakovano življenjsko dobo ne upošteva pomena razvoja trga dela in zato ne more biti edini instrument za spoprijemanje z izzivi starajoče se družbe; meni, da bi morale države članice namesto tega z zakonodajo o varnosti zaposlitve in sistemi oblikovanja plač podpirati zaposlovanje starejših delavcev, zlasti preden dosežejo obvezno upokojitveno starost, saj bi imela brezposelnost dodaten negativen učinek na njihov pokojninski prihodek, zagotoviti pa bi morale tudi vzdržne sisteme socialne zaščite; |
| --- | --- |

19.

odločno pa zavrača obravnavanje politik aktivnega staranja zgolj kot instrumenta za ohranjanje zaposljivosti starejših delavcev in poziva države članice, naj opravijo vse potrebne ocene in si čim bolj prizadevajo za prehod na pristop po življenjskih obdobjih ter po potrebi prenovijo pokojninski sistem, pri tem pa vsa prizadevanja usmerijo v stabilizacijo meril za upokojitev in upoštevajo dejanske stopnje brezposelnosti med populacijo, starejšo od 50 let, preden bodo dvignile obvezno upokojitveno starost; meni, da povezovanje upokojitvene starosti samo s pričakovano življenjsko dobo ne upošteva pomena razvoja trga dela in zato ne more biti edini instrument za spoprijemanje z izzivi starajoče se družbe; meni, da bi morale države članice namesto tega z zakonodajo o varnosti zaposlitve in sistemi oblikovanja plač podpirati zaposlovanje starejših delavcev, zlasti preden dosežejo obvezno upokojitveno starost, saj bi imela brezposelnost dodaten negativen učinek na njihov pokojninski prihodek, zagotoviti pa bi morale tudi vzdržne sisteme socialne zaščite;

| 20. | poziva države članice, naj zagotovijo vzdržnost javnih pokojninskih sistemov ter individualne in ustrezne pokojninske pravice za vse, vključno s tistimi, ki so upravičeno prekinili poklicno pot (predvsem ženske), da bi vsem zagotovili dostojno življenje v starosti; poudarja, da je treba opravljati ustrezen nadzor in neodvisne revizije v poklicnih pokojninskih skladih ter tako zagotoviti varne in vzdržne pokojnine; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj zagotovijo vzdržnost javnih pokojninskih sistemov ter individualne in ustrezne pokojninske pravice za vse, vključno s tistimi, ki so upravičeno prekinili poklicno pot (predvsem ženske), da bi vsem zagotovili dostojno življenje v starosti; poudarja, da je treba opravljati ustrezen nadzor in neodvisne revizije v poklicnih pokojninskih skladih ter tako zagotoviti varne in vzdržne pokojnine;

| 21. | poudarja, da je treba starejšim dati priložnost, da bodo imeli pomembno vlogo pri pomoči svojim družinam, in opozarja na dragoceno prostovoljno delo, ki ga opravljajo starejši; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba starejšim dati priložnost, da bodo imeli pomembno vlogo pri pomoči svojim družinam, in opozarja na dragoceno prostovoljno delo, ki ga opravljajo starejši;

| 22. | poudarja pomen dostopne tehnologije za starajočo se evropsko družbo in poziva Komisijo, naj oblikuje vključujoč enotni digitalni trg in pri tem zagotovi, da se bo dostopnost upoštevala v celotni strategiji in bo povezana s spodbujanjem gospodarstva starejših v Evropi; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen dostopne tehnologije za starajočo se evropsko družbo in poziva Komisijo, naj oblikuje vključujoč enotni digitalni trg in pri tem zagotovi, da se bo dostopnost upoštevala v celotni strategiji in bo povezana s spodbujanjem gospodarstva starejših v Evropi;

| 23. | pozdravlja dejstvo, da je aktivno in zdravo staranje ena od prednostnih nalog Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2014–2020, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1304/2013; poziva države članice, naj učinkovito uporabijo dodeljena sredstva; opozarja, da so sredstva za spodbujanje aktivnega staranja na voljo tudi v okviru drugih programov, kot so evropski strukturni in naložbeni skladi (ESIF), Obzorje 2020, Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) in program na področju zdravja; poziva k večji usklajenosti programov in različnih instrumentov, ki jih Evropska unija daje na voljo za spodbujanje aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti, in v skladu s prednostnimi nalogami programa Obzorje 2020 k vzpostavitvi evropskega prednostnega raziskovalnega področja za uporabne znanosti za zdravje in aktivno staranje; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da je aktivno in zdravo staranje ena od prednostnih nalog Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2014–2020, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1304/2013; poziva države članice, naj učinkovito uporabijo dodeljena sredstva; opozarja, da so sredstva za spodbujanje aktivnega staranja na voljo tudi v okviru drugih programov, kot so evropski strukturni in naložbeni skladi (ESIF), Obzorje 2020, Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) in program na področju zdravja; poziva k večji usklajenosti programov in različnih instrumentov, ki jih Evropska unija daje na voljo za spodbujanje aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti, in v skladu s prednostnimi nalogami programa Obzorje 2020 k vzpostavitvi evropskega prednostnega raziskovalnega področja za uporabne znanosti za zdravje in aktivno staranje;

| 24. | poziva države članice, naj sredstva, ki so na voljo v okviru Evropskega socialnega sklada, evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije, uporabijo za finančno pomoč programom za samopomoč pri organizacijah starejših, ki si delijo moči, znanje, izkušnje in modrost ter pomagajo ljudem, ki potrebujejo pomoč, in tako prispevajo k aktivnemu in zdravemu staranju ter daljšemu neodvisnemu življenju; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj sredstva, ki so na voljo v okviru Evropskega socialnega sklada, evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije, uporabijo za finančno pomoč programom za samopomoč pri organizacijah starejših, ki si delijo moči, znanje, izkušnje in modrost ter pomagajo ljudem, ki potrebujejo pomoč, in tako prispevajo k aktivnemu in zdravemu staranju ter daljšemu neodvisnemu življenju;

| 25. | želi spomniti, da je v pregledu proračuna, ki ga je pripravila Komisija za leto 2010, dodana vrednost EU opredeljena kot ena od njegovih osrednjih načel; vztraja, da mora biti to načelo temelj za vse odhodke in da sredstev EU, zlasti iz Evropskega socialnega sklada, ne bi smeli uporabljati za subvencioniranje nacionalnih pristopov, temveč za zagotavljanje dodatne podpore programom držav članic za aktivno staranje; |
| --- | --- |

25.

želi spomniti, da je v pregledu proračuna, ki ga je pripravila Komisija za leto 2010, dodana vrednost EU opredeljena kot ena od njegovih osrednjih načel; vztraja, da mora biti to načelo temelj za vse odhodke in da sredstev EU, zlasti iz Evropskega socialnega sklada, ne bi smeli uporabljati za subvencioniranje nacionalnih pristopov, temveč za zagotavljanje dodatne podpore programom držav članic za aktivno staranje;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo usmerjanje sredstev za aktivno staranje skupaj z učinkovitostjo njihovega črpanja; Komisiji prav tako priporoča, naj preuči izvedljivost in dodano vrednost novega evropskega finančnega instrumenta za obravnavanje problema ponovnega vključevanja odpuščenih delavcev v srednjih letih; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo usmerjanje sredstev za aktivno staranje skupaj z učinkovitostjo njihovega črpanja; Komisiji prav tako priporoča, naj preuči izvedljivost in dodano vrednost novega evropskega finančnega instrumenta za obravnavanje problema ponovnega vključevanja odpuščenih delavcev v srednjih letih;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj zberejo popolne in zanesljive podatke, na podlagi katerih bodo lahko ocenile učinkovitost uporabe sredstev Evropskega socialnega sklada za starejše delavce; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj zberejo popolne in zanesljive podatke, na podlagi katerih bodo lahko ocenile učinkovitost uporabe sredstev Evropskega socialnega sklada za starejše delavce;

| 28. | poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost in dodano vrednost novega finančnega instrumenta EU za zagotavljanje minimalnega dohodka za vse državljane EU, ki živijo pod pragom revščine; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost in dodano vrednost novega finančnega instrumenta EU za zagotavljanje minimalnega dohodka za vse državljane EU, ki živijo pod pragom revščine;

| 29. | priporoča državam članicam, naj oblikujejo in izvajajo javne politike in programe, ki bodo izboljšali javno zdravje, obenem pa bodo spodbujali duševno zdravje in socialne vezi; |
| --- | --- |

29.

priporoča državam članicam, naj oblikujejo in izvajajo javne politike in programe, ki bodo izboljšali javno zdravje, obenem pa bodo spodbujali duševno zdravje in socialne vezi;

| 30. | meni, da je bistvenega pomena podpora starejšim ljudem, da kar se da dolgo živijo neodvisno in aktivno, kot je zapisano v členu 25 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pri čemer je treba razvijati in ohranjati javne storitve podpore, pomoči in oskrbe, ki bodo usmerjene v ljudi in odvisne od povpraševanja, ter ter jih bolj povezati; zato poziva države članice, naj zagotovijo cenovno sprejemljivo, dostopno in nediskriminacijsko zdravstvo ter naj v svojih zdravstvenih politikah dajo prednost preventivi; zato poziva Komisijo, naj izvaja sveženj ukrepov za socialne naložbe, poskrbi, da bosta zdravo staranje ter ustrezna in kakovostna dolgotrajna oskrba še naprej v ospredju političnega programa, preuči cenovno dostopnost zdravstva za starejše, zbere podatke o čakalnih vrstah v zdravstvenih sistemih v EU in predlaga smernice za najdaljše čakalne dobe; meni, da je bistvenega pomena spodbujanje osebne in posameznikove odgovornosti za lastno zdravje z znatnim zvišanjem ravni informacij o zdravstveni preventivi in nacionalnimi motivacijskimi kampanjami ter spodbujanje sodelovanje pri zdravstvenem opismenjevanju, da bi bili starejši sposobni poskrbeti za svoje zdravje; opozarja, da bi morali več pozornosti nameniti inovativnim tehnološkim rešitvam in orodjem; zaveda se tudi, kako pomembno je razširjanje informacij o lokalnih storitvah in pravicah pri uresničevanju tega cilja; |
| --- | --- |

30.

meni, da je bistvenega pomena podpora starejšim ljudem, da kar se da dolgo živijo neodvisno in aktivno, kot je zapisano v členu 25 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pri čemer je treba razvijati in ohranjati javne storitve podpore, pomoči in oskrbe, ki bodo usmerjene v ljudi in odvisne od povpraševanja, ter ter jih bolj povezati; zato poziva države članice, naj zagotovijo cenovno sprejemljivo, dostopno in nediskriminacijsko zdravstvo ter naj v svojih zdravstvenih politikah dajo prednost preventivi; zato poziva Komisijo, naj izvaja sveženj ukrepov za socialne naložbe, poskrbi, da bosta zdravo staranje ter ustrezna in kakovostna dolgotrajna oskrba še naprej v ospredju političnega programa, preuči cenovno dostopnost zdravstva za starejše, zbere podatke o čakalnih vrstah v zdravstvenih sistemih v EU in predlaga smernice za najdaljše čakalne dobe; meni, da je bistvenega pomena spodbujanje osebne in posameznikove odgovornosti za lastno zdravje z znatnim zvišanjem ravni informacij o zdravstveni preventivi in nacionalnimi motivacijskimi kampanjami ter spodbujanje sodelovanje pri zdravstvenem opismenjevanju, da bi bili starejši sposobni poskrbeti za svoje zdravje; opozarja, da bi morali več pozornosti nameniti inovativnim tehnološkim rešitvam in orodjem; zaveda se tudi, kako pomembno je razširjanje informacij o lokalnih storitvah in pravicah pri uresničevanju tega cilja;

| 31. | poziva Komisijo, naj na podlagi sklepov skupnega poročila o ustrezni socialni zaščiti za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi nemudoma predstavi konkretne predloge; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj na podlagi sklepov skupnega poročila o ustrezni socialni zaščiti za potrebe po dolgotrajni oskrbi v starajoči se družbi nemudoma predstavi konkretne predloge;

| 32. | meni, da je treba dati prednost možnosti, da starejši ostanejo v krogu svoje družine; Komisiji predlaga, naj preuči možnosti družinskega gospodarstva in s tem povezanega dela na področju pomoči starejšim; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba dati prednost možnosti, da starejši ostanejo v krogu svoje družine; Komisiji predlaga, naj preuči možnosti družinskega gospodarstva in s tem povezanega dela na področju pomoči starejšim;

| 33. | poudarja, da je ena glavnih prednostnih nalog, povezanih s starejšimi, učinkovit javni prevoz, s čimer bi ustvarili zanje prijazno okolje (7) ter jim pomagali, da bi živeli neodvisno in imeli dostop do osnovnih storitev; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo dostop in interoperabilnost prometnih sistemov; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je ena glavnih prednostnih nalog, povezanih s starejšimi, učinkovit javni prevoz, s čimer bi ustvarili zanje prijazno okolje (7) ter jim pomagali, da bi živeli neodvisno in imeli dostop do osnovnih storitev; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo dostop in interoperabilnost prometnih sistemov;

| 34. | pozdravlja dopolnilni dokument Komisije z naslovom Growing the Silver Economy in Europe (Spodbujanje gospodarstva starejših v Evropi) in ponovno poudarja, da je treba razviti gospodarstvo starejših, ki bo zadovoljevalo želje in potrebe starajočega se prebivalstva na podlagi gospodarskih priložnosti, ki izhajajo iz javne in zasebne porabe, povezane s staranjem prebivalstva, in posebnih proizvodov, storitev, inovativnih rešitev in potreb, ki zagotavljajo nova delovna mesta in rast, ter pri tem upoštevalo potrebe najranljivejših socialno-ekonomskih skupin; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja dopolnilni dokument Komisije z naslovom Growing the Silver Economy in Europe (Spodbujanje gospodarstva starejših v Evropi) in ponovno poudarja, da je treba razviti gospodarstvo starejših, ki bo zadovoljevalo želje in potrebe starajočega se prebivalstva na podlagi gospodarskih priložnosti, ki izhajajo iz javne in zasebne porabe, povezane s staranjem prebivalstva, in posebnih proizvodov, storitev, inovativnih rešitev in potreb, ki zagotavljajo nova delovna mesta in rast, ter pri tem upoštevalo potrebe najranljivejših socialno-ekonomskih skupin;

| 35. | ugotavlja, da enostranska pomladitev delovne sile ne bo prinesla več inovacij, temveč pomeni zapravljanje izkušenj, znanja in veščin; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da enostranska pomladitev delovne sile ne bo prinesla več inovacij, temveč pomeni zapravljanje izkušenj, znanja in veščin;

| 36. | meni, da bi morali biti starejši polnopraven del družbe in da bi bilo treba podpirati njihovo udeležbo v vsakodnevnem življenju, tudi javnem; prav tako meni, da bi bilo treba spodbujati dejaven dialog in izmenjavo izkušenj med mladimi in starejšimi; v zvezi s tem poudarja vlogo medgeneracijskih projektov; poleg tega zagovarja pravico starejših, da živijo dostojno in neodvisno življenje, kot je zapisano v členu 25 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; meni tudi, da je treba zagotoviti dejavno politično soodločanje zastopnikov interesov mlajših in starejših generacij na vseh ravneh EU povsod tam, kjer se to lahko nanaša na generacijske interese; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi morali biti starejši polnopraven del družbe in da bi bilo treba podpirati njihovo udeležbo v vsakodnevnem življenju, tudi javnem; prav tako meni, da bi bilo treba spodbujati dejaven dialog in izmenjavo izkušenj med mladimi in starejšimi; v zvezi s tem poudarja vlogo medgeneracijskih projektov; poleg tega zagovarja pravico starejših, da živijo dostojno in neodvisno življenje, kot je zapisano v členu 25 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; meni tudi, da je treba zagotoviti dejavno politično soodločanje zastopnikov interesov mlajših in starejših generacij na vseh ravneh EU povsod tam, kjer se to lahko nanaša na generacijske interese;

| 37. | opozarja na pomembno družbeno vlogo, ki jo imajo starejši, ko z drugimi delijo svoje vrednote in izkušnje ter nasvete glede življenja v skupnosti; |
| --- | --- |

37.

opozarja na pomembno družbeno vlogo, ki jo imajo starejši, ko z drugimi delijo svoje vrednote in izkušnje ter nasvete glede življenja v skupnosti;

| 38. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj v okviru odprte delovne skupine OZN sprejmejo pozitivno stališče in tako zagotovijo, da bodo lahko starejši državljani v celoti uživali človekove pravice; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z neodvisno strokovnjakinjo OZN za pravice starejših in organizacijami v EU, ki zastopajo starejše; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj v okviru odprte delovne skupine OZN sprejmejo pozitivno stališče in tako zagotovijo, da bodo lahko starejši državljani v celoti uživali človekove pravice; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z neodvisno strokovnjakinjo OZN za pravice starejših in organizacijami v EU, ki zastopajo starejše;

| 39. | obžaluje, da so delovne izkušnje zaradi začasnega dela, povečanja delovnih razmerij za določen čas, malega dela ali brezposelnosti vedno bolj nestalne in negotove; |
| --- | --- |

39.

obžaluje, da so delovne izkušnje zaradi začasnega dela, povečanja delovnih razmerij za določen čas, malega dela ali brezposelnosti vedno bolj nestalne in negotove;

| 40. | pozdravlja prihodnji pakt EU o demografskih spremembah kot enega pomembnejših rezultatov evropskega leta 2012 in evropskega partnerstva za inovacije za aktivno in zdravo staranje; poziva Komisijo, naj v proračunu EU opredeli področja, kjer bi lahko ustvarili prihranke in bili učinkoviti, da bi zagotovili sredstva za pakt, ki je odprto, veliko in neodvisno omrežje, ki združuje lokalne in regionalne deležnike, ki se zavzemajo za obravnavo evropskih demografskih sprememb s spodbujanjem starosti prijaznega okolja v tesnem sodelovanju s Svetovno zdravstveno organizacijo; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja prihodnji pakt EU o demografskih spremembah kot enega pomembnejših rezultatov evropskega leta 2012 in evropskega partnerstva za inovacije za aktivno in zdravo staranje; poziva Komisijo, naj v proračunu EU opredeli področja, kjer bi lahko ustvarili prihranke in bili učinkoviti, da bi zagotovili sredstva za pakt, ki je odprto, veliko in neodvisno omrežje, ki združuje lokalne in regionalne deležnike, ki se zavzemajo za obravnavo evropskih demografskih sprememb s spodbujanjem starosti prijaznega okolja v tesnem sodelovanju s Svetovno zdravstveno organizacijo;

| 41. | poziva Komisijo, naj sprejme strategijo EU za demografske spremembe, da bi uskladila ukrepanje EU na različnih področjih in tako ustvarila sinergijo ter povečala njen pozitiven učinek na evropske državljane, gospodarstvo in ustvarjanje delovnih mest, pa tudi zaščitila človekove pravice starejših v vseh politikah EU; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj sprejme strategijo EU za demografske spremembe, da bi uskladila ukrepanje EU na različnih področjih in tako ustvarila sinergijo ter povečala njen pozitiven učinek na evropske državljane, gospodarstvo in ustvarjanje delovnih mest, pa tudi zaščitila človekove pravice starejših v vseh politikah EU;

| 42. | meni, da na evropski ravni demografske spremembe niso ustrezno obravnavane; zato poziva prihodnja predsedstva EU, naj to vprašanje ponovno vključijo v program EU in pripravijo odločne politične ukrepe; |
| --- | --- |

42.

meni, da na evropski ravni demografske spremembe niso ustrezno obravnavane; zato poziva prihodnja predsedstva EU, naj to vprašanje ponovno vključijo v program EU in pripravijo odločne politične ukrepe;

| 43. | poudarja, da se demografskih sprememb ne bi smelo uporabiti kot utemeljitev za zmanjševanje socialnih pravic in storitev; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da se demografskih sprememb ne bi smelo uporabiti kot utemeljitev za zmanjševanje socialnih pravic in storitev;

| 44. | pozdravlja vodilna načela aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami, ki sta jih oblikovala Odbor za socialno zaščito in Odbor za zaposlovanje; pozdravlja predvsem vlogo Odbora za socialno zaščito pri omogočanju neposredne izmenjave izkušenj med državami članicami, tudi o dolgotrajni oskrbi in pokojninah; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja vodilna načela aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami, ki sta jih oblikovala Odbor za socialno zaščito in Odbor za zaposlovanje; pozdravlja predvsem vlogo Odbora za socialno zaščito pri omogočanju neposredne izmenjave izkušenj med državami članicami, tudi o dolgotrajni oskrbi in pokojninah;

| 45. | pozdravlja indeks aktivnega staranja, ki je namenjen izkoriščanju potenciala starejših za aktivnejšo udeležbo pri delu in socialnem življenju in za samostojno življenje, skupaj s projektom, ki izhaja iz tega indeksa in ga izvaja Komisija skupaj z Ekonomsko komisijo Združenih narodov za Evropo; spodbuja države članice, naj na podlagi indeksa aktivnega staranja določijo cilje, ki naj jih dosežejo s celovitimi strategijami aktivnega staranja, in naj spremljajo napredek pri uresničevanju teh ciljev; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja indeks aktivnega staranja, ki je namenjen izkoriščanju potenciala starejših za aktivnejšo udeležbo pri delu in socialnem življenju in za samostojno življenje, skupaj s projektom, ki izhaja iz tega indeksa in ga izvaja Komisija skupaj z Ekonomsko komisijo Združenih narodov za Evropo; spodbuja države članice, naj na podlagi indeksa aktivnega staranja določijo cilje, ki naj jih dosežejo s celovitimi strategijami aktivnega staranja, in naj spremljajo napredek pri uresničevanju teh ciljev;

| 46. | poudarja, da je spodbujanje starejšim prijaznega okolja bistveno orodje za podporo starejšim delavcem in iskalcem zaposlitve ter spodbujanje vključujoče družbe, ki bi vsem nudila enake priložnosti; v zvezi s tem pozdravlja projekt, ki ga skupaj izvajata Komisija in Svetovna zdravstvena organizacija ter je namenjen prilagoditvi vodnika Svetovne zdravstvene organizacije po starosti prijaznih mestih sveta (Global Age-friendly Cities guide) evropskemu kontekstu; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je spodbujanje starejšim prijaznega okolja bistveno orodje za podporo starejšim delavcem in iskalcem zaposlitve ter spodbujanje vključujoče družbe, ki bi vsem nudila enake priložnosti; v zvezi s tem pozdravlja projekt, ki ga skupaj izvajata Komisija in Svetovna zdravstvena organizacija ter je namenjen prilagoditvi vodnika Svetovne zdravstvene organizacije po starosti prijaznih mestih sveta (Global Age-friendly Cities guide) evropskemu kontekstu;

| 47. | meni, da bo Konvencija OZN o varstvu pravic starejših izboljšala njihovo življenje, saj jim bo zagotovila enak dostop do političnih, gospodarskih in kulturnih pravic ter pravic do zdravstvenega varstva, hkrati pa bo predstavljala pomembno platformo, na podlagi katere se bo odnos do staranja v celoti spremenil; |
| --- | --- |

47.

meni, da bo Konvencija OZN o varstvu pravic starejših izboljšala njihovo življenje, saj jim bo zagotovila enak dostop do političnih, gospodarskih in kulturnih pravic ter pravic do zdravstvenega varstva, hkrati pa bo predstavljala pomembno platformo, na podlagi katere se bo odnos do staranja v celoti spremenil;

| 48. | poziva Komisijo, naj sprejme akcijski načrt proti zlorabi starejših in pri tem oceni evropski okvir za kakovost dolgotrajne oskrbe in nege, ki ga je pripravilo Partnerstvo za dobro počutje in dostojanstvo starejših (WeDO), ter obravnava vprašanje pravic starejših, ki potrebujejo oskrbo in pomoč; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj sprejme akcijski načrt proti zlorabi starejših in pri tem oceni evropski okvir za kakovost dolgotrajne oskrbe in nege, ki ga je pripravilo Partnerstvo za dobro počutje in dostojanstvo starejših (WeDO), ter obravnava vprašanje pravic starejših, ki potrebujejo oskrbo in pomoč;

| 49. | obžaluje, da Komisija pri izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov in strategije o invalidnosti še ni obravnavala neenakosti glede na starost; zato jo poziva, naj izboljša ozaveščenost o pravicah starejših invalidov ter obravnava njihove pravice in diskriminacijo na podlagi starosti, ki jo trpijo, ter zagotovi, da pri izvajanju te konvencije starejši ne bodo zapostavljeni; |
| --- | --- |

49.

obžaluje, da Komisija pri izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov in strategije o invalidnosti še ni obravnavala neenakosti glede na starost; zato jo poziva, naj izboljša ozaveščenost o pravicah starejših invalidov ter obravnava njihove pravice in diskriminacijo na podlagi starosti, ki jo trpijo, ter zagotovi, da pri izvajanju te konvencije starejši ne bodo zapostavljeni;

| 50. | poziva Komisijo, naj objavi dolgo pričakovani evropski akt o dostopnosti, ki bo zagotovil, da bodo imeli starejši dostop do proizvodov in storitev na področju prevoza in stanovanj ter proizvodov in storitev, ki temeljijo na IKT, vključno s tistimi, ki jih ponuja gospodarstvo starejših; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj objavi dolgo pričakovani evropski akt o dostopnosti, ki bo zagotovil, da bodo imeli starejši dostop do proizvodov in storitev na področju prevoza in stanovanj ter proizvodov in storitev, ki temeljijo na IKT, vključno s tistimi, ki jih ponuja gospodarstvo starejših;

| 51. | poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra pripravi priporočila za posamezne države in v njih obravnava ustreznost, vzdržnost in pravičnost gospodarskih reform na področju zaposlovanja, pokojnin, socialne vključenosti in dolgotrajne oskrbe; poziva jo tudi, naj bolje oceni socialni vpliv teh reform, zlasti glede staranja prebivalstva; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra pripravi priporočila za posamezne države in v njih obravnava ustreznost, vzdržnost in pravičnost gospodarskih reform na področju zaposlovanja, pokojnin, socialne vključenosti in dolgotrajne oskrbe; poziva jo tudi, naj bolje oceni socialni vpliv teh reform, zlasti glede staranja prebivalstva;

| 52. | poudarja pomen prostovoljstva, ki ga ne smemo jemati kot samoumevnega, temveč moramo njegovo dodano družbeno vrednost bolje upoštevati, saj spodbuja medkulturno učenje in medgeneracijsko solidarnost, aktivno staranje in vseživljenjsko državljansko udeležbo ter starejšim omogoča, da izkažejo svojo zavezanost družbi, s tem pa se izboljša kakovost njihovega življenja, dobro počutje in splošno zdravstveno stanje; spodbuja oblikovanje bolj prožnih in vključujočih pristopov glede udeležbe v programih prostovoljstva; v zvezi s tem obžaluje opustitev programa Grundtvig, ki je podpiral starejše prostovoljce; želi spomniti na pomen evropskih in mednarodnih mrež združenj ter javnih in zasebnih organov, ki se ukvarjajo z vključevanjem starejših in katere je treba posebej podpreti, in poziva Komisijo, naj prizna pomen uspešnih preteklih programov EU, ki so združevali državljansko udeležbo in skupinske izmenjave na ravni EU, kjer so bili vključeni starejši; |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen prostovoljstva, ki ga ne smemo jemati kot samoumevnega, temveč moramo njegovo dodano družbeno vrednost bolje upoštevati, saj spodbuja medkulturno učenje in medgeneracijsko solidarnost, aktivno staranje in vseživljenjsko državljansko udeležbo ter starejšim omogoča, da izkažejo svojo zavezanost družbi, s tem pa se izboljša kakovost njihovega življenja, dobro počutje in splošno zdravstveno stanje; spodbuja oblikovanje bolj prožnih in vključujočih pristopov glede udeležbe v programih prostovoljstva; v zvezi s tem obžaluje opustitev programa Grundtvig, ki je podpiral starejše prostovoljce; želi spomniti na pomen evropskih in mednarodnih mrež združenj ter javnih in zasebnih organov, ki se ukvarjajo z vključevanjem starejših in katere je treba posebej podpreti, in poziva Komisijo, naj prizna pomen uspešnih preteklih programov EU, ki so združevali državljansko udeležbo in skupinske izmenjave na ravni EU, kjer so bili vključeni starejši;

| 53. | poudarja, da mora biti namen politike, ki je pravična do vseh generacij, ustvariti instrumente za odprt in odkrit medgeneracijski dialog, s katerim bi vsi samo pridobili; poziva Komisijo in države članice, naj za vzpostavitev solidarnosti intenzivno delajo na teh instrumentih; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da mora biti namen politike, ki je pravična do vseh generacij, ustvariti instrumente za odprt in odkrit medgeneracijski dialog, s katerim bi vsi samo pridobili; poziva Komisijo in države članice, naj za vzpostavitev solidarnosti intenzivno delajo na teh instrumentih;

| 54. | poudarja pomen socialnih podjetij, ki zagotavljajo storitve za starejše ter skrbijo za njihovo zdravje in udeležbo v družbi; |
| --- | --- |

54.

poudarja pomen socialnih podjetij, ki zagotavljajo storitve za starejše ter skrbijo za njihovo zdravje in udeležbo v družbi;

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

55.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 246, 23.9.2011, str. 5.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0328.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0204.

(5)  UL C 74 E, 13.3.2012, str. 19.

(6)  Predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426).

(7)  Evropska komisija (2012), posebna raziskava Eurobarometer št. 370 o aktivnem staranju.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/155 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/155

---

P8_TA(2015)0310

Izvajanje bele knjige o prometu iz leta 2011

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o izvajanju bele knjige o prometu iz leta 2011: ocena in pot naprej proti trajnostni mobilnosti (2015/2005(INI))

(2017/C 316/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju javne predstavitve z naslovom „Bela knjiga o prometu: ocena in pot naprej proti trajnostni mobilnosti“, ki jo je 17. marca 2015 organiziral Odbor za promet in turizem Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve z naslovom „Bela knjiga o prometu: ocena in pot naprej proti trajnostni mobilnosti“, ki jo je 17. marca 2015 organiziral Odbor za promet in turizem Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. aprila 2015 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – napredek in izzivi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. aprila 2015 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – napredek in izzivi“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“ (3),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 12. februarja 2003 o beli knjigi Komisije z naslovom „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 12. februarja 2003 o beli knjigi Komisije z naslovom „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ (4),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ (COM(2001)0370), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ (COM(2001)0370),

| — | ob upoštevanju bližajoče se podnebne konference COP21, ki bo decembra 2015 potekala v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bližajoče se podnebne konference COP21, ki bo decembra 2015 potekala v Parizu,

| — | ob upoštevanju svežnja o energetski uniji in sporočila Komisije z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“ (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja o energetski uniji in sporočila Komisije z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“ (COM(2015)0080),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Skupaj h konkurenčni in z viri gospodarni mobilnosti v mestih“ (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Skupaj h konkurenčni in z viri gospodarni mobilnosti v mestih“ (COM(2013)0913),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 (5),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0246/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0246/2015),

| A. | ker je bela knjiga o prometu zastavila ambiciozen načrt za preobrazbo evropskega prometnega sistema in oblikovanje pravega enotnega evropskega prometnega prostora; |
| --- | --- |

A.

ker je bela knjiga o prometu zastavila ambiciozen načrt za preobrazbo evropskega prometnega sistema in oblikovanje pravega enotnega evropskega prometnega prostora;

| B. | ker prometni sektor s približno 10 milijoni zaposlenih in prispevkom k BDP-ju v višini okrog 5 % predstavlja gonilno silo gospodarstva EU in bi moral ohraniti vodilno vlogo pri ustvarjanju nadaljnje gospodarske rasti in delovnih mest ter pri spodbujanju konkurenčnosti, trajnostnega razvoja in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

B.

ker prometni sektor s približno 10 milijoni zaposlenih in prispevkom k BDP-ju v višini okrog 5 % predstavlja gonilno silo gospodarstva EU in bi moral ohraniti vodilno vlogo pri ustvarjanju nadaljnje gospodarske rasti in delovnih mest ter pri spodbujanju konkurenčnosti, trajnostnega razvoja in teritorialne kohezije;

| C. | ker je promet sektor, v katerem ima Evropa vodilno vlogo v svetu, tako v proizvodnji kot pri izvajanju prevoza, in je bistvenega pomena, da se evropski promet še naprej razvija, da vlaga in se obnavlja na trajnosten način, če želi ohraniti vodilno tehnološko vlogo na svetovni ravni, še naprej izvažati svoje standarde po vsem svetu in ohraniti svoj konkurenčni položaj pri vseh načinih prevoza v svetovnem gospodarstvu, ki ga vse bolj zaznamuje pojavljanje močnih novih akterjev in novih poslovnih modelov; |
| --- | --- |

C.

ker je promet sektor, v katerem ima Evropa vodilno vlogo v svetu, tako v proizvodnji kot pri izvajanju prevoza, in je bistvenega pomena, da se evropski promet še naprej razvija, da vlaga in se obnavlja na trajnosten način, če želi ohraniti vodilno tehnološko vlogo na svetovni ravni, še naprej izvažati svoje standarde po vsem svetu in ohraniti svoj konkurenčni položaj pri vseh načinih prevoza v svetovnem gospodarstvu, ki ga vse bolj zaznamuje pojavljanje močnih novih akterjev in novih poslovnih modelov;

| D. | ker se izhodišča naše družbe zaradi digitalizacije, urbanizacije, globalizacije in demografskih sprememb spreminjajo in ker potrebujemo premik v obstoječih paradigmah prometne politike, da se bomo lahko soočili z izzivi prihodnosti; |
| --- | --- |

D.

ker se izhodišča naše družbe zaradi digitalizacije, urbanizacije, globalizacije in demografskih sprememb spreminjajo in ker potrebujemo premik v obstoječih paradigmah prometne politike, da se bomo lahko soočili z izzivi prihodnosti;

| E. | ker je promet bistven za prost pretok ljudi, blaga in storitev, na katerem temelji projekt enotnega trga, in ker je ta prost pretok močna gonilna sila povezovanja znotraj Unije in ključen dejavnik za uspešnost evropske industrije in trgovine; |
| --- | --- |

E.

ker je promet bistven za prost pretok ljudi, blaga in storitev, na katerem temelji projekt enotnega trga, in ker je ta prost pretok močna gonilna sila povezovanja znotraj Unije in ključen dejavnik za uspešnost evropske industrije in trgovine;

| F. | ker je promet še vedno skoraj v celoti odvisen od fosilnih goriv in je edini sektor, v katerem so emisije toplogrednih plinov v zadnjih 25 letih naraščale in bi bila njihova rast lahko še večja, če ne bi prišlo do nedavne gospodarske krize; |
| --- | --- |

F.

ker je promet še vedno skoraj v celoti odvisen od fosilnih goriv in je edini sektor, v katerem so emisije toplogrednih plinov v zadnjih 25 letih naraščale in bi bila njihova rast lahko še večja, če ne bi prišlo do nedavne gospodarske krize;

| G. | ker je nujno treba izboljšati energetsko učinkovitost in trajnost prometnega sistema in zmanjšati njegovo odvisnost od nafte in fosilnih energetskih virov na stroškovno učinkovit način, ne da bi pri tem zmanjšali njegovo konkurenčnost ali omejili mobilnost, v skladu s cilji iz bele knjige; |
| --- | --- |

G.

ker je nujno treba izboljšati energetsko učinkovitost in trajnost prometnega sistema in zmanjšati njegovo odvisnost od nafte in fosilnih energetskih virov na stroškovno učinkovit način, ne da bi pri tem zmanjšali njegovo konkurenčnost ali omejili mobilnost, v skladu s cilji iz bele knjige;

| H. | ker napredna trajnostna biogoriva – zlasti tista, ki se pridobivajo pri predelavi odpadkov in ostankov v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki (6) – predstavljajo neizkoriščen potencial za zmanjšanje odvisnosti evropskega prometnega sistema od nafte in znižanje emisij toplogrednih plinov iz prometnega sektorja; |
| --- | --- |

H.

ker napredna trajnostna biogoriva – zlasti tista, ki se pridobivajo pri predelavi odpadkov in ostankov v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki (6) – predstavljajo neizkoriščen potencial za zmanjšanje odvisnosti evropskega prometnega sistema od nafte in znižanje emisij toplogrednih plinov iz prometnega sektorja;

| I. | ker je bistvenega pomena, da se zagotovi uspešen razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) v dogovorjenih časovnih okvirih, da se prometna omrežja vseh regij EU učinkovito povežejo, s čimer bodo tudi geografsko oddaljene regije povezane s centrom EU, ter odpravijo razlike med stopnjami razvitosti in vzdrževanosti infrastrukture, zlasti med vzhodnimi in zahodnimi regijami Unije; |
| --- | --- |

I.

ker je bistvenega pomena, da se zagotovi uspešen razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) v dogovorjenih časovnih okvirih, da se prometna omrežja vseh regij EU učinkovito povežejo, s čimer bodo tudi geografsko oddaljene regije povezane s centrom EU, ter odpravijo razlike med stopnjami razvitosti in vzdrževanosti infrastrukture, zlasti med vzhodnimi in zahodnimi regijami Unije;

| J. | ker naložbe v prometno infrastrukturo pozitivno vplivajo na gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in na trgovino, zato je treba odpraviti ovire, ki preprečujejo zasebne naložbe v prometno infrastrukturo; |
| --- | --- |

J.

ker naložbe v prometno infrastrukturo pozitivno vplivajo na gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in na trgovino, zato je treba odpraviti ovire, ki preprečujejo zasebne naložbe v prometno infrastrukturo;

| K. | ker prometna infrastruktura na splošno zahteva dolgoročno financiranje, raven naložb pa je v zadnjem času zaradi pomanjkanja zaupanja med zakonodajalci, nosilcev projektov in finančnega sektorja upadla; |
| --- | --- |

K.

ker prometna infrastruktura na splošno zahteva dolgoročno financiranje, raven naložb pa je v zadnjem času zaradi pomanjkanja zaupanja med zakonodajalci, nosilcev projektov in finančnega sektorja upadla;

| L. | ker se po vsej EU že vrsto let veliko premalo vlaga v infrastrukturo javnega prevoza in ker so izboljšane zmogljivosti za pešce, starejše osebe in potnike z omejeno mobilnostjo del ciljev Unije in so zanje potrebna dodatna sredstva; |
| --- | --- |

L.

ker se po vsej EU že vrsto let veliko premalo vlaga v infrastrukturo javnega prevoza in ker so izboljšane zmogljivosti za pešce, starejše osebe in potnike z omejeno mobilnostjo del ciljev Unije in so zanje potrebna dodatna sredstva;

| M. | ker bi moral biti eden izmed glavnih ciljev bele knjige ta, da se v središče prometne politike postavijo ljudje in pravice, ki jih imajo kot potniki; |
| --- | --- |

M.

ker bi moral biti eden izmed glavnih ciljev bele knjige ta, da se v središče prometne politike postavijo ljudje in pravice, ki jih imajo kot potniki;

| N. | ker bi inovacije in inteligentni prometni sistemi morali imeti pomembno vlogo pri razvoju sodobnega, učinkovitega, trajnostnega in interoperabilnega evropskega prometnega sistema, ki je dostopen vsem; |
| --- | --- |

N.

ker bi inovacije in inteligentni prometni sistemi morali imeti pomembno vlogo pri razvoju sodobnega, učinkovitega, trajnostnega in interoperabilnega evropskega prometnega sistema, ki je dostopen vsem;

| O. | ker so multimodalna omrežja in povezovanje različnih načinov prevoza in storitev lahko koristna za izboljšanje potniških in tovornih prometnih povezav in učinkovitosti ter lahko tako pripomorejo k zmanjšanju ogljikovih in drugih škodljivih emisij; |
| --- | --- |

O.

ker so multimodalna omrežja in povezovanje različnih načinov prevoza in storitev lahko koristna za izboljšanje potniških in tovornih prometnih povezav in učinkovitosti ter lahko tako pripomorejo k zmanjšanju ogljikovih in drugih škodljivih emisij;

| P. | ker oblikovanje resnično enotnega evropskega prometnega prostora ne bo mogoče brez učinkovitega izvajanja zakonodaje EU s strani držav članic in po potrebi poenostavitve obstoječega zakonodajnega okvira, ki bo prinesla pravno jasnost in boljše izvrševanje; |
| --- | --- |

P.

ker oblikovanje resnično enotnega evropskega prometnega prostora ne bo mogoče brez učinkovitega izvajanja zakonodaje EU s strani držav članic in po potrebi poenostavitve obstoječega zakonodajnega okvira, ki bo prinesla pravno jasnost in boljše izvrševanje;

| Q. | ker je treba odpraviti vse preostale ovire, tehnične nezdružljivosti in obremenjujoče upravne postopke, ki ovirajo dosego povsem povezanega prometnega sistema, in se boriti proti vsem novim ukrepom držav članic, ki ustvarjajo ovire za prost pretok blaga in storitev; |
| --- | --- |

Q.

ker je treba odpraviti vse preostale ovire, tehnične nezdružljivosti in obremenjujoče upravne postopke, ki ovirajo dosego povsem povezanega prometnega sistema, in se boriti proti vsem novim ukrepom držav članic, ki ustvarjajo ovire za prost pretok blaga in storitev;

| R. | ker mora biti nadaljnje odpiranje trga tesno povezano s kakovostnimi delovnimi mesti in dostojnimi delovnimi pogoji, visokim standardom storitev in pošteno konkurenco v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

R.

ker mora biti nadaljnje odpiranje trga tesno povezano s kakovostnimi delovnimi mesti in dostojnimi delovnimi pogoji, visokim standardom storitev in pošteno konkurenco v vseh državah članicah;

| S. | ker je zadnje poročilo Komisije o varnosti v cestnem prometu v Evropski uniji (7) razkrilo, da se je število prometnih nesreč s smrtnim izidom v letu 2014 zmanjšalo za 1 %, kar je občutno manj od 8-odstotnega upada, ki je bil zabeležen v letu 2012 in ponovno leta 2013; |
| --- | --- |

S.

ker je zadnje poročilo Komisije o varnosti v cestnem prometu v Evropski uniji (7) razkrilo, da se je število prometnih nesreč s smrtnim izidom v letu 2014 zmanjšalo za 1 %, kar je občutno manj od 8-odstotnega upada, ki je bil zabeležen v letu 2012 in ponovno leta 2013;

Izvajanje in vmesni pregled bele knjige

| 1. | pozdravlja namero Komisije o izvedbi vmesnega pregleda bele knjige, da se oceni doseženi napredek in predlagajo nadaljnji ukrepi za uresničitev njenih ciljev; meni, da je sicer še prezgodaj za celovito oceno učinka vrste ukrepov politike, ki so bili sprejeti od sprejetja bele knjige, da pa je ocena potrebna, da bi dobili pregled nad stanjem izvajanja 40 pobud in 131 ukrepov, ki so našteti v prilogi bele knjige; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja namero Komisije o izvedbi vmesnega pregleda bele knjige, da se oceni doseženi napredek in predlagajo nadaljnji ukrepi za uresničitev njenih ciljev; meni, da je sicer še prezgodaj za celovito oceno učinka vrste ukrepov politike, ki so bili sprejeti od sprejetja bele knjige, da pa je ocena potrebna, da bi dobili pregled nad stanjem izvajanja 40 pobud in 131 ukrepov, ki so našteti v prilogi bele knjige;

| 2. | ponovno izraža podporo ciljem iz bele knjige in desetim ciljem za konkurenčen in z viri gospodaren prometni sistem: merila za doseganje cilja 60-odstotnega znižanja emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi morali biti cilji v okviru vmesnega pregleda vsaj tako ambiciozni kot tisti, ki so bili določeni leta 2011, predlagani pa naj bodo konkretni in realistični ukrepi, ki bodo temeljili na dokazih, in pobude za okrepitev, pospešitev in racionalizacijo prizadevanj za njihovo uresničitev; poziva Komisijo, naj oceni, v kolikšni meri seznam ukrepov iz bele knjige zadostuje za uresničitev njenih splošnih ciljev, in predlaga nadaljnje zakonodajne ukrepe; |
| --- | --- |

2.

ponovno izraža podporo ciljem iz bele knjige in desetim ciljem za konkurenčen in z viri gospodaren prometni sistem: merila za doseganje cilja 60-odstotnega znižanja emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi morali biti cilji v okviru vmesnega pregleda vsaj tako ambiciozni kot tisti, ki so bili določeni leta 2011, predlagani pa naj bodo konkretni in realistični ukrepi, ki bodo temeljili na dokazih, in pobude za okrepitev, pospešitev in racionalizacijo prizadevanj za njihovo uresničitev; poziva Komisijo, naj oceni, v kolikšni meri seznam ukrepov iz bele knjige zadostuje za uresničitev njenih splošnih ciljev, in predlaga nadaljnje zakonodajne ukrepe;

| 3. | poziva Komisijo, naj posodobi cilje o zmanjšanju emisij iz bele knjige v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (8) in s sklepi Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike za leto 2030 in predlaga ukrepe za dodatno zmanjšanje emisij iz prometa, da bi državam članicam pomagala doseči splošni „zavezujoč cilj EU, da do leta 2030 doseže vsaj 40-odstotno zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990“ („in sicer bo emisije do leta 2030 v primerjavi z letom 2005 v sektorjih, vključenih v sistem trgovanja z emisijami (ETS), zmanjšala za 43 %, v sektorjih, ki niso vključeni v ta sistem, pa za 30 %“); |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj posodobi cilje o zmanjšanju emisij iz bele knjige v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (8) in s sklepi Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike za leto 2030 in predlaga ukrepe za dodatno zmanjšanje emisij iz prometa, da bi državam članicam pomagala doseči splošni „zavezujoč cilj EU, da do leta 2030 doseže vsaj 40-odstotno zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990“ („in sicer bo emisije do leta 2030 v primerjavi z letom 2005 v sektorjih, vključenih v sistem trgovanja z emisijami (ETS), zmanjšala za 43 %, v sektorjih, ki niso vključeni v ta sistem, pa za 30 %“);

| 4. | poudarja, da bi bilo treba cilj o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz prometa do leta 2030 določiti na ravni, ki bo omogočila uresničitev dolgoročnega cilja iz bele knjige o vsaj 60-odstotnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz prometa do leta 2050; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga celovito strategijo za razogličenje prometa; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi bilo treba cilj o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz prometa do leta 2030 določiti na ravni, ki bo omogočila uresničitev dolgoročnega cilja iz bele knjige o vsaj 60-odstotnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz prometa do leta 2050; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga celovito strategijo za razogličenje prometa;

Splošna načela: prehod na druge oblike prevoza in somodalnost

| 5. | poudarja, da mora evropska politika za trajnostno mobilnost graditi na širokem naboru orodij politike za stroškovno učinkovit prehod na načine prevoza, ki najmanj onesnažujejo okolje in so energetsko najučinkovitejši; opozarja, da spreminjanje ravnovesja med načini prevoza ni samo sebi namen, temveč je potrebno, da bi mobilnost ločili od negativnih učinkov trenutnega prometnega sistema, kot so prometni zastoji, onesnaževanje zraka, hrup, nesreče in podnebne spremembe; priznava, da je politika prehoda na druge oblike prevoza doslej ni prinesla zadovoljivih rezultatov; zato poudarja, da morajo biti vsi načini prevoza optimizirani in postati bolj okolju prijazni, varni in energetsko učinkoviti, da bi dosegli visoko stopnjo mobilnosti in varstva okolja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora evropska politika za trajnostno mobilnost graditi na širokem naboru orodij politike za stroškovno učinkovit prehod na načine prevoza, ki najmanj onesnažujejo okolje in so energetsko najučinkovitejši; opozarja, da spreminjanje ravnovesja med načini prevoza ni samo sebi namen, temveč je potrebno, da bi mobilnost ločili od negativnih učinkov trenutnega prometnega sistema, kot so prometni zastoji, onesnaževanje zraka, hrup, nesreče in podnebne spremembe; priznava, da je politika prehoda na druge oblike prevoza doslej ni prinesla zadovoljivih rezultatov; zato poudarja, da morajo biti vsi načini prevoza optimizirani in postati bolj okolju prijazni, varni in energetsko učinkoviti, da bi dosegli visoko stopnjo mobilnosti in varstva okolja;

| 6. | meni, da je razvoj potniškega in tovornega prometa v znatni meri odvisen od učinkovite uporabe različnih načinov prevoza in da bi morala evropska prometna politika zato temeljiti na učinkoviti somodalnosti, pri čemer bi bilo treba po možnosti dajati prednost uporabi energetsko najučinkovitejših in trajnostnih načinov prevoza; meni, da bo to privedlo do optimalnega ponovnega uravnoteženja različnih načinov prevoza in zagotovilo interoperabilnost znotraj načinov prevoza in med njimi, spodbudilo bolj trajnosten promet in logistične verige ter okrepilo nemotene prometne tokove med načini prevoza in prometnimi vozlišči; |
| --- | --- |

6.

meni, da je razvoj potniškega in tovornega prometa v znatni meri odvisen od učinkovite uporabe različnih načinov prevoza in da bi morala evropska prometna politika zato temeljiti na učinkoviti somodalnosti, pri čemer bi bilo treba po možnosti dajati prednost uporabi energetsko najučinkovitejših in trajnostnih načinov prevoza; meni, da bo to privedlo do optimalnega ponovnega uravnoteženja različnih načinov prevoza in zagotovilo interoperabilnost znotraj načinov prevoza in med njimi, spodbudilo bolj trajnosten promet in logistične verige ter okrepilo nemotene prometne tokove med načini prevoza in prometnimi vozlišči;

Sodobna infrastruktura in pametno financiranje

| 7. | poziva Komisijo, naj pripravi predloge za zagotovitev internalizacije zunanjih stroškov vseh načinov tovornega in potniškega prevoza, tako da uporabi skupno, skladno in pregledno metodologijo EU in upošteva posebnosti posameznih načinov prevoza, vključno s skladno analizo zunanjih stroškov, ki so že bili internalizirani, da bi se izognili dvojnemu obdavčevanju; poziva h konkretnim ukrepom za zagotovitev širše uporabe načel „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“, vključno s smernicami in primeri najboljše prakse, ter enakih pogojev delovanja za vse načine prevoza, tako da se po potrebi ukinejo okolju škodljive davčne olajšave, hkrati pa ohrani konkurenčnost vseh regij EU; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj pripravi predloge za zagotovitev internalizacije zunanjih stroškov vseh načinov tovornega in potniškega prevoza, tako da uporabi skupno, skladno in pregledno metodologijo EU in upošteva posebnosti posameznih načinov prevoza, vključno s skladno analizo zunanjih stroškov, ki so že bili internalizirani, da bi se izognili dvojnemu obdavčevanju; poziva h konkretnim ukrepom za zagotovitev širše uporabe načel „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“, vključno s smernicami in primeri najboljše prakse, ter enakih pogojev delovanja za vse načine prevoza, tako da se po potrebi ukinejo okolju škodljive davčne olajšave, hkrati pa ohrani konkurenčnost vseh regij EU;

| 8. | poziva Komisijo, naj predlaga splošen okvir za nacionalne sheme zaračunavanja cestnih pristojbin za osebne avtomobile in lahka gospodarska vozila, ki ne bo diskriminiral prebivalcev tretjih držav in bo dajal prednost zaračunavanju glede na prevoženo razdaljo; poziva države članice, naj prihodke iz infrastrukturnih pristojbin namenijo za gradnjo in vzdrževanje varne prometne infrastrukture ter blaženje okoljskih problemov, povezanih s prometom; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj predlaga splošen okvir za nacionalne sheme zaračunavanja cestnih pristojbin za osebne avtomobile in lahka gospodarska vozila, ki ne bo diskriminiral prebivalcev tretjih držav in bo dajal prednost zaračunavanju glede na prevoženo razdaljo; poziva države članice, naj prihodke iz infrastrukturnih pristojbin namenijo za gradnjo in vzdrževanje varne prometne infrastrukture ter blaženje okoljskih problemov, povezanih s prometom;

| 9. | poudarja, da dokončna vzpostavitev vseevropskega prometnega omrežja ostaja eden izmed predpogojev za bolj trajnosten, učinkovit in nemoten multimodalni prometni sistem ter bolj uravnoteženo razporeditev tovora in potnikov med načini prevoza; poudarja, da se je treba pri izbiri projektov, ki so upravičeni do sredstev EU, osredotočiti na devet koridorjev osrednjega omrežja, dokončanje manjkajočih povezav, zlasti čezmejnih odsekov, odpravo ozkih grl, nadgradnjo obstoječe infrastrukture, inovativne prometne rešitve, interoperabilnost ter na razvoj multimodalnih terminalov in urbanih vozlišč; poleg tega bi moral biti pri izbiri projektov večji poudarek na evropski dodani vrednosti, razvoju infrastrukture za povezljivost obrobnih, otoških, gorskih in najbolj oddaljenih regij in na podpori projektov za povezovanje vseevropskega prometnega omrežja z infrastrukturnimi omrežji sosednjih držav in držav kandidatk; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da dokončna vzpostavitev vseevropskega prometnega omrežja ostaja eden izmed predpogojev za bolj trajnosten, učinkovit in nemoten multimodalni prometni sistem ter bolj uravnoteženo razporeditev tovora in potnikov med načini prevoza; poudarja, da se je treba pri izbiri projektov, ki so upravičeni do sredstev EU, osredotočiti na devet koridorjev osrednjega omrežja, dokončanje manjkajočih povezav, zlasti čezmejnih odsekov, odpravo ozkih grl, nadgradnjo obstoječe infrastrukture, inovativne prometne rešitve, interoperabilnost ter na razvoj multimodalnih terminalov in urbanih vozlišč; poleg tega bi moral biti pri izbiri projektov večji poudarek na evropski dodani vrednosti, razvoju infrastrukture za povezljivost obrobnih, otoških, gorskih in najbolj oddaljenih regij in na podpori projektov za povezovanje vseevropskega prometnega omrežja z infrastrukturnimi omrežji sosednjih držav in držav kandidatk;

| 10. | meni, da mora financiranje EU odražati dejanske potrebe po naložbah za dokončno vzpostavitev osrednjega omrežja TEN-T do leta 2030 ter da bi bilo treba z instrumentom za povezovanje Evrope in drugimi orodji za financiranje spodbujati naložbe v prometno infrastrukturo v skladu z merili, določenimi v smernicah TEN-T in instrumentu za povezovanje Evrope, pri čemer bi imeli prednost trajnostni načini prevoza, kot so železnica, prevoz po celinskih plovnih poteh in prevoz po morju na kratkih razdaljah; poudarja, da bi morali sofinancirani projekti odražati potrebo po infrastrukturi, ki povečuje konkurenčnost Unije ter krepi njeno ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, ima čim manjši vpliv na okolje, je odporna na morebitne učinke podnebnih sprememb in zagotavlja zdravje in varnost uporabnikov; |
| --- | --- |

10.

meni, da mora financiranje EU odražati dejanske potrebe po naložbah za dokončno vzpostavitev osrednjega omrežja TEN-T do leta 2030 ter da bi bilo treba z instrumentom za povezovanje Evrope in drugimi orodji za financiranje spodbujati naložbe v prometno infrastrukturo v skladu z merili, določenimi v smernicah TEN-T in instrumentu za povezovanje Evrope, pri čemer bi imeli prednost trajnostni načini prevoza, kot so železnica, prevoz po celinskih plovnih poteh in prevoz po morju na kratkih razdaljah; poudarja, da bi morali sofinancirani projekti odražati potrebo po infrastrukturi, ki povečuje konkurenčnost Unije ter krepi njeno ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, ima čim manjši vpliv na okolje, je odporna na morebitne učinke podnebnih sprememb in zagotavlja zdravje in varnost uporabnikov;

| 11. | poziva k občutnemu povečanju sredstev, dodeljenih finančnemu okviru instrumenta za povezovanje Evrope, in k obsežnejšim evropskim pristojnostim za pripravo, izvajanje in financiranje nadnacionalnega prometnega načrtovanja in financiranja infrastrukture; |
| --- | --- |

11.

poziva k občutnemu povečanju sredstev, dodeljenih finančnemu okviru instrumenta za povezovanje Evrope, in k obsežnejšim evropskim pristojnostim za pripravo, izvajanje in financiranje nadnacionalnega prometnega načrtovanja in financiranja infrastrukture;

| 12. | poudarja, da je kakovost cestne infrastrukture, ki neposredno vpliva na varnost v cestnem prometu, v posameznih državah članicah EU zelo različna in da se več kot 90 % cestnoprometnih nesreč s smrtnim izidom v državah članicah zgodi na mestnih ali podeželskih cestah; poudarja, da je treba učinkovito financiranje take infrastrukture nadalje spodbujati z različnimi politikami in instrumenti EU, zlasti v kohezijskih državah; poudarja tudi, da je treba obstoječo infrastrukturo, vključno s sekundarnim cestnim omrežjem, ustrezno vzdrževati; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je kakovost cestne infrastrukture, ki neposredno vpliva na varnost v cestnem prometu, v posameznih državah članicah EU zelo različna in da se več kot 90 % cestnoprometnih nesreč s smrtnim izidom v državah članicah zgodi na mestnih ali podeželskih cestah; poudarja, da je treba učinkovito financiranje take infrastrukture nadalje spodbujati z različnimi politikami in instrumenti EU, zlasti v kohezijskih državah; poudarja tudi, da je treba obstoječo infrastrukturo, vključno s sekundarnim cestnim omrežjem, ustrezno vzdrževati;

| 13. | poudarja, da bi morali v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe, ki ga je predlagala Komisija kot del Junckerjevega naložbenega načrta za Evropo, imeti prednost trajnostni prometni in infrastrukturni projekti, ki so ključnega pomena in imajo visoko družbeno, ekonomsko in okoljsko vrednost, izbrani pa bi morali biti projekti, ki spodbujajo ustvarjanje delovnih mest, dolgoročno rast, konkurenčnost, inovacije in teritorialno kohezijo, vključno s trajnostnimi urbanimi projekti in železniškimi projekti, v skladu s cilji prometne politike in zakonodajo EU (smernice TEN-T, instrument za povezovanje Evrope); v zvezi s tem bi bilo treba novim načinom financiranja, kot so javno-zasebna partnerstva in koncesije, nameniti več pozornosti in jih uporabljati v večji meri; poudarja, da mora biti postopek izbire projektov, ki bodo financirani iz Evropskega sklada za strateške naložbe, pregleden in da morajo biti vanj vključeni zadevni deležniki iz javnega in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi morali v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe, ki ga je predlagala Komisija kot del Junckerjevega naložbenega načrta za Evropo, imeti prednost trajnostni prometni in infrastrukturni projekti, ki so ključnega pomena in imajo visoko družbeno, ekonomsko in okoljsko vrednost, izbrani pa bi morali biti projekti, ki spodbujajo ustvarjanje delovnih mest, dolgoročno rast, konkurenčnost, inovacije in teritorialno kohezijo, vključno s trajnostnimi urbanimi projekti in železniškimi projekti, v skladu s cilji prometne politike in zakonodajo EU (smernice TEN-T, instrument za povezovanje Evrope); v zvezi s tem bi bilo treba novim načinom financiranja, kot so javno-zasebna partnerstva in koncesije, nameniti več pozornosti in jih uporabljati v večji meri; poudarja, da mora biti postopek izbire projektov, ki bodo financirani iz Evropskega sklada za strateške naložbe, pregleden in da morajo biti vanj vključeni zadevni deležniki iz javnega in zasebnega sektorja;

| 14. | meni, da bi bilo treba Evropski sklad za strateške naložbe prednostno financirati iz nerazporejenih sredstev v proračunu EU in le v skrajnem primeru iz neuporabljenih sredstev iz programov iz razdelka 1A večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020; poudarja, da bi bilo treba financiranje jamstvenega sklada v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira leta 2016 pregledati, na podlagi analize stopnje uspešnosti in izvršitve različnih programov pa bi bilo treba opredeliti alternativne možnosti financiranja, da bi kar najbolj zmanjšali prerazporeditve sredstev iz razdelka 1A za obdobje 2016–2020; poudarja, da bi morala Evropski parlament in Svet poleg tega preučiti, kako bi lahko prerazporeditve sredstev iz programov EU, dogovorjenih v okviru letnega proračunskega postopka, kar najbolj nadomestila kot vir financiranja za Evropski sklad za strateške naložbe v letih pred vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi bilo treba Evropski sklad za strateške naložbe prednostno financirati iz nerazporejenih sredstev v proračunu EU in le v skrajnem primeru iz neuporabljenih sredstev iz programov iz razdelka 1A večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020; poudarja, da bi bilo treba financiranje jamstvenega sklada v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira leta 2016 pregledati, na podlagi analize stopnje uspešnosti in izvršitve različnih programov pa bi bilo treba opredeliti alternativne možnosti financiranja, da bi kar najbolj zmanjšali prerazporeditve sredstev iz razdelka 1A za obdobje 2016–2020; poudarja, da bi morala Evropski parlament in Svet poleg tega preučiti, kako bi lahko prerazporeditve sredstev iz programov EU, dogovorjenih v okviru letnega proračunskega postopka, kar najbolj nadomestila kot vir financiranja za Evropski sklad za strateške naložbe v letih pred vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira;

| 15. | ponovno potrjuje podporo inovativnim finančnim instrumentom, ki omogočajo optimizacijo javne porabe z boljšo uporabo zasebnih finančnih sredstev, vendar opozarja, da številni projekti v prometnem sektorju ne ustvarjajo dovolj prihodkov, da bi se lahko zanesli samo na to vrsto instrumentov in zato potrebujejo podporo v obliki subvencij; |
| --- | --- |

15.

ponovno potrjuje podporo inovativnim finančnim instrumentom, ki omogočajo optimizacijo javne porabe z boljšo uporabo zasebnih finančnih sredstev, vendar opozarja, da številni projekti v prometnem sektorju ne ustvarjajo dovolj prihodkov, da bi se lahko zanesli samo na to vrsto instrumentov in zato potrebujejo podporo v obliki subvencij;

| 16. | poudarja, da sta hitri razvoj in uporaba inteligentnih prometnih sistemov nujna za omogočanje učinkovitejše, trajnostne in varne uporabe vozil in obstoječe infrastrukture in zagotavljanje dodatnih zmogljivosti brez porabe časa, stroškov in zemljišč, ki so potrebni za gradnjo nove infrastrukture; poudarja pomen učinkovite uporabe frekvenc in interoperabilnosti med inteligentnimi prometnimi sistemi za zagotovitev nemotenih prometnih tokov za vse načine prevoza in prometna vozlišča; poziva k pravočasni uvedbi uvajalne in obratovalne faze programov EU za satelitsko navigacijo in učinkovitemu razvoju prometnih aplikacij v okviru sistemov Galileo in EGNOS; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da sta hitri razvoj in uporaba inteligentnih prometnih sistemov nujna za omogočanje učinkovitejše, trajnostne in varne uporabe vozil in obstoječe infrastrukture in zagotavljanje dodatnih zmogljivosti brez porabe časa, stroškov in zemljišč, ki so potrebni za gradnjo nove infrastrukture; poudarja pomen učinkovite uporabe frekvenc in interoperabilnosti med inteligentnimi prometnimi sistemi za zagotovitev nemotenih prometnih tokov za vse načine prevoza in prometna vozlišča; poziva k pravočasni uvedbi uvajalne in obratovalne faze programov EU za satelitsko navigacijo in učinkovitemu razvoju prometnih aplikacij v okviru sistemov Galileo in EGNOS;

Trajnostni promet in mobilnost v mestih

| 17. | poudarja, da bi moralo biti izboljšanje energetske učinkovitosti ena izmed glavnih prednostnih nalog evropske prometne politike; navaja, da je nujno treba izboljšati učinkovito rabo virov s strani prometnega sistema kot celote za učinkovitejšo rabo obstoječih zmogljivosti, izboljšanje stopnje izkoriščenosti vozil in zagotavljanje, da bodo javna sredstva na nacionalni ravni in ravni EU dodeljena ukrepom z največjim učinkom; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi moralo biti izboljšanje energetske učinkovitosti ena izmed glavnih prednostnih nalog evropske prometne politike; navaja, da je nujno treba izboljšati učinkovito rabo virov s strani prometnega sistema kot celote za učinkovitejšo rabo obstoječih zmogljivosti, izboljšanje stopnje izkoriščenosti vozil in zagotavljanje, da bodo javna sredstva na nacionalni ravni in ravni EU dodeljena ukrepom z največjim učinkom;

| 18. | poudarja pomen spodbujanja električne mobilnosti in sistemov električnega javnega prevoza v povezavi z uvedbo obnovljivih virov energije v sektor električne energije, pri čemer imajo prednost nadaljnja elektrifikacija železniškega omrežja in spodbujanje tramvajev, električnih avtobusov (trolejbusov), električnih avtomobilov, električnih dvo-/tri-/štirikoles, električnih koles in malih električnih čolnov; poudarja potencial sodobnih nihajnih žičnic (kabinskih žičnic) kot ugodnega prevoznega sredstva, katerega gradnja ni zahtevna, za razširitev zmogljivosti sistemov mestnega javnega prevoza; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen spodbujanja električne mobilnosti in sistemov električnega javnega prevoza v povezavi z uvedbo obnovljivih virov energije v sektor električne energije, pri čemer imajo prednost nadaljnja elektrifikacija železniškega omrežja in spodbujanje tramvajev, električnih avtobusov (trolejbusov), električnih avtomobilov, električnih dvo-/tri-/štirikoles, električnih koles in malih električnih čolnov; poudarja potencial sodobnih nihajnih žičnic (kabinskih žičnic) kot ugodnega prevoznega sredstva, katerega gradnja ni zahtevna, za razširitev zmogljivosti sistemov mestnega javnega prevoza;

| 19. | poudarja pomen spodbujanja uvedbe alternativnih goriv in pogonskih sistemov, zlasti tistih, pri katerih ima Evropa veliko tehnološko prednost, za zmanjšanje odvisnosti prometa od fosilnih goriv, izboljšanje kakovosti zraka in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; obžaluje, da se te tehnologije še vedno ne uporabljajo dovolj, zlasti ne v javnem prevozu; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen spodbujanja uvedbe alternativnih goriv in pogonskih sistemov, zlasti tistih, pri katerih ima Evropa veliko tehnološko prednost, za zmanjšanje odvisnosti prometa od fosilnih goriv, izboljšanje kakovosti zraka in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; obžaluje, da se te tehnologije še vedno ne uporabljajo dovolj, zlasti ne v javnem prevozu;

| 20. | ugotavlja, da uporaba javnega prevoza na mestnih območjih ni jasno navedena med desetimi cilji bele knjige; meni, da bi bilo treba določiti nov cilj o podvojitvi uporabe javnega prevoza na mestnih območjih do leta 2030; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za zagotovitev zmogljivosti in infrastrukture, ki bi uporabnikom javnega prometa, na primer starejšim ali invalidom ter kolesarjem, ki se za del svoje poti poslužijo javnega prometa, omogočile varno mobilnost od vrat do vrat; poudarja, da so za uresničitev tega cilja potrebne primerne naložbe, zlasti za zagotovitev doslednega vzdrževanja in širjenja infrastrukture javnega prevoza; zato poziva države članice, naj za infrastrukturne projekte na področju mestnega javnega prevoza zagotovijo ustrezne dolgoročne in zanesljive možnosti financiranja; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da uporaba javnega prevoza na mestnih območjih ni jasno navedena med desetimi cilji bele knjige; meni, da bi bilo treba določiti nov cilj o podvojitvi uporabe javnega prevoza na mestnih območjih do leta 2030; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za zagotovitev zmogljivosti in infrastrukture, ki bi uporabnikom javnega prometa, na primer starejšim ali invalidom ter kolesarjem, ki se za del svoje poti poslužijo javnega prometa, omogočile varno mobilnost od vrat do vrat; poudarja, da so za uresničitev tega cilja potrebne primerne naložbe, zlasti za zagotovitev doslednega vzdrževanja in širjenja infrastrukture javnega prevoza; zato poziva države članice, naj za infrastrukturne projekte na področju mestnega javnega prevoza zagotovijo ustrezne dolgoročne in zanesljive možnosti financiranja;

| 21. | poziva Komisijo, naj lokalnim, regionalnim in nacionalnim organom in deležnikom pomaga preučiti obstoječe in nove možnosti financiranja EU za javni prevoz in razviti inovativne programe javno-zasebnega partnerstva; opozarja na izkušnje, pridobljene s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča (št. 1/2014) z naslovom „Uspešnost projektov javnega mestnega prometa, ki prejemajo podporo EU“, v katerem sta bili ocenjeni izvedba in uspešnost projektov javnega mestnega prometa, sofinanciranih iz strukturnih skladov EU, ter v kolikšni meri so zadoščajo potrebam uporabnikov in dosegajo svoje cilje v smislu uporabe; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj lokalnim, regionalnim in nacionalnim organom in deležnikom pomaga preučiti obstoječe in nove možnosti financiranja EU za javni prevoz in razviti inovativne programe javno-zasebnega partnerstva; opozarja na izkušnje, pridobljene s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča (št. 1/2014) z naslovom „Uspešnost projektov javnega mestnega prometa, ki prejemajo podporo EU“, v katerem sta bili ocenjeni izvedba in uspešnost projektov javnega mestnega prometa, sofinanciranih iz strukturnih skladov EU, ter v kolikšni meri so zadoščajo potrebam uporabnikov in dosegajo svoje cilje v smislu uporabe;

| 22. | poudarja pomen načrtov za trajnostno mobilnost v mestih kot orodja, s pomočjo katerega bi mesta lahko učinkoviteje uporabljala prometno infrastrukturo in storitve ter različne načine mobilnosti lahko bolje in na trajnosten način vključila v mestno območje, s tem pa bi prispevalo k zmanjšanju onesnaževanja zraka, zvočnega onesnaževanja, emisij CO2, števila prometnih zastojev in prometnih nesreč; poziva Komisijo, naj še naprej podpira oblikovanje načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in njihovo spodbujanje; poudarja, da bi bilo treba evropske strukturne in investicijske sklade bolj sistematično uporabljati za mesta, ki so oblikovala celosten lokalni prometni načrt, na primer načrt za trajnostno mobilnost v mestih, in opredelila ustrezne ukrepe v skladu z merili, določenimi z zadevno zakonodajo; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen načrtov za trajnostno mobilnost v mestih kot orodja, s pomočjo katerega bi mesta lahko učinkoviteje uporabljala prometno infrastrukturo in storitve ter različne načine mobilnosti lahko bolje in na trajnosten način vključila v mestno območje, s tem pa bi prispevalo k zmanjšanju onesnaževanja zraka, zvočnega onesnaževanja, emisij CO2, števila prometnih zastojev in prometnih nesreč; poziva Komisijo, naj še naprej podpira oblikovanje načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in njihovo spodbujanje; poudarja, da bi bilo treba evropske strukturne in investicijske sklade bolj sistematično uporabljati za mesta, ki so oblikovala celosten lokalni prometni načrt, na primer načrt za trajnostno mobilnost v mestih, in opredelila ustrezne ukrepe v skladu z merili, določenimi z zadevno zakonodajo;

| 23. | poziva Komisijo, naj sodeluje z izvajalci javnega prevoza in organi in tako uporabnikom prek različnih medijev zagotovi potovalne informacije, vključno z informacijami o potrebah invalidov, in naj prevzame večjo vlogo pri določanju primerov najboljše prakse na ravni EU in pri določanju pogojev za izboljšanje mestnih sistemov javnega prevoza; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj ščitijo obveznost mestnih prometnih sistemov, da mestna središča povežejo z njihovimi okoliškimi območji; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj sodeluje z izvajalci javnega prevoza in organi in tako uporabnikom prek različnih medijev zagotovi potovalne informacije, vključno z informacijami o potrebah invalidov, in naj prevzame večjo vlogo pri določanju primerov najboljše prakse na ravni EU in pri določanju pogojev za izboljšanje mestnih sistemov javnega prevoza; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj ščitijo obveznost mestnih prometnih sistemov, da mestna središča povežejo z njihovimi okoliškimi območji;

| 24. | poudarja, da mestna območja potrebujejo določeno stopnjo prožnosti, da bi lahko izpolnila svoje obveznosti v skladu z zakonodajo EU ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti in zagotovila, da bodo rešitve mobilnosti prilagojene njihovim posebnim okoliščinam; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da mestna območja potrebujejo določeno stopnjo prožnosti, da bi lahko izpolnila svoje obveznosti v skladu z zakonodajo EU ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti in zagotovila, da bodo rešitve mobilnosti prilagojene njihovim posebnim okoliščinam;

| 25. | poudarja, da je vedenje uporabnikov prevoza ključno za razvoj bolj trajnostnega prometnega sistema; poziva k pobudam, ki bodo uporabnike, zlasti mlade, spodbujale k uporabi varnejših in bolj trajnostnih prevoznih sredstev (hoja, kolesarjenje, vključno s souporabo in izposojo koles, javni prevoz, souporaba avtomobila, deljenje prevoza) in jim to omogočale v okviru varne infrastrukture, načrtovanje potovanj in informacije v realnem času pa naj bodo na voljo v realnem času za lažjo intermodalno uporabo različnih načinov prevoza prek inteligentnih prometnih sistemov; poziva Komisijo, naj določi primere najboljše prakse za kombiniranje različnih načinov prevoza, ki bi jih lahko izvajali v drugih mestnih aglomeracijah; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je vedenje uporabnikov prevoza ključno za razvoj bolj trajnostnega prometnega sistema; poziva k pobudam, ki bodo uporabnike, zlasti mlade, spodbujale k uporabi varnejših in bolj trajnostnih prevoznih sredstev (hoja, kolesarjenje, vključno s souporabo in izposojo koles, javni prevoz, souporaba avtomobila, deljenje prevoza) in jim to omogočale v okviru varne infrastrukture, načrtovanje potovanj in informacije v realnem času pa naj bodo na voljo v realnem času za lažjo intermodalno uporabo različnih načinov prevoza prek inteligentnih prometnih sistemov; poziva Komisijo, naj določi primere najboljše prakse za kombiniranje različnih načinov prevoza, ki bi jih lahko izvajali v drugih mestnih aglomeracijah;

| 26. | poudarja, da je treba na nacionalni ravni in na ravni EU izboljšati podatke o prometu glede vedenja udeležencev v prometu, zlasti kar zadeva hojo, kolesarjenje in potovalne vzorce glede na spol, ki naj jih lokalni organi uporabijo pri opredeljevanju politik za mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba na nacionalni ravni in na ravni EU izboljšati podatke o prometu glede vedenja udeležencev v prometu, zlasti kar zadeva hojo, kolesarjenje in potovalne vzorce glede na spol, ki naj jih lokalni organi uporabijo pri opredeljevanju politik za mobilnost v mestih;

| 27. | poudarja pomen sprejetja ukrepov za podporo regionalnim programom za oblikovanje in širjenje kolesarskih mrež v velikih evropskih regijah, da bi državljane spodbudili, da glede okoljskih vprašanj prevzamejo večjo odgovornost, vsem omogočili kolesarjenje in zmanjšali zvočno onesnaževanje, število prometnih zastojev in onesnaženost v mestih; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen sprejetja ukrepov za podporo regionalnim programom za oblikovanje in širjenje kolesarskih mrež v velikih evropskih regijah, da bi državljane spodbudili, da glede okoljskih vprašanj prevzamejo večjo odgovornost, vsem omogočili kolesarjenje in zmanjšali zvočno onesnaževanje, število prometnih zastojev in onesnaženost v mestih;

| 28. | poudarja, da je pomembno analizirati pozitivne učinke novih oblik mobilnosti, ki temeljijo na modelu ekonomije delitve, vključno z delitvijo prevoza, na družbo; meni, da je pomembno, da si države članice izmenjujejo primere najboljše prakse, da bi zakonodajo prilagodile tako, da bi bile upoštevane te inovativne platforme za mobilnost od vrat do vrat; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je pomembno analizirati pozitivne učinke novih oblik mobilnosti, ki temeljijo na modelu ekonomije delitve, vključno z delitvijo prevoza, na družbo; meni, da je pomembno, da si države članice izmenjujejo primere najboljše prakse, da bi zakonodajo prilagodile tako, da bi bile upoštevane te inovativne platforme za mobilnost od vrat do vrat;

| 29. | poziva Komisijo, naj spremlja razmere v različnih državah članicah, kar zadeva delovanje podjetij za spletno posredovanje prevoza, ki voznike povezujejo s potniki (najbolj znan primer je Uber), in izvede oceno pravnih, družbenih, ekonomskih in okoljskih posledic delovanja takšnih podjetij, ki naj jo po potrebi spremljajo ustrezni ukrepi ali priporočila za oblikovanje inovativnih novih storitev v Evropi, ob upoštevanju obstoječih taksi storitev; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj spremlja razmere v različnih državah članicah, kar zadeva delovanje podjetij za spletno posredovanje prevoza, ki voznike povezujejo s potniki (najbolj znan primer je Uber), in izvede oceno pravnih, družbenih, ekonomskih in okoljskih posledic delovanja takšnih podjetij, ki naj jo po potrebi spremljajo ustrezni ukrepi ali priporočila za oblikovanje inovativnih novih storitev v Evropi, ob upoštevanju obstoječih taksi storitev;

| 30. | poziva Komisijo, naj od držav zahteva zagotovitev pravičnih konkurenčnih pogojev za podjetja za delitev prevoza ter klasične taksi službe in podjetja za medkrajevni prevoz, kar zadeva spoštovanje davčne zakonodaje, varnost, obveznosti javne službe in zaposlitvene pogoje; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj od držav zahteva zagotovitev pravičnih konkurenčnih pogojev za podjetja za delitev prevoza ter klasične taksi službe in podjetja za medkrajevni prevoz, kar zadeva spoštovanje davčne zakonodaje, varnost, obveznosti javne službe in zaposlitvene pogoje;

| 31. | poudarja, da imajo motorizirana dvokolesa (motorna kolesa, skuterji in mopedi) in vse pogosteje tudi električna dvo- in trikolesa pomembno vlogo v trajnostni mobilnosti, zlasti na mestnih območjih, kjer prispevajo k odpravljanju težav s prometnimi zastoji in parkiranjem ter zagotavljajo rešitev za logistiko majhnega obsega; zato vztraja, da je treba ustrezno upoštevati posebno obliko teh vozil in očitne koristi, ki jih prinašajo, kar se mora odražati v prometni zakonodaji in smernicah EU; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da imajo motorizirana dvokolesa (motorna kolesa, skuterji in mopedi) in vse pogosteje tudi električna dvo- in trikolesa pomembno vlogo v trajnostni mobilnosti, zlasti na mestnih območjih, kjer prispevajo k odpravljanju težav s prometnimi zastoji in parkiranjem ter zagotavljajo rešitev za logistiko majhnega obsega; zato vztraja, da je treba ustrezno upoštevati posebno obliko teh vozil in očitne koristi, ki jih prinašajo, kar se mora odražati v prometni zakonodaji in smernicah EU;

| 32. | poziva k boljši optimizaciji dobavne verige na mestnih območjih; meni, da tovorna vozila v mestih nesorazmerno prispevajo k onesnaževanju zraka in zvočnemu onesnaževanju ter negativno vplivajo na prometne zastoje; meni, da bi morala mestna logistika spodbujati optimizacijo prevoza in stroškovno učinkovito uvedbo novih vrst operacij, tehnologij in poslovnih modelov; poudarja, da je mogoče z boljšim izborom načinov prevoza in vozil zagotoviti, da se prevozna rešitev kar v največji meri ujema s posebnimi zahtevami pošiljke in zadevnega mesta; |
| --- | --- |

32.

poziva k boljši optimizaciji dobavne verige na mestnih območjih; meni, da tovorna vozila v mestih nesorazmerno prispevajo k onesnaževanju zraka in zvočnemu onesnaževanju ter negativno vplivajo na prometne zastoje; meni, da bi morala mestna logistika spodbujati optimizacijo prevoza in stroškovno učinkovito uvedbo novih vrst operacij, tehnologij in poslovnih modelov; poudarja, da je mogoče z boljšim izborom načinov prevoza in vozil zagotoviti, da se prevozna rešitev kar v največji meri ujema s posebnimi zahtevami pošiljke in zadevnega mesta;

| 33. | poudarja pomen logističnih skladišč na obrobju mestnih območij, ki bi omogočila usklajen prevoz blaga do cilja z uporabo energetsko najučinkovitejših načinov prevoza; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomen logističnih skladišč na obrobju mestnih območij, ki bi omogočila usklajen prevoz blaga do cilja z uporabo energetsko najučinkovitejših načinov prevoza;

Umestitev ljudi v središče prometne politike

| 34. | v zvezi z varnostjo v cestnem prometu poziva:






  — | naj se do leta 2020 hitro sprejme cilj 40-odstotnega zmanjšanja števila hudo poškodovanih ljudi, ki ga bo spremljala dobro premišljena strategija EU; poziva države članice, naj nemudoma zagotovijo vse relevantne statistične podatke, da bo Komisija lahko določila ta cilj in strategijo, |
| --- | --- | --- |

34.

v zvezi z varnostjo v cestnem prometu poziva:

—

naj se do leta 2020 hitro sprejme cilj 40-odstotnega zmanjšanja števila hudo poškodovanih ljudi, ki ga bo spremljala dobro premišljena strategija EU; poziva države članice, naj nemudoma zagotovijo vse relevantne statistične podatke, da bo Komisija lahko določila ta cilj in strategijo,

| — | naj se okrepijo ukrepi, namenjeni zmanjšanju števila mrtvih in poškodovanih v cestnem prometu, pri tem pa posebna pozornost nameni glavnim vzrokom, med drugim vožnji pod vplivom alkohola in drog, preveliki hitrost in neuporabi varnostnega pasu, |
| --- | --- |

—

naj se okrepijo ukrepi, namenjeni zmanjšanju števila mrtvih in poškodovanih v cestnem prometu, pri tem pa posebna pozornost nameni glavnim vzrokom, med drugim vožnji pod vplivom alkohola in drog, preveliki hitrost in neuporabi varnostnega pasu,

| — | k ukrepom za uresničitev cilja manj kot 15 000 smrtnih žrtev v cestnem prometu do leta 2020 z uvedbo in izvajanjem stroškovno učinkovitih ukrepov za varnost v cestnem prometu na ravni EU in nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

k ukrepom za uresničitev cilja manj kot 15 000 smrtnih žrtev v cestnem prometu do leta 2020 z uvedbo in izvajanjem stroškovno učinkovitih ukrepov za varnost v cestnem prometu na ravni EU in nacionalni ravni,

| — | k ukrepom za zmanjšanje števila nesreč med ranljivimi uporabniki, zlasti med uporabniki dvokoles, pešci v mestnem okolju in starejšimi vozniki; |
| --- | --- |

—

k ukrepom za zmanjšanje števila nesreč med ranljivimi uporabniki, zlasti med uporabniki dvokoles, pešci v mestnem okolju in starejšimi vozniki;

| — | k ukrepom za varnost v cestnem prometu v okviru prihajajočega svežnja o cestnem prometu in k vmesnemu pregledu programa Komisije za varnost v cestnem prometu za obdobje 2011–2020, |
| --- | --- |

—

k ukrepom za varnost v cestnem prometu v okviru prihajajočega svežnja o cestnem prometu in k vmesnemu pregledu programa Komisije za varnost v cestnem prometu za obdobje 2011–2020,

| — | k pregledu Direktive (EU) 2015/413 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, in k prizadevanjem za razširitev njene uporabe na sosednje države EU, |
| --- | --- |

—

k pregledu Direktive (EU) 2015/413 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, in k prizadevanjem za razširitev njene uporabe na sosednje države EU,

| — | naj se v okviru pregleda Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture njeni štirje glavni ukrepi razširijo tudi na druge dele cestnega omrežja, vključno z vsemi deli avtocest ter podeželskih in mestnih cest, |
| --- | --- |

—

naj se v okviru pregleda Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture njeni štirje glavni ukrepi razširijo tudi na druge dele cestnega omrežja, vključno z vsemi deli avtocest ter podeželskih in mestnih cest,

| — | naj se prednostno obravnavajo ukrepi v zvezi z ranljivimi udeleženci v prometu, kot je predlagano v akcijskem načrtu in opredeljeno v direktivi o inteligentnih prometnih sistemih (2010/40/EU), |
| --- | --- |

—

naj se prednostno obravnavajo ukrepi v zvezi z ranljivimi udeleženci v prometu, kot je predlagano v akcijskem načrtu in opredeljeno v direktivi o inteligentnih prometnih sistemih (2010/40/EU),

| — | naj se pregleda direktiva o usposabljanju in kvalifikacijah poklicnih voznikov, da se pojasnijo njene določbe, poziva pa tudi k spodbujanju in oblikovanju programov usposabljanja po pridobitvi vozniškega dovoljenja za vse uporabnike vozil, |
| --- | --- |

—

naj se pregleda direktiva o usposabljanju in kvalifikacijah poklicnih voznikov, da se pojasnijo njene določbe, poziva pa tudi k spodbujanju in oblikovanju programov usposabljanja po pridobitvi vozniškega dovoljenja za vse uporabnike vozil,

| — | k pripravi predloga za pregled uredbe o splošni varnosti ((ES) št. 661/2009) in uredbe o zaščiti pešcev ((ES) št. 78/2009) do leta 2016, da bi določili obvezna pravila za zasnovo in varnost kabin težkih tovornih vozil, neposredno vidno polje, obnašanje vozila pri trku in zaščito pešcev, pri čemer naj se prednostno obravnavajo ranljivi udeleženci v prometu, |
| --- | --- |

—

k pripravi predloga za pregled uredbe o splošni varnosti ((ES) št. 661/2009) in uredbe o zaščiti pešcev ((ES) št. 78/2009) do leta 2016, da bi določili obvezna pravila za zasnovo in varnost kabin težkih tovornih vozil, neposredno vidno polje, obnašanje vozila pri trku in zaščito pešcev, pri čemer naj se prednostno obravnavajo ranljivi udeleženci v prometu,

| — | naj se v novih osebnih in gospodarskih vozilih v večji meri uporabljajo varnostnimi sistemi za pomoč voznikom, kot so sistemi za samodejno zaviranje v sili, za ohranjanje varnostne razdalje in za opozarjanje pred zapustitvijo voznega pasu ter indikator obrabe pnevmatik, inteligentni sistemi za prilagajanje hitrosti, ki jih je mogoče ročno uravnavati, in e-klic, skupaj s kooperativnimi inteligentnimi prometnimi sistemi; |
| --- | --- |

—

naj se v novih osebnih in gospodarskih vozilih v večji meri uporabljajo varnostnimi sistemi za pomoč voznikom, kot so sistemi za samodejno zaviranje v sili, za ohranjanje varnostne razdalje in za opozarjanje pred zapustitvijo voznega pasu ter indikator obrabe pnevmatik, inteligentni sistemi za prilagajanje hitrosti, ki jih je mogoče ročno uravnavati, in e-klic, skupaj s kooperativnimi inteligentnimi prometnimi sistemi;

| — | k pregledu tretje direktive o vozniških dovoljenjih, da se uvedejo:






  — | obvezno usposabljanje za voznike za nove funkcije vozil (sistemi za pomoč voznikom), |
| --- | --- | --- |

—

k pregledu tretje direktive o vozniških dovoljenjih, da se uvedejo:

—

obvezno usposabljanje za voznike za nove funkcije vozil (sistemi za pomoč voznikom),

| — | druga faza za pridobitev vozniškega dovoljenja, |
| --- | --- |

—

druga faza za pridobitev vozniškega dovoljenja,

| — | vseživljenjska prometna vzgoja, |
| --- | --- |

—

vseživljenjska prometna vzgoja,

| — | preizkus sposobnosti za vožnjo in |
| --- | --- |

—

preizkus sposobnosti za vožnjo in

| — | zdravstveni/psihološki pregled storilcev prometnih prekrškov, na primer zaradi alkohola, drog ali agresije, |
| --- | --- |

—

zdravstveni/psihološki pregled storilcev prometnih prekrškov, na primer zaradi alkohola, drog ali agresije,

| — | naj se sprejme mejna vrednost vsebnosti alkohola v krvi, ki bo harmonizirana na ravni EU in bo za prvi dve leti voznikov začetnikov in za poklicne voznike znašala 0,0 ‰; |
| --- | --- |

—

naj se sprejme mejna vrednost vsebnosti alkohola v krvi, ki bo harmonizirana na ravni EU in bo za prvi dve leti voznikov začetnikov in za poklicne voznike znašala 0,0 ‰;

| 35. | poudarja, da so bile v zadnjih letih sicer dosežene pomembne izboljšave na področju varnosti v cestnem prometu, da pa še vedno obstajajo razlike med državami članicami in so potrebni nadaljnji ukrepi za uresničitev dolgoročnega cilja vizije nič; ugotavlja, da je varnost v cestnem prometu tesno povezana s spoštljivim vedenjem vseh udeležencev v cestnem prometu in da bi morala imeti vzgoja v družini in šoli večjo vlogo pri uresničevanju tega cilja; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da so bile v zadnjih letih sicer dosežene pomembne izboljšave na področju varnosti v cestnem prometu, da pa še vedno obstajajo razlike med državami članicami in so potrebni nadaljnji ukrepi za uresničitev dolgoročnega cilja vizije nič; ugotavlja, da je varnost v cestnem prometu tesno povezana s spoštljivim vedenjem vseh udeležencev v cestnem prometu in da bi morala imeti vzgoja v družini in šoli večjo vlogo pri uresničevanju tega cilja;

| 36. | poudarja, da je treba zakonodajni okvir za pravice potnikov dokončno vzpostaviti z ukrepi za odpravo vseh morebitnih vrzeli v zakonodaji, ki bodo zajemali potnike na multimodalnih potovanjih in zagotavljali pošteno konkurenco med različnimi načini prevoza, pri tem pa upoštevali specifične razlike med različnimi načini prevoza, pravno odgovornost za posamezne odseke potovanja in medsebojno vplivanje različnih načinov prevoza; ponovno poziva k oblikovanju listine o pravicah potnikov, ki bi določala temeljne pravice potnikov, ki bi veljale za vse načine prevoza, ob upoštevanju posebnosti posameznih načinov prevoza pa bi vsebovala tudi poseben oddelek o multimodalnih potovanjih, da bi izboljšali prepoznavnost in izvrševanje predpisov EU; naj se oblikujejo pobude, s katerimi se bodo spodbujale in dale na voljo javnosti multimodalne informacije ter storitve načrtovanja in izdajanja vozovnic; poziva k ukrepom za izboljšanje kakovosti prevoza in lažji neoviran dostop za starejše osebe, potnike z omejeno mobilnostjo in invalidne potnike, večja pozornost pa naj se nameni posebnim potrebam potnikov, na primer kolesarjev, ki svoja kolesa prevažajo z vlakom; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba zakonodajni okvir za pravice potnikov dokončno vzpostaviti z ukrepi za odpravo vseh morebitnih vrzeli v zakonodaji, ki bodo zajemali potnike na multimodalnih potovanjih in zagotavljali pošteno konkurenco med različnimi načini prevoza, pri tem pa upoštevali specifične razlike med različnimi načini prevoza, pravno odgovornost za posamezne odseke potovanja in medsebojno vplivanje različnih načinov prevoza; ponovno poziva k oblikovanju listine o pravicah potnikov, ki bi določala temeljne pravice potnikov, ki bi veljale za vse načine prevoza, ob upoštevanju posebnosti posameznih načinov prevoza pa bi vsebovala tudi poseben oddelek o multimodalnih potovanjih, da bi izboljšali prepoznavnost in izvrševanje predpisov EU; naj se oblikujejo pobude, s katerimi se bodo spodbujale in dale na voljo javnosti multimodalne informacije ter storitve načrtovanja in izdajanja vozovnic; poziva k ukrepom za izboljšanje kakovosti prevoza in lažji neoviran dostop za starejše osebe, potnike z omejeno mobilnostjo in invalidne potnike, večja pozornost pa naj se nameni posebnim potrebam potnikov, na primer kolesarjev, ki svoja kolesa prevažajo z vlakom;

| 37. | v zvezi s temeljno pravico vseh ljudi – še zlasti invalidov in starejših ljudi – do individualne mobilnosti poziva k povečanju naložb v raziskave in razvoj ustreznih sistemov za pomoč voznikom; |
| --- | --- |

37.

v zvezi s temeljno pravico vseh ljudi – še zlasti invalidov in starejših ljudi – do individualne mobilnosti poziva k povečanju naložb v raziskave in razvoj ustreznih sistemov za pomoč voznikom;

| 38. | ugotavlja, da bi z izboljšanjem razpoložljivosti brezplačnih ali nizkocenovnih širokopasovnih, mobilnih omrežij, Wi-Fi in drugih digitalnih storitev na javnih prevoznih sredstvih in postajah javnega prevoza izboljšali osebno mobilnost; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da bi z izboljšanjem razpoložljivosti brezplačnih ali nizkocenovnih širokopasovnih, mobilnih omrežij, Wi-Fi in drugih digitalnih storitev na javnih prevoznih sredstvih in postajah javnega prevoza izboljšali osebno mobilnost;

| 39. | poziva, naj se oblikuje načrt EU za vzpostavitev okvira za nemoten evropski sistem multimodalnega potniškega prometa; meni, da bi bilo treba s tem načrtom določiti ključne evropske multimodalne potniške koridorje v okviru obstoječega omrežja TEN-T, združiti javne in zasebne vire, uskladiti obstoječe pobude in osredotočiti finančno podporo EU; |
| --- | --- |

39.

poziva, naj se oblikuje načrt EU za vzpostavitev okvira za nemoten evropski sistem multimodalnega potniškega prometa; meni, da bi bilo treba s tem načrtom določiti ključne evropske multimodalne potniške koridorje v okviru obstoječega omrežja TEN-T, združiti javne in zasebne vire, uskladiti obstoječe pobude in osredotočiti finančno podporo EU;

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo vprašanje kakovosti dela pri vseh načinih prevoza, zlasti v zvezi z usposabljanjem, izdajo potrdil, delovnimi pogoji in razvojem poklicne poti, da se zagotovi ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, razvoj potrebnih spretnosti ter povečata konkurenčnost in mobilnost izvajalcev dejavnosti v prometnem sektorju EU; poudarja, da je pomembno rešiti vprašanje fluktuacije delovne sile in starajoče se delovne sile v prometnem sektorju in da je delo v tem sektorju nujno treba narediti privlačno za nove generacije; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo vprašanje kakovosti dela pri vseh načinih prevoza, zlasti v zvezi z usposabljanjem, izdajo potrdil, delovnimi pogoji in razvojem poklicne poti, da se zagotovi ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, razvoj potrebnih spretnosti ter povečata konkurenčnost in mobilnost izvajalcev dejavnosti v prometnem sektorju EU; poudarja, da je pomembno rešiti vprašanje fluktuacije delovne sile in starajoče se delovne sile v prometnem sektorju in da je delo v tem sektorju nujno treba narediti privlačno za nove generacije;

| 41. | poudarja, da je zagotovitev enakega in poštenega obravnavanja, dobrih pogojev in delovnih pogojev ter varnega delovnega okolja za delavce v prometu bistvenega pomena; zato poziva Komisijo, naj pripravi konkretne in takojšnje ukrepe/pobude za obravnavanje socialnih vidikov pri različnih načinih prevoza, da bi tako spodbujala visokokakovostna delovna mesta in delovne pogoje za delavce v prometu in zagotavljala pošteno in neizkrivljeno konkurenco med izvajalci dejavnosti v prometnem sektorju; poziva Komisijo, naj natančno spremlja uporabo in izvrševanje socialne zakonodaje EU v državah članicah pri vseh načinih prevoza; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je zagotovitev enakega in poštenega obravnavanja, dobrih pogojev in delovnih pogojev ter varnega delovnega okolja za delavce v prometu bistvenega pomena; zato poziva Komisijo, naj pripravi konkretne in takojšnje ukrepe/pobude za obravnavanje socialnih vidikov pri različnih načinih prevoza, da bi tako spodbujala visokokakovostna delovna mesta in delovne pogoje za delavce v prometu in zagotavljala pošteno in neizkrivljeno konkurenco med izvajalci dejavnosti v prometnem sektorju; poziva Komisijo, naj natančno spremlja uporabo in izvrševanje socialne zakonodaje EU v državah članicah pri vseh načinih prevoza;

| 42. | poudarja, da so potrebni tudi ukrepi za spodbujanje večje udeležbe žensk na trgu dela v sektorju prometa, odstranitev morebitnih ovir ter za zagotovitev enakega obravnavanja moških in žensk z odpravo obstoječih razlik v plačah in napredovanju; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da so potrebni tudi ukrepi za spodbujanje večje udeležbe žensk na trgu dela v sektorju prometa, odstranitev morebitnih ovir ter za zagotovitev enakega obravnavanja moških in žensk z odpravo obstoječih razlik v plačah in napredovanju;

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo predloge o odpiranju storitev na vseh trgih prevoznih storitev spremljalo ustrezno izvrševanje socialne zakonodaje EU in po potrebi podporni ukrepi za preprečitev razhajanj med socialnimi pogoji v posameznih državah članicah; poudarja, da odpiranje trgov prevoznih storitev ne bi smelo privesti do socialnega dampinga, storitev slabše kakovosti, zmanjšanja obsega javnih storitev, nepotrebne upravne obremenitve, nepoštenih poslovnih praks ali izkrivljanja poštene konkurence; poleg tega bi se morala z njim odpraviti razdrobljenost notranjega trga in preprečiti nastanek monopolov ali tekmovanje v zniževanju standardov na področju socialnega varstva delavcev v prometu; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo predloge o odpiranju storitev na vseh trgih prevoznih storitev spremljalo ustrezno izvrševanje socialne zakonodaje EU in po potrebi podporni ukrepi za preprečitev razhajanj med socialnimi pogoji v posameznih državah članicah; poudarja, da odpiranje trgov prevoznih storitev ne bi smelo privesti do socialnega dampinga, storitev slabše kakovosti, zmanjšanja obsega javnih storitev, nepotrebne upravne obremenitve, nepoštenih poslovnih praks ali izkrivljanja poštene konkurence; poleg tega bi se morala z njim odpraviti razdrobljenost notranjega trga in preprečiti nastanek monopolov ali tekmovanje v zniževanju standardov na področju socialnega varstva delavcev v prometu;

Konkurenčen, učinkovit, varen, celosten in interoperabilen prometni sistem

| 44. | poudarja, da je digitalizacija ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in produktivnosti prometnega sektorja; poudarja, da je treba bolje izkoristiti priložnosti, ki jih prinašajo digitalne tehnologije, in spodbujati nove prevozne storitve ter nove poslovne in distribucijske modele, da bi spodbujali rast, konkurenčnost in zaposlovanje; poudarja, da je treba zagotoviti spodbuden regulativni okvir za pilotne projekte za razvoj inteligentnega avtomatiziranega prevoza v Evropi; v zvezi s tem opozarja na ključno vlogo malih in srednjih ter novoustanovljenih podjetij pri spodbujanju inovacij v prometnem sektorju; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je digitalizacija ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in produktivnosti prometnega sektorja; poudarja, da je treba bolje izkoristiti priložnosti, ki jih prinašajo digitalne tehnologije, in spodbujati nove prevozne storitve ter nove poslovne in distribucijske modele, da bi spodbujali rast, konkurenčnost in zaposlovanje; poudarja, da je treba zagotoviti spodbuden regulativni okvir za pilotne projekte za razvoj inteligentnega avtomatiziranega prevoza v Evropi; v zvezi s tem opozarja na ključno vlogo malih in srednjih ter novoustanovljenih podjetij pri spodbujanju inovacij v prometnem sektorju;

| 45. | poziva Komisijo, naj v središče pregleda bele knjige postavi celostni pristop (interoperabilnost, medsebojna povezljivost in intermodalnost), vključno s sistemi IKT; Komisijo poleg tega opozarja, naj tehnološki napredek kombinira s spremembami vedenja, da bi z zeleno logistiko, z ustreznimi orodji za upravljanje mobilnosti in z uporabo digitalizacije dosegli ambiciozen prehod na druge oblike prevoza in zmanjšanje prometa; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v središče pregleda bele knjige postavi celostni pristop (interoperabilnost, medsebojna povezljivost in intermodalnost), vključno s sistemi IKT; Komisijo poleg tega opozarja, naj tehnološki napredek kombinira s spremembami vedenja, da bi z zeleno logistiko, z ustreznimi orodji za upravljanje mobilnosti in z uporabo digitalizacije dosegli ambiciozen prehod na druge oblike prevoza in zmanjšanje prometa;

| 46. | poudarja, da je treba v okviru evropske politike za trajnostno mobilnost preučiti sinergije med vsemi načini prevoza, koridorji in omrežji ter se osredotočiti na potrebe glavnih vozlišč, mestnih območij, točk medsebojne povezljivosti, platform za pretovarjanje in pristanišč; meni, da bi bilo treba mobilnost obravnavati kot sistem, in ne kot nabor posameznih načinov prevoza; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba v okviru evropske politike za trajnostno mobilnost preučiti sinergije med vsemi načini prevoza, koridorji in omrežji ter se osredotočiti na potrebe glavnih vozlišč, mestnih območij, točk medsebojne povezljivosti, platform za pretovarjanje in pristanišč; meni, da bi bilo treba mobilnost obravnavati kot sistem, in ne kot nabor posameznih načinov prevoza;

| 47. | poziva k standardizaciji intermodalnih nakladalnih enot, pri čemer je treba upoštevati nakladalne enote, ki se uporabljajo v svetovnem prometu, in mere transportnih vozil, ter k enotnim predpisom v zvezi z varnostjo pri nakladanju, da bi optimizirali multimodalni promet in izboljšali varnost; |
| --- | --- |

47.

poziva k standardizaciji intermodalnih nakladalnih enot, pri čemer je treba upoštevati nakladalne enote, ki se uporabljajo v svetovnem prometu, in mere transportnih vozil, ter k enotnim predpisom v zvezi z varnostjo pri nakladanju, da bi optimizirali multimodalni promet in izboljšali varnost;

| 48. | vztraja, da bi bilo treba zmanjšati birokratske ovire za vse oblike prometa; poziva k večji poenostavitvi in harmonizaciji dokumentov ter upravnih in carinskih postopkov, ki bi morali biti praktični, učinkoviti in izvedljivi za vse deležnike vzdolž logistične verige; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za vzpostavitev elektronskega okvira za multimodalni prevoz tovora (e-tovor), da bi dosegli brezpapiren, nemoten pretok informacij vzdolž celotne logistične transportne verige, ob upoštevanju obstoječih dobro delujočih orodij in sinergij, globalnega dogajanja in primerov najboljše prakse; |
| --- | --- |

48.

vztraja, da bi bilo treba zmanjšati birokratske ovire za vse oblike prometa; poziva k večji poenostavitvi in harmonizaciji dokumentov ter upravnih in carinskih postopkov, ki bi morali biti praktični, učinkoviti in izvedljivi za vse deležnike vzdolž logistične verige; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za vzpostavitev elektronskega okvira za multimodalni prevoz tovora (e-tovor), da bi dosegli brezpapiren, nemoten pretok informacij vzdolž celotne logistične transportne verige, ob upoštevanju obstoječih dobro delujočih orodij in sinergij, globalnega dogajanja in primerov najboljše prakse;

| 49. | poziva, da se, skupaj z ustreznimi ukrepi, uvede nov cilj o preusmeritvi 50 % sedanjega prevoza nevarnega blaga znotraj EU na bolj trajnostne načine prevoza, kot so železniški promet in celinske plovne poti, do leta 2030, v popolni skladnosti z Direktivo 2008/68/ES o notranjem prevozu nevarnega blaga; |
| --- | --- |

49.

poziva, da se, skupaj z ustreznimi ukrepi, uvede nov cilj o preusmeritvi 50 % sedanjega prevoza nevarnega blaga znotraj EU na bolj trajnostne načine prevoza, kot so železniški promet in celinske plovne poti, do leta 2030, v popolni skladnosti z Direktivo 2008/68/ES o notranjem prevozu nevarnega blaga;

| 50. | poziva Komisijo, naj racionalizira predpise za intermodalni prevoz nevarnega blaga in tako zagotovi interoperabilnost med različnimi načini prevoza; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj racionalizira predpise za intermodalni prevoz nevarnega blaga in tako zagotovi interoperabilnost med različnimi načini prevoza;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo potencial cevnega prevoza tovora in prevoza tovora s kolesi kot obetavnih konceptov trajnostnega prometnega sistema in ju podprejo; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo potencial cevnega prevoza tovora in prevoza tovora s kolesi kot obetavnih konceptov trajnostnega prometnega sistema in ju podprejo;

| 52. | poudarja ključno vlogo, ki jo ima prometni sektor pri razvoju turizma, zlasti v tistih regijah Unije, ki so bolj oddaljene in so trenutno zelo težko dostopne; |
| --- | --- |

52.

poudarja ključno vlogo, ki jo ima prometni sektor pri razvoju turizma, zlasti v tistih regijah Unije, ki so bolj oddaljene in so trenutno zelo težko dostopne;

| 53. | poudarja, da evropska vozlišča povezujejo Evropo z ostalim svetom in da mora Evropa ohraniti neposredne povezave z vsemi deli sveta, da bodo zagotovljeni direktni leti evropskih prevoznikov iz njihovih vozlišč do destinacij v tujini, delovna mesta in rast v evropskem letalskem sektorju pa ohranjeni; poudarja, da leti znotraj EU ne zagotavljajo zgolj mobilnosti na notranjem trgu, temveč imajo tudi kot vmesni leti ključno vlogo pri vzdrževanju povezljivosti v vozliščih EU; politika EU mora zagotoviti učinkovito in konkurenčno mrežo vmesnih letov za okrepitev evropskih vozlišč, z znižanjem stroškov na konkurenčno raven v svetovnem merilu in zagotovitvijo poštene konkurence za prevoznike iz tretjih držav; države članice EU potrebujejo usklajeno in skupno politiko, da ne bi izgubile še več direktnih povezav med Evropo, Azijo in Afriko zaradi vozlišč v Zalivu in Turčiji; zato poziva Komisijo, naj uresniči te cilje v okviru celotne letalske zakonodaje EU in jih uporabi v pogajanjih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da evropska vozlišča povezujejo Evropo z ostalim svetom in da mora Evropa ohraniti neposredne povezave z vsemi deli sveta, da bodo zagotovljeni direktni leti evropskih prevoznikov iz njihovih vozlišč do destinacij v tujini, delovna mesta in rast v evropskem letalskem sektorju pa ohranjeni; poudarja, da leti znotraj EU ne zagotavljajo zgolj mobilnosti na notranjem trgu, temveč imajo tudi kot vmesni leti ključno vlogo pri vzdrževanju povezljivosti v vozliščih EU; politika EU mora zagotoviti učinkovito in konkurenčno mrežo vmesnih letov za okrepitev evropskih vozlišč, z znižanjem stroškov na konkurenčno raven v svetovnem merilu in zagotovitvijo poštene konkurence za prevoznike iz tretjih držav; države članice EU potrebujejo usklajeno in skupno politiko, da ne bi izgubile še več direktnih povezav med Evropo, Azijo in Afriko zaradi vozlišč v Zalivu in Turčiji; zato poziva Komisijo, naj uresniči te cilje v okviru celotne letalske zakonodaje EU in jih uporabi v pogajanjih s tretjimi državami;

| 54. | poziva k okrepljeni politiki na področju raziskav in tehnologije, da se spodbudijo inovacije v prometnem sektorju; meni, da bi bilo treba to politiko, ki jo mora spremljati ustrezno financiranje, pripraviti v sodelovanju z vsemi relevantnimi deležniki, tudi z državljani in predstavniki uporabnikov, da bi razumeli potrebe sektorja in ustrezno izboljšali dodeljevanje sredstev EU, zlasti v okviru programa Obzorje 2020; meni, da bi bilo treba dati prednost projektom z jasno evropsko dodano vrednostjo, namenjenim razogljičenju prometa, spodbujanju energetsko učinkovitih načinov prevoza (na primer hoje ali kolesarjenja), povečanju učinkovitosti in preglednosti dobavne verige, povečanju dostopnosti prometa in njegove varnosti in zaščite v prometu, izboljšanju upravljanja prometa in zmanjšanju upravne obremenitve; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi revolucionarnim tehnologijam na področju prometa, na primer v obliki avtomatiziranih ali daljinsko vodenih vozil, kot so brezpilotna letala in vozila brez voznika; |
| --- | --- |

54.

poziva k okrepljeni politiki na področju raziskav in tehnologije, da se spodbudijo inovacije v prometnem sektorju; meni, da bi bilo treba to politiko, ki jo mora spremljati ustrezno financiranje, pripraviti v sodelovanju z vsemi relevantnimi deležniki, tudi z državljani in predstavniki uporabnikov, da bi razumeli potrebe sektorja in ustrezno izboljšali dodeljevanje sredstev EU, zlasti v okviru programa Obzorje 2020; meni, da bi bilo treba dati prednost projektom z jasno evropsko dodano vrednostjo, namenjenim razogljičenju prometa, spodbujanju energetsko učinkovitih načinov prevoza (na primer hoje ali kolesarjenja), povečanju učinkovitosti in preglednosti dobavne verige, povečanju dostopnosti prometa in njegove varnosti in zaščite v prometu, izboljšanju upravljanja prometa in zmanjšanju upravne obremenitve; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi revolucionarnim tehnologijam na področju prometa, na primer v obliki avtomatiziranih ali daljinsko vodenih vozil, kot so brezpilotna letala in vozila brez voznika;

| 55. | poziva k enaki meri prizadevanj na področju izobraževanja, da bi spodbudili uvajanje novih študijev in programov usposabljanja, zlasti na poklicni in višji ravni, osredotočenih na nove spretnosti ter poklice, ki bodo nastali kot posledica pametne mobilnosti; |
| --- | --- |

55.

poziva k enaki meri prizadevanj na področju izobraževanja, da bi spodbudili uvajanje novih študijev in programov usposabljanja, zlasti na poklicni in višji ravni, osredotočenih na nove spretnosti ter poklice, ki bodo nastali kot posledica pametne mobilnosti;

| 56. | poudarja pomen podpore okvirnim programom EU za raziskave, razvoj in inovacije za dosego čistejših goriv in dosego visoke stopnje tehnološkega napredka, na primer v zvezi z rafiniranimi biogorivi, |
| --- | --- |

56.

poudarja pomen podpore okvirnim programom EU za raziskave, razvoj in inovacije za dosego čistejših goriv in dosego visoke stopnje tehnološkega napredka, na primer v zvezi z rafiniranimi biogorivi,

| 57. | poziva, naj se v okviru pobude REFIT in ocen evropske zakonodaje izvede splošni pregled zahtev, sprejetih na evropski ravni, glede vozniških dovoljenj in varnosti ter obveznosti poročanja v zvezi s prometom, da bi bistveno zmanjšali upravno obremenitev; |
| --- | --- |

57.

poziva, naj se v okviru pobude REFIT in ocen evropske zakonodaje izvede splošni pregled zahtev, sprejetih na evropski ravni, glede vozniških dovoljenj in varnosti ter obveznosti poročanja v zvezi s prometom, da bi bistveno zmanjšali upravno obremenitev;

| 58. | priznava pomen nemotenih radijskih frekvenc, zlasti v zvezi z uveljavljanjem časa vožnje in počitka delavcev v cestnem prometu ter uvedbo inteligentnih prometnih sistemov; poziva Komisijo, naj po potrebi oblikuje ustrezen regulativni okvir; |
| --- | --- |

58.

priznava pomen nemotenih radijskih frekvenc, zlasti v zvezi z uveljavljanjem časa vožnje in počitka delavcev v cestnem prometu ter uvedbo inteligentnih prometnih sistemov; poziva Komisijo, naj po potrebi oblikuje ustrezen regulativni okvir;

Svetovna razsežnost prometa

| 59. | poudarja, da je oblikovanje evropskega prometnega prostora pomembna prednostna naloga, ki je v veliki meri odvisna od mednarodnega priznanja v okviru sporazumov, ki bodo sklenjeni na podlagi mednarodnih pogajanj z našimi trgovskimi partnerji za vse načine prevoza, zlasti kar zadeva letalski in pomorski promet, in da bi morala EU v ustreznih mednarodnih telesih prevzeti čedalje bolj oblikovalno vlogo; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je oblikovanje evropskega prometnega prostora pomembna prednostna naloga, ki je v veliki meri odvisna od mednarodnega priznanja v okviru sporazumov, ki bodo sklenjeni na podlagi mednarodnih pogajanj z našimi trgovskimi partnerji za vse načine prevoza, zlasti kar zadeva letalski in pomorski promet, in da bi morala EU v ustreznih mednarodnih telesih prevzeti čedalje bolj oblikovalno vlogo;

| 60. | meni, da mora EU ohraniti vodilno vlogo pri svetovnih prizadevanjih za zmanjšanje emisij iz prometa v okviru pariške konference o podnebnih spremembah leta 2015 (COP21), tako da na svetovni ravni spodbuja razogličenje prometa in razvoj trajnostnih načinov prevoza, s čimer bo prispevala k uresničevanju mednarodno dogovorjenega cilja glede omejitve globalnega segrevanja na manj kot 2 oC; |
| --- | --- |

60.

meni, da mora EU ohraniti vodilno vlogo pri svetovnih prizadevanjih za zmanjšanje emisij iz prometa v okviru pariške konference o podnebnih spremembah leta 2015 (COP21), tako da na svetovni ravni spodbuja razogličenje prometa in razvoj trajnostnih načinov prevoza, s čimer bo prispevala k uresničevanju mednarodno dogovorjenega cilja glede omejitve globalnega segrevanja na manj kot 2 oC;

| 61. | poziva k bolj celostnemu pristopu med državami članicami, kar zadeva možnost, da se v naših trgovinskih odnosih s tretjimi državami uporabi načelo vzajemnosti, v okviru evropske politike financiranja prometa pa naj se preuči, ali je dodatno financiranje s strani tretjih držav primerno; |
| --- | --- |

61.

poziva k bolj celostnemu pristopu med državami članicami, kar zadeva možnost, da se v naših trgovinskih odnosih s tretjimi državami uporabi načelo vzajemnosti, v okviru evropske politike financiranja prometa pa naj se preuči, ali je dodatno financiranje s strani tretjih držav primerno;

| 62. | poudarja, da bi morali pri izkoriščanju mednarodnih virov za razvoj evropskega prometnega sistema (nafta, litij, žlahtne kovine, biogoriva) spoštovati legitimne interese prebivalcev, ki živijo na območjih, od koder se s temi viri trguje in se uvažajo; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da bi morali pri izkoriščanju mednarodnih virov za razvoj evropskega prometnega sistema (nafta, litij, žlahtne kovine, biogoriva) spoštovati legitimne interese prebivalcev, ki živijo na območjih, od koder se s temi viri trguje in se uvažajo;

Povezovanje vseh načinov prevoza v okviru vizije o bolj učinkovitem, trajnostnem, konkurenčnem, dostopnem ter uporabniku in državljanu prijaznem prometnem sistemu

| 63. | v zvezi z letalskim prometom poziva:






  — | naj se obravnavajo glavni izzivi za konkurenčnost evropskega sektorja zračnega prometa, ki jih predstavljajo upad direktnih povezav med Evropo in ostalim svetom, omejene zmogljivosti letališč glede na prihodnje povečanje zračnega prometa in povečanje nabora letalskih storitev, ki jih zagotavljajo podjetja iz tretjih držav, |
| --- | --- | --- |

63.

v zvezi z letalskim prometom poziva:

—

naj se obravnavajo glavni izzivi za konkurenčnost evropskega sektorja zračnega prometa, ki jih predstavljajo upad direktnih povezav med Evropo in ostalim svetom, omejene zmogljivosti letališč glede na prihodnje povečanje zračnega prometa in povečanje nabora letalskih storitev, ki jih zagotavljajo podjetja iz tretjih držav,

| — | naj se pregleda Uredba (ES) št. 868/2004, da bi zaščitili pošteno konkurenco v zunanjih odnosih EU na področju letalstva in okrepili konkurenčni položaj letalske industrije EU ter zagotovili vzajemnost in odpravili nepoštene prakse, vključno s subvencijami, ki izkrivljajo trg, |
| --- | --- |

—

naj se pregleda Uredba (ES) št. 868/2004, da bi zaščitili pošteno konkurenco v zunanjih odnosih EU na področju letalstva in okrepili konkurenčni položaj letalske industrije EU ter zagotovili vzajemnost in odpravili nepoštene prakse, vključno s subvencijami, ki izkrivljajo trg,

| — | naj se vzpostavi dialog o letalstvu z zalivskimi državami in Turčijo, da bi povečali finančno preglednost in zaščitili pošteno konkurenco, naj se v sporazume o zračnem prometu vključijo „določbe poštene konkurence“, podrobne določbe o subvencijah, nepoštenih praksah in konkurenci ter učinkoviti ukrepi za primer neupoštevanja teh določb, |
| --- | --- |

—

naj se vzpostavi dialog o letalstvu z zalivskimi državami in Turčijo, da bi povečali finančno preglednost in zaščitili pošteno konkurenco, naj se v sporazume o zračnem prometu vključijo „določbe poštene konkurence“, podrobne določbe o subvencijah, nepoštenih praksah in konkurenci ter učinkoviti ukrepi za primer neupoštevanja teh določb,

| — | naj pospeši proces, da se po potrebi sklenejo novi sporazumi o letalskem prometu z glavnimi trgovinskimi partnericami EU, med drugim s sosednjimi državami, Brazilijo, Rusijo, Indijo in Kitajsko, državami ASEAN in Mehiko, vključno z določbami za boljši dostop do trga zračnega prevoza tovora; |
| --- | --- |

—

naj pospeši proces, da se po potrebi sklenejo novi sporazumi o letalskem prometu z glavnimi trgovinskimi partnericami EU, med drugim s sosednjimi državami, Brazilijo, Rusijo, Indijo in Kitajsko, državami ASEAN in Mehiko, vključno z določbami za boljši dostop do trga zračnega prevoza tovora;

| — | naj se pregledata regulativna in fiskalna politika EU in držav članic, da bi okrepili konkurenčnost evropskega letalskega sektorja in zagotovili pošteno konkurenco z letalskimi prevozniki iz tretjih držav; zato poziva Komisijo, naj pregleda in razveljavi vse enostranske določbe EU, ki izkrivljajo konkurenco, države članice pa spodbudi, da enako storijo na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

naj se pregledata regulativna in fiskalna politika EU in držav članic, da bi okrepili konkurenčnost evropskega letalskega sektorja in zagotovili pošteno konkurenco z letalskimi prevozniki iz tretjih držav; zato poziva Komisijo, naj pregleda in razveljavi vse enostranske določbe EU, ki izkrivljajo konkurenco, države članice pa spodbudi, da enako storijo na nacionalni ravni,

| — | naj se dokončno vzpostavi notranji trg letalskega prometa, tako da se odpravijo ovire, ki so jih države članice uvedle za prevoznike EU, ki želijo opravljati lete iz države članice registracije v tretjo državo prek druge države članice EU, |
| --- | --- |

—

naj se dokončno vzpostavi notranji trg letalskega prometa, tako da se odpravijo ovire, ki so jih države članice uvedle za prevoznike EU, ki želijo opravljati lete iz države članice registracije v tretjo državo prek druge države članice EU,

| — | k skladnemu in učinkovitemu razvoju omrežja letališč na ravni EU, ki mora vključevati glavna letališča („vozlišča“) in dobro povezano, vzdržno in podprto omrežje lokalnih, provincialnih in regionalnih letališč, ki so bistvenega pomena za rast in razvoj na teh območjih, zlasti na oddaljenih območjih in v najbolj oddaljenih regijah, ki so pogosto dostopne samo z zračnim prevozom, naj se pripravi zakonodajni okvir za razvoj in maksimizacijo neizkoriščenega potenciala regionalnih letališč in nove infrastrukture na polno zasedenih letališčih, |
| --- | --- |

—

k skladnemu in učinkovitemu razvoju omrežja letališč na ravni EU, ki mora vključevati glavna letališča („vozlišča“) in dobro povezano, vzdržno in podprto omrežje lokalnih, provincialnih in regionalnih letališč, ki so bistvenega pomena za rast in razvoj na teh območjih, zlasti na oddaljenih območjih in v najbolj oddaljenih regijah, ki so pogosto dostopne samo z zračnim prevozom, naj se pripravi zakonodajni okvir za razvoj in maksimizacijo neizkoriščenega potenciala regionalnih letališč in nove infrastrukture na polno zasedenih letališčih,

| — | naj se prednostno odobrijo projekti, ki jih financira EU in so del osrednjega omrežja TEN-T, |
| --- | --- |

—

naj se prednostno odobrijo projekti, ki jih financira EU in so del osrednjega omrežja TEN-T,

| — | k temeljiti pripravi in hitremu sprejetju celovitega letalskega svežnja, ki bo vseboval nov regulativni okvir o civilnih brezpilotnih letalih, s katerim bodo zagotovljeni standardi varnosti in zaščite ter temeljne pravice, hkrati pa se spodbujal gospodarski potencial, ki ga civilna brezpilotna letala nudijo evropskim podjetjem, zlasti MSP in novoustanovljenim podjetjem, k pregledu uredbe o agenciji EASA za pojasnitev vloge te agencije v odnosu do nacionalnih letalskih organov in za okrepitev njenih zmogljivosti za nadzor letalske varnosti v vseh državah članicah, vključno z njihovimi oddaljenimi regijami, in za spodbujanje predpisov in standardov EU na svetovni ravni, |
| --- | --- |

—

k temeljiti pripravi in hitremu sprejetju celovitega letalskega svežnja, ki bo vseboval nov regulativni okvir o civilnih brezpilotnih letalih, s katerim bodo zagotovljeni standardi varnosti in zaščite ter temeljne pravice, hkrati pa se spodbujal gospodarski potencial, ki ga civilna brezpilotna letala nudijo evropskim podjetjem, zlasti MSP in novoustanovljenim podjetjem, k pregledu uredbe o agenciji EASA za pojasnitev vloge te agencije v odnosu do nacionalnih letalskih organov in za okrepitev njenih zmogljivosti za nadzor letalske varnosti v vseh državah članicah, vključno z njihovimi oddaljenimi regijami, in za spodbujanje predpisov in standardov EU na svetovni ravni,

| — | naj države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za pospešitev izvajanja enotnega evropskega neba s sprejetjem svežnja SES2+, polnega izvajanja in delovanja funkcionalnih blokov zračnega prostora in uvedbo prihodnjega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR), da bi tako zmanjšale razdrobljenost zračnega prostora EU in s tem zamude letov, poleg tega bi s tem izboljšale varnost in ublažile vpliv zračnega prometa na okolje, |
| --- | --- |

—

naj države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za pospešitev izvajanja enotnega evropskega neba s sprejetjem svežnja SES2+, polnega izvajanja in delovanja funkcionalnih blokov zračnega prostora in uvedbo prihodnjega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR), da bi tako zmanjšale razdrobljenost zračnega prostora EU in s tem zamude letov, poleg tega bi s tem izboljšale varnost in ublažile vpliv zračnega prometa na okolje,

| — | naj Svet hitro sprejme stališče o pregledu Uredbe (ES) št. 261/2004 in Uredbe št. (ES) št. 2027/97 o pravicah potnikov ter Uredbe (EGS) št. 95/93 o dodeljevanju slotov, |
| --- | --- |

—

naj Svet hitro sprejme stališče o pregledu Uredbe (ES) št. 261/2004 in Uredbe št. (ES) št. 2027/97 o pravicah potnikov ter Uredbe (EGS) št. 95/93 o dodeljevanju slotov,

| — | k okrepitvi pogajanj v okviru Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) o razvoju svetovnega tržno osnovanega mehanizma za obravnavanje emisij iz mednarodnega letalstva, |
| --- | --- |

—

k okrepitvi pogajanj v okviru Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) o razvoju svetovnega tržno osnovanega mehanizma za obravnavanje emisij iz mednarodnega letalstva,

| — | k uvedbi mednarodnih trajnostnih meril za letalsko gorivo iz obnovljivih virov, |
| --- | --- |

—

k uvedbi mednarodnih trajnostnih meril za letalsko gorivo iz obnovljivih virov,

| — | naj se podprejo raziskave in razvoj v letalstvu prek programov Obzorje 2020 in Čisto nebo, da bi razvili nove in čistejše tehnologije, s katerimi bi letala postala manj hrupna, poraba goriva pa učinkovitejša, in spodbujali nove vrste letal, kot so brezpilotna letala, ter ustvarjali rast in delovna mesta v evropski letalski industriji, |
| --- | --- |

—

naj se podprejo raziskave in razvoj v letalstvu prek programov Obzorje 2020 in Čisto nebo, da bi razvili nove in čistejše tehnologije, s katerimi bi letala postala manj hrupna, poraba goriva pa učinkovitejša, in spodbujali nove vrste letal, kot so brezpilotna letala, ter ustvarjali rast in delovna mesta v evropski letalski industriji,

| — | naj Komisija in države članice temeljito pregledajo svojo strategijo in politiko v zvezi z letalsko varnostjo in zaščito, da bi v korist potnikov postopoma prešli na pristop, ki temelji na analizi tveganja, |
| --- | --- |

—

naj Komisija in države članice temeljito pregledajo svojo strategijo in politiko v zvezi z letalsko varnostjo in zaščito, da bi v korist potnikov postopoma prešli na pristop, ki temelji na analizi tveganja,

| — | naj se izboljša letalska varnost po vsej EU na področju proizvodnje letal, usposabljanja in licenciranja posadke, letalskih operacij, upravljanja zračnega prometa in navigacijskih služb zračnega prometa, |
| --- | --- |

—

naj se izboljša letalska varnost po vsej EU na področju proizvodnje letal, usposabljanja in licenciranja posadke, letalskih operacij, upravljanja zračnega prometa in navigacijskih služb zračnega prometa,

| — | k oceni morebitnih varnostnih ukrepov za preprečitev letalskih nesreč, kot je bila tista z letom 9525 letalske družbe Germanwings marca v Alpah, |
| --- | --- |

—

k oceni morebitnih varnostnih ukrepov za preprečitev letalskih nesreč, kot je bila tista z letom 9525 letalske družbe Germanwings marca v Alpah,

| — | naj Komisija pripravi predlog, ki bo vključeval ukrepe za okrepitev varnosti in socialnih predpisov, zlasti predpisov v zvezi s časom letenja in počitka, da bi preprečili utrujenost in izboljšali kakovost zraka v kabini, |
| --- | --- |

—

naj Komisija pripravi predlog, ki bo vključeval ukrepe za okrepitev varnosti in socialnih predpisov, zlasti predpisov v zvezi s časom letenja in počitka, da bi preprečili utrujenost in izboljšali kakovost zraka v kabini,

| — | k razvoju usklajenega sklopa predpisov, ki bodo urejali letalske šole in beleženje ur letenja za pilote, ki so dejavni v EU, da bi zagotovili učinkovitejši nadzor in presojo zaposlitvenih pogojev v letalskem sektorju; |
| --- | --- |

—

k razvoju usklajenega sklopa predpisov, ki bodo urejali letalske šole in beleženje ur letenja za pilote, ki so dejavni v EU, da bi zagotovili učinkovitejši nadzor in presojo zaposlitvenih pogojev v letalskem sektorju;

| — | naj države članice Eurostatu posredujejo splošne letalske podatke, zlasti kar zadeva število letal, pilotov in ur letenja, da bi izboljšali veljavne uredbe, zlasti v zvezi z varnostjo v zračnem prometu; |
| --- | --- |

—

naj države članice Eurostatu posredujejo splošne letalske podatke, zlasti kar zadeva število letal, pilotov in ur letenja, da bi izboljšali veljavne uredbe, zlasti v zvezi z varnostjo v zračnem prometu;

| — | h konstruktivnemu socialnemu dialogu med deležniki letalskega prometa, da bi se soočili z novimi izzivi, ki nastanejo z uvedbo novih tehnologij, zaradi katerih bo treba ustrezno prilagoditi delovna mesta v letalskem sektorju; |
| --- | --- |

—

h konstruktivnemu socialnemu dialogu med deležniki letalskega prometa, da bi se soočili z novimi izzivi, ki nastanejo z uvedbo novih tehnologij, zaradi katerih bo treba ustrezno prilagoditi delovna mesta v letalskem sektorju;

| — | k ukrepom proti povečevanju števila socialno spornih praks, kot so „zastave ugodnosti“ in različne oblike neobičajnega zaposlovanja in oddajanja del zunanjim izvajalcem; k pregledu Uredbe (ES) št. 1008/2008, da bi zagotovili ustrezno izvrševanje in uporabo nacionalne socialne zakonodaje in kolektivnih pogodb za letalske družbe, ki imajo operativni sedež na ozemlju EU; k pregledu opredelitve pojma „glavna poslovna enota“ podjetja, v skladu s katerim bodo letalske družbe morale dokazati pomembne letalske dejavnosti v določeni državi, naj Evropska agencija za varnost v letalstvu izda priporočila, ki bodo zahtevala, da je najmanj 50 % tehnikov za vzdrževanje letal neposredno zaposlenih, in zajela vse kategorije zemeljskega osebja, pilotov in kabinskega osebja, |
| --- | --- |

—

k ukrepom proti povečevanju števila socialno spornih praks, kot so „zastave ugodnosti“ in različne oblike neobičajnega zaposlovanja in oddajanja del zunanjim izvajalcem; k pregledu Uredbe (ES) št. 1008/2008, da bi zagotovili ustrezno izvrševanje in uporabo nacionalne socialne zakonodaje in kolektivnih pogodb za letalske družbe, ki imajo operativni sedež na ozemlju EU; k pregledu opredelitve pojma „glavna poslovna enota“ podjetja, v skladu s katerim bodo letalske družbe morale dokazati pomembne letalske dejavnosti v določeni državi, naj Evropska agencija za varnost v letalstvu izda priporočila, ki bodo zahtevala, da je najmanj 50 % tehnikov za vzdrževanje letal neposredno zaposlenih, in zajela vse kategorije zemeljskega osebja, pilotov in kabinskega osebja,

| 64. | v zvezi s cestnim prometom poziva:






  — | k učinkovitim nacionalnim okvirom politike, ki bodo namenjeni razvoju trga, kar zadeva uporabo električnih vozil in alternativnih goriv (električna energija, vodik, zemeljski plin (stisnjeni in utekočinjeni zemeljski plin), utekočinjeni naftni plin, sintetična in parafinska goriva ter trajnostna biogoriva, zlasti tista, pridobljena z obdelavo odpadkov in ostankov, vključno z etanolom na osnovi melase), in hitri uvedbi potrebne infrastrukture za oskrbo z gorivom/polnjenje; k izmenjavi primerov najboljše prakse med obstoječimi projekti v različnih državah članicah glede trga alternativnih goriv in distribucijo v mestih, k akcijskemu načrtu EU za izvajanje strategije iz sporočila Komisije z naslovom „Zelena energija za promet: evropska strategija za alternativna goriva“, da bi spodbudili čim večjo uporabo alternativnih goriv v prometu in trajnostno električno mobilnost po vsej Uniji, |
| --- | --- | --- |

64.

v zvezi s cestnim prometom poziva:

—

k učinkovitim nacionalnim okvirom politike, ki bodo namenjeni razvoju trga, kar zadeva uporabo električnih vozil in alternativnih goriv (električna energija, vodik, zemeljski plin (stisnjeni in utekočinjeni zemeljski plin), utekočinjeni naftni plin, sintetična in parafinska goriva ter trajnostna biogoriva, zlasti tista, pridobljena z obdelavo odpadkov in ostankov, vključno z etanolom na osnovi melase), in hitri uvedbi potrebne infrastrukture za oskrbo z gorivom/polnjenje; k izmenjavi primerov najboljše prakse med obstoječimi projekti v različnih državah članicah glede trga alternativnih goriv in distribucijo v mestih, k akcijskemu načrtu EU za izvajanje strategije iz sporočila Komisije z naslovom „Zelena energija za promet: evropska strategija za alternativna goriva“, da bi spodbudili čim večjo uporabo alternativnih goriv v prometu in trajnostno električno mobilnost po vsej Uniji,

| — | naj se do leta 2020 število varnih parkirišč za težka tovorna vozila v vseevropskem prometnem omrežju poveča za 40 % glede na število iz leta 2010 ter izboljša njihova kakovost in higienski standardi, |
| --- | --- |

—

naj se do leta 2020 število varnih parkirišč za težka tovorna vozila v vseevropskem prometnem omrežju poveča za 40 % glede na število iz leta 2010 ter izboljša njihova kakovost in higienski standardi,

| — | k pobudam za zagotovitev interoperabilnosti elektronskih sistemov cestninjenja, |
| --- | --- |

—

k pobudam za zagotovitev interoperabilnosti elektronskih sistemov cestninjenja,

| — | naj Komisija oceni različne sisteme cestninjenja in njihovo združljivost s Pogodbama EU, zlasti z načelom nediskriminacije na podlagi prebivališča, |
| --- | --- |

—

naj Komisija oceni različne sisteme cestninjenja in njihovo združljivost s Pogodbama EU, zlasti z načelom nediskriminacije na podlagi prebivališča,

| — | naj se prednostno odobrijo infrastrukturni projekti, ki jih financira EU in s katerimi bo dokončno vzpostavljeno cestno omrežje, ki je del osrednjega omrežja TEN-T, |
| --- | --- |

—

naj se prednostno odobrijo infrastrukturni projekti, ki jih financira EU in s katerimi bo dokončno vzpostavljeno cestno omrežje, ki je del osrednjega omrežja TEN-T,

| — | naj se načrt EU za kolesarjenje vključi v delovni program Komisije za leto 2016, |
| --- | --- |

—

naj se načrt EU za kolesarjenje vključi v delovni program Komisije za leto 2016,

| — | k zakonodajnemu predlogu, s katerim bodo določene obvezne omejitve povprečnih emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov in kombijev za obdobje po letu 2020, pri čemer pa je treba ohraniti jasno in dolgoročno usmerjenost v zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

—

k zakonodajnemu predlogu, s katerim bodo določene obvezne omejitve povprečnih emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov in kombijev za obdobje po letu 2020, pri čemer pa je treba ohraniti jasno in dolgoročno usmerjenost v zmanjšanje emisij;

| — | naj se pravočasno dokonča orodje za simulacijo, ki bo natančno, zanesljivo in stroškovno učinkovito merilo porabo goriva in emisije CO2 iz težkih vozil (tovornjakov in avtobusov), kateremu naj kasneje po potrebi sledi zakonodajni predlog, s katerim bodo določene obvezne mejne vrednosti povprečnih emisij CO2 iz na novo registriranih težkih vozil, kot so že določene za osebna vozila in kombije; k nadaljnjim ukrepom za spodbujanje uvajanja najučinkovitejših vozil na trg in promocijo primerov najboljše prakse za zmanjšanje porabe goriva, |
| --- | --- |

—

naj se pravočasno dokonča orodje za simulacijo, ki bo natančno, zanesljivo in stroškovno učinkovito merilo porabo goriva in emisije CO2 iz težkih vozil (tovornjakov in avtobusov), kateremu naj kasneje po potrebi sledi zakonodajni predlog, s katerim bodo določene obvezne mejne vrednosti povprečnih emisij CO2 iz na novo registriranih težkih vozil, kot so že določene za osebna vozila in kombije; k nadaljnjim ukrepom za spodbujanje uvajanja najučinkovitejših vozil na trg in promocijo primerov najboljše prakse za zmanjšanje porabe goriva,

| — | k ukrepom za povečanje učinkovitosti porabe goriva in zmanjšanje emisij CO2 iz težkih tovornih vozil, vključno z nadaljnjo uporabo za učenje ekološkega načina vožnje, izboljšano prometno logistiko in pametno infrastrukturo, ter za večjo uporabo alternativnih goriv, |
| --- | --- |

—

k ukrepom za povečanje učinkovitosti porabe goriva in zmanjšanje emisij CO2 iz težkih tovornih vozil, vključno z nadaljnjo uporabo za učenje ekološkega načina vožnje, izboljšano prometno logistiko in pametno infrastrukturo, ter za večjo uporabo alternativnih goriv,

| — | k pregledanemu preskusnemu ciklu s strožjimi zahtevami za preskušanje skladnosti, s katerim bi merili emisije CO2 in druge emisije onesnaževal iz vozil, bo pa nadomestil „novi evropski vozni cikel“, ki se trenutno uporablja, da se bo tako zagotovilo, da se bodo emisije in poraba goriva pri vozilih merile s postopkom testiranja, ki odraža dejanske pogoje vožnje, |
| --- | --- |

—

k pregledanemu preskusnemu ciklu s strožjimi zahtevami za preskušanje skladnosti, s katerim bi merili emisije CO2 in druge emisije onesnaževal iz vozil, bo pa nadomestil „novi evropski vozni cikel“, ki se trenutno uporablja, da se bo tako zagotovilo, da se bodo emisije in poraba goriva pri vozilih merile s postopkom testiranja, ki odraža dejanske pogoje vožnje,

| — | naj Komisija brez nepotrebnega odlašanja začne pripravljati pregled Direktive (EU) 2015/719 o največjih dovoljenih težah in merah, da bo Evropskemu parlamentu in Svetu lahko najpozneje leta 2020 predloženo poročilo, v katerem bodo upoštevane posebnosti nekaterih tržnih segmentov, kot so specializirana vozila za prevoz vozil, ki se uporabljajo v sektorju logistike končanih vozil, |
| --- | --- |

—

naj Komisija brez nepotrebnega odlašanja začne pripravljati pregled Direktive (EU) 2015/719 o največjih dovoljenih težah in merah, da bo Evropskemu parlamentu in Svetu lahko najpozneje leta 2020 predloženo poročilo, v katerem bodo upoštevane posebnosti nekaterih tržnih segmentov, kot so specializirana vozila za prevoz vozil, ki se uporabljajo v sektorju logistike končanih vozil,

| — | k sprejetju zakonika o socialnem varstvu voznega osebja v cestnem prometu, v katerem bo obravnavan tudi problem navideznega samozaposlovanja, da bi bolje upoštevali poseben položaj delavcev v mednarodnem cestnem prometu in zagotovili pošteno konkurenco, |
| --- | --- |

—

k sprejetju zakonika o socialnem varstvu voznega osebja v cestnem prometu, v katerem bo obravnavan tudi problem navideznega samozaposlovanja, da bi bolje upoštevali poseben položaj delavcev v mednarodnem cestnem prometu in zagotovili pošteno konkurenco,

| — | k boljšemu izvrševanju, ocenjevanju in po potrebi pojasnjevanju ali pregledovanju skupnih pravil za dostop do mednarodnega trga cestnega prevoza tovora (Uredba (ES) št. 1072/2009), |
| --- | --- |

—

k boljšemu izvrševanju, ocenjevanju in po potrebi pojasnjevanju ali pregledovanju skupnih pravil za dostop do mednarodnega trga cestnega prevoza tovora (Uredba (ES) št. 1072/2009),

| — | k ukrepom za zagotovitev skladnosti nacionalnih določb z zakonodajo EU na področju čezmejnega prometa, |
| --- | --- |

—

k ukrepom za zagotovitev skladnosti nacionalnih določb z zakonodajo EU na področju čezmejnega prometa,

| — | k preučitvi ustanovitve evropske agencije za cestni promet, da se zagotovi ustrezno izvajanje zakonodaje EU in spodbuja standardizacija v vseh državah članicah, |
| --- | --- |

—

k preučitvi ustanovitve evropske agencije za cestni promet, da se zagotovi ustrezno izvajanje zakonodaje EU in spodbuja standardizacija v vseh državah članicah,

| — | k ukrepom za zagotovitev pravne jasnosti in boljšega izvajanja predpisov o delovnih pogojih, socialnih pravicah in pravicah iz socialnega varstva, plačah in družbeni odgovornosti, da bi po vsej EU zagotovili visoke socialne standarde v cestnem prevozu tovora; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe proti nezakonitim praksam, ki povzročajo nelojalno konkurenco in spodbujajo socialni damping; glede na visoko raven mobilnosti delavcev v sektorju cestnega prevoza tovora in potrebo, da vozniki tedenski počitek preživijo doma, bi ta sektor bilo treba obravnavati posebej |
| --- | --- |

—

k ukrepom za zagotovitev pravne jasnosti in boljšega izvajanja predpisov o delovnih pogojih, socialnih pravicah in pravicah iz socialnega varstva, plačah in družbeni odgovornosti, da bi po vsej EU zagotovili visoke socialne standarde v cestnem prevozu tovora; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe proti nezakonitim praksam, ki povzročajo nelojalno konkurenco in spodbujajo socialni damping; glede na visoko raven mobilnosti delavcev v sektorju cestnega prevoza tovora in potrebo, da vozniki tedenski počitek preživijo doma, bi ta sektor bilo treba obravnavati posebej

| — | naj se prilagodi uporaba načel notranjega trga, ki svobodo opravljanja storitev učinkovito ločujejo od svobode ustanavljanja, da bi zagotovili, da so dejavnosti podjetja v določeni državi članici, v kateri nima sedeža, izključno začasne; |
| --- | --- |

—

naj se prilagodi uporaba načel notranjega trga, ki svobodo opravljanja storitev učinkovito ločujejo od svobode ustanavljanja, da bi zagotovili, da so dejavnosti podjetja v določeni državi članici, v kateri nima sedeža, izključno začasne;

| 65. | v zvezi z železniškim prometom poziva:






  — | k dokončni vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja s hitrim sprejetjem 4. železniškega paketa, s čimer bi zagotovili uravnoteženo odpiranje domačega trga železniškega potniškega prometa, neodvisnost upravljavcev železniške infrastrukture, konkurenčni razpisni postopek za javno naročilo storitev, najvišjo raven varnosti v železniškem prometu in interoperabilnosti ter zadostne človeške in finančne vire za Evropsko železniško agencijo, da se zagotovi, da bo v celoti operativna in bo lahko opravljala svoje naloge kot točka VEM za odobritev vozil in podeljevanje varnostnega spričevala; 4. železniški paket bi moral zagotoviti visoko raven kakovosti in učinkovitosti železniških storitev, ohraniti ekonomsko ravnovesje obveznosti javne službe in spodbujati visoke standarde glede delovnih pogojev in teritorialne kohezije; po njegovem sprejetju bi ga morale države članice hitro prenesti in začeti izvajati, |
| --- | --- | --- |

65.

v zvezi z železniškim prometom poziva:

—

k dokončni vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja s hitrim sprejetjem 4. železniškega paketa, s čimer bi zagotovili uravnoteženo odpiranje domačega trga železniškega potniškega prometa, neodvisnost upravljavcev železniške infrastrukture, konkurenčni razpisni postopek za javno naročilo storitev, najvišjo raven varnosti v železniškem prometu in interoperabilnosti ter zadostne človeške in finančne vire za Evropsko železniško agencijo, da se zagotovi, da bo v celoti operativna in bo lahko opravljala svoje naloge kot točka VEM za odobritev vozil in podeljevanje varnostnega spričevala; 4. železniški paket bi moral zagotoviti visoko raven kakovosti in učinkovitosti železniških storitev, ohraniti ekonomsko ravnovesje obveznosti javne službe in spodbujati visoke standarde glede delovnih pogojev in teritorialne kohezije; po njegovem sprejetju bi ga morale države članice hitro prenesti in začeti izvajati,

| — | naj Komisija sprejme strategijo za železniški promet, v kateri bodo predlagani novi ukrepi za uresničitev ciljev za leto 2030 oz. 2050 glede prehoda na druge oblike prevoza, določenih v beli knjigi v okviru desetih ciljev za konkurenčen in z viri gospodaren prometni sistem, |
| --- | --- |

—

naj Komisija sprejme strategijo za železniški promet, v kateri bodo predlagani novi ukrepi za uresničitev ciljev za leto 2030 oz. 2050 glede prehoda na druge oblike prevoza, določenih v beli knjigi v okviru desetih ciljev za konkurenčen in z viri gospodaren prometni sistem,

| — | naj se zagotovi trdno, zadostno, pregledno in predvidljivo dolgoročno financiranje s poenostavljenimi predpisi in postopki za dostop do financiranja EU, da bi izboljšali kakovost in zmogljivost nacionalne in čezmejne železniške infrastrukture, pri čemer naj se vzdrževanje in nadgradnja že obstoječe infrastrukture obravnavata prednostno, ter omogočili zagotavljanje zanesljivih, varnih, dostopnih in trajnostnih storitev prevoznikov tovora in potnikov v železniškem prometu, |
| --- | --- |

—

naj se zagotovi trdno, zadostno, pregledno in predvidljivo dolgoročno financiranje s poenostavljenimi predpisi in postopki za dostop do financiranja EU, da bi izboljšali kakovost in zmogljivost nacionalne in čezmejne železniške infrastrukture, pri čemer naj se vzdrževanje in nadgradnja že obstoječe infrastrukture obravnavata prednostno, ter omogočili zagotavljanje zanesljivih, varnih, dostopnih in trajnostnih storitev prevoznikov tovora in potnikov v železniškem prometu,

| — | k podrobni analizi razlogov, zaradi katerih evropsko železniško območje zaznamuje veliko število manjkajočih povezav vzdolž meja držav članic; naj Komisija sprejme ukrepe in spodbude za nujno ponovno vzpostavitev lokalnih, regionalnih in nacionalnih čezmejnih železniških povezav, ki so bile med drugo svetovno vojno in v obdobju po njej ukinjene ali opuščene, čeprav so bile v gospodarskem interesu ali v korist javnosti, ter za nujno izgradnjo tistih, ki so bile načrtovane, ne pa tudi končane, da se odpravijo obstoječa ozka grla in manjkajoče povezave v čezmejnih regijah; k ponovni vzpostavitvi in vzdrževanju sekundarnih železniških prog, ki so vključene v osrednja nacionalna omrežja in evropske koridorje; k pobudam za iskanje novih funkcij za omrežja, ki se ne uporabljajo več, kot sta prevoz tovora ali zagotavljanje novih storitev za turiste, |
| --- | --- |

—

k podrobni analizi razlogov, zaradi katerih evropsko železniško območje zaznamuje veliko število manjkajočih povezav vzdolž meja držav članic; naj Komisija sprejme ukrepe in spodbude za nujno ponovno vzpostavitev lokalnih, regionalnih in nacionalnih čezmejnih železniških povezav, ki so bile med drugo svetovno vojno in v obdobju po njej ukinjene ali opuščene, čeprav so bile v gospodarskem interesu ali v korist javnosti, ter za nujno izgradnjo tistih, ki so bile načrtovane, ne pa tudi končane, da se odpravijo obstoječa ozka grla in manjkajoče povezave v čezmejnih regijah; k ponovni vzpostavitvi in vzdrževanju sekundarnih železniških prog, ki so vključene v osrednja nacionalna omrežja in evropske koridorje; k pobudam za iskanje novih funkcij za omrežja, ki se ne uporabljajo več, kot sta prevoz tovora ali zagotavljanje novih storitev za turiste,

| — | naj se prednostno odobrijo infrastrukturni projekti, ki jih financira EU in s katerimi bo dokončno vzpostavljeno železniško omrežje, ki je del osrednjega omrežja TEN-T, in projekti, odobreni v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, |
| --- | --- |

—

naj se prednostno odobrijo infrastrukturni projekti, ki jih financira EU in s katerimi bo dokončno vzpostavljeno železniško omrežje, ki je del osrednjega omrežja TEN-T, in projekti, odobreni v okviru instrumenta za povezovanje Evrope,

| — | naj se razširi vloga Komisije, da bi učinkovito in hitro dokončali železniške koridorje omrežja TEN-T, ki so bili načrtovani, a so jih države članice kljub njihovim družbenim in gospodarskim koristim preložile, |
| --- | --- |

—

naj se razširi vloga Komisije, da bi učinkovito in hitro dokončali železniške koridorje omrežja TEN-T, ki so bili načrtovani, a so jih države članice kljub njihovim družbenim in gospodarskim koristim preložile,

| — | naj se izvede študija za ugotavljanje dejstev o socialnih, gospodarskih in okoljskih koristih, ki bi jih prineslo nadaljnje podpiranje nacionalnih in mednarodnih nočnih železniških storitev, po potrebi pa naj se zagotavljanje teh storitev in čezmejnih povezav med mesti ponovno vzpostavi, na primer v okviru obveznosti javne službe in razpisnih postopkov, |
| --- | --- |

—

naj se izvede študija za ugotavljanje dejstev o socialnih, gospodarskih in okoljskih koristih, ki bi jih prineslo nadaljnje podpiranje nacionalnih in mednarodnih nočnih železniških storitev, po potrebi pa naj se zagotavljanje teh storitev in čezmejnih povezav med mesti ponovno vzpostavi, na primer v okviru obveznosti javne službe in razpisnih postopkov,

| — | naj države članice, Komisija in deležniki v železniškem prometu sprejmejo vse potrebne ukrepe za ustanovitev Skupnega podjetja Shift2Rail, da bi tako pospešili vključitev naprednih tehnologij v inovativne rešitve v železniškem prometu, povečali privlačnost železniškega prevoza in okrepili položaj evropske železniške industrije, |
| --- | --- |

—

naj države članice, Komisija in deležniki v železniškem prometu sprejmejo vse potrebne ukrepe za ustanovitev Skupnega podjetja Shift2Rail, da bi tako pospešili vključitev naprednih tehnologij v inovativne rešitve v železniškem prometu, povečali privlačnost železniškega prevoza in okrepili položaj evropske železniške industrije,

| — | k ukrepom, s katerimi bo evropsko železniško omrežje postalo dejansko interoperabilno, tehnične ovire, ki še vedno obstajajo, bodo zmanjšane, z njimi pa se bodo spodbujale tudi tehnične rešitve, s katerimi bodo vlaki lahko uporabljali tire različnih širin, da različne omejitve glede višine v EU ne predstavljajo dodatne ovire, |
| --- | --- |

—

k ukrepom, s katerimi bo evropsko železniško omrežje postalo dejansko interoperabilno, tehnične ovire, ki še vedno obstajajo, bodo zmanjšane, z njimi pa se bodo spodbujale tudi tehnične rešitve, s katerimi bodo vlaki lahko uporabljali tire različnih širin, da različne omejitve glede višine v EU ne predstavljajo dodatne ovire,

| — | naj se na vseh koridorjih osrednjega omrežja TEN-T prednostno uvede evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), vključno z ustrezno opremo v lokomotivah, |
| --- | --- |

—

naj se na vseh koridorjih osrednjega omrežja TEN-T prednostno uvede evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), vključno z ustrezno opremo v lokomotivah,

| — | k hitremu izvajanju Uredbe (EU) št. 913/2010 o vzpostavitvi mednarodnih železniških koridorjev za konkurenčen tovorni promet ter razvoju ali izboljšanju sistema „vse na enem mestu“ (VEM) za usklajevanje teh koridorjev, |
| --- | --- |

—

k hitremu izvajanju Uredbe (EU) št. 913/2010 o vzpostavitvi mednarodnih železniških koridorjev za konkurenčen tovorni promet ter razvoju ali izboljšanju sistema „vse na enem mestu“ (VEM) za usklajevanje teh koridorjev,

| — | k zmanjšanju hrupa tovornega železniškega prometa z naknadnim opremljanjem tovornih vagonov in izboljšanjem železniške infrastrukture z namenskim javnim financiranjem; naj Komisija predloži predlog za prepoved preglasnih tovornih vagonov po vsej EU do leta 2020, |
| --- | --- |

—

k zmanjšanju hrupa tovornega železniškega prometa z naknadnim opremljanjem tovornih vagonov in izboljšanjem železniške infrastrukture z namenskim javnim financiranjem; naj Komisija predloži predlog za prepoved preglasnih tovornih vagonov po vsej EU do leta 2020,

| — | naj se razvijejo in uvedejo in izvajajo sistemi za izdajo enotne vozovnice za nacionalni in mednarodni železniški promet in se železniškim potnikom, ki potujejo prek meje, to ne zaračunava več posebej, |
| --- | --- |

—

naj se razvijejo in uvedejo in izvajajo sistemi za izdajo enotne vozovnice za nacionalni in mednarodni železniški promet in se železniškim potnikom, ki potujejo prek meje, to ne zaračunava več posebej,

| — | k odstranitvi ovir, ki evropski železniški industriji (proizvajalcem tirnih vozil, železniške infrastrukture in sistemov signalizacije) onemogočajo oddajo ponudb v postopkih javnih naročil v državah, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

—

k odstranitvi ovir, ki evropski železniški industriji (proizvajalcem tirnih vozil, železniške infrastrukture in sistemov signalizacije) onemogočajo oddajo ponudb v postopkih javnih naročil v državah, ki niso članice EU;

| 66. | v zvezi s pomorskim prometom poziva:






  — | k ukrepom za lajšanje formalnosti za ladje, ki plujejo med pristanišči EU za vzpostavitev pravega evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja („modri pas“), |
| --- | --- | --- |

66.

v zvezi s pomorskim prometom poziva:

—

k ukrepom za lajšanje formalnosti za ladje, ki plujejo med pristanišči EU za vzpostavitev pravega evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja („modri pas“),

| — | k boljšemu usklajevanju med pomorskimi in carinskimi organi na vseh ravneh, da se racionalizira pretok informacij ter omejijo nepotrebna upravna obremenitev in carinske formalnosti, |
| --- | --- |

—

k boljšemu usklajevanju med pomorskimi in carinskimi organi na vseh ravneh, da se racionalizira pretok informacij ter omejijo nepotrebna upravna obremenitev in carinske formalnosti,

| — | k ukrepom za razvoj potenciala pomorskih avtocest v okviru omrežja TEN-T, |
| --- | --- |

—

k ukrepom za razvoj potenciala pomorskih avtocest v okviru omrežja TEN-T,

| — | k dodatnim ukrepom za vzdrževanje in nadaljnji razvoj privlačnega, varnega in kakovostnega pomorskega prometa ter zagotavljanje odprtih pomorskih trgov in neomejenega dostopa do tovora, |
| --- | --- |

—

k dodatnim ukrepom za vzdrževanje in nadaljnji razvoj privlačnega, varnega in kakovostnega pomorskega prometa ter zagotavljanje odprtih pomorskih trgov in neomejenega dostopa do tovora,

| — | k ukrepom za podporo in usklajevanje prilagajanja vhodov v pristanišča in logističnih sistemov večjim ladjam, spodbujanje boljših povezav med pristanišči, zlasti železniških povezav in celinskih plovnih poti, za spodbujanje naložb v pristanišča z uporabo različnih virov financiranja EU, da bi povečali zmogljivosti pristanišč EU, nadgradili obstoječo infrastrukturo, razvili multimodalne terminale in s pomočjo inteligentnih prometnih sistemov spodbujali ustvarjanje inteligentnih pristanišč in pametnih pristaniških mest; k ukrepom za izboljšanje infrastrukture morskih pristanišč, zlasti na območju Sredozemskega in Črnega morja, da bi na teh območjih tovorni promet s ceste preusmerili na morje, |
| --- | --- |

—

k ukrepom za podporo in usklajevanje prilagajanja vhodov v pristanišča in logističnih sistemov večjim ladjam, spodbujanje boljših povezav med pristanišči, zlasti železniških povezav in celinskih plovnih poti, za spodbujanje naložb v pristanišča z uporabo različnih virov financiranja EU, da bi povečali zmogljivosti pristanišč EU, nadgradili obstoječo infrastrukturo, razvili multimodalne terminale in s pomočjo inteligentnih prometnih sistemov spodbujali ustvarjanje inteligentnih pristanišč in pametnih pristaniških mest; k ukrepom za izboljšanje infrastrukture morskih pristanišč, zlasti na območju Sredozemskega in Črnega morja, da bi na teh območjih tovorni promet s ceste preusmerili na morje,

| — | naj se zagotovi, da bodo morska pristanišča osrednjega omrežja do leta 2030 povezana z infrastrukturo za železniški in cestni promet, po možnosti pa tudi z infrastrukturo za celinske plovne poti vseevropskega prometnega omrežja, razen kadar takšna povezava zaradi fizičnih omejitev ne bo mogoča, |
| --- | --- |

—

naj se zagotovi, da bodo morska pristanišča osrednjega omrežja do leta 2030 povezana z infrastrukturo za železniški in cestni promet, po možnosti pa tudi z infrastrukturo za celinske plovne poti vseevropskega prometnega omrežja, razen kadar takšna povezava zaradi fizičnih omejitev ne bo mogoča,

| — | k večji jasnosti in usklajenosti glede uporabe pravil o državni pomoči za pristanišča, da bi oblikovali pragmatično, predvidljivo in stabilno okolje, ki bi omogočalo dolgoročne strategije naložb v pristanišča in s katerim bi zmanjšali upravno obremenitev in čim bolj skrajšali trajanje postopkov, |
| --- | --- |

—

k večji jasnosti in usklajenosti glede uporabe pravil o državni pomoči za pristanišča, da bi oblikovali pragmatično, predvidljivo in stabilno okolje, ki bi omogočalo dolgoročne strategije naložb v pristanišča in s katerim bi zmanjšali upravno obremenitev in čim bolj skrajšali trajanje postopkov,

| — | k nadaljevanju s predlogom Komisije za uredbo o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč, da bi posodobili in izboljšali kakovost in učinkovitost pristaniških storitev, okrepili konkurenco in ustvarili okvirne pogoje, s katerimi bi v pristanišča privabili naložbe, |
| --- | --- |

—

k nadaljevanju s predlogom Komisije za uredbo o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč, da bi posodobili in izboljšali kakovost in učinkovitost pristaniških storitev, okrepili konkurenco in ustvarili okvirne pogoje, s katerimi bi v pristanišča privabili naložbe,

| — | naj se v okviru Mednarodne pomorske organizacije določi zavezujoč svetovni cilj za uresničitev cilja bele knjige o najmanj 40-odstotnem zmanjšanju emisij CO2 iz goriv v pomorskem prometu do leta 2050, ki ga mora spremljati vmesni cilj EU za leto 2030; naj se okrepijo pogajanja znotraj Mednarodne pomorske organizacije o razvoju svetovnega tržno osnovanega mehanizma za obravnavanje emisij iz mednarodnega pomorstva, kot je mehanizem za določanje cen emisij; če se doseže mednarodni sporazum o globalnem sistemu za spremljanje emisij toplogrednih plinov, poročanje o njih in njihovo preverjanje ali o globalnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza, naj Komisija pregleda Uredbo (EU) 2015/757 in po potrebi predlaga spremembe te uredbe, da se zagotovi uskladitev z navedenim mednarodnim sporazumom, |
| --- | --- |

—

naj se v okviru Mednarodne pomorske organizacije določi zavezujoč svetovni cilj za uresničitev cilja bele knjige o najmanj 40-odstotnem zmanjšanju emisij CO2 iz goriv v pomorskem prometu do leta 2050, ki ga mora spremljati vmesni cilj EU za leto 2030; naj se okrepijo pogajanja znotraj Mednarodne pomorske organizacije o razvoju svetovnega tržno osnovanega mehanizma za obravnavanje emisij iz mednarodnega pomorstva, kot je mehanizem za določanje cen emisij; če se doseže mednarodni sporazum o globalnem sistemu za spremljanje emisij toplogrednih plinov, poročanje o njih in njihovo preverjanje ali o globalnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza, naj Komisija pregleda Uredbo (EU) 2015/757 in po potrebi predlaga spremembe te uredbe, da se zagotovi uskladitev z navedenim mednarodnim sporazumom,

| — | naj se preuči možnost razširitve mejnih vrednosti žvepla v gorivih za plovila, ki se uporabljajo na območjih nadzora nad emisijami SOx, in relevantnih predpisov Mednarodne pomorske organizacije na celoten evropski pomorski prostor, |
| --- | --- |

—

naj se preuči možnost razširitve mejnih vrednosti žvepla v gorivih za plovila, ki se uporabljajo na območjih nadzora nad emisijami SOx, in relevantnih predpisov Mednarodne pomorske organizacije na celoten evropski pomorski prostor,

| — | naj se spodbujajo tehnologije za zmanjševanje emisij in s pomočjo finančnih spodbud in ciljno usmerjenih podpornih ukrepov tudi ukrepi za energetsko učinkovitost, s posebnim poudarkom na uporabi alternativnih goriv, spodbujajo pa naj se tudi ukrepi za zmanjšanje potovalne hitrosti ladij, ki naj bi imeli velik potencial za zmanjšanje porabe goriva in emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

—

naj se spodbujajo tehnologije za zmanjševanje emisij in s pomočjo finančnih spodbud in ciljno usmerjenih podpornih ukrepov tudi ukrepi za energetsko učinkovitost, s posebnim poudarkom na uporabi alternativnih goriv, spodbujajo pa naj se tudi ukrepi za zmanjšanje potovalne hitrosti ladij, ki naj bi imeli velik potencial za zmanjšanje porabe goriva in emisij toplogrednih plinov,

| — | k ukrepom, ki podpirajo uvajanje infrastrukture za alternativna goriva v morskih in celinskih pristaniščih, vključno z zagotavljanjem zmogljivosti za oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom in zagotavljanjem električne energije z obrežja, |
| --- | --- |

—

k ukrepom, ki podpirajo uvajanje infrastrukture za alternativna goriva v morskih in celinskih pristaniščih, vključno z zagotavljanjem zmogljivosti za oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom in zagotavljanjem električne energije z obrežja,

| — | k zakonodajnemu predlogu za posodobitev zakonodaje na področju varnosti potniških ladij; k boljšemu izvajanju in po potrebi k pregledu tretjega svežnja o pomorski varnosti za izboljšanje preprečevanja nesreč na morju in obvladovanja njihovih posledic, |
| --- | --- |

—

k zakonodajnemu predlogu za posodobitev zakonodaje na področju varnosti potniških ladij; k boljšemu izvajanju in po potrebi k pregledu tretjega svežnja o pomorski varnosti za izboljšanje preprečevanja nesreč na morju in obvladovanja njihovih posledic,

| — | k zakonodajnemu predlogu, s katerim bi pojasnili ureditev odgovornosti in nadomestil glede na vse pogostejši pojav izgubljanja zabojnikov na morju na podlagi sistema, ki omogoča ugotavljanje lastnikov teh zabojnikov; |
| --- | --- |

—

k zakonodajnemu predlogu, s katerim bi pojasnili ureditev odgovornosti in nadomestil glede na vse pogostejši pojav izgubljanja zabojnikov na morju na podlagi sistema, ki omogoča ugotavljanje lastnikov teh zabojnikov;

| 67. | v zvezi s prometom po celinskih plovnih poteh poziva:






  — | naj se vzpostavi primeren okvir za optimizacijo notranjega trga za promet po celinskih plovnih poteh in odstranijo ovire, ki onemogočajo večjo uporabo tega načina prevoza, |
| --- | --- | --- |

67.

v zvezi s prometom po celinskih plovnih poteh poziva:

—

naj se vzpostavi primeren okvir za optimizacijo notranjega trga za promet po celinskih plovnih poteh in odstranijo ovire, ki onemogočajo večjo uporabo tega načina prevoza,

| — | naj se akcijski program NAIADES II izvaja v celoti, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti infrastrukturi, uvedbi rečnih informacijskih storitev in inovacijam; naj se program do leta 2017 oceni, predlagani ukrepi pa po potrebi prilagodijo, da bi zagotovili uresničitev ciljev programa, |
| --- | --- |

—

naj se akcijski program NAIADES II izvaja v celoti, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti infrastrukturi, uvedbi rečnih informacijskih storitev in inovacijam; naj se program do leta 2017 oceni, predlagani ukrepi pa po potrebi prilagodijo, da bi zagotovili uresničitev ciljev programa,

| — | k odobritvi projektov na področju celinskih plovnih poti, ki jih financira EU in so del osrednjega omrežja TEN-T, |
| --- | --- |

—

k odobritvi projektov na področju celinskih plovnih poti, ki jih financira EU in so del osrednjega omrežja TEN-T,

| — | naj se celinske plovne poti, ki so del osrednjega omrežja koridorjev TEN-T, v skladu z okoljsko zakonodajo EU do leta 2025 ustrezno nadgradijo in skozi vse leto vzdržujejo, ozka grla pa odpravijo, da bi ohranili ustrezno raven storitev, |
| --- | --- |

—

naj se celinske plovne poti, ki so del osrednjega omrežja koridorjev TEN-T, v skladu z okoljsko zakonodajo EU do leta 2025 ustrezno nadgradijo in skozi vse leto vzdržujejo, ozka grla pa odpravijo, da bi ohranili ustrezno raven storitev,

| — | naj Komisija in države članice okrepijo podporo spodbujanju inovacij v prometu po celinskih plovnih poteh v okviru programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope, uporabe alternativnih goriv ter tehnično in okoljsko prilagoditev flote za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

—

naj Komisija in države članice okrepijo podporo spodbujanju inovacij v prometu po celinskih plovnih poteh v okviru programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope, uporabe alternativnih goriv ter tehnično in okoljsko prilagoditev flote za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov,

| — | naj se promet po celinskih plovnih poteh vključi v multimodalni promet in logistiko, v evropskih mestih, ki jih prečkajo plovne poti, pa tudi v načrte in politike za trajnostno mobilnost v mestih, in naj se okrepi vloga celinskih pristanišč v mestnem tovornem prometu, |
| --- | --- |

—

naj se promet po celinskih plovnih poteh vključi v multimodalni promet in logistiko, v evropskih mestih, ki jih prečkajo plovne poti, pa tudi v načrte in politike za trajnostno mobilnost v mestih, in naj se okrepi vloga celinskih pristanišč v mestnem tovornem prometu,

| — | k hitremu pregledu Direktive 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS), da bo RIS do leta 2020 v celoti uveden, in k povezavi z drugimi kooperativnimi inteligentnimi prometnimi sistemi, |
| --- | --- |

—

k hitremu pregledu Direktive 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS), da bo RIS do leta 2020 v celoti uveden, in k povezavi z drugimi kooperativnimi inteligentnimi prometnimi sistemi,

| — | po potrebi k zbliževanju sistemov upravljanja in regulativnih sistemov z Rena in Donave, da bi razvili učinkovit, multimodalen in trajnosten prometni sistem vzdolž glavnih evropskih celinskih plovnih poti, |
| --- | --- |

—

po potrebi k zbliževanju sistemov upravljanja in regulativnih sistemov z Rena in Donave, da bi razvili učinkovit, multimodalen in trajnosten prometni sistem vzdolž glavnih evropskih celinskih plovnih poti,

| — | k vključitvi Komisije v dodeljevanje sredstev EU in v usklajevanje izvajanja projektov, vključenih v strategijo EU za Podonavje, |
| --- | --- |

—

k vključitvi Komisije v dodeljevanje sredstev EU in v usklajevanje izvajanja projektov, vključenih v strategijo EU za Podonavje,

| — | k zakonodajnemu predlogu o priznavanju in posodobitvi poklicnih kvalifikacij na področju rečne plovbe ter premisleku o ukrepih za povečanje privlačnosti tega sektorja za mlade; |
| --- | --- |

—

k zakonodajnemu predlogu o priznavanju in posodobitvi poklicnih kvalifikacij na področju rečne plovbe ter premisleku o ukrepih za povečanje privlačnosti tega sektorja za mlade;

o

o o

| 68. | poziva Komisijo, naj predloge iz te resolucije upošteva pri vmesnem pregledu bele knjige in pri prihodnjih pobudah na področju prometa; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj predloge iz te resolucije upošteva pri vmesnem pregledu bele knjige in pri prihodnjih pobudah na področju prometa;

| 69. | poziva Komisijo, naj spremlja napredek pri uresničevanju ciljev bele knjige in vsakih pet let poroča o njenem izvajanju; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj spremlja napredek pri uresničevanju ciljev bele knjige in vsakih pet let poroča o njenem izvajanju;

| 70. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

70.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 72.

(2)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 13.

(3)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 556.

(4)  UL C 43 E, 19.2.2004, str. 250.

(5)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 54.

(6)  Kot je opredeljena v členu 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv.

(7)  Road safety in the European Union (Varnost v cestnem prometu v Evropski uniji), Evropska komisija, marec 2015.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0094.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/173

---

P8_TA(2015)0311

Poklicna pot žensk na znanstvenem in akademskem področju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o poklicni poti žensk na znanstvenem in akademskem področju ter obstoječih steklenih stropih (2014/2251(INI))

(2017/C 316/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 10, 19 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 10, 19 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom „Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk“ (COM(2010)0078),

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma 2011–2020, ki ga je Svet sprejel dne 7. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma 2011–2020, ki ga je Svet sprejel dne 7. marca 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2014 z naslovom „Evropski raziskovalni prostor – Poročilo o napredku za leto 2014“ (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2014 z naslovom „Evropski raziskovalni prostor – Poročilo o napredku za leto 2014“ (COM(2014)0575),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. februarja 1999 z naslovom „Ženske in znanost: mobiliziranje žensk za obogatitev evropskega raziskovanja“ (COM(1999)0076), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. februarja 1999 z naslovom „Ženske in znanost: mobiliziranje žensk za obogatitev evropskega raziskovanja“ (COM(1999)0076),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2012 z naslovom „Okrepljeno partnerstvo za odličnost in rast v Evropskem raziskovalnem prostoru“ (COM(2012)0392), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2012 z naslovom „Okrepljeno partnerstvo za odličnost in rast v Evropskem raziskovalnem prostoru“ (COM(2012)0392),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. septembra 2014 z naslovom „Politika za enakost spolov v javnih raziskavah, ki temelji na raziskavah članov helsinške skupine (svetovalna skupina Komisije o spolu, raziskavah in inovacijah)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. septembra 2014 z naslovom „Politika za enakost spolov v javnih raziskavah, ki temelji na raziskavah članov helsinške skupine (svetovalna skupina Komisije o spolu, raziskavah in inovacijah)“,

| — | ob upoštevanju publikacije She Figures 2012 z naslovom „Enakost spolov v statističnih podatkih in kazalcih o raziskavah in inovacijah“ (Gender in Research and Innovation Statistics and Indicators), ki jo je Komisija objavila leta 2013; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije She Figures 2012 z naslovom „Enakost spolov v statističnih podatkih in kazalcih o raziskavah in inovacijah“ (Gender in Research and Innovation Statistics and Indicators), ki jo je Komisija objavila leta 2013;

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2014 o evropskem raziskovalnem prostoru – poročilo o napredku 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2014 o evropskem raziskovalnem prostoru – poročilo o napredku 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. maja 2015 o evropskem raziskovalnem prostoru 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. maja 2015 o evropskem raziskovalnem prostoru 2015–2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji leta 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji leta 2013 (2),

| — | ob upoštevanju člena 40 Carigrajske konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 40 Carigrajske konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju programa Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju programa Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2008 o ženskah v politiki (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2008 o ženskah v politiki (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2000 o sporočilu Komisije z naslovom Ženske in znanost – mobiliziranje žensk za obogatitev evropskega raziskovanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2000 o sporočilu Komisije z naslovom Ženske in znanost – mobiliziranje žensk za obogatitev evropskega raziskovanja (5),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0235/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0235/2015),

| A. | ker je enakost spolov temeljno načelo Evropske unije, določeno v Pogodbi o Evropski uniji, in tudi eden izmed ciljev in nalog Unije; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljno načelo Evropske unije, določeno v Pogodbi o Evropski uniji, in tudi eden izmed ciljev in nalog Unije;

| B. | ker je enakost spolov osnovni pogoj, ki ženskam in dekletom omogoča, da v celoti uživajo človekove pravice, in je bistvena za krepitev njihove vloge in vzpostavitev trajnostne in vključujoče družbe; ker nezadostna izkoriščenost človeškega kapitala zmanjšuje potencialno prednost za podjetja, ki delujejo na področju raziskav in inovacij, ter za splošen gospodarski razvoj, ima pa tudi uničujoče družbene posledice; |
| --- | --- |

B.

ker je enakost spolov osnovni pogoj, ki ženskam in dekletom omogoča, da v celoti uživajo človekove pravice, in je bistvena za krepitev njihove vloge in vzpostavitev trajnostne in vključujoče družbe; ker nezadostna izkoriščenost človeškega kapitala zmanjšuje potencialno prednost za podjetja, ki delujejo na področju raziskav in inovacij, ter za splošen gospodarski razvoj, ima pa tudi uničujoče družbene posledice;

| C. | ker je izredno pomembno zagotoviti, da bodo ženske in moški enakopravni partnerji, ki bodo imeli enake pravice in odgovornosti ter enake zaposlitvene možnosti in bo njihov prispevek družbi enako cenjen in spoštovan; |
| --- | --- |

C.

ker je izredno pomembno zagotoviti, da bodo ženske in moški enakopravni partnerji, ki bodo imeli enake pravice in odgovornosti ter enake zaposlitvene možnosti in bo njihov prispevek družbi enako cenjen in spoštovan;

| D. | ker razpoložljivi statistični podatki in raziskave kažejo, da ženske niso ustrezno zastopane na večini znanstvenih, inženirskih in menedžerskih delovnih mest in višjih vodstvenih položajih, celo na področjih, kjer predstavljajo večino, denimo v izobraževalnem sektorju; ker so ženske izjemno slabo zastopane v izobraževanju na naravoslovnem, tehnološkem, tehničnem in matematičnem področju in z njimi povezanimi poklici, saj predstavljajo samo 24 % strokovnih delavcev v znanosti in inženirstvu; ker je zastopanost žensk različna glede na področje naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike, za katerega se specializirajo, saj se na primer področje kemije sooča s težavo ohranjanja strokovnjakinj, medtem ko se področji inženirstva in fizike soočata s težavo zaposlovanja; |
| --- | --- |

D.

ker razpoložljivi statistični podatki in raziskave kažejo, da ženske niso ustrezno zastopane na večini znanstvenih, inženirskih in menedžerskih delovnih mest in višjih vodstvenih položajih, celo na področjih, kjer predstavljajo večino, denimo v izobraževalnem sektorju; ker so ženske izjemno slabo zastopane v izobraževanju na naravoslovnem, tehnološkem, tehničnem in matematičnem področju in z njimi povezanimi poklici, saj predstavljajo samo 24 % strokovnih delavcev v znanosti in inženirstvu; ker je zastopanost žensk različna glede na področje naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike, za katerega se specializirajo, saj se na primer področje kemije sooča s težavo ohranjanja strokovnjakinj, medtem ko se področji inženirstva in fizike soočata s težavo zaposlovanja;

| E. | ker je z gospodarskega vidika znanost ključnega pomena za Evropo in potrebuje nenehno rastoče ekipe, sposobne opravljati tudi pionirske raziskave za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti, obstoj zadostnega števila posameznikov z znanjem s področij naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike pa je pogoj za izvajanje Evropske agende za rast in delovna mesta in strategije Evropa 2020; ker bodo po pričakovanjih potrebe po strokovnih delavcih s področij naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike naraščale do 2025, medtem ko najnovejši statistični podatki kažejo, da se raziskovalni sektor stara; ker ima pozitivna izmenjava idej med področji naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter umetnosti in humanistike izjemen gospodarski, družbeni in kulturni potencial, raziskovalke pa so v dobrem položaju, da razvijejo povezave med naravoslovnimi in družboslovnimi področji; ker za Evropsko unijo, ki potrebuje vse razpoložljive vire, da bi se dokončno izvila iz gospodarske in finančne krizi in se soočila s spremembami v širši družbi, raziskovalke predstavljajo prednost; ker je treba spodbujati in omogočati razvoj poklicne poti žensk in večjo zastopanost mladih, zlasti študentk in akademskih delavk na področjih naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike; |
| --- | --- |

E.

ker je z gospodarskega vidika znanost ključnega pomena za Evropo in potrebuje nenehno rastoče ekipe, sposobne opravljati tudi pionirske raziskave za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti, obstoj zadostnega števila posameznikov z znanjem s področij naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike pa je pogoj za izvajanje Evropske agende za rast in delovna mesta in strategije Evropa 2020; ker bodo po pričakovanjih potrebe po strokovnih delavcih s področij naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike naraščale do 2025, medtem ko najnovejši statistični podatki kažejo, da se raziskovalni sektor stara; ker ima pozitivna izmenjava idej med področji naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter umetnosti in humanistike izjemen gospodarski, družbeni in kulturni potencial, raziskovalke pa so v dobrem položaju, da razvijejo povezave med naravoslovnimi in družboslovnimi področji; ker za Evropsko unijo, ki potrebuje vse razpoložljive vire, da bi se dokončno izvila iz gospodarske in finančne krizi in se soočila s spremembami v širši družbi, raziskovalke predstavljajo prednost; ker je treba spodbujati in omogočati razvoj poklicne poti žensk in večjo zastopanost mladih, zlasti študentk in akademskih delavk na področjih naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike;

| F. | ker je bilo narejenega nekaj pozitivnega razvoja v zvezi z raziskovalkami in ker v zadnjih letih njihov delež narašča hitreje kot delež moških, vendar pa je število raziskovalk še vedno znatno nižje od števila moških, razkorak pa je največji v poslovnem sektorju; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo narejenega nekaj pozitivnega razvoja v zvezi z raziskovalkami in ker v zadnjih letih njihov delež narašča hitreje kot delež moških, vendar pa je število raziskovalk še vedno znatno nižje od števila moških, razkorak pa je največji v poslovnem sektorju;

| G. | ker akademske kariere žensk še vedno znatno zaznamuje močna vertikalna segregacija in le majhen delež žensk zaseda najvišja akademska mesta; ker po podatkih iz publikacije She Figures za leto 2012 ženske zasedajo le 10 % delovnih mest univerzitetnega rektorja; |
| --- | --- |

G.

ker akademske kariere žensk še vedno znatno zaznamuje močna vertikalna segregacija in le majhen delež žensk zaseda najvišja akademska mesta; ker po podatkih iz publikacije She Figures za leto 2012 ženske zasedajo le 10 % delovnih mest univerzitetnega rektorja;

| H. | ker kaže, da imajo redke države članice v svojih pravnih okvirih pravila o enakosti spolov, ki bi urejala področje raziskav in je le malo pozornosti je namenjeno vključevanju vidika spola v nacionalne raziskovalne programe; |
| --- | --- |

H.

ker kaže, da imajo redke države članice v svojih pravnih okvirih pravila o enakosti spolov, ki bi urejala področje raziskav in je le malo pozornosti je namenjeno vključevanju vidika spola v nacionalne raziskovalne programe;

| I. | ker ženske zaradi predsodkov in stereotipov pri ustanavljanju lastnih podjetij še vedno naletijo na ovire; ker je treba ženske spodbujati in podpirati, da bodo v večjem številu prisotne med podjetniki in razviti okolje, v katerem bodo podjetnice in družinska podjetja lahko uspevali, podjetnost pa bo nagrajena s sprejetjem ustreznih ukrepov na podlagi izmenjave zgledov najboljše prakse, pri čimer bo posebna pozornost namenjena materam; |
| --- | --- |

I.

ker ženske zaradi predsodkov in stereotipov pri ustanavljanju lastnih podjetij še vedno naletijo na ovire; ker je treba ženske spodbujati in podpirati, da bodo v večjem številu prisotne med podjetniki in razviti okolje, v katerem bodo podjetnice in družinska podjetja lahko uspevali, podjetnost pa bo nagrajena s sprejetjem ustreznih ukrepov na podlagi izmenjave zgledov najboljše prakse, pri čimer bo posebna pozornost namenjena materam;

| J. | ker so razlogi za takšno stanje številni in kompleksni, denimo negativni stereotipi in predsodki ter zavestna in podzavestna pristranskost; |
| --- | --- |

J.

ker so razlogi za takšno stanje številni in kompleksni, denimo negativni stereotipi in predsodki ter zavestna in podzavestna pristranskost;

| K. | ker statistični podatki vedno znova kažejo, da dekleta v šoli izgubijo zanimanje za predmete s področja naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike in je manj verjetno, da bodo skušale pridobiti univerzitetno diplomo s področij, povezanih z znanostjo; ker za nizko zastopanost žensk na področjih naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike ne obstaja samo ena razlaga, med vzroke pa lahko štejemo: pomanjkljivo poznavanja poklicev s področja naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike med učitelji v šolah, pomanjkanje vzornic, visoko število prekarnih pogodb za kratek čas, podzavestno pristranskost komisij pri razgovoru za zaposlitev, manjšo verjetnost, da se bodo ženske potegovale za višja mesta kot moški in težnjo, da se ženske usmerja v učiteljske ali svetovalne poklice, namesto v raziskovanje in akademsko kariero; |
| --- | --- |

K.

ker statistični podatki vedno znova kažejo, da dekleta v šoli izgubijo zanimanje za predmete s področja naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike in je manj verjetno, da bodo skušale pridobiti univerzitetno diplomo s področij, povezanih z znanostjo; ker za nizko zastopanost žensk na področjih naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike ne obstaja samo ena razlaga, med vzroke pa lahko štejemo: pomanjkljivo poznavanja poklicev s področja naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike med učitelji v šolah, pomanjkanje vzornic, visoko število prekarnih pogodb za kratek čas, podzavestno pristranskost komisij pri razgovoru za zaposlitev, manjšo verjetnost, da se bodo ženske potegovale za višja mesta kot moški in težnjo, da se ženske usmerja v učiteljske ali svetovalne poklice, namesto v raziskovanje in akademsko kariero;

| L. | ker so ženske, ki delajo na področju raziskav, pa tudi na vseh ostalih področjih, prisiljene prevzeti večji delež starševskih ali družinskih obveznosti kot njihovi moški sodelavci, zato morajo vsi predlagani ukrepi upoštevati možnost uspešnega usklajevanja poklicnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

L.

ker so ženske, ki delajo na področju raziskav, pa tudi na vseh ostalih področjih, prisiljene prevzeti večji delež starševskih ali družinskih obveznosti kot njihovi moški sodelavci, zato morajo vsi predlagani ukrepi upoštevati možnost uspešnega usklajevanja poklicnega in družinskega življenja;

| M. | ker se ženske kljub nenehnim prizadevanjem za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti še vedno soočajo z neenakim dostopom do raziskovalnih položajev, financiranja, objavljanja in akademskih nagrad, prizadete pa so tudi zaradi togih meril za napredovanje in priznavanje, še zlasti neobetavne pa so možnosti za mlade znanstvenice; ker ti dejavniki potencialno prispevajo k begu možganov, to pa je stanje, ki zahteva korenite, ne enostavne ukrepe; poleg tega je sodelovanje na skupni ravni izrednega pomena in bi ga bilo treba izvajati in spodbujati tako na ravni vsakega posameznika kot znotraj družbe; |
| --- | --- |

M.

ker se ženske kljub nenehnim prizadevanjem za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti še vedno soočajo z neenakim dostopom do raziskovalnih položajev, financiranja, objavljanja in akademskih nagrad, prizadete pa so tudi zaradi togih meril za napredovanje in priznavanje, še zlasti neobetavne pa so možnosti za mlade znanstvenice; ker ti dejavniki potencialno prispevajo k begu možganov, to pa je stanje, ki zahteva korenite, ne enostavne ukrepe; poleg tega je sodelovanje na skupni ravni izrednega pomena in bi ga bilo treba izvajati in spodbujati tako na ravni vsakega posameznika kot znotraj družbe;

| N. | ker je treba spremeniti in prevrednotiti dejansko nizek družbeni status žensk na znanstvenih področjih, za katerega pravzaprav ne obstaja utemeljitev na podlagi objektivnih meril, pa tudi odnose med spoloma in stereotipe na podlagi spolov; ker bi širši izbor poklicnih možnosti za ženske in sprememba izobraževalnih modelov lahko znatno prispevala k zmanjšanju plačne vrzeli med spoloma, na primer s povečanjem števila znanstvenic in inženirk; |
| --- | --- |

N.

ker je treba spremeniti in prevrednotiti dejansko nizek družbeni status žensk na znanstvenih področjih, za katerega pravzaprav ne obstaja utemeljitev na podlagi objektivnih meril, pa tudi odnose med spoloma in stereotipe na podlagi spolov; ker bi širši izbor poklicnih možnosti za ženske in sprememba izobraževalnih modelov lahko znatno prispevala k zmanjšanju plačne vrzeli med spoloma, na primer s povečanjem števila znanstvenic in inženirk;

| O. | ker se je Komisija že zavezala, da bo 40 % članstva vseh njenih strokovnih skupin, svetov in odborov predstavnikov nezadostno zastopanega spola, pri čemer bo to načelo uporabila zlasti pri programu Obzorje 2020; |
| --- | --- |

O.

ker se je Komisija že zavezala, da bo 40 % članstva vseh njenih strokovnih skupin, svetov in odborov predstavnikov nezadostno zastopanega spola, pri čemer bo to načelo uporabila zlasti pri programu Obzorje 2020;

| P. | ker je Svet v nedavnih sklepih o krepitvi človeških virov na področju znanosti in tehnologije v evropskem raziskovalnem prostoru priznal pomen spodbujanja enakosti spolov na področju raziskav in vključevanja žensk na odgovorne položaje in da takšno stanje obstaja že od leta 2005, vendar ni podal nobene dodatne izjave o zadevi; |
| --- | --- |

P.

ker je Svet v nedavnih sklepih o krepitvi človeških virov na področju znanosti in tehnologije v evropskem raziskovalnem prostoru priznal pomen spodbujanja enakosti spolov na področju raziskav in vključevanja žensk na odgovorne položaje in da takšno stanje obstaja že od leta 2005, vendar ni podal nobene dodatne izjave o zadevi;

| Q. | ker načrt za evropski raziskovalni prostor 2015–2020 poziva Komisijo in države članice, naj začnejo prenašati nacionalno zakonodajo o enakosti spolov v učinkovite ukrepe za odpravo neuravnotežene zastopanosti spolov v raziskovalnih ustanovah in organih odločanja ter za večje upoštevanje načela enakosti spolov v politikah, programih in projektih na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

Q.

ker načrt za evropski raziskovalni prostor 2015–2020 poziva Komisijo in države članice, naj začnejo prenašati nacionalno zakonodajo o enakosti spolov v učinkovite ukrepe za odpravo neuravnotežene zastopanosti spolov v raziskovalnih ustanovah in organih odločanja ter za večje upoštevanje načela enakosti spolov v politikah, programih in projektih na področju raziskav in razvoja;

| R. | ker Carigrajska konvencija vsebuje zavezo o reševanju temeljnih vzrokov nasilja in spodbujanju večje enakosti med spoloma s spremembo odnosa in odpravo stereotipov ne le na ravni posameznika, ampak tudi na ravni visokošolskih izobraževalnih ustanov in študentskih domov, ki niso varni pred nasiljem na podlagi spola, da bodo ženske varne pred nasiljem in strahom, ki ga to nasilje povzroča, kar pogosto preprečuje njihovo polno udeležbo v akademskem in družabnem življenju; |
| --- | --- |

R.

ker Carigrajska konvencija vsebuje zavezo o reševanju temeljnih vzrokov nasilja in spodbujanju večje enakosti med spoloma s spremembo odnosa in odpravo stereotipov ne le na ravni posameznika, ampak tudi na ravni visokošolskih izobraževalnih ustanov in študentskih domov, ki niso varni pred nasiljem na podlagi spola, da bodo ženske varne pred nasiljem in strahom, ki ga to nasilje povzroča, kar pogosto preprečuje njihovo polno udeležbo v akademskem in družabnem življenju;

| S. | ker ima lahko Evropski inštitut za enakost med spoloma bistveno vlogo pri spremljanju razvoja razlik v plačilu med spoloma na področju znanosti in raziskav ter analizi vzrokov za te razlike in oceni učinka zakonodaje; |
| --- | --- |

S.

ker ima lahko Evropski inštitut za enakost med spoloma bistveno vlogo pri spremljanju razvoja razlik v plačilu med spoloma na področju znanosti in raziskav ter analizi vzrokov za te razlike in oceni učinka zakonodaje;

Enakost spolov v akademski sferi

| 1. | ugotavlja, da kljub pozitivnim spremembam v zadnjih letih še vedno ni bila dosežena enakost spolov v znanstveni in akademski sferi, pri čemer se stanje razlikuje glede na posamezne države članice, raziskovalna področja in akademski naslov; opozarja na pretresljivo nizko zastopanost žensk na najvišjih akademskih in vodstvenih položajih v znanstvenih ustanovah in na univerzah, kar kaže na prisotnost pojava steklenega stropa, se pravi nevidnih ovir na podlagi predsodkov, ki omejujejo napredovanje žensk na odgovorne položaje; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da kljub pozitivnim spremembam v zadnjih letih še vedno ni bila dosežena enakost spolov v znanstveni in akademski sferi, pri čemer se stanje razlikuje glede na posamezne države članice, raziskovalna področja in akademski naslov; opozarja na pretresljivo nizko zastopanost žensk na najvišjih akademskih in vodstvenih položajih v znanstvenih ustanovah in na univerzah, kar kaže na prisotnost pojava steklenega stropa, se pravi nevidnih ovir na podlagi predsodkov, ki omejujejo napredovanje žensk na odgovorne položaje;

| 2. | obžaluje dejstvo, da obstajajo dokazi o segregaciji na podlagi spola na univerzah in v šolstvu v Evropi in drugih naprednih gospodarstvih, ki je tako horizontalne kot vertikalne narave, in je žensk samo 18 % rednih univerzitetnih profesorjev, čeprav predstavljajo 59 % univerzitetnih diplomantov v EU-28; |
| --- | --- |

2.

obžaluje dejstvo, da obstajajo dokazi o segregaciji na podlagi spola na univerzah in v šolstvu v Evropi in drugih naprednih gospodarstvih, ki je tako horizontalne kot vertikalne narave, in je žensk samo 18 % rednih univerzitetnih profesorjev, čeprav predstavljajo 59 % univerzitetnih diplomantov v EU-28;

| 3. | ponavlja, da je enakost spolov eno izmed ustanovnih načel Evropske unije, ki ga je treba spoštovati tudi na področju raziskav in v akademskem okolju; poudarja, da je treba odpraviti vse oblike posredne ali neposredne diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

3.

ponavlja, da je enakost spolov eno izmed ustanovnih načel Evropske unije, ki ga je treba spoštovati tudi na področju raziskav in v akademskem okolju; poudarja, da je treba odpraviti vse oblike posredne ali neposredne diskriminacije žensk;

| 4. | je seznanjen, da je pomanjkanje žensk na področju znanosti in raziskav povzročilo, da so raziskave in razvoj samodejno prilagojene moškim merilom, še zlasti ker: a) ne obstajajo ženske testne lutke; b) medicinske raziskave običajno potekajo na moških udeležencih; c) izračuni odmerkov sevanja temeljijo na absorpcijski stopnji moškega srednjih let in d) v večini anatomskih učbenikov so upodobljene slike moškega telesa; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen, da je pomanjkanje žensk na področju znanosti in raziskav povzročilo, da so raziskave in razvoj samodejno prilagojene moškim merilom, še zlasti ker: a) ne obstajajo ženske testne lutke; b) medicinske raziskave običajno potekajo na moških udeležencih; c) izračuni odmerkov sevanja temeljijo na absorpcijski stopnji moškega srednjih let in d) v večini anatomskih učbenikov so upodobljene slike moškega telesa;

| 5. | obžaluje, da imajo ženske še vedno neenak dostop do raziskovalnih položajev, financiranja in objavljanja in da na področju raziskav in v akademskem okolju kljub veljavnim pravnim določbam glede enakega obravnavanja in nediskriminacije na trgu dela v EU in državah članicah, tudi o enakem plačilu, plačne razlike med spoloma še niso urejene; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da imajo ženske še vedno neenak dostop do raziskovalnih položajev, financiranja in objavljanja in da na področju raziskav in v akademskem okolju kljub veljavnim pravnim določbam glede enakega obravnavanja in nediskriminacije na trgu dela v EU in državah članicah, tudi o enakem plačilu, plačne razlike med spoloma še niso urejene;

Pozitivni ukrepi

| 6. | odločno poziva Komisijo in države članice, naj preučijo veljavne pravne določbe, zato da bi se pravilno izvajale, in jih po potrebi spremenijo, s čimer bi okrepile enako obravnavanje žensk in moških; spodbuja Komisijo in države članice, naj pri vseh oblikah zaposlitvenih pogodb ali financiranja zagotovijo spoštovanje načela nediskriminacije, ki je v skladu z Lizbonsko pogodbo eden od ciljev Evropske unije, in da bo pri vseh vrstah prejemkov, do katerih so upravičeni moški in ženske spoštovana zakonita pravica do enakega plačila za enako delo, vključno s subvencijami in štipendijami, na primer z zagotavljanjem preglednosti plač; |
| --- | --- |

6.

odločno poziva Komisijo in države članice, naj preučijo veljavne pravne določbe, zato da bi se pravilno izvajale, in jih po potrebi spremenijo, s čimer bi okrepile enako obravnavanje žensk in moških; spodbuja Komisijo in države članice, naj pri vseh oblikah zaposlitvenih pogodb ali financiranja zagotovijo spoštovanje načela nediskriminacije, ki je v skladu z Lizbonsko pogodbo eden od ciljev Evropske unije, in da bo pri vseh vrstah prejemkov, do katerih so upravičeni moški in ženske spoštovana zakonita pravica do enakega plačila za enako delo, vključno s subvencijami in štipendijami, na primer z zagotavljanjem preglednosti plač;

| 7. | meni, da je treba poleg izvrševanja zakonskih predpisov odpraviti kulturne in institucionalne ovire, zaradi katerih prihaja do posredne ali neposredne diskriminacije žensk z znanstvenimi in akademskimi karierami, da bi dosegli enakost spolov; meni, da te oblike diskriminacije, negativnih predsodkov ter zavestne ali podzavestne pristranskosti gradijo na odnosu in standardih, ki jih nenehno ponavljamo in da lahko z institucionalnimi spremembami prispevamo k njihovi odpravi; poziva Komisijo, naj uvede in podpira kampanje in programe ozaveščanja ter pobude za zmanjševanje teh ovir v akademskem svetu kot v širši družbi; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba poleg izvrševanja zakonskih predpisov odpraviti kulturne in institucionalne ovire, zaradi katerih prihaja do posredne ali neposredne diskriminacije žensk z znanstvenimi in akademskimi karierami, da bi dosegli enakost spolov; meni, da te oblike diskriminacije, negativnih predsodkov ter zavestne ali podzavestne pristranskosti gradijo na odnosu in standardih, ki jih nenehno ponavljamo in da lahko z institucionalnimi spremembami prispevamo k njihovi odpravi; poziva Komisijo, naj uvede in podpira kampanje in programe ozaveščanja ter pobude za zmanjševanje teh ovir v akademskem svetu kot v širši družbi;

| 8. | znova obsoja dejstvo, da so zaradi neenake zastopanosti ženske še vedno plačane manj kot moški za enako delo, tudi na področju raziskav in znanosti; |
| --- | --- |

8.

znova obsoja dejstvo, da so zaradi neenake zastopanosti ženske še vedno plačane manj kot moški za enako delo, tudi na področju raziskav in znanosti;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj vključijo podporo mrežam medsebojne podpore med kolegi in promocijo teh mrež in izmenjavo zgledov najboljše prakse iz vse Evrope in zunaj nje; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj vključijo podporo mrežam medsebojne podpore med kolegi in promocijo teh mrež in izmenjavo zgledov najboljše prakse iz vse Evrope in zunaj nje;

| 10. | poudarja, da morajo biti kampanje ozaveščanja ciljno usmerjene na moške in ženske, saj (zavestno ali podzavestno) ponavljajo spolne stereotipe, zaradi česar lahko ženske ponotranjijo kulturne in institucionalne ovire za poklicni napredek na področju znanosti; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo biti kampanje ozaveščanja ciljno usmerjene na moške in ženske, saj (zavestno ali podzavestno) ponavljajo spolne stereotipe, zaradi česar lahko ženske ponotranjijo kulturne in institucionalne ovire za poklicni napredek na področju znanosti;

| 11. | odločno poziva Komisijo, naj nadgradi obstoječe programe in spodbude ter pospeši pozitivne kampanje, usmerjene v dekleta in ženske, s katerimi jih spodbuja k izbiri akademskih in raziskovalnih karier na vseh znanstvenih področjih, s posebnim poudarkom na inženirskem in tehnološkem sektorju, na katerih je zastopanost žensk kljub doseženim pozitivnim dosežkom še vedno pod povprečjem; |
| --- | --- |

11.

odločno poziva Komisijo, naj nadgradi obstoječe programe in spodbude ter pospeši pozitivne kampanje, usmerjene v dekleta in ženske, s katerimi jih spodbuja k izbiri akademskih in raziskovalnih karier na vseh znanstvenih področjih, s posebnim poudarkom na inženirskem in tehnološkem sektorju, na katerih je zastopanost žensk kljub doseženim pozitivnim dosežkom še vedno pod povprečjem;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izobraževalne programe, ki spodbujajo sinergije in pozitivne povezave med predmeti s področja naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike ter umetnosti in humanistike ter spodbujajo vidik spolov, ki lajša vlogo, ki jo lahko imajo ženske pri ustvarjanju teh povezav; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izobraževalne programe, ki spodbujajo sinergije in pozitivne povezave med predmeti s področja naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike ter umetnosti in humanistike ter spodbujajo vidik spolov, ki lajša vlogo, ki jo lahko imajo ženske pri ustvarjanju teh povezav;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pozitivne primere vzornic na vseh ravneh izobraževanja, tudi v obveznem šolanju, skozi nadaljnjo in visokošolsko izobraževanje do podiplomske ravni, pa tudi v neformalnem izobraževanju in pri delu z mladimi; priznava, da spodbujanje pozitivnih primerov vzornic vključuje sprejetje ukrepov, s katerimi bi poudarili zgodovinske in sodobne dosežke žensk v znanosti in tehnologiji, podjetništvu ter na vodilnih mestih; ugotavlja, da ti ukrepi lahko vključujejo poseben poudarek na mednarodnem dnevu žena, tednih znanosti ter zgledovanja po najboljši praksi iz držav članic in po svetu; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pozitivne primere vzornic na vseh ravneh izobraževanja, tudi v obveznem šolanju, skozi nadaljnjo in visokošolsko izobraževanje do podiplomske ravni, pa tudi v neformalnem izobraževanju in pri delu z mladimi; priznava, da spodbujanje pozitivnih primerov vzornic vključuje sprejetje ukrepov, s katerimi bi poudarili zgodovinske in sodobne dosežke žensk v znanosti in tehnologiji, podjetništvu ter na vodilnih mestih; ugotavlja, da ti ukrepi lahko vključujejo poseben poudarek na mednarodnem dnevu žena, tednih znanosti ter zgledovanja po najboljši praksi iz držav članic in po svetu;

| 14. | poziva Komisijo, države članice in ustrezne deležnike, naj okrepijo spodbude in programe, s katerimi ženske spodbujajo, naj nadaljujejo znanstvene in akademske kariere, denimo programe usposabljanja in mreženja, in podpirajo znanstvenice – zlasti mlade znanstvenice-, ki sodelujejo v raziskovalnih programih in se prijavljajo za subvencije, ter spodbujajo posamezne raziskovalke pri nadgrajevanju njihovih karier do najvišjih stopenj; meni, da je treba ženske spodbujati, naj se prijavijo na vodilne položaje, obenem pa je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje vseh vrst ovir, zaradi katerih se je težko ali nemogoče prijaviti; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, države članice in ustrezne deležnike, naj okrepijo spodbude in programe, s katerimi ženske spodbujajo, naj nadaljujejo znanstvene in akademske kariere, denimo programe usposabljanja in mreženja, in podpirajo znanstvenice – zlasti mlade znanstvenice-, ki sodelujejo v raziskovalnih programih in se prijavljajo za subvencije, ter spodbujajo posamezne raziskovalke pri nadgrajevanju njihovih karier do najvišjih stopenj; meni, da je treba ženske spodbujati, naj se prijavijo na vodilne položaje, obenem pa je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje vseh vrst ovir, zaradi katerih se je težko ali nemogoče prijaviti;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju strategij za enakost spolov v visokošolskem izobraževanju posebno pozornost namenijo ženskam, ki se srečujejo z večplastno diskriminacijo, kot so lezbijke, biseksualke, transseksualke in interseksualke, invalidke, pripadnice manjšin ali priseljenke, begunke in negovalke; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju strategij za enakost spolov v visokošolskem izobraževanju posebno pozornost namenijo ženskam, ki se srečujejo z večplastno diskriminacijo, kot so lezbijke, biseksualke, transseksualke in interseksualke, invalidke, pripadnice manjšin ali priseljenke, begunke in negovalke;

| 16. | poziva države članice, naj razvijejo učinkovite in privlačne učne načrte in metode poučevanja na področju naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike, da bodo dekleta ostala na področju znanosti, ter priznajo in vlagajo v vlogo učiteljev kot gonilo kulturnih sprememb, ki imajo potencial za spodbujanje trajne udeležbe deklet v znanstvenih predmetih v šoli; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj razvijejo učinkovite in privlačne učne načrte in metode poučevanja na področju naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike, da bodo dekleta ostala na področju znanosti, ter priznajo in vlagajo v vlogo učiteljev kot gonilo kulturnih sprememb, ki imajo potencial za spodbujanje trajne udeležbe deklet v znanstvenih predmetih v šoli;

| 17. | poziva države članice, naj priznajo potencial kakovostnega poklicnega usmerjanja in sodelovanja pri usposabljanju za spodbujanje deklet, naj nadaljujejo študij na področju naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike na univerzi; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj priznajo potencial kakovostnega poklicnega usmerjanja in sodelovanja pri usposabljanju za spodbujanje deklet, naj nadaljujejo študij na področju naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike na univerzi;

Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja

| 18. | poudarja, da potreba po uspešnem usklajevanju poklicnih in družinskih obveznosti zlasti ženske pogosto močno ovira pri napredovanju v znanstvenih in akademskih poklicih in je eden izmed poglavitnih razlogov, zakaj se ženske odločijo za opustitev kariere na tem področju; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da potreba po uspešnem usklajevanju poklicnih in družinskih obveznosti zlasti ženske pogosto močno ovira pri napredovanju v znanstvenih in akademskih poklicih in je eden izmed poglavitnih razlogov, zakaj se ženske odločijo za opustitev kariere na tem področju;

| 19. | poziva k bolj prilagodljivim delovnim pogojem za raziskovalce in raziskovalke, da bi lahko uskladili delo z družinskim življenjem, ter k odpravi plačnih razlik v korist enakosti spolov; |
| --- | --- |

19.

poziva k bolj prilagodljivim delovnim pogojem za raziskovalce in raziskovalke, da bi lahko uskladili delo z družinskim življenjem, ter k odpravi plačnih razlik v korist enakosti spolov;

| 20. | poziva Komisijo, države članice, organizacije za financiranje raziskovalne dejavnosti in druge deležnike, naj oblikujejo programe, ki bodo ženske aktivno spodbujali k nadaljevanju kariere po starševskem dopustu in zagotovili financiranje programov za vrnitev na trg dela, ki bi morala biti prilagojena potrebam vsake institucije in vključujejo usposabljanje, potrebno zaradi upoštevanja znanstvenih dosežkov, ter omogočali večjo fleksibilnost glede znanstvenega dela žensk po rojstvu ali posvojitvi otrok z zagotovitvijo ustreznega otroškega varstva, tudi s spodbujanjem vključenosti moških v družinsko življenje;; ti ukrepi bi se morali uporabljati tudi za raziskovalce, ki opravljajo honorarno delo, in osebje v okviru zunanje financiranih projektov; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, države članice, organizacije za financiranje raziskovalne dejavnosti in druge deležnike, naj oblikujejo programe, ki bodo ženske aktivno spodbujali k nadaljevanju kariere po starševskem dopustu in zagotovili financiranje programov za vrnitev na trg dela, ki bi morala biti prilagojena potrebam vsake institucije in vključujejo usposabljanje, potrebno zaradi upoštevanja znanstvenih dosežkov, ter omogočali večjo fleksibilnost glede znanstvenega dela žensk po rojstvu ali posvojitvi otrok z zagotovitvijo ustreznega otroškega varstva, tudi s spodbujanjem vključenosti moških v družinsko življenje;; ti ukrepi bi se morali uporabljati tudi za raziskovalce, ki opravljajo honorarno delo, in osebje v okviru zunanje financiranih projektov;

| 21. | spodbuja države članice in regije, naj spodbujajo razvoj družinam prijaznih univerz in raziskovalnih ustanov; |
| --- | --- |

21.

spodbuja države članice in regije, naj spodbujajo razvoj družinam prijaznih univerz in raziskovalnih ustanov;

| 22. | poziva Komisijo, naj prizna potrebo po ustreznem očetovskem dopustu in nadomestilu za odsotnost z dela zaradi očetovstva, da si bodo lahko moški privoščili odsotnost zaradi nege otroka in kot pomoč v boju proti ustaljeni normi, da je ženska tisti starš, ki prekine poklicno pot, ter da bi odpravili pomembno oviro za poklicno napredovanje žensk v znanstvenih in akademskih krogih; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj prizna potrebo po ustreznem očetovskem dopustu in nadomestilu za odsotnost z dela zaradi očetovstva, da si bodo lahko moški privoščili odsotnost zaradi nege otroka in kot pomoč v boju proti ustaljeni normi, da je ženska tisti starš, ki prekine poklicno pot, ter da bi odpravili pomembno oviro za poklicno napredovanje žensk v znanstvenih in akademskih krogih;

Institucionalne spremembe in projekti

| 23. | meni, da so poleg spodbujanja posameznih karier potrebne tudi institucionalne spremembe, s katerimi bi premostili ovire za enakost spolov, zlasti kar zadeva vertikalno diskriminacijo in vključevanje žensk v organe odločanja; |
| --- | --- |

23.

meni, da so poleg spodbujanja posameznih karier potrebne tudi institucionalne spremembe, s katerimi bi premostili ovire za enakost spolov, zlasti kar zadeva vertikalno diskriminacijo in vključevanje žensk v organe odločanja;

| 24. | poudarja potrebo po institucionalnem sodelovanju pri podpori in spodbujanju teh spremembah z določitvijo novih standardov, reševanjem nastalih vprašanj in spremljanjem napredka, da bi znanstvenicam omogočili, da bi izkoristile razpoložljive informacije, hkrati pa aktivno prispevali k evropskemu raziskovalnemu prostoru; |
| --- | --- |

24.

poudarja potrebo po institucionalnem sodelovanju pri podpori in spodbujanju teh spremembah z določitvijo novih standardov, reševanjem nastalih vprašanj in spremljanjem napredka, da bi znanstvenicam omogočili, da bi izkoristile razpoložljive informacije, hkrati pa aktivno prispevali k evropskemu raziskovalnemu prostoru;

| 25. | spodbuja Komisijo, naj predloži priporočilo državam članicam s splošnimi smernicami o institucionalnih spremembah za spodbujanje enakosti spolov na univerzah in v raziskovalnih ustanovah; |
| --- | --- |

25.

spodbuja Komisijo, naj predloži priporočilo državam članicam s splošnimi smernicami o institucionalnih spremembah za spodbujanje enakosti spolov na univerzah in v raziskovalnih ustanovah;

| 26. | meni, da je zaradi spodbujanja enakosti spolov v vseh javnih in zasebnih raziskovalnih ustanovah potrebna sistematizacija razpoložljivih informacij o zastopanosti spolov in položaju znanstvenic v državah članicah; meni, da je potrebno soglasje o nadaljnjih ukrepih za spodbujanje projektov v zvezi z znanstvenicami; |
| --- | --- |

26.

meni, da je zaradi spodbujanja enakosti spolov v vseh javnih in zasebnih raziskovalnih ustanovah potrebna sistematizacija razpoložljivih informacij o zastopanosti spolov in položaju znanstvenic v državah članicah; meni, da je potrebno soglasje o nadaljnjih ukrepih za spodbujanje projektov v zvezi z znanstvenicami;

| 27. | poziva Komisijo, naj okrepi svojo usklajevalno vlogo pri pobudah za vključevanje načela enakosti spolov v sklopu evropskega raziskovalnega prostora ter poskrbi za ozaveščanje in zagotovi ustrezno usposabljanje za različne deležnike o pomembnosti vključevanja načela enakosti spolov v znanstveno in akademsko sfero, poudarja, da so potrebni ukrepi za spodbujanje resnične enakosti med spoloma v zvezi z poklicnim razvojem v akademski in znanstveni sferi; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj okrepi svojo usklajevalno vlogo pri pobudah za vključevanje načela enakosti spolov v sklopu evropskega raziskovalnega prostora ter poskrbi za ozaveščanje in zagotovi ustrezno usposabljanje za različne deležnike o pomembnosti vključevanja načela enakosti spolov v znanstveno in akademsko sfero, poudarja, da so potrebni ukrepi za spodbujanje resnične enakosti med spoloma v zvezi z poklicnim razvojem v akademski in znanstveni sferi;

| 28. | pozdravlja, da Komisija financira oblikovanje načrtov za enakost spolov na podlagi projektov v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020, pozdravlja pa tudi skupni projekt Komisije in Evropskega inštituta za enakost spolov, katerega cilj je oblikovanje spletnega orodja za načrte za enakost spolov, ki naj bi omogočal ugotavljanje in izmenjavo zgledov najboljše prakse z ustreznimi deležniki; meni, da bi morali predlagani zgledi najboljše prakse upoštevati neodvisnost univerz in raziskovalnih organizacij ter raznolikost njihovih organizacijskih struktur v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja, da Komisija financira oblikovanje načrtov za enakost spolov na podlagi projektov v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020, pozdravlja pa tudi skupni projekt Komisije in Evropskega inštituta za enakost spolov, katerega cilj je oblikovanje spletnega orodja za načrte za enakost spolov, ki naj bi omogočal ugotavljanje in izmenjavo zgledov najboljše prakse z ustreznimi deležniki; meni, da bi morali predlagani zgledi najboljše prakse upoštevati neodvisnost univerz in raziskovalnih organizacij ter raznolikost njihovih organizacijskih struktur v posameznih državah članicah;

| 29. | poziva države članice, naj spodbujajo partnerstva z raziskovalnimi organizacijami in univerzami za spodbujanje kulturnih in institucionalnih sprememb v zvezi s spolom; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj spodbujajo partnerstva z raziskovalnimi organizacijami in univerzami za spodbujanje kulturnih in institucionalnih sprememb v zvezi s spolom;

| 30. | poziva države članice, naj sodelujejo z akademskimi ustanovami, da bi zagotovile podporo in več priložnosti za poklicno napredovanje na ključnih prehodnih točkah med doktorskimi, podoktorskimi in predavateljskimi mesti; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj sodelujejo z akademskimi ustanovami, da bi zagotovile podporo in več priložnosti za poklicno napredovanje na ključnih prehodnih točkah med doktorskimi, podoktorskimi in predavateljskimi mesti;

| 31. | poudarja potrebo po polnem vključevanju vidika spolov v raziskovalne dejavnosti in ravnovesje med spoloma pri sodelovanju v program Obzorje 2020; meni, da bodo potrebna ponovna prizadevanja za vključitev vidika spolov v oblikovanje in izvajanje prihodnjega delovnega programa; pozdravlja ustanovitev svetovalne skupine o spolu v okviru programa Obzorje 2020; je trdno prepričan, da bodo cilji programa Obzorje 2020 doseženi le s polno udeležbo žensk v znanosti; |
| --- | --- |

31.

poudarja potrebo po polnem vključevanju vidika spolov v raziskovalne dejavnosti in ravnovesje med spoloma pri sodelovanju v program Obzorje 2020; meni, da bodo potrebna ponovna prizadevanja za vključitev vidika spolov v oblikovanje in izvajanje prihodnjega delovnega programa; pozdravlja ustanovitev svetovalne skupine o spolu v okviru programa Obzorje 2020; je trdno prepričan, da bodo cilji programa Obzorje 2020 doseženi le s polno udeležbo žensk v znanosti;

| 32. | poziva države članice, naj sodelujejo z akademskimi ustanovami za proaktivno spodbujanje žensk k prijavljanju na delovna mesta in za zagotovitev zastopanosti žensk v komisijah za razgovor, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj sodelujejo z akademskimi ustanovami za proaktivno spodbujanje žensk k prijavljanju na delovna mesta in za zagotovitev zastopanosti žensk v komisijah za razgovor, kjer je to mogoče;

| 33. | je trdno prepričan, da je vidik spola vir dodane vrednosti za raziskave in da zagotavlja donosnost naložb; poudarja, da je z analizo glede na spol mogoče spodbujati inovacije in multidisciplinarno sodelovanje na področju znanosti in tehnologije; |
| --- | --- |

33.

je trdno prepričan, da je vidik spola vir dodane vrednosti za raziskave in da zagotavlja donosnost naložb; poudarja, da je z analizo glede na spol mogoče spodbujati inovacije in multidisciplinarno sodelovanje na področju znanosti in tehnologije;

Nadaljnji ukrepi

| 34. | poziva države članice, naj zagotovijo spodbude za raziskovalne ustanove in univerze, da bi uvedle in izvajale načrte za enakost spolov, vključijo načelo enakosti spolov v svoje nacionalne raziskovalne programe, odstranijo ostale ovire pri zaposlovanju, ohranjanju in poklicnem napredovanju raziskovalk, in izvajajo celovite strategije za strukturne spremembe, s čimer bi odpravile sedanje vrzeli v raziskovalnih organizacijah in programih; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj zagotovijo spodbude za raziskovalne ustanove in univerze, da bi uvedle in izvajale načrte za enakost spolov, vključijo načelo enakosti spolov v svoje nacionalne raziskovalne programe, odstranijo ostale ovire pri zaposlovanju, ohranjanju in poklicnem napredovanju raziskovalk, in izvajajo celovite strategije za strukturne spremembe, s čimer bi odpravile sedanje vrzeli v raziskovalnih organizacijah in programih;

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo neravnovesje med spoloma v postopku odločanja in v telesih, pristojnih za zaposlovanje in promocijo raziskovalcev, ter razmislijo o oblikovanju načrtov za enakost spolov kot pogoj za dostop do javnega financiranja na področju raziskav, znanosti in akademskega delovanja, zlasti s spodbujanjem raziskovalnih in znanstvenih ustanov k pripravi poročil o prizadevanjih za vključevanje znanstvenic in z zagotovitvijo odprtih in preglednih izbirnih postopkov in promocije; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo neravnovesje med spoloma v postopku odločanja in v telesih, pristojnih za zaposlovanje in promocijo raziskovalcev, ter razmislijo o oblikovanju načrtov za enakost spolov kot pogoj za dostop do javnega financiranja na področju raziskav, znanosti in akademskega delovanja, zlasti s spodbujanjem raziskovalnih in znanstvenih ustanov k pripravi poročil o prizadevanjih za vključevanje znanstvenic in z zagotovitvijo odprtih in preglednih izbirnih postopkov in promocije;

| 36. | priznava, da morajo strategije za enakost spolov v visokošolskem izobraževanju obravnavati pojav nasilja na podlagi spola; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo strategije za obravnavanje nasilja na podlagi spola na univerzah ali visokih šolah, tudi z ozaveščanjem, lajšanjem dostopa do sodnega varstva za ženske, ki so bile žrtve, in vključevanjem moških študentov, akademikov in osebja v boj proti nasilju; |
| --- | --- |

36.

priznava, da morajo strategije za enakost spolov v visokošolskem izobraževanju obravnavati pojav nasilja na podlagi spola; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo strategije za obravnavanje nasilja na podlagi spola na univerzah ali visokih šolah, tudi z ozaveščanjem, lajšanjem dostopa do sodnega varstva za ženske, ki so bile žrtve, in vključevanjem moških študentov, akademikov in osebja v boj proti nasilju;

| 37. | poziva države članice, naj delodajalce spodbujajo k sprejetju ukrepov za boj proti vsem oblikam trpinčenja žensk na delovnem mestu, ki lahko žrtev privede do obupa in da na koncu da odpoved; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj delodajalce spodbujajo k sprejetju ukrepov za boj proti vsem oblikam trpinčenja žensk na delovnem mestu, ki lahko žrtev privede do obupa in da na koncu da odpoved;

| 38. | spodbuja države članice, naj omogočijo redne stike med nacionalnimi ministri, pristojnimi za visokošolstvo in znanost, ter ministri, pristojnimi za enakost oziroma drugimi pristojnimi osebami, da bi se razvilo nacionalne politike, ki bi spodbujale in podpirale ženske na področju znanosti in akademskih krogih; |
| --- | --- |

38.

spodbuja države članice, naj omogočijo redne stike med nacionalnimi ministri, pristojnimi za visokošolstvo in znanost, ter ministri, pristojnimi za enakost oziroma drugimi pristojnimi osebami, da bi se razvilo nacionalne politike, ki bi spodbujale in podpirale ženske na področju znanosti in akademskih krogih;

| 39. | poziva države članice, naj pri odpravljanju spolnih stereotipov in za spodbujanje medsebojnega spoštovanja vključijo medije in zasebni sektor; poudarja vlogo medijev pri širjenju spolnih stereotipov in boju proti njim ter potencial, ki ga imajo mediji pri proaktivnem spodbujanju pozitivnih vzornikov za ženske in dekleta in ki bi ga bilo treba spodbujati; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj pri odpravljanju spolnih stereotipov in za spodbujanje medsebojnega spoštovanja vključijo medije in zasebni sektor; poudarja vlogo medijev pri širjenju spolnih stereotipov in boju proti njim ter potencial, ki ga imajo mediji pri proaktivnem spodbujanju pozitivnih vzornikov za ženske in dekleta in ki bi ga bilo treba spodbujati;

| 40. | poziva Komisijo in Evropski inštitut za enakost spolov, naj nadgradita razvoj obstoječe metodologije za zbiranje statističnih podatkov, ločenih po spolu, na področju vseh akademskih in znanstvenih dejavnosti, ki bodo dopolnjevali statistične podatke s področja človeških virov, in oblikujeta veljavne kazalnike za ocenjevanje procesov poteka institucionalnih sprememb na nacionalni ravni in na evropskem raziskovalnem prostoru; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in Evropski inštitut za enakost spolov, naj nadgradita razvoj obstoječe metodologije za zbiranje statističnih podatkov, ločenih po spolu, na področju vseh akademskih in znanstvenih dejavnosti, ki bodo dopolnjevali statistične podatke s področja človeških virov, in oblikujeta veljavne kazalnike za ocenjevanje procesov poteka institucionalnih sprememb na nacionalni ravni in na evropskem raziskovalnem prostoru;

| 41. | poziva države članice, akademsko sfero in vse ustrezne deležnike, naj uvedejo specializirane programe v izobraževanju, zlasti terciarnem, s katerimi bi poudarile pomen enakosti spolov; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, akademsko sfero in vse ustrezne deležnike, naj uvedejo specializirane programe v izobraževanju, zlasti terciarnem, s katerimi bi poudarile pomen enakosti spolov;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi proračunov za vse programe in ukrepe financiranja na področju znanosti, znanosti in raziskav dosledno uporabijo pristop, ko je uravnotežen po spolu, ter razvijejo smernice in metod za spremljanje in ocenjevanje upoštevanja vidika spolov na teh področjih; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi proračunov za vse programe in ukrepe financiranja na področju znanosti, znanosti in raziskav dosledno uporabijo pristop, ko je uravnotežen po spolu, ter razvijejo smernice in metod za spremljanje in ocenjevanje upoštevanja vidika spolov na teh področjih;

| 43. | poziva države članice, naj razvijejo statistične ukrepe za spremljanje kam odhajajo žensk iz akademskih krogov, da bi okrepili oblikovanje politik akademskih ustanov in vlad na zadevnih področjih; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj razvijejo statistične ukrepe za spremljanje kam odhajajo žensk iz akademskih krogov, da bi okrepili oblikovanje politik akademskih ustanov in vlad na zadevnih področjih;

| 44. | spodbuja države članice, naj razmislijo o pozitivnem priznavanju akademskih institucij, ki so sprejele ukrepe za odpravo neenakosti med spoloma; |
| --- | --- |

44.

spodbuja države članice, naj razmislijo o pozitivnem priznavanju akademskih institucij, ki so sprejele ukrepe za odpravo neenakosti med spoloma;

| 45. | poziva Komisijo, naj vključi vidik spola v znanstvene in tehnološke vsebine, da bi odpravila prikrite oblike diskriminacije s pomočjo spodbud za upoštevanje spola pri razvoju raziskav; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj vključi vidik spola v znanstvene in tehnološke vsebine, da bi odpravila prikrite oblike diskriminacije s pomočjo spodbud za upoštevanje spola pri razvoju raziskav;

Vključevanje

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj nadalje okrepijo mreženje med znanstvenicami na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni EU; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in države članice, naj nadalje okrepijo mreženje med znanstvenicami na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni EU;

| 47. | spodbuja države članice, naj razmislijo o uvedbi sistema mentorstva, s posebnim poudarkom na spodbujanju žensk k prijavi za subvencije, napredovanje ali druge možnosti, in podpiranju žensk skozi postopek; |
| --- | --- |

47.

spodbuja države članice, naj razmislijo o uvedbi sistema mentorstva, s posebnim poudarkom na spodbujanju žensk k prijavi za subvencije, napredovanje ali druge možnosti, in podpiranju žensk skozi postopek;

| 48. | ponovno poudarja, da je treba zagotoviti večjo udeleženost žensk v postopkih odločanja in uravnoteženost zastopanosti spolov v ocenjevalnih odborih, izbirnih komisijah in vseh drugih ustreznih odborih, tudi v imenovanih komisijah in odborih, ki sprejemajo odločitve v zvezi z zaposlovanjem, financiranjem, raziskovalnimi programi in objavljanjem; meni, da bi bilo treba raziskovalne institucije in univerze spodbujati, naj uvedejo cilje za udeležbo žensk v teh organih; poziva Komisijo in države članice, naj se v zvezi s tem oprejo na Komisijin predlog direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (6), z namenom predlaganja podobnih zakonodajnih ukrepov v zvezi z vodilnimi položaji za ženske na področju znanosti in v akademskih krogih; |
| --- | --- |

48.

ponovno poudarja, da je treba zagotoviti večjo udeleženost žensk v postopkih odločanja in uravnoteženost zastopanosti spolov v ocenjevalnih odborih, izbirnih komisijah in vseh drugih ustreznih odborih, tudi v imenovanih komisijah in odborih, ki sprejemajo odločitve v zvezi z zaposlovanjem, financiranjem, raziskovalnimi programi in objavljanjem; meni, da bi bilo treba raziskovalne institucije in univerze spodbujati, naj uvedejo cilje za udeležbo žensk v teh organih; poziva Komisijo in države članice, naj se v zvezi s tem oprejo na Komisijin predlog direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (6), z namenom predlaganja podobnih zakonodajnih ukrepov v zvezi z vodilnimi položaji za ženske na področju znanosti in v akademskih krogih;

| 49. | poziva Svet, naj med luksemburškim predsedstvom sprejme sklepe o enakosti spolov na področju raziskav, da bi se zagotovila večja zastopanost in udeležba žensk pri odločanju v raziskovalnem sektorju; |
| --- | --- |

49.

poziva Svet, naj med luksemburškim predsedstvom sprejme sklepe o enakosti spolov na področju raziskav, da bi se zagotovila večja zastopanost in udeležba žensk pri odločanju v raziskovalnem sektorju;

| 50. | poziva Evropski parlament, naj uvede nagrado „Ženske in znanost v Evropi“ za delodajalce (podjetja, institucije in organi), ki so vodilni pri spodbujanju žensk v akademskih in znanstvenih krogih, ki podpirajo ženske na vodilnih položajih in zagotavljajo enako plačilo; |
| --- | --- |

50.

poziva Evropski parlament, naj uvede nagrado „Ženske in znanost v Evropi“ za delodajalce (podjetja, institucije in organi), ki so vodilni pri spodbujanju žensk v akademskih in znanstvenih krogih, ki podpirajo ženske na vodilnih položajih in zagotavljajo enako plačilo;

| 51. | poziva Komisijo, naj spodbuja kampanje obveščanja, tudi prek shem in programov, namenjenih povečanju udeležbe žensk v znanstvenih raziskavah; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj spodbuja kampanje obveščanja, tudi prek shem in programov, namenjenih povečanju udeležbe žensk v znanstvenih raziskavah;

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0050.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0499.

(4)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 40.

(5)  UL C 309, 27.10.2000, str. 57.

(6)  COM(2012)0614.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/182

---

P8_TA(2015)0312

Opolnomočenje deklic v EU z izobraževanjem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o opolnomočenju deklic v Evropski uniji z izobraževanjem (2014/2250(INI))

(2017/C 316/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 2 in druge alinee člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in druge alinee člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995 v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995 v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015),

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (Istanbulska konvencija) iz maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (Istanbulska konvencija) iz maja 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu in Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu in Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi,

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (2),

| — | ob upoštevanju neodvisnega poročila, ki ga je leta 2009 naročil generalni direktorat Komisije za izobraževanje in kulturo (GD EAC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neodvisnega poročila, ki ga je leta 2009 naročil generalni direktorat Komisije za izobraževanje in kulturo (GD EAC),

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam CM/Rec(2007)13 z dne 10. oktobra 2007 o vključevanju načela enakosti spolov v izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam CM/Rec(2007)13 z dne 10. oktobra 2007 o vključevanju načela enakosti spolov v izobraževanje,

| — | ob upoštevanju zbirke „Compilation of good practices to promote an education free from gender stereotypes and identifying ways to implement the measures which are included in the Committee of Ministers’ Recommendation on gender mainstreaming in education“ (Zbirka dobrih praks za spodbujanje izobraževanja brez spolnih stereotipov in opredelitev načinov za izvajanje ukrepov, vključenih v Priporočilo Odbora ministrov o integraciji načela enakosti spolov v izobraževanju) (revidirane 12.3.2015), ki jo spodbuja Svet Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirke „Compilation of good practices to promote an education free from gender stereotypes and identifying ways to implement the measures which are included in the Committee of Ministers’ Recommendation on gender mainstreaming in education“ (Zbirka dobrih praks za spodbujanje izobraževanja brez spolnih stereotipov in opredelitev načinov za izvajanje ukrepov, vključenih v Priporočilo Odbora ministrov o integraciji načela enakosti spolov v izobraževanju) (revidirane 12.3.2015), ki jo spodbuja Svet Evrope,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta ministrov Sveta Evrope državam članicam Rec(2003)3 o uravnoteženi udeležbi žensk in moških v političnem in javnem odločanju, sprejetega 12. marca 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta ministrov Sveta Evrope državam članicam Rec(2003)3 o uravnoteženi udeležbi žensk in moških v političnem in javnem odločanju, sprejetega 12. marca 2003,

| — | ob upoštevanju sporočila Mednarodne organizacije dela o ženskah in svetu dela, pripravljenega za počastitev mednarodnega dneva žena leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Mednarodne organizacije dela o ženskah in svetu dela, pripravljenega za počastitev mednarodnega dneva žena leta 2015,

| — | ob upoštevanju raziskave o lezbijskah, gejih, biseksualcih in transspolnih osebah v Evropski uniji, ki jo je leta 2013 objavila Agencija za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave o lezbijskah, gejih, biseksualcih in transspolnih osebah v Evropski uniji, ki jo je leta 2013 objavila Agencija za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0206/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0206/2015),

| A. | ker je izobraževanje temelj odgovornega državljanstva in je bistveno za zagotavljanje enakosti spolov in opolnomočenje deklic ter je temeljna človekova pravica in pravica prav vsakega otroka; |
| --- | --- |

A.

ker je izobraževanje temelj odgovornega državljanstva in je bistveno za zagotavljanje enakosti spolov in opolnomočenje deklic ter je temeljna človekova pravica in pravica prav vsakega otroka;

| B. | ker sta izobraževanje in usposabljanje deklic in žensk pomembna evropska vrednota, temeljna človekova pravica in bistven sestavni del opolnomočenja deklic in žensk na družbeni, kulturni in poklicni ravni, pa tudi bistven del polnega uživanja vseh drugih družbenih, gospodarskih, kulturnih in političnih pravic in torej posledično preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

B.

ker sta izobraževanje in usposabljanje deklic in žensk pomembna evropska vrednota, temeljna človekova pravica in bistven sestavni del opolnomočenja deklic in žensk na družbeni, kulturni in poklicni ravni, pa tudi bistven del polnega uživanja vseh drugih družbenih, gospodarskih, kulturnih in političnih pravic in torej posledično preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti;

| C. | ker izobraževanje lahko družbo preobrazi in prispeva k družbeni, gospodarski in politični enakosti ter enakosti spolov; |
| --- | --- |

C.

ker izobraževanje lahko družbo preobrazi in prispeva k družbeni, gospodarski in politični enakosti ter enakosti spolov;

| D. | ker iz študije, ki jo je izvedel generalni direktorat Evropskega parlamenta za notranjo politiko, izhaja, da je po svetu iz izobraževalnega sistema izključenih 30 milijonov deklic v starosti, ko bi morale obiskovati osnovno šolo; |
| --- | --- |

D.

ker iz študije, ki jo je izvedel generalni direktorat Evropskega parlamenta za notranjo politiko, izhaja, da je po svetu iz izobraževalnega sistema izključenih 30 milijonov deklic v starosti, ko bi morale obiskovati osnovno šolo;

| E. | ker so revščina, socialna izključenost in neustrezna oziroma slaba pokritost s predšolskimi programi, šolami in izvenšolskimi dejavnostmi med največjimi ovirami za dostop deklic do izobrazbe; |
| --- | --- |

E.

ker so revščina, socialna izključenost in neustrezna oziroma slaba pokritost s predšolskimi programi, šolami in izvenšolskimi dejavnostmi med največjimi ovirami za dostop deklic do izobrazbe;

| F. | ker so samo države sposobne zagotoviti brezplačno obvezno splošno izobraževanje, ki je nujen pogoj za zagotavljanje enakih možnosti za oba spola; |
| --- | --- |

F.

ker so samo države sposobne zagotoviti brezplačno obvezno splošno izobraževanje, ki je nujen pogoj za zagotavljanje enakih možnosti za oba spola;

| G. | ker krčenje proračunskih sredstev v sektorju izobraževanj – v veliki meri posledica varčevalnih politik, ki jih zagovarja EU – ogroža brezplačno visokokakovostno javno izobraževanje, s tem pa odpira pot še večji neenakosti; |
| --- | --- |

G.

ker krčenje proračunskih sredstev v sektorju izobraževanj – v veliki meri posledica varčevalnih politik, ki jih zagovarja EU – ogroža brezplačno visokokakovostno javno izobraževanje, s tem pa odpira pot še večji neenakosti;

| H. | ker bi moralo biti kakovostno javno izobraževanje brezplačno in na voljo vsem otrokom, brez vsakršne diskriminacije in ne glede na njihov status glede prebivanja; |
| --- | --- |

H.

ker bi moralo biti kakovostno javno izobraževanje brezplačno in na voljo vsem otrokom, brez vsakršne diskriminacije in ne glede na njihov status glede prebivanja;

| I. | ker revščina močno vpliva na enak dostop do izobraževanja, saj so s šolanjem otrok povezani neposredni in posredni stroški, dostop do izobraževanja, zlasti višjega in visokega, pa je zlasti težaven za mlade iz družin z nizkimi dohodki, kar vodi v to, da se krepi tradicionalno prednostno omogočanje izobrazbe za fante; |
| --- | --- |

I.

ker revščina močno vpliva na enak dostop do izobraževanja, saj so s šolanjem otrok povezani neposredni in posredni stroški, dostop do izobraževanja, zlasti višjega in visokega, pa je zlasti težaven za mlade iz družin z nizkimi dohodki, kar vodi v to, da se krepi tradicionalno prednostno omogočanje izobrazbe za fante;

| J. | ker spolni stereotipi pripisujejo različne, vnaprej določene in omejene vloge za ženske in moške, te vloge pa se izoblikujejo skozi mnogotere družbene spremenljivke in se širijo ali reproducirajo preko staršev, izobraževanja in medijev; ker vsak posameznik te vloge po spolih ponotranji v fazah socializacije v otroštvu in puberteti, zato nanj vplivajo vse življenje in lahko omejijo osebni razvoj žensk in moških; |
| --- | --- |

J.

ker spolni stereotipi pripisujejo različne, vnaprej določene in omejene vloge za ženske in moške, te vloge pa se izoblikujejo skozi mnogotere družbene spremenljivke in se širijo ali reproducirajo preko staršev, izobraževanja in medijev; ker vsak posameznik te vloge po spolih ponotranji v fazah socializacije v otroštvu in puberteti, zato nanj vplivajo vse življenje in lahko omejijo osebni razvoj žensk in moških;

| K. | ker lahko posledice spolnih stereotipov na izobraževanje in usposabljanje ter na odločitve učencev v šoli vplivajo na njihove izbire skozi celotno življenje, posledično pa močno vplivajo na trg dela, kjer se ženske še vedno soočajo s horizontalno in vertikalno segregacijo; ker to prispeva k temu, da določeni sektorji še danes veljajo za „moške“, s posledično višjimi plačami kot v sektorjih, ki veljajo za „ženske“; |
| --- | --- |

K.

ker lahko posledice spolnih stereotipov na izobraževanje in usposabljanje ter na odločitve učencev v šoli vplivajo na njihove izbire skozi celotno življenje, posledično pa močno vplivajo na trg dela, kjer se ženske še vedno soočajo s horizontalno in vertikalno segregacijo; ker to prispeva k temu, da določeni sektorji še danes veljajo za „moške“, s posledično višjimi plačami kot v sektorjih, ki veljajo za „ženske“;

| L. | ker družbeno okolje, odnos družine, vrstniki, vzorniki in učitelji, pa tudi centri za pomoč in svetovanje učencem glede izbire študijske smeri, pomembno vplivajo na izbiro študijske smeri in na spreminjanje spolnih stereotipov; ker so učitelji kot nosilci socialnih sprememb s svojim odnosom in pedagoškimi praksami bistvenega pomena pri spodbujanju enakosti spolov; ker učitelji prav tako lahko priskočijo na pomoč staršem in med njimi dvigajo zavest o enakosti spolov in potencialu njihovih otrok; |
| --- | --- |

L.

ker družbeno okolje, odnos družine, vrstniki, vzorniki in učitelji, pa tudi centri za pomoč in svetovanje učencem glede izbire študijske smeri, pomembno vplivajo na izbiro študijske smeri in na spreminjanje spolnih stereotipov; ker so učitelji kot nosilci socialnih sprememb s svojim odnosom in pedagoškimi praksami bistvenega pomena pri spodbujanju enakosti spolov; ker učitelji prav tako lahko priskočijo na pomoč staršem in med njimi dvigajo zavest o enakosti spolov in potencialu njihovih otrok;

| M. | ker bi bilo treba enakost spolov vključiti na vse ravni in v vse vidike izobraževalnega sistema, da bi med deklicami in dečki ter ženskami in moškimi spodbujali vrednote pravičnosti in demokratičnega državljanstva, na ta način pa vzpostavili resnično partnerstvo med spoloma v zasebnem in javnem življenju; |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo treba enakost spolov vključiti na vse ravni in v vse vidike izobraževalnega sistema, da bi med deklicami in dečki ter ženskami in moškimi spodbujali vrednote pravičnosti in demokratičnega državljanstva, na ta način pa vzpostavili resnično partnerstvo med spoloma v zasebnem in javnem življenju;

| N. | ker potrebujemo več ženskih vzorov na pretežno moških področjih, kot so znanost, inženirstvo, tehnologija, matematika in podjetništvo, kjer so mentorske mreže in omrežja za vzajemno učenje učinkovito sredstvo za opolnomočenje deklet; |
| --- | --- |

N.

ker potrebujemo več ženskih vzorov na pretežno moških področjih, kot so znanost, inženirstvo, tehnologija, matematika in podjetništvo, kjer so mentorske mreže in omrežja za vzajemno učenje učinkovito sredstvo za opolnomočenje deklet;

| O. | ker razpoložljivi podatki kažejo, da so ženske finančno slabše nagrajene za svoje kvalifikacije in izkušenost kot moški in da ženske še vedno v večji meri skrbijo za družinske člane in druge vzdrževane osebe, kar omejuje njihov dostop do plačane polne zaposlitve; ker bi morala enakost spolov pomeniti tudi priznavanje vsega dela, ki ga opravljajo ženske, in vzgajanje dečkov in moških za opravila, ki so tradicionalno ženska; ker bo napredek pri pomoči za nego otroka ter pri ukrepih za porodniški in očetovski dopust po vsej Evropi pozitivno vplival na zaposlitvene možnosti in ekonomsko opolnomočenje žensk ter na boj proti spolnim stereotipom, kar bo vse skupaj prispevalo k opolnomočenju deklet na vseh ravneh izobraževanja; |
| --- | --- |

O.

ker razpoložljivi podatki kažejo, da so ženske finančno slabše nagrajene za svoje kvalifikacije in izkušenost kot moški in da ženske še vedno v večji meri skrbijo za družinske člane in druge vzdrževane osebe, kar omejuje njihov dostop do plačane polne zaposlitve; ker bi morala enakost spolov pomeniti tudi priznavanje vsega dela, ki ga opravljajo ženske, in vzgajanje dečkov in moških za opravila, ki so tradicionalno ženska; ker bo napredek pri pomoči za nego otroka ter pri ukrepih za porodniški in očetovski dopust po vsej Evropi pozitivno vplival na zaposlitvene možnosti in ekonomsko opolnomočenje žensk ter na boj proti spolnim stereotipom, kar bo vse skupaj prispevalo k opolnomočenju deklet na vseh ravneh izobraževanja;

| P. | ker so izobraževalno področje in poklicne dejavnosti žensk, ki imajo sicer pogosteje srednje- in visokošolsko izobrazbo, vseeno povezane predvsem z nalogami, katerih namen je reprodukcija in nadaljevanje obstoječih družbenih in gospodarskih struktur, ter ker je treba povečati udeležbo žensk v poklicnem izobraževanju in na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

P.

ker so izobraževalno področje in poklicne dejavnosti žensk, ki imajo sicer pogosteje srednje- in visokošolsko izobrazbo, vseeno povezane predvsem z nalogami, katerih namen je reprodukcija in nadaljevanje obstoječih družbenih in gospodarskih struktur, ter ker je treba povečati udeležbo žensk v poklicnem izobraževanju in na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike;

| Q. | ker bi pravičnejša porazdelitev izobraževalnih virov vodila k boljšemu dostopu deklet do trga dela, bolj uravnotežena udeležba žensk in moških na trgu dela pa bi lahko spodbudila gospodarske možnosti EU; |
| --- | --- |

Q.

ker bi pravičnejša porazdelitev izobraževalnih virov vodila k boljšemu dostopu deklet do trga dela, bolj uravnotežena udeležba žensk in moških na trgu dela pa bi lahko spodbudila gospodarske možnosti EU;

| R. | ker bi morali evropski in nacionalni organi z vsemi mogočimi sredstvi spodbujati enakost spolov v izobraževalnih ustanovah in bi moralo biti izobraževanje o vključevanju načela enakosti spolov temeljni element učnih načrtov in šolskih programov; ker morajo evropski in nacionalni organi zagotoviti, da učno gradivo ne vsebuje diskriminatorne vsebine; |
| --- | --- |

R.

ker bi morali evropski in nacionalni organi z vsemi mogočimi sredstvi spodbujati enakost spolov v izobraževalnih ustanovah in bi moralo biti izobraževanje o vključevanju načela enakosti spolov temeljni element učnih načrtov in šolskih programov; ker morajo evropski in nacionalni organi zagotoviti, da učno gradivo ne vsebuje diskriminatorne vsebine;

| S. | ker predstavlja uradni učni načrt kulturno in socialno dojemanje sveta v posamezni državi članici in vpliva na izoblikovanje identitete deklic in dečkov; ker je neuradni učni načrt dopolnilo uradnega učnega načrta, medtem ko prikriti učni načrt zajema vse situacijske opredelitve učnega načrta; ker so vse te vrste učnih načrtov pomembne za izoblikovanje identitete deklic in dečkov, in ker so lokalni organi tako blizu izobraževalnim ustanovam, da je njihova vloga v neformalnem izobraževanju ključna; |
| --- | --- |

S.

ker predstavlja uradni učni načrt kulturno in socialno dojemanje sveta v posamezni državi članici in vpliva na izoblikovanje identitete deklic in dečkov; ker je neuradni učni načrt dopolnilo uradnega učnega načrta, medtem ko prikriti učni načrt zajema vse situacijske opredelitve učnega načrta; ker so vse te vrste učnih načrtov pomembne za izoblikovanje identitete deklic in dečkov, in ker so lokalni organi tako blizu izobraževalnim ustanovam, da je njihova vloga v neformalnem izobraževanju ključna;

| T. | ker je za preprečevanje neenakosti med spoloma bistvenega pomena stalen pedagoški nadzor učnih načrtov, razvojnih ciljev in učnih izidov, vsebin, strategij, gradiv, ocenjevanja, programov posameznih predmetov in učne priprave, kakor tudi njihovo spremljanje in vrednotenje, ki ju izvajajo središča za raziskave v izobraževanju in strokovnjaki s področja enakosti spolov; |
| --- | --- |

T.

ker je za preprečevanje neenakosti med spoloma bistvenega pomena stalen pedagoški nadzor učnih načrtov, razvojnih ciljev in učnih izidov, vsebin, strategij, gradiv, ocenjevanja, programov posameznih predmetov in učne priprave, kakor tudi njihovo spremljanje in vrednotenje, ki ju izvajajo središča za raziskave v izobraževanju in strokovnjaki s področja enakosti spolov;

| U. | ker je nasilje nad ženskami glavna ovira za enakost med ženskami in moškimi, čemur pa se lahko zoperstavimo z izobraževanjem; ker vse države članice še niso ratificirale Istanbulske konvencije in ker je EU odgovorna za dajanje pobude in financiranje projektov, ki spodbujajo enakost spolov; |
| --- | --- |

U.

ker je nasilje nad ženskami glavna ovira za enakost med ženskami in moškimi, čemur pa se lahko zoperstavimo z izobraževanjem; ker vse države članice še niso ratificirale Istanbulske konvencije in ker je EU odgovorna za dajanje pobude in financiranje projektov, ki spodbujajo enakost spolov;

| V. | ker nasilje v šolah, osnovano na spolu, zajema dejanja spolnega, fizičnega in/ali psihološkega nasilja nad otroki, ki so posledica spolnih stereotipov in družbenih norm; ker je nasilje v šolah, osnovano na spolu, med glavnimi ovirami za dostop do izobraževanja, udeležbo v njem in za pridobitev izobrazbe; |
| --- | --- |

V.

ker nasilje v šolah, osnovano na spolu, zajema dejanja spolnega, fizičnega in/ali psihološkega nasilja nad otroki, ki so posledica spolnih stereotipov in družbenih norm; ker je nasilje v šolah, osnovano na spolu, med glavnimi ovirami za dostop do izobraževanja, udeležbo v njem in za pridobitev izobrazbe;

| W. | ker so invalidne ženske in dekleta in/ali ženske in dekleta s posebnimi izobraževalnimi potrebami žrtev večplastne diskriminacije; ker se položaj deklet lahko izboljša le tedaj, ko je njihov dostop do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja enak, ga ne opredeljuje ali onemogoča diskriminacija in v celoti sledi načelom vključevanja; |
| --- | --- |

W.

ker so invalidne ženske in dekleta in/ali ženske in dekleta s posebnimi izobraževalnimi potrebami žrtev večplastne diskriminacije; ker se položaj deklet lahko izboljša le tedaj, ko je njihov dostop do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja enak, ga ne opredeljuje ali onemogoča diskriminacija in v celoti sledi načelom vključevanja;

| X. | ker pri opredelitvi posebnih izobraževalnih potreb obstajajo pomembna nesorazmerja; ker je splošno gledano verjetneje, da bodo posebne potrebe prej odkrite pri dečkih, zlasti težave, ki niso „normativne“, kot je sindrom pomanjkljive pozornosti ali disleksija, za odkrivanje katerih je zelo pomembno strokovno mnenje; |
| --- | --- |

X.

ker pri opredelitvi posebnih izobraževalnih potreb obstajajo pomembna nesorazmerja; ker je splošno gledano verjetneje, da bodo posebne potrebe prej odkrite pri dečkih, zlasti težave, ki niso „normativne“, kot je sindrom pomanjkljive pozornosti ali disleksija, za odkrivanje katerih je zelo pomembno strokovno mnenje;

| Y. | ker po svetu ne zna brati ali pisati 17 % odraslih, med katerimi sta dve tretjini (493 milijonov) žensk; (3) |
| --- | --- |

Y.

ker po svetu ne zna brati ali pisati 17 % odraslih, med katerimi sta dve tretjini (493 milijonov) žensk; (3)

Splošna priporočila

| 1. | poziva države članice, naj izvajajo in še izboljšajo ukrepe za enakost spolov na vseh ravneh sistema izobraževanja in naj večanje zavesti o vprašanju enakosti spolov v celoti vključijo v usposabljanje učiteljev in vseh kategorij šolskih delavcev, npr. šolskih zdravnikov, bolniških sester, psihologov, socialnih delavcev in pedagogov, poziva pa jih tudi, naj v celotnem izobraževalnem sistemu zagotovijo vzpostavitev mehanizmov, s katerimi bo lažje spodbujati, izvajati, spremljati in vrednotiti enakost spolov v izobraževalnih ustanovah; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj izvajajo in še izboljšajo ukrepe za enakost spolov na vseh ravneh sistema izobraževanja in naj večanje zavesti o vprašanju enakosti spolov v celoti vključijo v usposabljanje učiteljev in vseh kategorij šolskih delavcev, npr. šolskih zdravnikov, bolniških sester, psihologov, socialnih delavcev in pedagogov, poziva pa jih tudi, naj v celotnem izobraževalnem sistemu zagotovijo vzpostavitev mehanizmov, s katerimi bo lažje spodbujati, izvajati, spremljati in vrednotiti enakost spolov v izobraževalnih ustanovah;

| 2. | poziva države članice, naj spodbujajo demokratizacijo izobraževanja in druge pogoje, potrebne za to, da bo izobraževanje, bodisi šolsko ali izvenšolsko, pripomoglo k enakosti spolov in enakim možnostim, preseglo gospodarske, družbene in kulturne neenakosti, spodbujalo osebni razvoj in duh strpnosti, solidarnosti in odgovornosti ter omogočilo večji napredek in demokratično udeležbo v življenju skupnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj spodbujajo demokratizacijo izobraževanja in druge pogoje, potrebne za to, da bo izobraževanje, bodisi šolsko ali izvenšolsko, pripomoglo k enakosti spolov in enakim možnostim, preseglo gospodarske, družbene in kulturne neenakosti, spodbujalo osebni razvoj in duh strpnosti, solidarnosti in odgovornosti ter omogočilo večji napredek in demokratično udeležbo v življenju skupnosti;

| 3. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo izobraževanje za spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter za enake pravice in možnosti za ženske in moške eden od ciljev njihovega izobraževalnega sistema ter da bo med načeli kakovosti njihovega izobraževalnega sistema odprava ovir za resnično enakost med ženskami in moškimi ter spodbujanje polne enakosti spolov; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bo izobraževanje za spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter za enake pravice in možnosti za ženske in moške eden od ciljev njihovega izobraževalnega sistema ter da bo med načeli kakovosti njihovega izobraževalnega sistema odprava ovir za resnično enakost med ženskami in moškimi ter spodbujanje polne enakosti spolov;

| 4. | poziva k spodbujanju celovitega pristopa k formalnemu in neformalnemu izobraževanju v šolah, k spodbujanju tankočutnega pristopa do vključevanja človekovih pravic, človeškega dostojanstva, enakosti spolov in razvoja samospoštovanja in samozavesti, ki sta osnova za avtonomno in zavestno sprejemanje odločitev za deklice in ženske tako na osebni kot poklicni ravni; priznava, da mora izobraževanje za enakost spolov dopolnjevati državljansko vzgojo v demokratične vrednote in da se mora vpisovati v učno okolje, ki temelji na pravicah in v katerem se upošteva različnost spolov, kjer se bodo deklice in dečki lahko učili o svojih pravicah in izkusili demokratične procese v šoli, pa tudi v neformalnih učnih okoljih, npr. tako, da so soudeleženi v demokratičnem upravljanju svojih šol; |
| --- | --- |

4.

poziva k spodbujanju celovitega pristopa k formalnemu in neformalnemu izobraževanju v šolah, k spodbujanju tankočutnega pristopa do vključevanja človekovih pravic, človeškega dostojanstva, enakosti spolov in razvoja samospoštovanja in samozavesti, ki sta osnova za avtonomno in zavestno sprejemanje odločitev za deklice in ženske tako na osebni kot poklicni ravni; priznava, da mora izobraževanje za enakost spolov dopolnjevati državljansko vzgojo v demokratične vrednote in da se mora vpisovati v učno okolje, ki temelji na pravicah in v katerem se upošteva različnost spolov, kjer se bodo deklice in dečki lahko učili o svojih pravicah in izkusili demokratične procese v šoli, pa tudi v neformalnih učnih okoljih, npr. tako, da so soudeleženi v demokratičnem upravljanju svojih šol;

| 5. | poziva vse, ki v Komisiji in državah članicah oblikujejo politiko na področju izobraževanja, naj zagotovijo, da enakost spolov ne bo ostala zgolj na ravni načelnih izjav in političnih namer, temveč se bo izrazila v bistveno večjih prizadevanjih in virih, ki se bodo vanjo vlagala, saj velja spomniti, da je izobraževanje primarnega pomena za dejanske kulturne spremembe; |
| --- | --- |

5.

poziva vse, ki v Komisiji in državah članicah oblikujejo politiko na področju izobraževanja, naj zagotovijo, da enakost spolov ne bo ostala zgolj na ravni načelnih izjav in političnih namer, temveč se bo izrazila v bistveno večjih prizadevanjih in virih, ki se bodo vanjo vlagala, saj velja spomniti, da je izobraževanje primarnega pomena za dejanske kulturne spremembe;

| 6. | opozarja, da so v EU ženske sicer med diplomanti visokega izobraževanja v večini (60 %), kasneje pa stopnja njihove zaposlenosti in napredovanja na poklicni poti ne odražata njihovega polnega potenciala; poudarja, da bo doseganje vključujoče in dolgoročne gospodarske rasti odvisno od tega, ali bomo uspeli premostiti vrzel med stopnjo izobrazbe žensk in položajem, ki ga zavzemajo na trgu dela, prvenstveno z odpravo horizontalne in vertikalne segregacije; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da so v EU ženske sicer med diplomanti visokega izobraževanja v večini (60 %), kasneje pa stopnja njihove zaposlenosti in napredovanja na poklicni poti ne odražata njihovega polnega potenciala; poudarja, da bo doseganje vključujoče in dolgoročne gospodarske rasti odvisno od tega, ali bomo uspeli premostiti vrzel med stopnjo izobrazbe žensk in položajem, ki ga zavzemajo na trgu dela, prvenstveno z odpravo horizontalne in vertikalne segregacije;

| 7. | poudarja, da je izobrazba pomembno sredstvo, ki ženskam omogoča polno vključevanje v družbeni in gospodarski razvoj; poudarja, da so ukrepi vseživljenjskega učenja ključnega pomena zato, da si ženske pridobijo znanja in spretnosti, ki jim lahko omogočijo ponovno zaposlitev oziroma izboljšanje delovnega mesta, plače in delovnih pogojev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je izobrazba pomembno sredstvo, ki ženskam omogoča polno vključevanje v družbeni in gospodarski razvoj; poudarja, da so ukrepi vseživljenjskega učenja ključnega pomena zato, da si ženske pridobijo znanja in spretnosti, ki jim lahko omogočijo ponovno zaposlitev oziroma izboljšanje delovnega mesta, plače in delovnih pogojev;

| 8. | poziva države članice, naj povečajo nujni vložek v izobraževanje, da bi sleherni državljan lahko užival koristi brezplačnega javnega izobraževanja visoke kakovosti; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj povečajo nujni vložek v izobraževanje, da bi sleherni državljan lahko užival koristi brezplačnega javnega izobraževanja visoke kakovosti;

| 9. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo njihovi organi, pristojni za izobraževanje, jamčili enako pravico do izobraževanja za ženske in moške in da bodo v ta namen v izobraževalne cilje in ukrepe aktivno vključili načelo enakega obravnavanja, s tem pa onemogočali nastajanje neenakosti med ženskami in moškimi zaradi seksističnega obnašanja in z njim povezanega ravnanja v skladu z družbenimi stereotipi; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo njihovi organi, pristojni za izobraževanje, jamčili enako pravico do izobraževanja za ženske in moške in da bodo v ta namen v izobraževalne cilje in ukrepe aktivno vključili načelo enakega obravnavanja, s tem pa onemogočali nastajanje neenakosti med ženskami in moškimi zaradi seksističnega obnašanja in z njim povezanega ravnanja v skladu z družbenimi stereotipi;

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo to priporočilo posredovano nacionalnim institucijam, ki so pristojne za izvajanje izobraževalnih politik na centralni, regionalni in lokalni ravni, posreduje pa naj ga tudi organom za upravljanje šolstva ter regionalnim in lokalnim organom; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo to priporočilo posredovano nacionalnim institucijam, ki so pristojne za izvajanje izobraževalnih politik na centralni, regionalni in lokalni ravni, posreduje pa naj ga tudi organom za upravljanje šolstva ter regionalnim in lokalnim organom;

| 11. | poudarja, da je treba spodbujati enako zastopanost moških in žensk na vodstvenih položajih in med managerji teles, pristojnih za nadzor in upravljanje izobraževalnih ustanov, zlasti med člani uprave in ravnatelji šol ter tam, kjer prihaja do neravnovesja pri predmetih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, saj bo to dalo zgled dekletom; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba spodbujati enako zastopanost moških in žensk na vodstvenih položajih in med managerji teles, pristojnih za nadzor in upravljanje izobraževalnih ustanov, zlasti med člani uprave in ravnatelji šol ter tam, kjer prihaja do neravnovesja pri predmetih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, saj bo to dalo zgled dekletom;

| 12. | poudarja, da so nasilju v družini bolj izpostavljene deklice, ki jim ni dovoljeno hoditi v šolo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so nasilju v družini bolj izpostavljene deklice, ki jim ni dovoljeno hoditi v šolo;

| 13. | poziva Komisijo, naj v najkrajšem možnem času sproži pobudo za postopek pristopa EU k Istambulski konvenciji; poziva države članice, naj konvencijo ratificirajo, prav tako pa EU in države članice poziva, naj glede enakosti spolov sodelujejo pri zunanjih odnosih Unije; opozarja, da so spolni stereotipi tesno povezani z nadlegovanjem, tudi na spletu, in nasiljem nad ženskami, ter poudarja potrebo po boju proti tem pojavom vse od ranega otroštva; poudarja, da Istambulska konvencija poziva k temu, naj podpisnice v uradne učne načrte in na vse ravni izobraževanja vključijo učno gradivo o vprašanjih, kot so nestereotipne vloge žensk in moških, medsebojno spoštovanje, nenasilno reševanje sporov v medsebojnih odnosih, nasilje zaradi spola in pravica do osebne celovitosti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj v najkrajšem možnem času sproži pobudo za postopek pristopa EU k Istambulski konvenciji; poziva države članice, naj konvencijo ratificirajo, prav tako pa EU in države članice poziva, naj glede enakosti spolov sodelujejo pri zunanjih odnosih Unije; opozarja, da so spolni stereotipi tesno povezani z nadlegovanjem, tudi na spletu, in nasiljem nad ženskami, ter poudarja potrebo po boju proti tem pojavom vse od ranega otroštva; poudarja, da Istambulska konvencija poziva k temu, naj podpisnice v uradne učne načrte in na vse ravni izobraževanja vključijo učno gradivo o vprašanjih, kot so nestereotipne vloge žensk in moških, medsebojno spoštovanje, nenasilno reševanje sporov v medsebojnih odnosih, nasilje zaradi spola in pravica do osebne celovitosti;

| 14. | spodbuja vse države članice, naj dosledno vlagajo v informacijske in izobraževalne kampanje ter kampanje ozaveščanja, naj izboljšajo poklicno svetovanje in usmerjanje za dekleta in fante, s posebno pozornostjo namenjeno stereotipnemu dojemanju vloge obeh spolov, spolnim stereotipom pri poklicnem in strokovnem usmerjanju, zlasti na področju znanosti in novih tehnologij; ponovno opozarja, da bi to vplivalo na manjšo segregacijo po spolu na trgu dela in bi okrepilo položaj žensk, dekleta in ženske pa bi lahko v celoti izkoristile svoj človeški kapital, ki ga predstavljajo v EU, sočasno pa bi to v šolah in razredih spodbudilo razprave o šolski in poklicni izbiri; |
| --- | --- |

14.

spodbuja vse države članice, naj dosledno vlagajo v informacijske in izobraževalne kampanje ter kampanje ozaveščanja, naj izboljšajo poklicno svetovanje in usmerjanje za dekleta in fante, s posebno pozornostjo namenjeno stereotipnemu dojemanju vloge obeh spolov, spolnim stereotipom pri poklicnem in strokovnem usmerjanju, zlasti na področju znanosti in novih tehnologij; ponovno opozarja, da bi to vplivalo na manjšo segregacijo po spolu na trgu dela in bi okrepilo položaj žensk, dekleta in ženske pa bi lahko v celoti izkoristile svoj človeški kapital, ki ga predstavljajo v EU, sočasno pa bi to v šolah in razredih spodbudilo razprave o šolski in poklicni izbiri;

| 15. | opozarja na vlogo pedagoških ekip pri spremljanju družin in svetovanju učencem glede izbire študijske smeri, da bi jih usmerili na pot, ki bo ustrezala njihovemu znanju, nadarjenosti in interesom; poudarja, da je usmerjanje v nadaljnje šolanje odločilno, saj se lahko na tej stopnji izrazijo spolni stereotipi, kar lahko dekletom trajno onemogoči, da bi izbrale poklicno pot, ki bi spodbujala njihov osebni razvoj in emancipacijo; |
| --- | --- |

15.

opozarja na vlogo pedagoških ekip pri spremljanju družin in svetovanju učencem glede izbire študijske smeri, da bi jih usmerili na pot, ki bo ustrezala njihovemu znanju, nadarjenosti in interesom; poudarja, da je usmerjanje v nadaljnje šolanje odločilno, saj se lahko na tej stopnji izrazijo spolni stereotipi, kar lahko dekletom trajno onemogoči, da bi izbrale poklicno pot, ki bi spodbujala njihov osebni razvoj in emancipacijo;

| 16. | poziva Komisijo, naj preko držav članic organizira posebne programe za dvig zavesti med deklicami in dekleti glede njihovega šolanja na visoki stopnji, možnih študijskih usmeritev in priložnosti za zaposlitev na osnovi njihove usposobljenosti, da bi jih na ta način spodbudili pri izbiri poklicnih poti, ki danes tradicionalno veljajo za pretežno moške, s tem pa bi spodbudili samozavest nove generacije žensk; poudarja, da je za samozavest deklic in deklet ključnega pomena neformalno izobraževanje; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj preko držav članic organizira posebne programe za dvig zavesti med deklicami in dekleti glede njihovega šolanja na visoki stopnji, možnih študijskih usmeritev in priložnosti za zaposlitev na osnovi njihove usposobljenosti, da bi jih na ta način spodbudili pri izbiri poklicnih poti, ki danes tradicionalno veljajo za pretežno moške, s tem pa bi spodbudili samozavest nove generacije žensk; poudarja, da je za samozavest deklic in deklet ključnega pomena neformalno izobraževanje;

| 17. | poziva države članice, naj črpajo sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov za podporo programom za dejavno delo s starši otrok iz izključenih skupnosti in naj spodbujajo plodne in zanimive dejavnosti po šoli in med šolskimi počitnicami; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj črpajo sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov za podporo programom za dejavno delo s starši otrok iz izključenih skupnosti in naj spodbujajo plodne in zanimive dejavnosti po šoli in med šolskimi počitnicami;

| 18. | poziva države članice, naj spodbujajo mrežo javnih jasli in vrtcev, predšolskega vzgojno-izobraževalnega sistema in javnih prostočasnih dejavnosti za otroke; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj spodbujajo mrežo javnih jasli in vrtcev, predšolskega vzgojno-izobraževalnega sistema in javnih prostočasnih dejavnosti za otroke;

| 19. | poziva države članice, naj izboljšajo kakovost izobraževanja in poklicnega usposabljanja za invalide in osebe s posebnimi potrebami, naj znižajo stopnjo njihovega osipa in spoštujejo načela vključujočega izobraževanja, s poudarkom na dejavni udeležbi teh učencev, prav tako pa naj izboljšajo njihovo vključevanje v družbo in splošni izobraževalni sistem, kjer je le mogoče; poziva k takojšnjim izboljšavam pri usposabljanju učiteljev v ta namen in k vključitvi vidika enakosti spolov v tovrstno usposabljanje, pa tudi v ugotavljanje učnih težav, vključno z razvojem orodij za upoštevanje vidika spolov in pripravo posebnih izobraževalnih programov, v katere bo vključeno načelo enakosti spolov, da bi se ženskam in dekletom, ki jih to zadeva, zagotovili boljše zaposlitvene priložnosti in jih opolnomočili pri premagovanju večplastne diskriminacije; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj izboljšajo kakovost izobraževanja in poklicnega usposabljanja za invalide in osebe s posebnimi potrebami, naj znižajo stopnjo njihovega osipa in spoštujejo načela vključujočega izobraževanja, s poudarkom na dejavni udeležbi teh učencev, prav tako pa naj izboljšajo njihovo vključevanje v družbo in splošni izobraževalni sistem, kjer je le mogoče; poziva k takojšnjim izboljšavam pri usposabljanju učiteljev v ta namen in k vključitvi vidika enakosti spolov v tovrstno usposabljanje, pa tudi v ugotavljanje učnih težav, vključno z razvojem orodij za upoštevanje vidika spolov in pripravo posebnih izobraževalnih programov, v katere bo vključeno načelo enakosti spolov, da bi se ženskam in dekletom, ki jih to zadeva, zagotovili boljše zaposlitvene priložnosti in jih opolnomočili pri premagovanju večplastne diskriminacije;

| 20. | poziva države članice, naj zagotovijo enak dostop do izobraževanja za deklice in dečke ne glede na njihovo starost, spol, socialno-ekonomski položaj, kulturno okolje ali veroizpoved, in poudarja potrebo po tem, da evropske, državne in lokalne institucije spodbujajo posebne programe za vključevanje v šole marginaliziranih skupnosti na sploh, zlasti pa deklic iz teh skupnosti, saj so pogosto tarča večplastne diskriminacije, in vseh manjšin v evropski družbi; poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da dekleta dosežejo srednješolsko izobrazbo, in poudarja potrebo po programih finančne pomoči za ekonomsko prikrajšane družine, da bi preprečili osip učencev, zlasti pa deklic; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj zagotovijo enak dostop do izobraževanja za deklice in dečke ne glede na njihovo starost, spol, socialno-ekonomski položaj, kulturno okolje ali veroizpoved, in poudarja potrebo po tem, da evropske, državne in lokalne institucije spodbujajo posebne programe za vključevanje v šole marginaliziranih skupnosti na sploh, zlasti pa deklic iz teh skupnosti, saj so pogosto tarča večplastne diskriminacije, in vseh manjšin v evropski družbi; poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da dekleta dosežejo srednješolsko izobrazbo, in poudarja potrebo po programih finančne pomoči za ekonomsko prikrajšane družine, da bi preprečili osip učencev, zlasti pa deklic;

| 21. | poziva države članice, naj zagotavljajo dejavno podporo, da se bodo lahko migrantke in njihove družine jezika države gostiteljice naučile v lokalnih, brezplačnih javnih izobraževalnih ustanovah; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj zagotavljajo dejavno podporo, da se bodo lahko migrantke in njihove družine jezika države gostiteljice naučile v lokalnih, brezplačnih javnih izobraževalnih ustanovah;

| 22. | poziva države članice, naj pripravijo posebne programe, da bi romske deklice in dekleta ostala v osnovnem, srednjem in visokem izobraževanju, pripravijo pa naj tudi posebne ukrepe za najstniške mamice in dekleta, ki zgodaj opustijo šolo, še prav posebej za podporo neprekinjenemu šolanju in za usposabljanje za poklic; države članice in Komisijo še poziva, naj te ukrepe upoštevajo pri usklajevanju in ocenjevanju nacionalnih strategij vključevanja Romov; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj pripravijo posebne programe, da bi romske deklice in dekleta ostala v osnovnem, srednjem in visokem izobraževanju, pripravijo pa naj tudi posebne ukrepe za najstniške mamice in dekleta, ki zgodaj opustijo šolo, še prav posebej za podporo neprekinjenemu šolanju in za usposabljanje za poklic; države članice in Komisijo še poziva, naj te ukrepe upoštevajo pri usklajevanju in ocenjevanju nacionalnih strategij vključevanja Romov;

| 23. | poudarja, da je treba v projekte za razvojno sodelovanje vključiti ukrepe za izobraževanje deklet in žensk; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba v projekte za razvojno sodelovanje vključiti ukrepe za izobraževanje deklet in žensk;

| 24. | poudarja, kako pomembno je posebno pozornost nameniti načelu enakosti med ženskami in moškimi v učnih načrtih in na vseh stopnjah izobraževanja; |
| --- | --- |

24.

poudarja, kako pomembno je posebno pozornost nameniti načelu enakosti med ženskami in moškimi v učnih načrtih in na vseh stopnjah izobraževanja;

Učni načrt in usposabljanje

| 25. | meni, da je treba enakosti spolov v vseh njenih oblikah nameniti ustrezno pozornost v učnih načrtih, razvojnih ciljih in učnih izidih, vsebinah, šolskih programih in učni pripravi, pozornost pa velja usmeriti tudi v potrebo po ovrednotenju mesta žensk v učnih načrtih pri različnih predmetih in to, da se njihova vloga poudari v učnih vsebinah; meni, da enakost spolov v izobraževanju zahteva izrecno obravnavo načela enakosti in mora zajemati vrsto vprašanj, kot so pismenost, ustrahovanje, nasilje, sovražni govor, človekove pravice in državljanska vzgoja; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba enakosti spolov v vseh njenih oblikah nameniti ustrezno pozornost v učnih načrtih, razvojnih ciljih in učnih izidih, vsebinah, šolskih programih in učni pripravi, pozornost pa velja usmeriti tudi v potrebo po ovrednotenju mesta žensk v učnih načrtih pri različnih predmetih in to, da se njihova vloga poudari v učnih vsebinah; meni, da enakost spolov v izobraževanju zahteva izrecno obravnavo načela enakosti in mora zajemati vrsto vprašanj, kot so pismenost, ustrahovanje, nasilje, sovražni govor, človekove pravice in državljanska vzgoja;

| 26. | poudarja, da mora izobraževanje deklic in dečkov prispevati k razvoju njihove zavestne in uravnotežene identitete, spoštljive do drugih, sposobne empatije in vzajemnega spoštovanja, da se prepreči diskriminacija, nasilnost in ustrahovanje; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da mora izobraževanje deklic in dečkov prispevati k razvoju njihove zavestne in uravnotežene identitete, spoštljive do drugih, sposobne empatije in vzajemnega spoštovanja, da se prepreči diskriminacija, nasilnost in ustrahovanje;

| 27. | poudarja, da bi morala šola prispevati k razvijanju medkulturnega pristopa k poučevanju, da bi se spodbujala odprtost, vzajemno spoštovanje ter medkulturni in medverski dialog; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi morala šola prispevati k razvijanju medkulturnega pristopa k poučevanju, da bi se spodbujala odprtost, vzajemno spoštovanje ter medkulturni in medverski dialog;

| 28. | spodbuja pristojne organe v državah članicah, naj enakost spolov spodbujajo v splošnih izobraževalnih programih o spolnosti in medsebojnih odnosih, kjer se bodo dekleta in fantje učili o odnosih, ki gradijo na privolitvi, spoštovanju in obojestranskosti, pa tudi v športu in prostočasnih dejavnostih, kjer lahko stereotipi in pričakovanja na podlagi spola vplivajo na samopodobo, zdravje, pridobitev strokovnega znanja, intelektualni razvoj, družbeno vključenost in oblikovanje identitete deklic in dečkov; |
| --- | --- |

28.

spodbuja pristojne organe v državah članicah, naj enakost spolov spodbujajo v splošnih izobraževalnih programih o spolnosti in medsebojnih odnosih, kjer se bodo dekleta in fantje učili o odnosih, ki gradijo na privolitvi, spoštovanju in obojestranskosti, pa tudi v športu in prostočasnih dejavnostih, kjer lahko stereotipi in pričakovanja na podlagi spola vplivajo na samopodobo, zdravje, pridobitev strokovnega znanja, intelektualni razvoj, družbeno vključenost in oblikovanje identitete deklic in dečkov;

| 29. | priznava, da je tankočutno, starosti primerno in znanstveno točno izobraževanje o spolnosti in medsebojnih odnosih bistvena sestavina opolnomočenja deklic in dečkov, ki jim pomaga, da sprejemajo zavestne odločitve, hkrati pa prispeva k širšim prednostnim vprašanjem javnega zdravja, kot je zmanjšanje števila nenačrtovanih nosečnosti, manjša smrtnost mater in otrok, preprečevanje in zgodnje zdravljenje spolno prenosljivih okužb in zmanjševanje razkoraka v neenakosti na področju zdravja; spodbuja države članice, naj razmislijo o tem, da bi v svoje šolske načrte za osnovno in srednjo šolo uvedle obvezno, starosti primerno splošno izobraževanje o spolnosti in medsebojnih odnosih ter poudarja, kako pomembno je usposabljanje učiteljev, s posebnim poudarkom na spoštovanju deklet in žensk, pa tudi na enakosti spolov; |
| --- | --- |

29.

priznava, da je tankočutno, starosti primerno in znanstveno točno izobraževanje o spolnosti in medsebojnih odnosih bistvena sestavina opolnomočenja deklic in dečkov, ki jim pomaga, da sprejemajo zavestne odločitve, hkrati pa prispeva k širšim prednostnim vprašanjem javnega zdravja, kot je zmanjšanje števila nenačrtovanih nosečnosti, manjša smrtnost mater in otrok, preprečevanje in zgodnje zdravljenje spolno prenosljivih okužb in zmanjševanje razkoraka v neenakosti na področju zdravja; spodbuja države članice, naj razmislijo o tem, da bi v svoje šolske načrte za osnovno in srednjo šolo uvedle obvezno, starosti primerno splošno izobraževanje o spolnosti in medsebojnih odnosih ter poudarja, kako pomembno je usposabljanje učiteljev, s posebnim poudarkom na spoštovanju deklet in žensk, pa tudi na enakosti spolov;

| 30. | se zavzema, da bi se v učne programe uvedel pouk o spolnosti in medsebojnih odnosih kot način opolnomočenja deklic preko zavedanja svojega telesa in nadzora nad njim, pri čemer poziva, naj bodo s temi načeli skladni vsi drugi predmeti po učnem načrtu; |
| --- | --- |

30.

se zavzema, da bi se v učne programe uvedel pouk o spolnosti in medsebojnih odnosih kot način opolnomočenja deklic preko zavedanja svojega telesa in nadzora nad njim, pri čemer poziva, naj bodo s temi načeli skladni vsi drugi predmeti po učnem načrtu;

| 31. | poziva Komisijo, naj se v izobraževalnih okoljih spopada z diskriminacijo na podlagi spolne usmeritve in identitete; odločno poziva Komisijo, naj podpira vključevanje objektivnih informacijo o LGBTI v šolske učne načrte; odločno jo poziva, naj spodbuja vzajemno učenje med državami članicami pri obravnavi homofobnega in transfobnega ustrahovanja in nadlegovanja; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj se v izobraževalnih okoljih spopada z diskriminacijo na podlagi spolne usmeritve in identitete; odločno poziva Komisijo, naj podpira vključevanje objektivnih informacijo o LGBTI v šolske učne načrte; odločno jo poziva, naj spodbuja vzajemno učenje med državami članicami pri obravnavi homofobnega in transfobnega ustrahovanja in nadlegovanja;

| 32. | spodbuja deklice in dečke, naj se v času svojega šolanja enako zanimajo za vse predmete, ne glede na spolne stereotipe, zlasti kar zadeva znanstvene in tehnične predmete; dečki naj se učijo o „tipično ženskih“ dejavnostih, kot so domača opravila in nega, hkrati pa jih spodbuja tudi k enaki udeležbi in zastopanosti v skupnem sprejemanju odločitev in upravljanju šole ter v vseh zunajšolskih dejavnostih; poziva vse vključene, naj zagotovijo, da bodo za te učinkovite dejavnosti zajamčena finančna sredstva; |
| --- | --- |

32.

spodbuja deklice in dečke, naj se v času svojega šolanja enako zanimajo za vse predmete, ne glede na spolne stereotipe, zlasti kar zadeva znanstvene in tehnične predmete; dečki naj se učijo o „tipično ženskih“ dejavnostih, kot so domača opravila in nega, hkrati pa jih spodbuja tudi k enaki udeležbi in zastopanosti v skupnem sprejemanju odločitev in upravljanju šole ter v vseh zunajšolskih dejavnostih; poziva vse vključene, naj zagotovijo, da bodo za te učinkovite dejavnosti zajamčena finančna sredstva;

| 33. | ugotavlja potrebo po ukrepih za posebno spodbudo ženskam na področjih kulture, ustvarjanja ter širjenja umetniških in intelektualnih del, da se prepreči strukturna in močno razširjena diskriminacija, ki jo ženske doživljajo na teh področjih; to bo osnova za uravnoteženo zastopanost žensk in moških v javnih umetniških in kulturnih dejavnostih ter za finančno podporo in pozitivne ukrepe, s katerimi bi na tem področju popravili neenakosti; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja potrebo po ukrepih za posebno spodbudo ženskam na področjih kulture, ustvarjanja ter širjenja umetniških in intelektualnih del, da se prepreči strukturna in močno razširjena diskriminacija, ki jo ženske doživljajo na teh področjih; to bo osnova za uravnoteženo zastopanost žensk in moških v javnih umetniških in kulturnih dejavnostih ter za finančno podporo in pozitivne ukrepe, s katerimi bi na tem področju popravili neenakosti;

| 34. | poziva, naj se deklicam in dečkom od predšolskega izobraževanja naprej omogoči enak dostop, uporaba in poučenost o informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, pri čemer naj se posebna pozornost nameni otrokom in mladim s podeželja, iz marginaliziranih skupin, pa otrokom in mladim s posebnimi potrebami, da se izboljša njihova digitalna pismenost, se širijo učinkoviti instrumenti izobraževalne politike in se izboljša usposabljanje učiteljev, da bi se povečalo število študent in diplomantk s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; ob tem pozdravlja vse pobude in programe, s katerimi bi dekleta pritegnili k tem študijskim področjem ter ustreznim raziskovalnim karieram; |
| --- | --- |

34.

poziva, naj se deklicam in dečkom od predšolskega izobraževanja naprej omogoči enak dostop, uporaba in poučenost o informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, pri čemer naj se posebna pozornost nameni otrokom in mladim s podeželja, iz marginaliziranih skupin, pa otrokom in mladim s posebnimi potrebami, da se izboljša njihova digitalna pismenost, se širijo učinkoviti instrumenti izobraževalne politike in se izboljša usposabljanje učiteljev, da bi se povečalo število študent in diplomantk s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; ob tem pozdravlja vse pobude in programe, s katerimi bi dekleta pritegnili k tem študijskim področjem ter ustreznim raziskovalnim karieram;

| 35. | poudarja, kako pomembno je pripraviti izobraževalne ukrepe za poučevanje in priznavanje vloge žensk v zgodovini, znanosti, politiki, leposlovju, umetnosti, izobraževanju itd.; |
| --- | --- |

35.

poudarja, kako pomembno je pripraviti izobraževalne ukrepe za poučevanje in priznavanje vloge žensk v zgodovini, znanosti, politiki, leposlovju, umetnosti, izobraževanju itd.;

| 36. | poziva, da si je treba po najboljših močeh prizadevati, da se delo v vzgoji in izobraževanju v zgodnjem otroštvu, delo v osnovnošolskem izobraževanju in delo na področju oskrbe spodbujajo kot cenjeno delo za ženske in moške; |
| --- | --- |

36.

poziva, da si je treba po najboljših močeh prizadevati, da se delo v vzgoji in izobraževanju v zgodnjem otroštvu, delo v osnovnošolskem izobraževanju in delo na področju oskrbe spodbujajo kot cenjeno delo za ženske in moške;

| 37. | poziva države članice, naj razvijejo oziroma okrepijo nacionalne predpise za boj proti negativnemu vplivanju na stereotipno dojemanje spolnih vlog, ki jih kot vrednote prikazujejo mediji in oglasi, saj to prepogosto spodkopava delo šol na tem področju; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj razvijejo oziroma okrepijo nacionalne predpise za boj proti negativnemu vplivanju na stereotipno dojemanje spolnih vlog, ki jih kot vrednote prikazujejo mediji in oglasi, saj to prepogosto spodkopava delo šol na tem področju;

| 38. | poziva, naj se izvajajo dodatne dejavnosti za krepitev uradnega učnega načrta v zvezi z enakostjo spolov in podjetniškim usposabljanjem, lokalni organi pa naj o tej tematiki v svojem okolju izvajajo tudi neformalne izobraževalne programe; |
| --- | --- |

38.

poziva, naj se izvajajo dodatne dejavnosti za krepitev uradnega učnega načrta v zvezi z enakostjo spolov in podjetniškim usposabljanjem, lokalni organi pa naj o tej tematiki v svojem okolju izvajajo tudi neformalne izobraževalne programe;

| 39. | poziva k novemu zagonu za priznavanje neformalnega izobraževanja s spričevali o usposobljenosti in za izdajanje spričeval o delovni praksi, ki bodo izpolnjevala visoke standarde, saj se bo na ta način dekletom in ženskam pomagalo pri iskanju boljše zaposlitve in pri (ponovni) vključitvi na trg dela in obenem zagotovilo, da bodo glede na svoje sposobnosti obravnavane tako kot moški; |
| --- | --- |

39.

poziva k novemu zagonu za priznavanje neformalnega izobraževanja s spričevali o usposobljenosti in za izdajanje spričeval o delovni praksi, ki bodo izpolnjevala visoke standarde, saj se bo na ta način dekletom in ženskam pomagalo pri iskanju boljše zaposlitve in pri (ponovni) vključitvi na trg dela in obenem zagotovilo, da bodo glede na svoje sposobnosti obravnavane tako kot moški;

| 40. | poziva avtorje in založnike učnega gradiva, naj enakost spolov upoštevajo kot merilo za njegovo pripravo, priporoča pa jim, naj se pri njegovem oblikovanju obrnejo na skupine učiteljev in učencev in naj poiščejo nasvete in strokovno pomoč strokovnjakov s področja enakosti spolov; |
| --- | --- |

40.

poziva avtorje in založnike učnega gradiva, naj enakost spolov upoštevajo kot merilo za njegovo pripravo, priporoča pa jim, naj se pri njegovem oblikovanju obrnejo na skupine učiteljev in učencev in naj poiščejo nasvete in strokovno pomoč strokovnjakov s področja enakosti spolov;

| 41. | poziva države članice, naj oblikujejo smernice, ki obravnavajo vidik in enakost spolov, ter jih širijo po šolah, med odgovornimi za izobraževalno politiko, učitelji in vsemi, ki so pristojni za učne načrte, in zagotovijo, da se izločijo stereotipi in predsodki o spolih, ki bi jih bilo mogoče najti v vsebini in jeziku ali ilustracijah učbenikov in izobraževalnega gradiva, spodbujati pa jih je treba tudi, naj se borijo proti seksizmu v književnosti, kinematografiji, glasbi, igrah in na drugih področjih, ki odločilno prispevajo k spremembi odnosa, obnašanja in identitete deklet in fantov; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj oblikujejo smernice, ki obravnavajo vidik in enakost spolov, ter jih širijo po šolah, med odgovornimi za izobraževalno politiko, učitelji in vsemi, ki so pristojni za učne načrte, in zagotovijo, da se izločijo stereotipi in predsodki o spolih, ki bi jih bilo mogoče najti v vsebini in jeziku ali ilustracijah učbenikov in izobraževalnega gradiva, spodbujati pa jih je treba tudi, naj se borijo proti seksizmu v književnosti, kinematografiji, glasbi, igrah in na drugih področjih, ki odločilno prispevajo k spremembi odnosa, obnašanja in identitete deklet in fantov;

| 42. | priznava, da imajo učitelji pomembno vlogo pri oblikovanju izobraževalne identitete ter pomembno vplivajo na vidike s spolom zaznamovanega vedenja v šolah; opozarja, da je treba še veliko storiti, da bodo učitelji imeli ustrezno znanje o tem, kako bi lahko kar najbolje spodbujali enakost spolov; zato vztraja, da je treba učiteljem na vseh stopnjah formalnega in neformalnega izobraževanja zagotoviti celovito začetno in nadaljevalno usposabljanje o enakosti, vključno z vzajemnim učenjem ter sodelovanjem z zunanjimi organizacijami in agencijami, in tako širiti ozaveščenost učiteljev o vplivu spolnih vlog in stereotipov na samozavest njihovih učencev, dijakov in študentov ter njihovo izbiro predmetov med izobraževanjem; poudarja, da morajo imeti dekleta pozitivne vzornice in vzornike na šolah in univerzah, da bodo znale prepoznati in ceniti svoj potencial, brez strahu pred diskriminacijo ali dvoumnostjo, vezano na spol; |
| --- | --- |

42.

priznava, da imajo učitelji pomembno vlogo pri oblikovanju izobraževalne identitete ter pomembno vplivajo na vidike s spolom zaznamovanega vedenja v šolah; opozarja, da je treba še veliko storiti, da bodo učitelji imeli ustrezno znanje o tem, kako bi lahko kar najbolje spodbujali enakost spolov; zato vztraja, da je treba učiteljem na vseh stopnjah formalnega in neformalnega izobraževanja zagotoviti celovito začetno in nadaljevalno usposabljanje o enakosti, vključno z vzajemnim učenjem ter sodelovanjem z zunanjimi organizacijami in agencijami, in tako širiti ozaveščenost učiteljev o vplivu spolnih vlog in stereotipov na samozavest njihovih učencev, dijakov in študentov ter njihovo izbiro predmetov med izobraževanjem; poudarja, da morajo imeti dekleta pozitivne vzornice in vzornike na šolah in univerzah, da bodo znale prepoznati in ceniti svoj potencial, brez strahu pred diskriminacijo ali dvoumnostjo, vezano na spol;

| 43. | poudarja, da mora osnovno in nadaljevalno usposabljanje učiteljev vključevati učenje o načelu enakosti med ženskami in moškimi in njegovem prenašanju v prakso, da se odpravijo ovire za uresničitev celotnega potenciala učencev ne glede na njihov spol; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da mora osnovno in nadaljevalno usposabljanje učiteljev vključevati učenje o načelu enakosti med ženskami in moškimi in njegovem prenašanju v prakso, da se odpravijo ovire za uresničitev celotnega potenciala učencev ne glede na njihov spol;

| 44. | trdno je prepričan, da je v izobraževanju potencial za preobrazbo, ki bo privedla do prevlade enakosti spolov; priznava, da morajo programi formalnega in neformalnega izobraževanja obravnavati nasilje zaradi spola, diskriminacijo po spolu, nadlegovanje, homofobijo in transfobijo v vseh oblikah, vključno z ustrahovanjem ali nadlegovanjem na spletu, in se proti tem pojavom boriti; priznava, da bo izobraževanje za enakost spolov in proti nasilju zaradi spola uspešno le, če bo šolsko okolje varno in nenasilno; |
| --- | --- |

44.

trdno je prepričan, da je v izobraževanju potencial za preobrazbo, ki bo privedla do prevlade enakosti spolov; priznava, da morajo programi formalnega in neformalnega izobraževanja obravnavati nasilje zaradi spola, diskriminacijo po spolu, nadlegovanje, homofobijo in transfobijo v vseh oblikah, vključno z ustrahovanjem ali nadlegovanjem na spletu, in se proti tem pojavom boriti; priznava, da bo izobraževanje za enakost spolov in proti nasilju zaradi spola uspešno le, če bo šolsko okolje varno in nenasilno;

| 45. | poudarja, da je treba med vsemi akterji na področju izobraževalne politike, pa tudi med starši in delodajalci, sprožiti pobude za ozaveščanje vidika spolov in pripraviti ustrezno usposabljanje; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba med vsemi akterji na področju izobraževalne politike, pa tudi med starši in delodajalci, sprožiti pobude za ozaveščanje vidika spolov in pripraviti ustrezno usposabljanje;

| 46. | poziva države članice, naj k izobraževanju pristopijo medgeneracijsko in zagotovijo enak dostop do formalnega in neformalnega izobraževanja, v ta namen pa v svojem izobraževalnem sistemu zagotovijo cenovno dostopno in kakovostno otroško varstvo ter varstvo za starejše in druge vzdrževane osebe; poziva države članice, naj sprožijo pobude za znižanje neposrednih in posrednih izobraževalnih stroškov in naj povečajo zmogljivosti v vseh jaslih in vrtcih, predšolskih, šolskih in izvenšolskih strukturah, pri čemer naj upoštevajo načelo vključevanja za otroke, ki živijo v revščini ali na robu revščine; poudarja, da je to pomembno kot pomoč vsem ženskam in moškim, vključno s starši samohranilci, da bodo lahko družinsko življenje uskladili z delom, pomembno pa je tudi za to, da se ženske dejansko lahko udeležujejo vseživljenjskega učenja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, s tem pa dajejo zgled za opolnomočenje deklic; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj k izobraževanju pristopijo medgeneracijsko in zagotovijo enak dostop do formalnega in neformalnega izobraževanja, v ta namen pa v svojem izobraževalnem sistemu zagotovijo cenovno dostopno in kakovostno otroško varstvo ter varstvo za starejše in druge vzdrževane osebe; poziva države članice, naj sprožijo pobude za znižanje neposrednih in posrednih izobraževalnih stroškov in naj povečajo zmogljivosti v vseh jaslih in vrtcih, predšolskih, šolskih in izvenšolskih strukturah, pri čemer naj upoštevajo načelo vključevanja za otroke, ki živijo v revščini ali na robu revščine; poudarja, da je to pomembno kot pomoč vsem ženskam in moškim, vključno s starši samohranilci, da bodo lahko družinsko življenje uskladili z delom, pomembno pa je tudi za to, da se ženske dejansko lahko udeležujejo vseživljenjskega učenja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, s tem pa dajejo zgled za opolnomočenje deklic;

| 47. | poudarja, da mora vsaka strategija za spodbujanje enakosti spolov in za opolnomočenje deklic in žensk dejavno vključevati in angažirati dečke in moške; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da mora vsaka strategija za spodbujanje enakosti spolov in za opolnomočenje deklic in žensk dejavno vključevati in angažirati dečke in moške;

| 48. | poudarja, kako pomembno je, da javni organi na visokošolski ravni spodbujajo predavanja in raziskave o pomenu in dometu enakosti spolov, zlasti tako, da predmete v zvezi z enakostjo spolov vključujejo v študijske programe, uvajajo posebne podiplomske smeri in spodbujajo posebne študije in raziskave na tem področju; |
| --- | --- |

48.

poudarja, kako pomembno je, da javni organi na visokošolski ravni spodbujajo predavanja in raziskave o pomenu in dometu enakosti spolov, zlasti tako, da predmete v zvezi z enakostjo spolov vključujejo v študijske programe, uvajajo posebne podiplomske smeri in spodbujajo posebne študije in raziskave na tem področju;

| 49. | poziva institucije EU in države članice, naj dosežejo napredek pri vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih izkazov o poklicnih kvalifikacijah, ki se izdajajo po državah članicah, in naj usklajujejo in harmonizirajo nacionalna pravila o dostopu do različnih poklicev, da bi priseljenke iz Unije in drugod lahko dobile delovna mesta, ki ustrezajo njihovi izobrazbi in usposobljenosti; |
| --- | --- |

49.

poziva institucije EU in države članice, naj dosežejo napredek pri vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih izkazov o poklicnih kvalifikacijah, ki se izdajajo po državah članicah, in naj usklajujejo in harmonizirajo nacionalna pravila o dostopu do različnih poklicev, da bi priseljenke iz Unije in drugod lahko dobile delovna mesta, ki ustrezajo njihovi izobrazbi in usposobljenosti;

Naložbe, spremljanje in ocenjevanje

| 50. | poudarja, da morajo napredek sprejetih politik o enakosti spolov v izobraževalnih ustanovah spremljati in ocenjevati neodvisni organi, pa tudi, da je treba vse, ki na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni oblikujejo politiko, nenehno obveščati o vseh sprejetih ukrepih in doseženem napredku na tem področju ter da mora vidik spolov čim prej postati del notranje in zunanje ocene izobraževalnih ustanov; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da morajo napredek sprejetih politik o enakosti spolov v izobraževalnih ustanovah spremljati in ocenjevati neodvisni organi, pa tudi, da je treba vse, ki na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni oblikujejo politiko, nenehno obveščati o vseh sprejetih ukrepih in doseženem napredku na tem področju ter da mora vidik spolov čim prej postati del notranje in zunanje ocene izobraževalnih ustanov;

| 51. | opozarja na pomembno vlogo sodelovanja med različnimi upravnimi telesi s področja izobraževanja, izmenjave primerov dobre prakse glede priprave projektov in programov za spodbujanje zavesti o načelih vzajemnega izobraževanja in resnične enakosti med ženskami in moškimi ter širjenja vedenja o njih med akterji na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

51.

opozarja na pomembno vlogo sodelovanja med različnimi upravnimi telesi s področja izobraževanja, izmenjave primerov dobre prakse glede priprave projektov in programov za spodbujanje zavesti o načelih vzajemnega izobraževanja in resnične enakosti med ženskami in moškimi ter širjenja vedenja o njih med akterji na področju izobraževanja;

| 52. | poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj še naprej zbira primerljive podatke, ki bodo razčlenjeni po spolu, in pripravlja ustrezne preglednice na vseh področjih politike, vključno s področjem izobraževanja, in ponovno poudarja, da je za odpravljanje spolnih neenakosti pomembno, da se s kvalitativnimi in kvantitativnimi instrumenti izvajajo ocene učinka izobraževalne politike, pa tudi, da se izvaja na enakosti spolov osnovana proračunska strategija, saj se s tem spodbuja dostop in pravica do izobraževalnih virov; |
| --- | --- |

52.

poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj še naprej zbira primerljive podatke, ki bodo razčlenjeni po spolu, in pripravlja ustrezne preglednice na vseh področjih politike, vključno s področjem izobraževanja, in ponovno poudarja, da je za odpravljanje spolnih neenakosti pomembno, da se s kvalitativnimi in kvantitativnimi instrumenti izvajajo ocene učinka izobraževalne politike, pa tudi, da se izvaja na enakosti spolov osnovana proračunska strategija, saj se s tem spodbuja dostop in pravica do izobraževalnih virov;

| 53. | priznava, da bo zelo pomembna ocena tega, kako bo na enakost spolov učinkovala prihodnja zakonodaja s področja izobraževanja, bistvenega pomena pa je tudi, se v skladu s tem načelom po potrebi pregledajo že veljavni predpisi; |
| --- | --- |

53.

priznava, da bo zelo pomembna ocena tega, kako bo na enakost spolov učinkovala prihodnja zakonodaja s področja izobraževanja, bistvenega pomena pa je tudi, se v skladu s tem načelom po potrebi pregledajo že veljavni predpisi;

| 54. | poudarja, da morajo proces izvajanja programov za enakost spolov spremljati centri za izvajanje raziskav v izobraževanju in njihovo izvajanje oceniti v tesnem sodelovanju s strokovnjaki s področja enakosti spolov, organi, ki jih je ustanovila Evropska unija, in lokalnimi organi; poziva, naj države članice in Komisija zbirajo kvantitativne in kvalitativne podatke, ločene po spolu; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da morajo proces izvajanja programov za enakost spolov spremljati centri za izvajanje raziskav v izobraževanju in njihovo izvajanje oceniti v tesnem sodelovanju s strokovnjaki s področja enakosti spolov, organi, ki jih je ustanovila Evropska unija, in lokalnimi organi; poziva, naj države članice in Komisija zbirajo kvantitativne in kvalitativne podatke, ločene po spolu;

| 55. | predlaga evropsko nagrado za enakost spolov, ki bi se vsako leto podeljevala izobraževalnim ustanovam, ki so se izkazale pri doseganju tega cilja, države članice pa spodbuja, naj to naredijo tudi na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

55.

predlaga evropsko nagrado za enakost spolov, ki bi se vsako leto podeljevala izobraževalnim ustanovam, ki so se izkazale pri doseganju tega cilja, države članice pa spodbuja, naj to naredijo tudi na nacionalni ravni;

| 56. | poudarja, da je treba pripraviti akcijske načrte in predvideti sredstva za izvajanje izobraževalnih projektov in vzpostavitev izobraževalnih struktur, ki bi naslavljali vidik spolov, ter v ta namen priporoča uporabo razpoložljivih evropskih instrumentov, kot so naložbeni načrt, program Obzorje 2020 in strukturne sklade EU, vključno z evropskim socialnim skladom; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba pripraviti akcijske načrte in predvideti sredstva za izvajanje izobraževalnih projektov in vzpostavitev izobraževalnih struktur, ki bi naslavljali vidik spolov, ter v ta namen priporoča uporabo razpoložljivih evropskih instrumentov, kot so naložbeni načrt, program Obzorje 2020 in strukturne sklade EU, vključno z evropskim socialnim skladom;

o

o o

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

57.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0074.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0050.

(3)  https://europa.eu/eyd2015/en/eu-european-parliament/posts/every-girl-and-woman-has-right-education

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/192 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/192

---

P8_TA(2015)0313

EGP–Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o EGP-Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (2015/2061(INI))

(2017/C 316/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini z dne 22. julija 1972 med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini z dne 22. julija 1972 med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo,

| — | ob upoštevanju Sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb, zlasti Priloge I o prostem pretoku oseb in Priloge III o priznavanju poklicnih kvalifikacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb, zlasti Priloge I o prostem pretoku oseb in Priloge III o priznavanju poklicnih kvalifikacij,

| — | ob upoštevanju Sporazuma z dne 25. junija 2009 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o poenostavitvi pregledov in formalnosti pri prevozu blaga ter varnostnih carinskih ukrepih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma z dne 25. junija 2009 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o poenostavitvi pregledov in formalnosti pri prevozu blaga ter varnostnih carinskih ukrepih,

| — | ob upoštevanju Sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti,

| — | ob upoštevanju Sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih javnih naročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih javnih naročil,

| — | ob upoštevanju Protokola z dne 27. maja 2008 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma zaradi njunega pristopa k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola z dne 27. maja 2008 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma zaradi njunega pristopa k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola z dne 26. oktobra 2004 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola z dne 26. oktobra 2004 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (direktiva o storitvah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (direktiva o storitvah) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o EGP-Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o EGP-Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Islandije za leto 2012 in o obetih po volitvah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Islandije za leto 2012 in o obetih po volitvah (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. marca 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. decembra 2014 o homogenem razširjenem enotnem trgu in odnosih EU z zahodnimi evropskimi državami, ki niso članice EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. decembra 2014 o homogenem razširjenem enotnem trgu in odnosih EU z zahodnimi evropskimi državami, ki niso članice EU,

| — | ob upoštevanju sklepov, ki jih je Svet EGP sprejel na 42. zasedanju 19. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov, ki jih je Svet EGP sprejel na 42. zasedanju 19. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. decembra 2012 z naslovom A review of the functioning of the European Economic Area (Pregled delovanja Evropskega gospodarskega prostora) (SWD(2012)0425), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. decembra 2012 z naslovom A review of the functioning of the European Economic Area (Pregled delovanja Evropskega gospodarskega prostora) (SWD(2012)0425),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Odnosi EU s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino – Možnosti za tesnejšo integracijo z EU (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Odnosi EU s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino – Možnosti za tesnejšo integracijo z EU (COM(2012)0680),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. novembra 2013 o odnosih EU s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino: možnosti za sodelovanje teh držav na notranjem trgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. novembra 2013 o odnosih EU s Kneževino Andoro, Kneževino Monako in Republiko San Marino: možnosti za sodelovanje teh držav na notranjem trgu,

| — | ob upoštevanju poročila skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora o letnem poročilu o delovanju sporazuma EGP v letu 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora o letnem poročilu o delovanju sporazuma EGP v letu 2013,

| — | ob upoštevanju resolucije skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora z dne 30. maja 2013 o prihodnosti EGP ter odnosih EU z manjšimi državami in Švico, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora z dne 30. maja 2013 o prihodnosti EGP ter odnosih EU z manjšimi državami in Švico,

| — | ob upoštevanju resolucije skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora z dne 26. marca 2014 o upravljanju enotnega trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora z dne 26. marca 2014 o upravljanju enotnega trga,

| — | ob upoštevanju resolucije skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora z dne 17. marca 2015 o industrijski politiki v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora z dne 17. marca 2015 o industrijski politiki v Evropi,

| — | ob upoštevanju resolucije skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora z dne 17. marca 2015 o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe in njegovih možnih posledicah za države EGP/Efte, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora z dne 17. marca 2015 o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe in njegovih možnih posledicah za države EGP/Efte,

| — | ob upoštevanju švicarskega poročila o zunanji politiki z dne 14. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju švicarskega poročila o zunanji politiki z dne 14. januarja 2015,

| — | ob upoštevanju 35. pregleda notranjega trga držav EGP/Efte, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 35. pregleda notranjega trga držav EGP/Efte,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217, ki Uniji zagotavlja pravico do sklepanja mednarodnih sporazumov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217, ki Uniji zagotavlja pravico do sklepanja mednarodnih sporazumov,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0244/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0244/2015),

| A. | ker so štiri države članice (Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica) Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta) veliki trgovinski partnerji EU – Švica in Norveška sta po obsegu četrti oziroma peti najpomembnejši trgovinski partner EU; |
| --- | --- |

A.

ker so štiri države članice (Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica) Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta) veliki trgovinski partnerji EU – Švica in Norveška sta po obsegu četrti oziroma peti najpomembnejši trgovinski partner EU;

| B. | ker temeljijo odnosi med EU in tremi državami članicami Efte (Islandija, Lihtenštajn in Norveška) na Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), ki zagotavlja sodelovanje na notranjem trgu, pri čemer poteka upravljanje in spremljanje sporazuma EGP v visoko institucionaliziranem okviru; |
| --- | --- |

B.

ker temeljijo odnosi med EU in tremi državami članicami Efte (Islandija, Lihtenštajn in Norveška) na Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), ki zagotavlja sodelovanje na notranjem trgu, pri čemer poteka upravljanje in spremljanje sporazuma EGP v visoko institucionaliziranem okviru;

| C. | ker so sodelovanju Švice v sporazumu EGP nasprotovali njeni državljani na referendumu leta 1992 in odnose med Švico in EU trenutno ureja več kot 100 sektorskih sporazumov, ki zagotavljajo visoko stopnjo povezanosti; |
| --- | --- |

C.

ker so sodelovanju Švice v sporazumu EGP nasprotovali njeni državljani na referendumu leta 1992 in odnose med Švico in EU trenutno ureja več kot 100 sektorskih sporazumov, ki zagotavljajo visoko stopnjo povezanosti;

| D. | ker je za spodbujanje rasti in konkurenčnosti ter ustvarjanje delovnih mest, da bi tako oživili evropsko gospodarstvo, potreben dobro delujoč in učinkovit enotni trg, ki bo temeljil na visokokonkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu, vendar je treba njegovo zakonodajo ustrezno prenesti, izvajati in izvrševati, da bi države članice EU in države EGP/Efte lahko v celoti izkoristile njegove prednosti; |
| --- | --- |

D.

ker je za spodbujanje rasti in konkurenčnosti ter ustvarjanje delovnih mest, da bi tako oživili evropsko gospodarstvo, potreben dobro delujoč in učinkovit enotni trg, ki bo temeljil na visokokonkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu, vendar je treba njegovo zakonodajo ustrezno prenesti, izvajati in izvrševati, da bi države članice EU in države EGP/Efte lahko v celoti izkoristile njegove prednosti;

Uvod

| 1. | meni, da je Sporazum EGP ključni element gospodarske rasti in najbolj daljnosežen celovit instrument za razširitev enotnega trga na tretje države; meni, da se je ob upoštevanju notranjega razvoja dogodkov v EU izkazal za trden, učinkovit in dobro delujoč sporazum, ki tudi dolgoročno zagotavlja celovitost enotnega trga; |
| --- | --- |

1.

meni, da je Sporazum EGP ključni element gospodarske rasti in najbolj daljnosežen celovit instrument za razširitev enotnega trga na tretje države; meni, da se je ob upoštevanju notranjega razvoja dogodkov v EU izkazal za trden, učinkovit in dobro delujoč sporazum, ki tudi dolgoročno zagotavlja celovitost enotnega trga;

| 2. | priznava, da obsežni odnosi med EU, državami EGP/Efte in Švico presegajo gospodarsko povezovanje in širitev enotnega trga ter prispevajo k stabilnosti in blaginji v korist vseh državljanov in podjetij, tudi malih in srednjih podjetij; poudarja pomen zagotavljanja pravilnega delovanja enotnega trga, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje in nova delovna mesta; |
| --- | --- |

2.

priznava, da obsežni odnosi med EU, državami EGP/Efte in Švico presegajo gospodarsko povezovanje in širitev enotnega trga ter prispevajo k stabilnosti in blaginji v korist vseh državljanov in podjetij, tudi malih in srednjih podjetij; poudarja pomen zagotavljanja pravilnega delovanja enotnega trga, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje in nova delovna mesta;

Izvajanje zakonodaje enotnega trga: države EGP/Efte

| 3. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je v skladu s pregledom stanja notranjega trga v državah EGP/Efte sedanji povprečni zaostanek pri prenosu zakonodaje v treh državah Efte od julija 2014, ko je znašal 1,9 %, povišal na 2,0 %; |
| --- | --- |

3.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je v skladu s pregledom stanja notranjega trga v državah EGP/Efte sedanji povprečni zaostanek pri prenosu zakonodaje v treh državah Efte od julija 2014, ko je znašal 1,9 %, povišal na 2,0 %;

| 4. | pozdravlja pomembna prizadevanja za izboljšanje hitrega vključevanja ustreznega pravnega reda v Sporazum EGP in nedavni sporazum o načelih za vključitev uredb EU o ustanovitvi evropskih nadzornih organov na področju finančnih storitev; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pomembna prizadevanja za izboljšanje hitrega vključevanja ustreznega pravnega reda v Sporazum EGP in nedavni sporazum o načelih za vključitev uredb EU o ustanovitvi evropskih nadzornih organov na področju finančnih storitev;

| 5. | opozarja, da države EGS/Efte sodelujejo v številnih programih in agencijah EU ter na praktičnih področjih, kot sta informacijski sistem za notranji trg ali SOLVIT, in s finančnim mehanizmom EGP in Norveške prispevajo h koheziji v EU; meni, da to sodelovanje prispeva k učinkovitemu razširjenemu notranjemu trgu; spodbuja EU in države EGS/Efte, naj dodatno razvijejo preventivna orodja in poiščejo odgovore na morebitne grožnje, da bi zagotovile delovanje notranjega trga z energijo; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da države EGS/Efte sodelujejo v številnih programih in agencijah EU ter na praktičnih področjih, kot sta informacijski sistem za notranji trg ali SOLVIT, in s finančnim mehanizmom EGP in Norveške prispevajo h koheziji v EU; meni, da to sodelovanje prispeva k učinkovitemu razširjenemu notranjemu trgu; spodbuja EU in države EGS/Efte, naj dodatno razvijejo preventivna orodja in poiščejo odgovore na morebitne grožnje, da bi zagotovile delovanje notranjega trga z energijo;

| 6. | meni, da je pravočasno in kar se da sočasno izvajanje ustrezne zakonodaje enotnega trga v državah EGP/Efte bistveno in da bi lahko ta postopek še izboljšali in pospešili; |
| --- | --- |

6.

meni, da je pravočasno in kar se da sočasno izvajanje ustrezne zakonodaje enotnega trga v državah EGP/Efte bistveno in da bi lahko ta postopek še izboljšali in pospešili;

| 7. | poudarja, da je zaostanek pri pravnih aktih, ki jih je treba vključiti, še naprej zaskrbljujoč, in zato poziva države EGP/Efte, naj v tesnem sodelovanju z EU povečajo svoja prizadevanja za ohranitev celovitosti enotnega trga; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je zaostanek pri pravnih aktih, ki jih je treba vključiti, še naprej zaskrbljujoč, in zato poziva države EGP/Efte, naj v tesnem sodelovanju z EU povečajo svoja prizadevanja za ohranitev celovitosti enotnega trga;

| 8. | priznava, da je potreben predhodni dogovor vseh držav EGP/Efte o relevantnosti za EGP in da so pred vključitvijo lahko potrebne tehnične prilagoditve; vendar je zaskrbljen, da številne zahteve za prilagoditve in izjeme povzročajo zamude in morebiti celo razdrobljenost enotnega trga; odločno poziva te države, naj te razmere uredijo in tesno sodelujejo z EU, da bi na razširjenem enotnem trgu zagotovile enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

8.

priznava, da je potreben predhodni dogovor vseh držav EGP/Efte o relevantnosti za EGP in da so pred vključitvijo lahko potrebne tehnične prilagoditve; vendar je zaskrbljen, da številne zahteve za prilagoditve in izjeme povzročajo zamude in morebiti celo razdrobljenost enotnega trga; odločno poziva te države, naj te razmere uredijo in tesno sodelujejo z EU, da bi na razširjenem enotnem trgu zagotovile enake konkurenčne pogoje;

| 9. | poudarja, da EU po podpisu sporazuma EGP vse bolj uporablja agencije; pozdravlja, da države EGP/Efte sodelujejo pri delovanju teh agencij; poziva te države in Komisijo, naj to sodelovanje in udeležbo še okrepijo; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da EU po podpisu sporazuma EGP vse bolj uporablja agencije; pozdravlja, da države EGP/Efte sodelujejo pri delovanju teh agencij; poziva te države in Komisijo, naj to sodelovanje in udeležbo še okrepijo;

| 10. | opozarja, da ravno potekajo pogajanja o obširnem sporazumu o prosti trgovini in naložbah med EU in ZDA; poudarja, da države EGP/Efte v skladu s Sporazumom EGS uporabljajo pravila notranjega trga in da bi učinki uspešnega trgovinskega in investicijskega partnerstva na notranjem trgu verjetno vplivali tudi na države EGP/Efte; poudarja tudi, da zaradi sklenitve TTIP ne smejo nastati nove trgovinske ovire med EU in državami EGS/Efte; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da ravno potekajo pogajanja o obširnem sporazumu o prosti trgovini in naložbah med EU in ZDA; poudarja, da države EGP/Efte v skladu s Sporazumom EGS uporabljajo pravila notranjega trga in da bi učinki uspešnega trgovinskega in investicijskega partnerstva na notranjem trgu verjetno vplivali tudi na države EGP/Efte; poudarja tudi, da zaradi sklenitve TTIP ne smejo nastati nove trgovinske ovire med EU in državami EGS/Efte;

Kneževina Lihtenštajn

| 11. | je zaskrbljen, da je Kneževina Lihtenštajn povečala svoj zaostanek pri prenosu zakonodaje z 0,7 % na 1,2 %; je poleg tega zaskrbljen, da njena zakonodaja v zvezi s pravicami vstopa in bivanja nekaterih družinskih članov državljanov EGP ter omejitve, ki veljajo za državljane EGP s prebivališčem v Lihtenštajnu v zvezi z zaposlitvijo v drugi državi EGP, ki jih Lihtenštajn obravnava kot ureditev na podlagi posebnih predpisov o kvotah iz Sporazuma o EGP, niso popolnoma skladne z zakonodajo EGP; |
| --- | --- |

11.

je zaskrbljen, da je Kneževina Lihtenštajn povečala svoj zaostanek pri prenosu zakonodaje z 0,7 % na 1,2 %; je poleg tega zaskrbljen, da njena zakonodaja v zvezi s pravicami vstopa in bivanja nekaterih družinskih članov državljanov EGP ter omejitve, ki veljajo za državljane EGP s prebivališčem v Lihtenštajnu v zvezi z zaposlitvijo v drugi državi EGP, ki jih Lihtenštajn obravnava kot ureditev na podlagi posebnih predpisov o kvotah iz Sporazuma o EGP, niso popolnoma skladne z zakonodajo EGP;

Republika Islandija

| 12. | je seznanjen s pismom z dne 12. marca 2015, ki ga je poslala vlada Islandije v zvezi z njenim položajem države kandidatke za članstvo v EU; odločno poziva Islandijo, naj pospeši svoja prizadevanja za izpolnjevanje obveznosti v skladu s Sporazumom EGP, saj njen zaostanek pri prenosu zakonodaje znaša 2.8 % in je najvišji od vseh zadevnih držav; spodbuja EU in Islandijo, naj še naprej krepita sodelovanje, med drugim tudi na področju pripravljenosti na nesreče na območju severnega Atlantika, in dodelita sredstva za boj proti izzivom; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen s pismom z dne 12. marca 2015, ki ga je poslala vlada Islandije v zvezi z njenim položajem države kandidatke za članstvo v EU; odločno poziva Islandijo, naj pospeši svoja prizadevanja za izpolnjevanje obveznosti v skladu s Sporazumom EGP, saj njen zaostanek pri prenosu zakonodaje znaša 2.8 % in je najvišji od vseh zadevnih držav; spodbuja EU in Islandijo, naj še naprej krepita sodelovanje, med drugim tudi na področju pripravljenosti na nesreče na območju severnega Atlantika, in dodelita sredstva za boj proti izzivom;

Kraljevina Norveška

| 13. | pozdravlja dejstvo, da je Norveška, s katero so se vezi v zadnjih letih okrepile, del pobude „Frontrunners“, ki je namenjena izboljšanju enotnega trga; vendar ugotavlja, da se je njen zaostanek pri prenosu zakonodaje povečal na 2 %, in jo poziva, naj pospeši svoja prizadevanja v zvezi s tem, zlasti za dokončno oblikovanje notranjega energetskega trga; spodbuja krepitev sodelovanja, med drugim pri energetski politiki; poudarja, da je treba rešiti še vprašanja glede večjih uvoznih dajatev za nekatere proizvode; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da je Norveška, s katero so se vezi v zadnjih letih okrepile, del pobude „Frontrunners“, ki je namenjena izboljšanju enotnega trga; vendar ugotavlja, da se je njen zaostanek pri prenosu zakonodaje povečal na 2 %, in jo poziva, naj pospeši svoja prizadevanja v zvezi s tem, zlasti za dokončno oblikovanje notranjega energetskega trga; spodbuja krepitev sodelovanja, med drugim pri energetski politiki; poudarja, da je treba rešiti še vprašanja glede večjih uvoznih dajatev za nekatere proizvode;

Kneževina Andora, Kneževina Monako in Republika San Marino

| 14. | priznava, da bi tesnejši odnosi lahko prinesli vzajemne koristi, zlasti na regionalnih in lokalnih ravneh v sosednjih regijah EU, zato pozdravlja začetek pogajanj za pridružitvene sporazume, ki predstavljajo pomemben korak pri njihovem sodelovanju na enotnem trgu in morda tudi drugih področjih, ob upoštevanju posebne narave teh držav; |
| --- | --- |

14.

priznava, da bi tesnejši odnosi lahko prinesli vzajemne koristi, zlasti na regionalnih in lokalnih ravneh v sosednjih regijah EU, zato pozdravlja začetek pogajanj za pridružitvene sporazume, ki predstavljajo pomemben korak pri njihovem sodelovanju na enotnem trgu in morda tudi drugih področjih, ob upoštevanju posebne narave teh držav;

Izvajanje zakonodaje enotnega trga: Švicarska konfederacija

| 15. | izraža pohvalo trdnim, nepretrgoma cvetočim in dolgotrajnim odnosom med EU in Švico, ki so v preteklih desetletjih prispevali k miru, blaginji in rasti v Evropi; je prepričan, da je te odnose mogoče še poglobiti v korist obeh strani s celovitim pregledom sektorskih sporazumov ob popolnem spoštovanju temeljnih načel EU ter da bi lahko naredili korak naprej pri številnih skupnih točkah in vzajemnih interesih; |
| --- | --- |

15.

izraža pohvalo trdnim, nepretrgoma cvetočim in dolgotrajnim odnosom med EU in Švico, ki so v preteklih desetletjih prispevali k miru, blaginji in rasti v Evropi; je prepričan, da je te odnose mogoče še poglobiti v korist obeh strani s celovitim pregledom sektorskih sporazumov ob popolnem spoštovanju temeljnih načel EU ter da bi lahko naredili korak naprej pri številnih skupnih točkah in vzajemnih interesih;

| 16. | v zvezi s tem pozdravlja pogajanja za vzpostavitev institucionalnega okvira kot predpogoja za nadaljnji razvoj dvostranskega pristopa, ki so se začela maja 2014; poudarja, da brez takšnega okvirnega sporazuma ne bo mogoče skleniti nobenega nadaljnjega sporazuma o sodelovanju Švice na notranjem trgu; poziva švicarsko vlado, naj okrepi svoja prizadevanja za pospešitev pogajanj o odprtih vprašanjih; |
| --- | --- |

16.

v zvezi s tem pozdravlja pogajanja za vzpostavitev institucionalnega okvira kot predpogoja za nadaljnji razvoj dvostranskega pristopa, ki so se začela maja 2014; poudarja, da brez takšnega okvirnega sporazuma ne bo mogoče skleniti nobenega nadaljnjega sporazuma o sodelovanju Švice na notranjem trgu; poziva švicarsko vlado, naj okrepi svoja prizadevanja za pospešitev pogajanj o odprtih vprašanjih;

| 17. | je seznanjen z izidom državljanske pobude z dne 9. februarja 2014„proti množičnemu priseljevanju“ in odločitvami, ki jih je švicarski zvezni svet sprejel 11. februarja 2015 v zvezi z izvajanjem osnutka izvedbenega zakona in novih spremljajočih ukrepov; poudarja, da to ni skladno z obvezami, ki izhajajo iz Sporazuma o prostem pretoku oseb, in pričakuje, da jih bo Švica spoštovala; poudarja, da vprašanja preseljevanja državljanov iz tretjih držav ne bi smeli enačiti s prostim pretokom oseb, ki ga zagotavljajo Pogodbe; poudarja, da enostranski ukrepi, ki jih je Švica sprejela za preprečevanje diskriminacije hrvaških državljanov, ne morejo nadomestiti ratifikacije Protokola o razširitvi Sporazuma o prostem pretoku oseb na Hrvaško in da bi ratifikacija tega protokola omogočila, da bi se sodelovanje Švice v programu Obzorje 2020 nadaljevalo in razširilo na obdobje po letu 2016, da bi spodbudili dostop raziskovalcev do financiranja programa Obzorje 2020; poziva Komisijo, naj sodeluje s Švico in državami članicami, da bi našli zadovoljivo rešitev, pri kateri bodo upoštevane določbe omenjenih sporazumov in ki bo spoštovala načela pravne države; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen z izidom državljanske pobude z dne 9. februarja 2014„proti množičnemu priseljevanju“ in odločitvami, ki jih je švicarski zvezni svet sprejel 11. februarja 2015 v zvezi z izvajanjem osnutka izvedbenega zakona in novih spremljajočih ukrepov; poudarja, da to ni skladno z obvezami, ki izhajajo iz Sporazuma o prostem pretoku oseb, in pričakuje, da jih bo Švica spoštovala; poudarja, da vprašanja preseljevanja državljanov iz tretjih držav ne bi smeli enačiti s prostim pretokom oseb, ki ga zagotavljajo Pogodbe; poudarja, da enostranski ukrepi, ki jih je Švica sprejela za preprečevanje diskriminacije hrvaških državljanov, ne morejo nadomestiti ratifikacije Protokola o razširitvi Sporazuma o prostem pretoku oseb na Hrvaško in da bi ratifikacija tega protokola omogočila, da bi se sodelovanje Švice v programu Obzorje 2020 nadaljevalo in razširilo na obdobje po letu 2016, da bi spodbudili dostop raziskovalcev do financiranja programa Obzorje 2020; poziva Komisijo, naj sodeluje s Švico in državami članicami, da bi našli zadovoljivo rešitev, pri kateri bodo upoštevane določbe omenjenih sporazumov in ki bo spoštovala načela pravne države;

| 18. | znova opozarja, da je prosti pretok oseb ena temeljnih svoboščin in steber enotnega trga, ki je bil vselej neločljiv del in predpogoj dvostranskega pristopa med EU in Švico; zato v celoti podpira odločitev EU iz julija 2014, da zavrne prošnjo švicarskih oblasti za ponovna pogajanja o Sporazumu o prostem pretoku oseb z namenom uvedbe kvot oziroma nacionalnega preferenčnega sistema; je zaskrbljen zaradi poročil, da nekatera podjetja in kantoni dajejo prednost lastnim državljanom, in opozarja, da takšna praksa ni v skladu s Sporazumom o prostem pretoku oseb. |
| --- | --- |

18.

znova opozarja, da je prosti pretok oseb ena temeljnih svoboščin in steber enotnega trga, ki je bil vselej neločljiv del in predpogoj dvostranskega pristopa med EU in Švico; zato v celoti podpira odločitev EU iz julija 2014, da zavrne prošnjo švicarskih oblasti za ponovna pogajanja o Sporazumu o prostem pretoku oseb z namenom uvedbe kvot oziroma nacionalnega preferenčnega sistema; je zaskrbljen zaradi poročil, da nekatera podjetja in kantoni dajejo prednost lastnim državljanom, in opozarja, da takšna praksa ni v skladu s Sporazumom o prostem pretoku oseb.

| 19. | ugotavlja, da omejitve prostega pretoka oseb, ki jih je zahteval referendum v Švici, predstavljajo tveganje za ustvarjanje neravnovesja in ogrožajo koristi sporazumov za države članice EU; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da omejitve prostega pretoka oseb, ki jih je zahteval referendum v Švici, predstavljajo tveganje za ustvarjanje neravnovesja in ogrožajo koristi sporazumov za države članice EU;

| 20. | je seznanjen, da je Švica po prekinitvi pogajanj o njenem sodelovanju v programu Erasmus+ uvedla začasno ureditev; je zaskrbljen, ker bodo ti ukrepi verjetno vplivali na mobilnost študentov med EU in Švico; poziva Švico in EU, naj storita vse potrebno, da bi izpolnili potrebne pogoje za sodelovanje v programu Erasmus+ in s tem zagotovili obojestranskost izmenjav, da ne bi kaznovali mlajših generacij; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen, da je Švica po prekinitvi pogajanj o njenem sodelovanju v programu Erasmus+ uvedla začasno ureditev; je zaskrbljen, ker bodo ti ukrepi verjetno vplivali na mobilnost študentov med EU in Švico; poziva Švico in EU, naj storita vse potrebno, da bi izpolnili potrebne pogoje za sodelovanje v programu Erasmus+ in s tem zagotovili obojestranskost izmenjav, da ne bi kaznovali mlajših generacij;

| 21. | spodbuja k nadaljevanju uveljavljene prakse, da lahko taksi podjetja iz držav članic EU neomejeno opravljajo storitve, kar že dolgo prispeva h gospodarskemu razvoju švicarskih obmejnih regij in je v obojestransko korist; |
| --- | --- |

21.

spodbuja k nadaljevanju uveljavljene prakse, da lahko taksi podjetja iz držav članic EU neomejeno opravljajo storitve, kar že dolgo prispeva h gospodarskemu razvoju švicarskih obmejnih regij in je v obojestransko korist;

| 22. | poziva Komisijo, naj natančneje preuči, kakšne so posledice, če švicarski kmetje kupijo ali najamejo zemljišča v obmejnih regijah EU; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj natančneje preuči, kakšne so posledice, če švicarski kmetje kupijo ali najamejo zemljišča v obmejnih regijah EU;

| 23. | obžaluje, da je Švica uvedla in kasneje okrepila enostranske spremljevalne ukrepe v okviru sporazuma o prostem pretoku oseb, kot je zaračunavanje upravnih stroškov kontrol, plačilo bančnih varščin ali kombinacijo teh ukrepov, kar močno ovira opravljanje storitev v skladu s Sporazumom, zlasti za mala in srednja podjetja, ki želijo v Švici opravljati storitve; ustrezno s tem poziva Švico, naj te ukrepe spremeni in tako zagotovi, da bodo v skladu s Sporazumom o prostem pretoku oseb; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da je Švica uvedla in kasneje okrepila enostranske spremljevalne ukrepe v okviru sporazuma o prostem pretoku oseb, kot je zaračunavanje upravnih stroškov kontrol, plačilo bančnih varščin ali kombinacijo teh ukrepov, kar močno ovira opravljanje storitev v skladu s Sporazumom, zlasti za mala in srednja podjetja, ki želijo v Švici opravljati storitve; ustrezno s tem poziva Švico, naj te ukrepe spremeni in tako zagotovi, da bodo v skladu s Sporazumom o prostem pretoku oseb;

| 24. | meni, da je bil začetek izvajanja Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij v letu 2013 zelo zakasnel, in poziva k hitri vključitvi prenovljene Direktive 2013/55/EU v prilogo k Sporazumu o prostem pretoku oseb, v pričakovanju, da bo Švica poiskala možnosti za njegovo nadaljevanje; je seznanjen z nedavno posodobitvijo priloge II sporazuma o prostem pretoku oseb, kar bo omogočilo učinkovitejše usklajevanje socialnovarstvenih sistemov med EU in Švico; spodbuja Švico, naj še naprej ustrezno izvaja pravni red Unije; |
| --- | --- |

24.

meni, da je bil začetek izvajanja Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij v letu 2013 zelo zakasnel, in poziva k hitri vključitvi prenovljene Direktive 2013/55/EU v prilogo k Sporazumu o prostem pretoku oseb, v pričakovanju, da bo Švica poiskala možnosti za njegovo nadaljevanje; je seznanjen z nedavno posodobitvijo priloge II sporazuma o prostem pretoku oseb, kar bo omogočilo učinkovitejše usklajevanje socialnovarstvenih sistemov med EU in Švico; spodbuja Švico, naj še naprej ustrezno izvaja pravni red Unije;

| 25. | ugotavlja, da morajo odnosi med EGP in Švico v zvezi z uporabo enotnega trga biti vzajemni in pošteni; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da morajo odnosi med EGP in Švico v zvezi z uporabo enotnega trga biti vzajemni in pošteni;

| 26. | poziva Komisijo, naj v prihodnje preuči vse posledice za obmejna območja s Švico, preden se uvedejo nove določbe, kot je nedavna sprememba člena 561 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti, ki uvaja stroge omejitve uporabe službenih vozil, registriranih v tretjih državah, za zasebne namene zaposlenih, ki imajo bivališče na carinskem območju EU; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj v prihodnje preuči vse posledice za obmejna območja s Švico, preden se uvedejo nove določbe, kot je nedavna sprememba člena 561 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti, ki uvaja stroge omejitve uporabe službenih vozil, registriranih v tretjih državah, za zasebne namene zaposlenih, ki imajo bivališče na carinskem območju EU;

| 27. | ugotavlja, da sodelovanje v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti v glavnem zadovoljivo, da pa bi lahko bistveno izboljšali njegovo delovanje, če bi se Švica zavezala, da bo sporazum stalno prilagajala razvoju zakonodaje EU; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da sodelovanje v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti v glavnem zadovoljivo, da pa bi lahko bistveno izboljšali njegovo delovanje, če bi se Švica zavezala, da bo sporazum stalno prilagajala razvoju zakonodaje EU;

| 28. | poziva k odpravi ovir za čezmejno poklicno mobilnost, da bi poglobili notranji trg; zaradi tega vztraja, da je treba med iskalci zaposlitve spodbujati učenje jezikov, jih bolje obveščati in jim zagotoviti konkretno podporo v Švici in v vseh drugih državah EGP, zlasti s pomočjo mreže EURES; zato pozdravlja dejavno udeležbo Švice v dejavnostih te mreže, zlasti na čezmejnih območjih; poziva Švico, naj v skladu z veljavno uredbo EURES še naprej razvija svoje nadnacionalne in čezmejne storitve EURES, da bi povečala mobilnost delavcev in z EU vzpostavila resnično povezan trg dela; zaradi večje mobilnosti delavcev spodbuja tudi prizadevanja, da se poišče široka paleta nastajajočih industrijskih panog in ključnih sektorjev rasti, na katere bi se morale države EGP, Švica in države članice osredotočiti, da bi razvile svoj nabor znanj in spretnosti ter lažje usklajevale njihovo ponudbo in povpraševanje; |
| --- | --- |

28.

poziva k odpravi ovir za čezmejno poklicno mobilnost, da bi poglobili notranji trg; zaradi tega vztraja, da je treba med iskalci zaposlitve spodbujati učenje jezikov, jih bolje obveščati in jim zagotoviti konkretno podporo v Švici in v vseh drugih državah EGP, zlasti s pomočjo mreže EURES; zato pozdravlja dejavno udeležbo Švice v dejavnostih te mreže, zlasti na čezmejnih območjih; poziva Švico, naj v skladu z veljavno uredbo EURES še naprej razvija svoje nadnacionalne in čezmejne storitve EURES, da bi povečala mobilnost delavcev in z EU vzpostavila resnično povezan trg dela; zaradi večje mobilnosti delavcev spodbuja tudi prizadevanja, da se poišče široka paleta nastajajočih industrijskih panog in ključnih sektorjev rasti, na katere bi se morale države EGP, Švica in države članice osredotočiti, da bi razvile svoj nabor znanj in spretnosti ter lažje usklajevale njihovo ponudbo in povpraševanje;

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(2)  UL L 354, 28.12.2013, str. 132.

(3)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 18..

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0041.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0069.

---

Četrtek, 10. september 2015

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/198

---

P8_TA(2015)0314

Rusija, zlasti primeri Estona Kohvera, Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o Rusiji, zlasti primerih Estona Kohvera, Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka (2015/2838(RSP))

(2017/C 316/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ruske ustave, zlasti člena 118, v katerem je navedeno, da so za sojenje v Ruski federaciji pristojna samo sodišča, in člena 120, v katerem je predvideno, da so sodniki neodvisni in podrejeni samo ruski ustavi in zveznemu zakonu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ruske ustave, zlasti člena 118, v katerem je navedeno, da so za sojenje v Ruski federaciji pristojna samo sodišča, in člena 120, v katerem je predvideno, da so sodniki neodvisni in podrejeni samo ruski ustavi in zveznemu zakonu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o umoru ruskega opozicijskega voditelja Borisa Nemcova in stanju demokracije v Rusiji (1) ter prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji, predvsem resolucij z dne 15. januarja 2015 o Rusiji, zlasti primeru Alekseja Navalnega (2), z dne 30. aprila 2015 o primeru Nadje Savčenko (3) in z dne 10. junija 2015 o stanju odnosov med EU in Rusijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o umoru ruskega opozicijskega voditelja Borisa Nemcova in stanju demokracije v Rusiji (1) ter prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji, predvsem resolucij z dne 15. januarja 2015 o Rusiji, zlasti primeru Alekseja Navalnega (2), z dne 30. aprila 2015 o primeru Nadje Savčenko (3) in z dne 10. junija 2015 o stanju odnosov med EU in Rusijo (4),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 19. avgusta 2015 o sodbi zoper estonskega policista Estona Kohvera, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 19. avgusta 2015 o sodbi zoper estonskega policista Estona Kohvera,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 25. avgusta 2015 o obsodbi ukrajinskih državljanov Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka pred ruskim sodiščem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 25. avgusta 2015 o obsodbi ukrajinskih državljanov Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka pred ruskim sodiščem,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji, zlasti priporočila Svetu z dne 23. oktobra 2012 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (5), ter resolucij z dne 13. junija 2013 o pravni državi v Rusiji (6), z dne 13. marca 2014 o Rusiji in izrekanju kazni protestnikom, udeleženim v dogodkih na Blatnem trgu (7), z dne 23. oktobra 2014 o razpustitvi nevladne organizacije Memorial (dobitnice nagrade Saharova 2009) v Rusiji (8) ter priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji, zlasti priporočila Svetu z dne 23. oktobra 2012 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (5), ter resolucij z dne 13. junija 2013 o pravni državi v Rusiji (6), z dne 13. marca 2014 o Rusiji in izrekanju kazni protestnikom, udeleženim v dogodkih na Blatnem trgu (7), z dne 23. oktobra 2014 o razpustitvi nevladne organizacije Memorial (dobitnice nagrade Saharova 2009) v Rusiji (8) ter priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (9),

| — | ob upoštevanju sedmega rednega poročila o Ruski federaciji (10), ki ga je Odbor za človekove pravice OZN obravnaval na 3136. in 3137. seji (11)16. in 17. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega rednega poročila o Ruski federaciji (10), ki ga je Odbor za človekove pravice OZN obravnaval na 3136. in 3137. seji (11)16. in 17. marca 2015,

| — | ob upoštevanju posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah, ki je potekalo 28. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah, ki je potekalo 28. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 135(5) in člena 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 135(5) in člena 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se je Ruska federacija kot polnopravna članica Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Organizacije združenih narodov zavezala načelom demokracije in pravne države ter spoštovanju temeljnih svoboščin in človekovih pravic; ker so se zaradi številnih resnih kršitev načel pravne države in sprejetja restriktivnih zakonov v minulih mesecih začeli porajati resni pomisleki o tem, ali Rusija spoštuje mednarodne in nacionalne obveznosti; ker je Evropska unija večkrat ponudila dodatno pomoč in strokovno znanje, da bi Rusiji pomagala pri posodobitvi ustavnega in pravnega reda v skladu s standardi Sveta Evrope; |
| --- | --- |

A.

ker se je Ruska federacija kot polnopravna članica Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Organizacije združenih narodov zavezala načelom demokracije in pravne države ter spoštovanju temeljnih svoboščin in človekovih pravic; ker so se zaradi številnih resnih kršitev načel pravne države in sprejetja restriktivnih zakonov v minulih mesecih začeli porajati resni pomisleki o tem, ali Rusija spoštuje mednarodne in nacionalne obveznosti; ker je Evropska unija večkrat ponudila dodatno pomoč in strokovno znanje, da bi Rusiji pomagala pri posodobitvi ustavnega in pravnega reda v skladu s standardi Sveta Evrope;

| B. | ker je septembra lani ruska varnostna služba na estonskem ozemlju ugrabila estonskega policista Estona Kohvera in ga nato nezakonito zadrževala v priporu v Rusiji, kar je nedvomna in huda kršitev mednarodnega prava; |
| --- | --- |

B.

ker je septembra lani ruska varnostna služba na estonskem ozemlju ugrabila estonskega policista Estona Kohvera in ga nato nezakonito zadrževala v priporu v Rusiji, kar je nedvomna in huda kršitev mednarodnega prava;

| C. | ker sta bila ukrajinski režiser Oleg Sencov in zagovornik državljanskih pravic Aleksander Kolčenko, ki sta nasprotovala nezakoniti ruski priključitvi Krimskega polotoka, maja 2014 aretirana in obtožena domnevnih nezakonitih dejavnosti na Krimu; ker sta bila obravnavana kot ruska državljana, čeprav imata ukrajinsko državljanstvo; |
| --- | --- |

C.

ker sta bila ukrajinski režiser Oleg Sencov in zagovornik državljanskih pravic Aleksander Kolčenko, ki sta nasprotovala nezakoniti ruski priključitvi Krimskega polotoka, maja 2014 aretirana in obtožena domnevnih nezakonitih dejavnosti na Krimu; ker sta bila obravnavana kot ruska državljana, čeprav imata ukrajinsko državljanstvo;

| D. | ker je bilo tako v primeru Olega Sencova kot v primeru Aleksandra Kolčenka slišati obtožbe o mučenju in hudih zlorabah, s katerimi so bile na nezakonit način pridobljene izjave, ki so nato dobile pravno veljavo; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo tako v primeru Olega Sencova kot v primeru Aleksandra Kolčenka slišati obtožbe o mučenju in hudih zlorabah, s katerimi so bile na nezakonit način pridobljene izjave, ki so nato dobile pravno veljavo;

| E. | ker je sojenje Olegu Sencovu in Aleksandru Kolčenku potekalo pred vojaškim sodiščem, čeprav so jima sodili za zločine, za katere so v celoti pristojna civilna sodišča; ker so sojenje zaznamovale številne resne postopkovne napake; |
| --- | --- |

E.

ker je sojenje Olegu Sencovu in Aleksandru Kolčenku potekalo pred vojaškim sodiščem, čeprav so jima sodili za zločine, za katere so v celoti pristojna civilna sodišča; ker so sojenje zaznamovale številne resne postopkovne napake;

| F. | ker je posebna poročevalka Sveta OZN za človekove pravice o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov Gabriela Knaul po uradnem obisku v Ruski federaciji v svojem poročilu aprila 2014 izrazila precejšnjo zaskrbljenost zaradi domnevnih neposrednih in posrednih groženj, neustreznega vplivanja, vmešavanja in pritiska na sodstvo; |
| --- | --- |

F.

ker je posebna poročevalka Sveta OZN za človekove pravice o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov Gabriela Knaul po uradnem obisku v Ruski federaciji v svojem poročilu aprila 2014 izrazila precejšnjo zaskrbljenost zaradi domnevnih neposrednih in posrednih groženj, neustreznega vplivanja, vmešavanja in pritiska na sodstvo;

| G. | ker postaja vse bolj očitno, da EU potrebuje odločno, skladno in celovito politiko do Rusije, ki jo bodo spoštovale vse države članice; |
| --- | --- |

G.

ker postaja vse bolj očitno, da EU potrebuje odločno, skladno in celovito politiko do Rusije, ki jo bodo spoštovale vse države članice;

| H. | ker je sveženj ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska predvideval izpustitev in izmenjavo vseh talcev in nezakonito pridržanih oseb, in sicer po načelu „vsi za vse“; |
| --- | --- |

H.

ker je sveženj ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska predvideval izpustitev in izmenjavo vseh talcev in nezakonito pridržanih oseb, in sicer po načelu „vsi za vse“;

| I. | ker je več sojenj in sodnih postopkov v zadnjih nekaj letih, denimo primeri Navalnega, Magnickega in Hodorkovskega, vrglo senco dvoma na neodvisnost in nepristranskost sodnih ustanov v Ruski federaciji; |
| --- | --- |

I.

ker je več sojenj in sodnih postopkov v zadnjih nekaj letih, denimo primeri Navalnega, Magnickega in Hodorkovskega, vrglo senco dvoma na neodvisnost in nepristranskost sodnih ustanov v Ruski federaciji;

| J. | ker je EU prek partnerstva za posodobitev večkrat ponudila dodatno pomoč in strokovno znanje, da bi podprla prizadevanja Rusije za demokratizacijo in spoštovanje ustavnega in pravnega reda v skladu s standardi Sveta Evrope; |
| --- | --- |

J.

ker je EU prek partnerstva za posodobitev večkrat ponudila dodatno pomoč in strokovno znanje, da bi podprla prizadevanja Rusije za demokratizacijo in spoštovanje ustavnega in pravnega reda v skladu s standardi Sveta Evrope;

| 1. | ostro obsoja sodbo regionalnega sodišča v Pskovu, pa tudi celotno sojenje estonskemu policistu Estonu Kohveru, ki so ga lani najprej ugrabili na estonskem ozemlju, ki je del Evropske unije, nato pa obsodili na petnajstletno zaporno kazen; meni, da gre pri tem primeru za kršitev mednarodnega prava in temeljnih pravosodnih standardov; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja sodbo regionalnega sodišča v Pskovu, pa tudi celotno sojenje estonskemu policistu Estonu Kohveru, ki so ga lani najprej ugrabili na estonskem ozemlju, ki je del Evropske unije, nato pa obsodili na petnajstletno zaporno kazen; meni, da gre pri tem primeru za kršitev mednarodnega prava in temeljnih pravosodnih standardov;

| 2. | poziva Rusko federacijo, naj ravna v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi ter nemudoma izpusti Estona Kohvera in mu zagotovi varno vrnitev v Estonijo; |
| --- | --- |

2.

poziva Rusko federacijo, naj ravna v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi ter nemudoma izpusti Estona Kohvera in mu zagotovi varno vrnitev v Estonijo;

| 3. | je trdno prepričan, da Estonu Kohveru že od vsega začetka ni bila zagotovljena pravica do pravičnega sojenja, saj je to potekalo za zaprtimi vrati, na njem ni smel biti navzoč niti estonski konzul, obtožencu ni bila zagotovljena ustrezna pravna pomoč, še več, prepovedani so bili obiski žene in drugih članov družine, prav tako pa je moral brez utemeljitve opraviti psihiatrični pregled, katerega podrobnosti ostajajo neznane |
| --- | --- |

3.

je trdno prepričan, da Estonu Kohveru že od vsega začetka ni bila zagotovljena pravica do pravičnega sojenja, saj je to potekalo za zaprtimi vrati, na njem ni smel biti navzoč niti estonski konzul, obtožencu ni bila zagotovljena ustrezna pravna pomoč, še več, prepovedani so bili obiski žene in drugih članov družine, prav tako pa je moral brez utemeljitve opraviti psihiatrični pregled, katerega podrobnosti ostajajo neznane

| 4. | ostro obsoja nezakonito obsodbo in zaporno kazen za Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka; poziva Rusko federacijo, naj ju nemudoma izpusti in poskrbi, da se bosta varno vrnila v Ukrajino; zahteva, naj ruski organi nemudoma izvedejo neodvisno in učinkovito preiskavo obtožb v zvezi z mučenjem, ki so jih podali obtoženec in priče v postopku, a jih je tožilec med sojenjem ovrgel; prav tako poziva, naj bo preiskava odprta za mednarodne opazovalce; |
| --- | --- |

4.

ostro obsoja nezakonito obsodbo in zaporno kazen za Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka; poziva Rusko federacijo, naj ju nemudoma izpusti in poskrbi, da se bosta varno vrnila v Ukrajino; zahteva, naj ruski organi nemudoma izvedejo neodvisno in učinkovito preiskavo obtožb v zvezi z mučenjem, ki so jih podali obtoženec in priče v postopku, a jih je tožilec med sojenjem ovrgel; prav tako poziva, naj bo preiskava odprta za mednarodne opazovalce;

| 5. | poziva k izpustitvi vseh nezakonito pridržanih ukrajinskih državljanov, tudi Nadje Savčenko, saj je to v skladu z dogovorjenim svežnjem ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska in zavezo o izpustitvi vseh talcev in pridržanih oseb zaradi konflikta v Ukrajini; |
| --- | --- |

5.

poziva k izpustitvi vseh nezakonito pridržanih ukrajinskih državljanov, tudi Nadje Savčenko, saj je to v skladu z dogovorjenim svežnjem ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska in zavezo o izpustitvi vseh talcev in pridržanih oseb zaradi konflikta v Ukrajini;

| 6. | obžaluje dejstvo, da se v Ruski federaciji pravo in pravosodje izrabljata kot politična instrumenta za kršitev mednarodnega prava in standardov, zato je bilo mogoče ukrajinskega režiserja Olega Sencova obsoditi na dvajsetletno, Aleksandra Kolčenka pa na desetletno zaporno kazen, ker sta izrazila svoje mnenje in v primeru nezakonite priključitve Krima, ki jo je izvedla Ruska federacija, dejavno zavzela Ukrajini naklonjeno stališče; poudarja, da jima v nobenem primeru ne bi smeli soditi pred vojaškim sodiščem in da bi bilo treba izvzeti vse izjave prič, pridobljene z mučenjem in drugimi nezakonitimi metodami; |
| --- | --- |

6.

obžaluje dejstvo, da se v Ruski federaciji pravo in pravosodje izrabljata kot politična instrumenta za kršitev mednarodnega prava in standardov, zato je bilo mogoče ukrajinskega režiserja Olega Sencova obsoditi na dvajsetletno, Aleksandra Kolčenka pa na desetletno zaporno kazen, ker sta izrazila svoje mnenje in v primeru nezakonite priključitve Krima, ki jo je izvedla Ruska federacija, dejavno zavzela Ukrajini naklonjeno stališče; poudarja, da jima v nobenem primeru ne bi smeli soditi pred vojaškim sodiščem in da bi bilo treba izvzeti vse izjave prič, pridobljene z mučenjem in drugimi nezakonitimi metodami;

| 7. | ostro obsoja resno kršitev ozemeljske celovitosti Ukrajine in Estonije, do katere je prišlo pri nezakoniti ugrabitvi državljanov obeh držav, da bi jim bilo mogoče soditi pred ruskim sodiščem; |
| --- | --- |

7.

ostro obsoja resno kršitev ozemeljske celovitosti Ukrajine in Estonije, do katere je prišlo pri nezakoniti ugrabitvi državljanov obeh držav, da bi jim bilo mogoče soditi pred ruskim sodiščem;

| 8. | meni, da ruska sodišča niso pristojna soditi za dejanja, ki so se zgodila zunaj mednarodno priznanega ozemlja Rusije, in poudarja, da sodni postopki v vseh treh primerih ne smejo veljati za legitimne; poziva Svet in Komisijo, naj pri stikih z ruskimi organi obravnavata te primere in o njih poročata Parlamentu; poziva države članice, naj na dvostranskih srečanjih ravnajo enako; |
| --- | --- |

8.

meni, da ruska sodišča niso pristojna soditi za dejanja, ki so se zgodila zunaj mednarodno priznanega ozemlja Rusije, in poudarja, da sodni postopki v vseh treh primerih ne smejo veljati za legitimne; poziva Svet in Komisijo, naj pri stikih z ruskimi organi obravnavata te primere in o njih poročata Parlamentu; poziva države članice, naj na dvostranskih srečanjih ravnajo enako;

| 9. | poudarja, da so ruski organi in sodni uslužbenci v celoti odgovorni za dobro počutje pridržanih oseb in da je treba povsem spoštovati njihovo pravico do obiskov družinskih članov, stikov z diplomatskimi predstavniki, ustrezne zdravstvene oskrbe, pravnih in konzularnih nasvetov ter nemotenega dostopa njih in pravnih zastopnikov do vseh dokumentov in dokazov, ki se nanašajo na obtožbe, s katerimi se soočajo; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so ruski organi in sodni uslužbenci v celoti odgovorni za dobro počutje pridržanih oseb in da je treba povsem spoštovati njihovo pravico do obiskov družinskih članov, stikov z diplomatskimi predstavniki, ustrezne zdravstvene oskrbe, pravnih in konzularnih nasvetov ter nemotenega dostopa njih in pravnih zastopnikov do vseh dokumentov in dokazov, ki se nanašajo na obtožbe, s katerimi se soočajo;

| 10. | ponovno obsoja nepretrgano vladno zatiranje oporečnikov z ukrepanjem proti neodvisnim nevladnim organizacijam po tako imenovanem zakonu o tujih agentih ter z vztrajnimi in večplastnimi pritiski na aktiviste, politične nasprotnike in kritike režima; |
| --- | --- |

10.

ponovno obsoja nepretrgano vladno zatiranje oporečnikov z ukrepanjem proti neodvisnim nevladnim organizacijam po tako imenovanem zakonu o tujih agentih ter z vztrajnimi in večplastnimi pritiski na aktiviste, politične nasprotnike in kritike režima;

| 11. | spominja Rusijo, kako pomembno je v celoti spoštovati vse mednarodne pravne obveznosti, in jo opominja, da morajo biti sodne odločitve sprejete učinkovito in neodvisno, biti povsem v skladu z zakonom in temeljiti na legitimnih dokazih, pri njih pa ne sme prihajati do političnega vmešavanja; meni, da bi morala Ruska federacija kot članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi spoštovati zaveze, ki jih je podpisala; |
| --- | --- |

11.

spominja Rusijo, kako pomembno je v celoti spoštovati vse mednarodne pravne obveznosti, in jo opominja, da morajo biti sodne odločitve sprejete učinkovito in neodvisno, biti povsem v skladu z zakonom in temeljiti na legitimnih dokazih, pri njih pa ne sme prihajati do političnega vmešavanja; meni, da bi morala Ruska federacija kot članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi spoštovati zaveze, ki jih je podpisala;

| 12. | poziva Svet, naj za EU sestavi skupni seznam uradnikov, odgovornih za ugrabitev, nezakonito pridržanje in obsodbo Estona Kohvera, Nadje Savčenko, Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka, zanje uvede in izvaja prepoved izdajanja vizumov v vsej EU ter zamrzne vsa finančna sredstva, ki bi jih sami ali njihovi neposredni sorodniki imeli v Evropski uniji; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj za EU sestavi skupni seznam uradnikov, odgovornih za ugrabitev, nezakonito pridržanje in obsodbo Estona Kohvera, Nadje Savčenko, Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka, zanje uvede in izvaja prepoved izdajanja vizumov v vsej EU ter zamrzne vsa finančna sredstva, ki bi jih sami ali njihovi neposredni sorodniki imeli v Evropski uniji;

| 13. | poziva k okrepitvi stalnega spremljanja kršitev človekovih pravic v Rusiji in na ozemlju, trenutno priključenem tej državi; izraža globoko zaskrbljenost zaradi čedalje slabših razmer na področju človekovih pravic in poziva ruske oblasti, naj v Rusiji in na Krimu – po njegovi nezakoniti priključitvi – spoštujejo te pravice, vključno s pravico do svobode izražanja, združevanja in zbiranja ter načeli pravne države; ugotavlja, da Rusija še naprej krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

13.

poziva k okrepitvi stalnega spremljanja kršitev človekovih pravic v Rusiji in na ozemlju, trenutno priključenem tej državi; izraža globoko zaskrbljenost zaradi čedalje slabših razmer na področju človekovih pravic in poziva ruske oblasti, naj v Rusiji in na Krimu – po njegovi nezakoniti priključitvi – spoštujejo te pravice, vključno s pravico do svobode izražanja, združevanja in zbiranja ter načeli pravne države; ugotavlja, da Rusija še naprej krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah;

| 14. | poziva predsednika Evropskega sveta in podpredsednico/visoko predstavnico, naj pripravita celovito politično strategijo, s katero bi EU ponovno prevzela pobudo in začela voditi jasnejšo politiko do Rusije; |
| --- | --- |

14.

poziva predsednika Evropskega sveta in podpredsednico/visoko predstavnico, naj pripravita celovito politično strategijo, s katero bi EU ponovno prevzela pobudo in začela voditi jasnejšo politiko do Rusije;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0074.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0006.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0186.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0225.

(5)  UL C 68 E, 7.3.2014, str. 13.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0284.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0253.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0039.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0258.

(10)  CCPR/C/RUS/7.

(11)  CCPR/C/SR.3136 in 3137.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/202 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/202

---

P8_TA(2015)0315

Angola

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o Angoli (2015/2839(RSP))

(2017/C 316/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Angoli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Angoli,

| — | ob upoštevanji izjave predstavnika za javnost visokega komisarja Organizacije združenih narodov za človekove pravice o Angoli z dne 12. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanji izjave predstavnika za javnost visokega komisarja Organizacije združenih narodov za človekove pravice o Angoli z dne 12. maja 2015,

| — | ob upoštevanju skupne izjave po prvem ministrskem srečanju Angola-EU z dne 17. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave po prvem ministrskem srečanju Angola-EU z dne 17. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju dokumenta „Angola-EU – skupna pot naprej“ z dne 23. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta „Angola-EU – skupna pot naprej“ z dne 23. julija 2012,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in o svobodi izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in o svobodi izražanja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta junija 2014 ob 10-letnici smernic EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta junija 2014 ob 10-letnici smernic EU,

| — | ob upoštevanju člena 21 PEU in strateškega okvira EU za človekove pravice, v katerih se EU zavezuje, da bo še naprej z vsemi svojimi močmi podpirala zagovornike svobode, demokracije in človekovih pravic po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 PEU in strateškega okvira EU za človekove pravice, v katerih se EU zavezuje, da bo še naprej z vsemi svojimi močmi podpirala zagovornike svobode, demokracije in človekovih pravic po vsem svetu,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, podpisanega junija 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, podpisanega junija 2000,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se angolska vlada v zadnjih mesecih vse ostreje odziva na vsako domnevno oporekanje njeni oblasti in s tem krši človekove pravice, ki so zapisane v angolski ustavi; ker se v Angoli še vedno kršita pravici do združevanja in zbiranja in v državi narašča zaskrbljenost, da za aretacijami in preganjanjem aktivistov za človekove pravice stojita vojska in obveščevalne službe; |
| --- | --- |

A.

ker se angolska vlada v zadnjih mesecih vse ostreje odziva na vsako domnevno oporekanje njeni oblasti in s tem krši človekove pravice, ki so zapisane v angolski ustavi; ker se v Angoli še vedno kršita pravici do združevanja in zbiranja in v državi narašča zaskrbljenost, da za aretacijami in preganjanjem aktivistov za človekove pravice stojita vojska in obveščevalne službe;

| B. | ker je bil 14. marca 2015 brez naloga aretiran aktivist za človekove pravice Joséja Marcosa Mavunga, 28. avgusta 2015 pa je tožilec António Nito na sodišču v angolski provinci Cabinda zanj zahteval 12-letno zaporno kazen na podlagi obtožb o hujskanju k vstaji, čeprav ni bilo dokazov, da je storil kakršnokoli kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

B.

ker je bil 14. marca 2015 brez naloga aretiran aktivist za človekove pravice Joséja Marcosa Mavunga, 28. avgusta 2015 pa je tožilec António Nito na sodišču v angolski provinci Cabinda zanj zahteval 12-letno zaporno kazen na podlagi obtožb o hujskanju k vstaji, čeprav ni bilo dokazov, da je storil kakršnokoli kaznivo dejanje;

| C. | ker je bil istega dne aretiran tudi odvetnik Arão Bula Tempo, ker naj bi domnevno sodeloval pri organizaciji istega protesta; ker so Arãa Tempa 13. maja 2015 izpustili in čaka na sojenje zaradi obtožbe prevrata; |
| --- | --- |

C.

ker je bil istega dne aretiran tudi odvetnik Arão Bula Tempo, ker naj bi domnevno sodeloval pri organizaciji istega protesta; ker so Arãa Tempa 13. maja 2015 izpustili in čaka na sojenje zaradi obtožbe prevrata;

| D. | ker je bil 28. maja 2015 novinar in aktivist za človekove pravice Rafael Marques obsojen na šestmesečno zaporno oziroma dveletno pogojno kazen, ker je leta 2011 objavil knjigo „Blood Diamonds: Corruption and Torture in Angola“ (Krvavi diamanti: korupcija in mučenje v Angoli), v kateri je podrobno opisal več kot 100 ubojev in več stro primerov mučenja, ki naj bi jih bili zakrivili varnostniki in vojaki na diamantnih poljih v regiji Lunda; ker pritožb zaradi kršitev človekovih pravic, ki jih je Marques vložil pri javnem tožilcu, niso preiskali; |
| --- | --- |

D.

ker je bil 28. maja 2015 novinar in aktivist za človekove pravice Rafael Marques obsojen na šestmesečno zaporno oziroma dveletno pogojno kazen, ker je leta 2011 objavil knjigo „Blood Diamonds: Corruption and Torture in Angola“ (Krvavi diamanti: korupcija in mučenje v Angoli), v kateri je podrobno opisal več kot 100 ubojev in več stro primerov mučenja, ki naj bi jih bili zakrivili varnostniki in vojaki na diamantnih poljih v regiji Lunda; ker pritožb zaradi kršitev človekovih pravic, ki jih je Marques vložil pri javnem tožilcu, niso preiskali;

| E. | ker je bilo med 20. in 24. junijem 2015 zaradi sodelovanja na zasebni politični razpravi aretiranih 15 mladinskih aktivistov; ker je bil nato 30. junija 2015 aretiran še kapetana Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba, in sicer zaradi domnevnih povezav z aretirano petnajsterico; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo med 20. in 24. junijem 2015 zaradi sodelovanja na zasebni politični razpravi aretiranih 15 mladinskih aktivistov; ker je bil nato 30. junija 2015 aretiran še kapetana Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba, in sicer zaradi domnevnih povezav z aretirano petnajsterico;

| F. | ker so bili ti ljudje nezakonito in samovoljno aretirani in obtoženi, da pripravljajo vstajo in državni udar proti predsedniku in drugim članom vlade; |
| --- | --- |

F.

ker so bili ti ljudje nezakonito in samovoljno aretirani in obtoženi, da pripravljajo vstajo in državni udar proti predsedniku in drugim članom vlade;

| G. | ker je petnajsterica aktivistov pridržana do sojenja, a obtožnica proti njim še ni bila vložena, nimajo polnega dostopa do zagovornika, obiski sorodnikov, ki jim poskušajo zagotoviti hrano, niso dovoljeni, zaprti pa so samicah; |
| --- | --- |

G.

ker je petnajsterica aktivistov pridržana do sojenja, a obtožnica proti njim še ni bila vložena, nimajo polnega dostopa do zagovornika, obiski sorodnikov, ki jim poskušajo zagotoviti hrano, niso dovoljeni, zaprti pa so samicah;

| H. | ker so organi aretirali te aktiviste in jim preiskali domove, ne da bi predstavili nalog za to; ker obstajajo poročila, da so jih fizično in psihično mučili ter jim grozili s smrtjo; |
| --- | --- |

H.

ker so organi aretirali te aktiviste in jim preiskali domove, ne da bi predstavili nalog za to; ker obstajajo poročila, da so jih fizično in psihično mučili ter jim grozili s smrtjo;

| I. | ker oblasti grozijo njihovim materam, ki se skušajo organizirati, vladajoča stranka MPLA pa je preprečila demonstracije njihovih podpornikov, ki so želeli zahtevati njihovo izpustitev; ker so lokalne varnostne sile 8. avgusta 2015 v Luandi napadle in nasilno zatrle miroljubne demonstracije sorodnikov teh zapornikov; |
| --- | --- |

I.

ker oblasti grozijo njihovim materam, ki se skušajo organizirati, vladajoča stranka MPLA pa je preprečila demonstracije njihovih podpornikov, ki so želeli zahtevati njihovo izpustitev; ker so lokalne varnostne sile 8. avgusta 2015 v Luandi napadle in nasilno zatrle miroljubne demonstracije sorodnikov teh zapornikov;

| J. | ker so bili Julija 2015 začasno pridržani štirje zagovorniki človekovih pravic in dopisnik radia Deutsche Welle, ki so obiskali druge aktiviste v zaporu v provinci Luanda, in sicer na podlagi obtožb, da so želeli v zaporu izvajati politični aktivizem; |
| --- | --- |

J.

ker so bili Julija 2015 začasno pridržani štirje zagovorniki človekovih pravic in dopisnik radia Deutsche Welle, ki so obiskali druge aktiviste v zaporu v provinci Luanda, in sicer na podlagi obtožb, da so želeli v zaporu izvajati politični aktivizem;

| K. | ker angolska ustava priznava pravico do miroljubnih protestov ter do združevanja in izražanja; |
| --- | --- |

K.

ker angolska ustava priznava pravico do miroljubnih protestov ter do združevanja in izražanja;

| L. | ker obstajajo poročila, da je aprila 2015 v Huambu prišlo do pokola, ko so policijske sile pobile pripadnike verske sekte Luz do Mundo; ker različni viri navajajo zelo različne številke – od nekaj deset mrtvih do več tisoč mrtvih in razseljenih; ker se vladi več mesecev ni zdela potrebna neodvisna preiskava, čeprav je ostro zanikala visoko število žrtev; ker varuh človekovih pravic pripravlja poročilo o teh dogodkih; |
| --- | --- |

L.

ker obstajajo poročila, da je aprila 2015 v Huambu prišlo do pokola, ko so policijske sile pobile pripadnike verske sekte Luz do Mundo; ker različni viri navajajo zelo različne številke – od nekaj deset mrtvih do več tisoč mrtvih in razseljenih; ker se vladi več mesecev ni zdela potrebna neodvisna preiskava, čeprav je ostro zanikala visoko število žrtev; ker varuh človekovih pravic pripravlja poročilo o teh dogodkih;

| M. | ker je visoki komisar OZN za človekove pravice pozval k mednarodni preiskavi tega incidenta, zaradi česar je vlada sprožila sodno preiskavo; |
| --- | --- |

M.

ker je visoki komisar OZN za človekove pravice pozval k mednarodni preiskavi tega incidenta, zaradi česar je vlada sprožila sodno preiskavo;

| N. | ker je angolska vlada okrepila množične in manj obsežne prisilne izselitve v Luandi in drugih mestih, da bi odstranila ljudi iz neprijavljenih naselij in pregnala ulične prodajalce, med njimi pa so bile tudi noseče ženske in matere z otroki; |
| --- | --- |

N.

ker je angolska vlada okrepila množične in manj obsežne prisilne izselitve v Luandi in drugih mestih, da bi odstranila ljudi iz neprijavljenih naselij in pregnala ulične prodajalce, med njimi pa so bile tudi noseče ženske in matere z otroki;

| O. | ker je bila marca 2015 sprejeta nova zakonodaja, ki opredeljuje povečan nadzor na nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

O.

ker je bila marca 2015 sprejeta nova zakonodaja, ki opredeljuje povečan nadzor na nevladnimi organizacijami;

| P. | ker je civilna družba vedno znova opozarjala na povezave med korupcijo, izčrpavanjem in nezakonitim prisvajanjem naravnih virov s strani vladajoče elite ter kršitvami človekovih pravic tistih, ki ogrožajo in opozarjajo na status quo; |
| --- | --- |

P.

ker je civilna družba vedno znova opozarjala na povezave med korupcijo, izčrpavanjem in nezakonitim prisvajanjem naravnih virov s strani vladajoče elite ter kršitvami človekovih pravic tistih, ki ogrožajo in opozarjajo na status quo;

| Q. | ker kljub zavezam angolske vlade, da bo okrepila prizadevanja za izboljšanje svojega sistema za boj proti pranju denarja/financiranju terorizma, in določenemu napredku, Projektna skupina za finančno ukrepanje – gre za medvladno organizacijo, ki je bila ustanovljena leta 1989 na pobudo skupine G-7, da bi razvila politike za boj proti pranju denarja – še naprej odkriva pomanjkljivosti v angolskem sistemu za boj proti pranju denarja/financiranju terorizma; |
| --- | --- |

Q.

ker kljub zavezam angolske vlade, da bo okrepila prizadevanja za izboljšanje svojega sistema za boj proti pranju denarja/financiranju terorizma, in določenemu napredku, Projektna skupina za finančno ukrepanje – gre za medvladno organizacijo, ki je bila ustanovljena leta 1989 na pobudo skupine G-7, da bi razvila politike za boj proti pranju denarja – še naprej odkriva pomanjkljivosti v angolskem sistemu za boj proti pranju denarja/financiranju terorizma;

| R. | ker neodvisna poročila ugotavljajo, da dohodki od nafte, ki so glavni vir vlade, niso bili usmerjeni v trajnostni razvoj ali lokalne skupnosti, vladajoča elita pa je medtem obogatela; |
| --- | --- |

R.

ker neodvisna poročila ugotavljajo, da dohodki od nafte, ki so glavni vir vlade, niso bili usmerjeni v trajnostni razvoj ali lokalne skupnosti, vladajoča elita pa je medtem obogatela;

| S. | ker ima Angola bogate zaloge rudnin in nafte ter je njeno gospodarstvo med najhitreje rastočimi na svetu, zlasti po koncu državljanske vojne; ker je njena gospodarska rast zelo neenakomerna, saj nesorazmerno majhen del prebivalstva obvladuje večino bogastva države; |
| --- | --- |

S.

ker ima Angola bogate zaloge rudnin in nafte ter je njeno gospodarstvo med najhitreje rastočimi na svetu, zlasti po koncu državljanske vojne; ker je njena gospodarska rast zelo neenakomerna, saj nesorazmerno majhen del prebivalstva obvladuje večino bogastva države;

| T. | ker bo gospodarska kriza v državi, ki je nastopila po strmem upadu prihodkov od nafte, verjetno sprožila nadaljnje socialne nemire in proteste proti vladi; |
| --- | --- |

T.

ker bo gospodarska kriza v državi, ki je nastopila po strmem upadu prihodkov od nafte, verjetno sprožila nadaljnje socialne nemire in proteste proti vladi;

| U. | ker je Angola oktobra 2014 ponovno potrdila svojo zavezo političnemu dialogu in sodelovanju, o katerih je bil sklenjen dogovor v dokumentu „Angola-EU – skupna pot naprej“, ki ima za bistvene stebre tudi dobro upravljanje, demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

U.

ker je Angola oktobra 2014 ponovno potrdila svojo zavezo političnemu dialogu in sodelovanju, o katerih je bil sklenjen dogovor v dokumentu „Angola-EU – skupna pot naprej“, ki ima za bistvene stebre tudi dobro upravljanje, demokracijo in človekove pravice;

| V. | ker izmenjava informacij o dobrem upravljanju in človekovih pravicah poteka v formalnem političnem dialogu – v skladu s členom 8 sporazuma iz Cotonouja med EU in Angolo – vsaj enkrat letno v okviru dokumenta „Angola-EU – skupna pot naprej“ iz leta 2012; |
| --- | --- |

V.

ker izmenjava informacij o dobrem upravljanju in človekovih pravicah poteka v formalnem političnem dialogu – v skladu s členom 8 sporazuma iz Cotonouja med EU in Angolo – vsaj enkrat letno v okviru dokumenta „Angola-EU – skupna pot naprej“ iz leta 2012;

| 1. | je zelo zaskrbljen, ker se položaj na področju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokratičnega prostora v Angoli hitro slabša, pa tudi zaradi resnih zlorab varnostnih sil in pomanjkanja neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen, ker se položaj na področju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokratičnega prostora v Angoli hitro slabša, pa tudi zaradi resnih zlorab varnostnih sil in pomanjkanja neodvisnosti sodstva;

| 2. | poziva angolske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse zagovornike človekovih pravic, tudi Marcosa Mavunga in skupino aktivistov „15+1“, ki so bili aretirani junija 2015, ter naj umaknejo vse obtožbe zoper nje; poziva tudi, naj se takoj in brezpogojno izpusti vse druge aktiviste, zapornike vesti ali politične nasprotnike, ki so bili samovoljno aretirani in so pridržani samo zaradi svojih političnih prepričanj, novinarskega dela ali zaradi sodelovanja pri miroljubnih dejavnostih; |
| --- | --- |

2.

poziva angolske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse zagovornike človekovih pravic, tudi Marcosa Mavunga in skupino aktivistov „15+1“, ki so bili aretirani junija 2015, ter naj umaknejo vse obtožbe zoper nje; poziva tudi, naj se takoj in brezpogojno izpusti vse druge aktiviste, zapornike vesti ali politične nasprotnike, ki so bili samovoljno aretirani in so pridržani samo zaradi svojih političnih prepričanj, novinarskega dela ali zaradi sodelovanja pri miroljubnih dejavnostih;

| 3. | odločno poziva oblasti, naj zagotovijo, da pridržane osebe niso žrtve mučenja ali slabega ravnanja, in naj njihovim sorodnikom in odvetnikom jamčijo popolno zaščito in dostop; |
| --- | --- |

3.

odločno poziva oblasti, naj zagotovijo, da pridržane osebe niso žrtve mučenja ali slabega ravnanja, in naj njihovim sorodnikom in odvetnikom jamčijo popolno zaščito in dostop;

| 4. | poziva angolske oblasti, naj tako odpravijo samovoljne aretacije, nezakonito pridržanje in mučenje s strani policije in varnostnih sil; ponovno poudarja, da je treba opraviti takojšnje, nepristranske in temeljite preiskave vseh obtožb, da so varnostne sile in policija kršile človekove pravice, pa tudi mučile, ter da je treba storilcem soditi; |
| --- | --- |

4.

poziva angolske oblasti, naj tako odpravijo samovoljne aretacije, nezakonito pridržanje in mučenje s strani policije in varnostnih sil; ponovno poudarja, da je treba opraviti takojšnje, nepristranske in temeljite preiskave vseh obtožb, da so varnostne sile in policija kršile človekove pravice, pa tudi mučile, ter da je treba storilcem soditi;

| 5. | je zelo zaskrbljen zaradi nenehnih poskusov omejevanja svobode izražanja in medijske svobode, miroljubnega zbiranja in združevanja ter vedno pogostejših kršitev teh svoboščin s strani oblasti in poziva angolske oblasti, naj zagotovijo takojšnje in brezpogojno uveljavitev teh svoboščin; poziva jih tudi, naj v celoti izvajajo določbe deklaracije OZN o človekovih pravicah, Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter drugih mednarodnih in regionalnih instrumentov za človekove pravice, ki jih je ratificirala Angola; |
| --- | --- |

5.

je zelo zaskrbljen zaradi nenehnih poskusov omejevanja svobode izražanja in medijske svobode, miroljubnega zbiranja in združevanja ter vedno pogostejših kršitev teh svoboščin s strani oblasti in poziva angolske oblasti, naj zagotovijo takojšnje in brezpogojno uveljavitev teh svoboščin; poziva jih tudi, naj v celoti izvajajo določbe deklaracije OZN o človekovih pravicah, Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter drugih mednarodnih in regionalnih instrumentov za človekove pravice, ki jih je ratificirala Angola;

| 6. | prosi delegacijo EU v Luandi, naj izpolni zaveze evropske službe za zunanje delovanje glede podpiranja in varovanja zagovornikov človekovih pravic po vsem svetu z oprijemljivimi, vidnimi ukrepi, ki vključujejo zlasti opazovanje sojenj, politično in gmotno podporo zagovornikom človekovih pravic, njihovim odvetnikom in družinam ter sistematično sodelovanje EU in držav članic z angolskimi oblastmi na področju človekovih pravic na vseh ravneh odnosov, tudi na najvišji ravni; delegacijo poziva tudi k okrepitvi političnega dialoga z angolsko vlado v vseh političnih, trgovinskih in razvojnih odnosih, da se zagotovi, da bo ta država spoštovala svoje nacionalne in mednarodne zaveze na področju človekovih pravic, kot je obljubila med prvim ministrskim srečanjem EU-Angola oktobra 2014; poziva jo, naj za to uporabi vsa ustrezna orodja in instrumente, tudi evropski instrument za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

6.

prosi delegacijo EU v Luandi, naj izpolni zaveze evropske službe za zunanje delovanje glede podpiranja in varovanja zagovornikov človekovih pravic po vsem svetu z oprijemljivimi, vidnimi ukrepi, ki vključujejo zlasti opazovanje sojenj, politično in gmotno podporo zagovornikom človekovih pravic, njihovim odvetnikom in družinam ter sistematično sodelovanje EU in držav članic z angolskimi oblastmi na področju človekovih pravic na vseh ravneh odnosov, tudi na najvišji ravni; delegacijo poziva tudi k okrepitvi političnega dialoga z angolsko vlado v vseh političnih, trgovinskih in razvojnih odnosih, da se zagotovi, da bo ta država spoštovala svoje nacionalne in mednarodne zaveze na področju človekovih pravic, kot je obljubila med prvim ministrskim srečanjem EU-Angola oktobra 2014; poziva jo, naj za to uporabi vsa ustrezna orodja in instrumente, tudi evropski instrument za demokracijo in človekove pravice;

| 7. | poziva EU in države članice, naj priznajo visoko raven korupcije v angolskih oblasteh, kar resno ogroža spoštovanje človekovih pravic in razvoj, ter naj pred vsakim stikom z Angolo izvajajo načela iz pristopa na podlagi človekovih pravic, pa tudi, naj revidirajo ključne sektorje iz nacionalnega okvirnega programa v okviru 11. evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

7.

poziva EU in države članice, naj priznajo visoko raven korupcije v angolskih oblasteh, kar resno ogroža spoštovanje človekovih pravic in razvoj, ter naj pred vsakim stikom z Angolo izvajajo načela iz pristopa na podlagi človekovih pravic, pa tudi, naj revidirajo ključne sektorje iz nacionalnega okvirnega programa v okviru 11. evropskega razvojnega sklada;

| 8. | obžaluje, da kljub končanemu nacionalnemu pregledu leta 2007 in obsežnemu programu boja proti minam še vedno ni zanesljivega podatka o resnosti grožnje zaradi protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojn; poziva EU, naj spremlja, nadzira in ocenjuje učinkovito porabo sredstev in zagotavlja, da bodo dodeljena sredstva uporabljena učinkovito in namensko, da bo zemlja resnično očiščena, kot je treba; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da kljub končanemu nacionalnemu pregledu leta 2007 in obsežnemu programu boja proti minam še vedno ni zanesljivega podatka o resnosti grožnje zaradi protipehotnih min in eksplozivnih ostankov vojn; poziva EU, naj spremlja, nadzira in ocenjuje učinkovito porabo sredstev in zagotavlja, da bodo dodeljena sredstva uporabljena učinkovito in namensko, da bo zemlja resnično očiščena, kot je treba;

| 9. | odločno poziva angolske pravosodne oblasti, naj uveljavijo svojo neodvisnost od vsakršne politične instrumentalizacije in naj zaščitijo pravice, priznane s pravnimi instrumenti, kot je dostop do sodnega varstva in pravica do pravičnega sojenja; |
| --- | --- |

9.

odločno poziva angolske pravosodne oblasti, naj uveljavijo svojo neodvisnost od vsakršne politične instrumentalizacije in naj zaščitijo pravice, priznane s pravnimi instrumenti, kot je dostop do sodnega varstva in pravica do pravičnega sojenja;

| 10. | poziva angolsko vlado, naj opravi nujno, pregledno in verodostojno preiskavo pokola v Huambu ter zagotovi podporo preživelim, ki so bili razseljeni; pridružuje se pozivom OZN, naj se opravi mednarodna in neodvisna dopolnilna preiskava; |
| --- | --- |

10.

poziva angolsko vlado, naj opravi nujno, pregledno in verodostojno preiskavo pokola v Huambu ter zagotovi podporo preživelim, ki so bili razseljeni; pridružuje se pozivom OZN, naj se opravi mednarodna in neodvisna dopolnilna preiskava;

| 11. | ostaja zaskrbljen, ker se ne izvajajo ukrepi za boj proti nasilju nad ženskami in otroki; poziva oblasti, naj okrepijo boj proti škodljivim tradicionalnim običajem, kot je stigmatizacija otrok, obtoženih čarovništva; |
| --- | --- |

11.

ostaja zaskrbljen, ker se ne izvajajo ukrepi za boj proti nasilju nad ženskami in otroki; poziva oblasti, naj okrepijo boj proti škodljivim tradicionalnim običajem, kot je stigmatizacija otrok, obtoženih čarovništva;

| 12. | spominja, da se je Angola v okviru sporazuma iz Cotonouja obvezala spoštovanju demokracije, pravne države in človekovih pravic, ki zajemajo tudi svobodo izražanja in medijsko svobodo, dobro upravljanje ter preglednost političnih funkcij; odločno poziva angolsko vlado, naj uveljavlja te določbe v skladu s členi 11(b), 96 in 97 sporazuma iz Cotonouja, v nasprotnem primeru pa Evropsko komisijo poziva, naj v skladu s členi 8, 9 in 96 tega sporazuma sproži ustrezne postopke; |
| --- | --- |

12.

spominja, da se je Angola v okviru sporazuma iz Cotonouja obvezala spoštovanju demokracije, pravne države in človekovih pravic, ki zajemajo tudi svobodo izražanja in medijsko svobodo, dobro upravljanje ter preglednost političnih funkcij; odločno poziva angolsko vlado, naj uveljavlja te določbe v skladu s členi 11(b), 96 in 97 sporazuma iz Cotonouja, v nasprotnem primeru pa Evropsko komisijo poziva, naj v skladu s členi 8, 9 in 96 tega sporazuma sproži ustrezne postopke;

| 13. | poziva EU in države članice, naj obravnavajo preglednost trgovine z vsemi naravnimi viri, tudi nafto, zlasti pa naj v celoti izvajajo in spremljajo obstoječo zakonodajo o poročanju po posameznih državah; poziva angolske oblasti in tuje družbe, naj pomagajo okrepiti upravljanje v ekstraktivnem sektorju s spoštovanjem pobude za preglednost v ekstraktivni industriji in naj revidirajo izvajanje kimberleyskega procesa; nadalje poziva angolsko vlado, naj predloži načrt za pristop k partnerstvu za odprto vlado in pripravi konkreten načrt za boj proti korupciji, povečanje preglednosti in izboljšanje javne odgovornosti; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in države članice, naj obravnavajo preglednost trgovine z vsemi naravnimi viri, tudi nafto, zlasti pa naj v celoti izvajajo in spremljajo obstoječo zakonodajo o poročanju po posameznih državah; poziva angolske oblasti in tuje družbe, naj pomagajo okrepiti upravljanje v ekstraktivnem sektorju s spoštovanjem pobude za preglednost v ekstraktivni industriji in naj revidirajo izvajanje kimberleyskega procesa; nadalje poziva angolsko vlado, naj predloži načrt za pristop k partnerstvu za odprto vlado in pripravi konkreten načrt za boj proti korupciji, povečanje preglednosti in izboljšanje javne odgovornosti;

| 14. | spodbuja EU in ZDA naj sodelujeta in se usklajujeta pri izvajanju oddelka 1504 Dodd-Frankovega zakona; |
| --- | --- |

14.

spodbuja EU in ZDA naj sodelujeta in se usklajujeta pri izvajanju oddelka 1504 Dodd-Frankovega zakona;

| 15. | poziva nacionalne uprave in nadzorne organe držav članic, naj bodo bolj pozorni, kar zadeva upoštevanje evropske zakonodaje za preprečevanje pranja denarja, vključno s pravnimi načeli o skrbnem pregledu in ustreznimi ocenami učinka, zlasti v povezavi s politično izpostavljenimi osebami iz Angole; |
| --- | --- |

15.

poziva nacionalne uprave in nadzorne organe držav članic, naj bodo bolj pozorni, kar zadeva upoštevanje evropske zakonodaje za preprečevanje pranja denarja, vključno s pravnimi načeli o skrbnem pregledu in ustreznimi ocenami učinka, zlasti v povezavi s politično izpostavljenimi osebami iz Angole;

| 16. | pozdravlja, da je angolska vlada priznala težave z odškodninami v primerih zasega zemljišč, ter pozdravlja poročila v medijih, po katerih naj bi se mehanizmi za razdeljevanje in nadomestila izboljšali; spodbuja vlado, naj nadaljuje svoja prizadevanja v tej smeri; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja, da je angolska vlada priznala težave z odškodninami v primerih zasega zemljišč, ter pozdravlja poročila v medijih, po katerih naj bi se mehanizmi za razdeljevanje in nadomestila izboljšali; spodbuja vlado, naj nadaljuje svoja prizadevanja v tej smeri;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, Afriški komisiji za človekove pravice in pravice ljudstev, vladam držav v regiji Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC), predsedniku in parlamentu Angole, vladi ZDA, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, Afriški komisiji za človekove pravice in pravice ljudstev, vladam držav v regiji Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC), predsedniku in parlamentu Angole, vladi ZDA, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/207

---

P8_TA(2015)0316

Azerbajdžan

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o Azerbajdžanu (2015/2840(RSP))

(2017/C 316/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti tistih o stanju človekovih pravicah in načelu pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti tistih o stanju človekovih pravicah in načelu pravne države,

| — | ob upoštevanju odnosov med Evropsko unijo in Azerbajdžanom, ki so bili vzpostavljeni leta 1999, o čemer pričajo izvajanje akcijskega načrta evropske sosedske politike, oblikovanje vzhodnega partnerstva, pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom ter sodelovanje Azerbajdžana v parlamentarni skupščini Euronest, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odnosov med Evropsko unijo in Azerbajdžanom, ki so bili vzpostavljeni leta 1999, o čemer pričajo izvajanje akcijskega načrta evropske sosedske politike, oblikovanje vzhodnega partnerstva, pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom ter sodelovanje Azerbajdžana v parlamentarni skupščini Euronest,

| — | ob upoštevanju poročila za leto 2014 o napredku Azerbajdžana pri izvajanju evropske sosedske politike z dne 25. marca 2015 (SWD(2015)0064), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila za leto 2014 o napredku Azerbajdžana pri izvajanju evropske sosedske politike z dne 25. marca 2015 (SWD(2015)0064),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta evropske sosedske politike EU-Azerbajdžan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta evropske sosedske politike EU-Azerbajdžan,

| — | ob upoštevanju pripomb predsednika Evropskega sveta Donalda Tuska z dne 22. julija 2015 po srečanju s predsednikom Azerbajdžana Ilhamom Alijevim, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb predsednika Evropskega sveta Donalda Tuska z dne 22. julija 2015 po srečanju s predsednikom Azerbajdžana Ilhamom Alijevim,

| — | ob upoštevanju obiska posebnega predstavnika EU za človekove pravice Stavrosa Limbrindisa v Bakuju od 23. do 26. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska posebnega predstavnika EU za človekove pravice Stavrosa Limbrindisa v Bakuju od 23. do 26. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Rada al Huseina z dne 8. septembra 2015, v kateri obsoja potekajoče zatiranje civilne družbe in neodvisnega mnenja v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Rada al Huseina z dne 8. septembra 2015, v kateri obsoja potekajoče zatiranje civilne družbe in neodvisnega mnenja v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Komisije Federice Mogherini in komisarja Johannesa Hahna ob nedavnih aretacijah, pridržanjih, zapornih kaznih in umorih vodilnih novinarjev in zagovornikov človekovih pravic v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Komisije Federice Mogherini in komisarja Johannesa Hahna ob nedavnih aretacijah, pridržanjih, zapornih kaznih in umorih vodilnih novinarjev in zagovornikov človekovih pravic v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju izjave Evropske unije z dne 19. avgusta 2015 o razmerah na področju človekovih pravic v Azerbajdžanu na posebnem zasedanju stalnega sveta OVSE št. 1064 na Dunaju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropske unije z dne 19. avgusta 2015 o razmerah na področju človekovih pravic v Azerbajdžanu na posebnem zasedanju stalnega sveta OVSE št. 1064 na Dunaju,

| — | ob upoštevanju nedavnih izjav generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda o zadevi Hadidže Ismajlove, zadevah Lejle Junus, direktorice Inštituta za mir in demokracijo v Azerbajdžanu, in njenega moža Arifa Junusa ter o umoru azerbajdžanskega novinarja Rasima Alijeva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih izjav generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda o zadevi Hadidže Ismajlove, zadevah Lejle Junus, direktorice Inštituta za mir in demokracijo v Azerbajdžanu, in njenega moža Arifa Junusa ter o umoru azerbajdžanskega novinarja Rasima Alijeva,

| — | ob upoštevanju Helsinške deklaracije, ki jo je parlamentarna skupščina OVSE sprejela na svojem letnem zasedanju od 5. julija do 9. julija 2015, v kateri je zapisano, da „obsoja nenehno preganjanje in zapiranje novinarjev in zagovornikov človekovih pravic na podlagi politično motiviranih obtožb v več državah članicah OVSE ter izraža zaskrbljenost zaradi stalne zlorabe davčne in druge zakonodaje za upravičevanje teh dejanj“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Helsinške deklaracije, ki jo je parlamentarna skupščina OVSE sprejela na svojem letnem zasedanju od 5. julija do 9. julija 2015, v kateri je zapisano, da „obsoja nenehno preganjanje in zapiranje novinarjev in zagovornikov človekovih pravic na podlagi politično motiviranih obtožb v več državah članicah OVSE ter izraža zaskrbljenost zaradi stalne zlorabe davčne in druge zakonodaje za upravičevanje teh dejanj“,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 23. junija 2015 parlamentarne skupščine Sveta Evrope o delovanju demokratičnih institucij v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 23. junija 2015 parlamentarne skupščine Sveta Evrope o delovanju demokratičnih institucij v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije Sveta Evrope z dne 15. decembra 2014, da zadnje spremembe zakona o nevladnih organizacijah „dodatno omejujejo delovanje nevladnih organizacij v Azerbajdžanu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije Sveta Evrope z dne 15. decembra 2014, da zadnje spremembe zakona o nevladnih organizacijah „dodatno omejujejo delovanje nevladnih organizacij v Azerbajdžanu“,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in sklepov Sveta z dne 23. junija 2014 ob 10. obletnici teh smernic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in sklepov Sveta z dne 23. junija 2014 ob 10. obletnici teh smernic,

| — | ob upoštevanju določb deklaracije Organizacije združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 9. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb deklaracije Organizacije združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 9. decembra 1998,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se zadnjih nekaj let splošno stanje človekovih pravic v Azerbajdžanu nenehno slabša, povečuje pa se ustrahovanje, represija in praksa kazenskega pregona voditeljev nevladnih organizacij, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in drugih predstavnikov civilne družbe, |
| --- | --- |

A.

ker se zadnjih nekaj let splošno stanje človekovih pravic v Azerbajdžanu nenehno slabša, povečuje pa se ustrahovanje, represija in praksa kazenskega pregona voditeljev nevladnih organizacij, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in drugih predstavnikov civilne družbe,

| B. | ker je bila nagrajena raziskovalna novinarka radia Svobodna Evropa/Svoboda (RFE/RL) Hadidža Ismajlova obsojena na sedem in pol let zaporne kazni zaradi domnevne nezakonite prisvojitve, poneverbe in utaje davkov, potem ko je objavila več člankov o korupciji v zvezi s predsednikovo družino; ker sta bila zagovornika človekovih pravic Lejla in Arif Junus obsojena na osem in pol oziroma sedem let zaporne kazni zaradi obtožb, med njimi goljufije in davčne utaje, v postopku, ki še zdaleč ni dosegal mednarodnih standardov; ker sta bila znani borec za človekove pravice Rasul Jafarov in ugledni odvetnik za človekove pravice Intigam Alijev obsojena zaradi podobnih obtožb v postopkih, ki so jih zaznamovale kršitve dolžnega pravnega ravnanja, in trenutno prestajata zaporno kazen šestih let in treh mesecev oziroma sedmih let in pol; ker so številni drugi ugledni člani azerbajdžanske civilne družbe še vedno zaprti, vključno z Anarjem Mamadlijem, Raufom Mirkadirovim, Ömarjem Mamadovim, Tofikom Jakublujem, Ilgarjem Mamadovom, Nidžatom Alijevom, Parvizom Hašimlijem, Sejmurjem Hezijem, Hilalom Mamadovom in Talehom Hasmamadovim, in se zdravje nekaterih od teh zapornikov nenehno slabša; |
| --- | --- |

B.

ker je bila nagrajena raziskovalna novinarka radia Svobodna Evropa/Svoboda (RFE/RL) Hadidža Ismajlova obsojena na sedem in pol let zaporne kazni zaradi domnevne nezakonite prisvojitve, poneverbe in utaje davkov, potem ko je objavila več člankov o korupciji v zvezi s predsednikovo družino; ker sta bila zagovornika človekovih pravic Lejla in Arif Junus obsojena na osem in pol oziroma sedem let zaporne kazni zaradi obtožb, med njimi goljufije in davčne utaje, v postopku, ki še zdaleč ni dosegal mednarodnih standardov; ker sta bila znani borec za človekove pravice Rasul Jafarov in ugledni odvetnik za človekove pravice Intigam Alijev obsojena zaradi podobnih obtožb v postopkih, ki so jih zaznamovale kršitve dolžnega pravnega ravnanja, in trenutno prestajata zaporno kazen šestih let in treh mesecev oziroma sedmih let in pol; ker so številni drugi ugledni člani azerbajdžanske civilne družbe še vedno zaprti, vključno z Anarjem Mamadlijem, Raufom Mirkadirovim, Ömarjem Mamadovim, Tofikom Jakublujem, Ilgarjem Mamadovom, Nidžatom Alijevom, Parvizom Hašimlijem, Sejmurjem Hezijem, Hilalom Mamadovom in Talehom Hasmamadovim, in se zdravje nekaterih od teh zapornikov nenehno slabša;

| C. | ker sta Lejla Junus in Rasul Jafarov pred aretacijo vodila skupino uglednih azerbajdžanskih zagovornikov človekovih pravic in strokovnjakov, ki je pripravila seznam skoraj sto Azerbajdžancev, ki štejejo za politične zapornike v skladu z opredelitvijo, ki jo je leta 2012 sprejel Svet Evrope; |
| --- | --- |

C.

ker sta Lejla Junus in Rasul Jafarov pred aretacijo vodila skupino uglednih azerbajdžanskih zagovornikov človekovih pravic in strokovnjakov, ki je pripravila seznam skoraj sto Azerbajdžancev, ki štejejo za politične zapornike v skladu z opredelitvijo, ki jo je leta 2012 sprejel Svet Evrope;

| D. | ker so novinarji in voditelji civilne družbe izpostavljeni stalnemu ustrahovanja in nadlegovanju, tudi Emin Mili, direktorica televizijske postaje TV Majdan, ki so ji grozili s smrtjo, njene družinske člane pa so aretirali na podlagi neresničnih obtožb, podobno kot novinarje, ki sodelujejo s televizijsko postajo TV Majdan v Azerbajdžanu; ker je ustanovitelj Inštituta za svobodo in varnost novinarjev in zagovornik človekovih pravic Emin Husejnov poiskal zatočišče v Švici, potem ko so mu grozili z neresničnimi obtožbami in so mu odvzeli azerbajdžansko državljanstvo; |
| --- | --- |

D.

ker so novinarji in voditelji civilne družbe izpostavljeni stalnemu ustrahovanja in nadlegovanju, tudi Emin Mili, direktorica televizijske postaje TV Majdan, ki so ji grozili s smrtjo, njene družinske člane pa so aretirali na podlagi neresničnih obtožb, podobno kot novinarje, ki sodelujejo s televizijsko postajo TV Majdan v Azerbajdžanu; ker je ustanovitelj Inštituta za svobodo in varnost novinarjev in zagovornik človekovih pravic Emin Husejnov poiskal zatočišče v Švici, potem ko so mu grozili z neresničnimi obtožbami in so mu odvzeli azerbajdžansko državljanstvo;

| E. | ker se mnogi drugi novinarji in aktivisti civilne družbe soočajo s pravnimi postopki, prepovedjo potovanja in omejitvijo svobode gibanja pri svojih dejavnostih v zvezi s človekovimi pravicami; ker azerbajdžanska vlada z novimi omejevalnimi zakoni o nevladnih organizacijah zatira tudi neodvisne skupine; ker so bile številne skupine zaradi teh zakonov dejansko prisiljene, da prenehajo delovati, ker so bili njihovi bančni računi zamrznjeni ali pa so bili onemogočeni njihovi viri financiranja, potem ko vlada ni hotela odobriti novih nepovratnih sredstev tujih donatorskih organizacij; |
| --- | --- |

E.

ker se mnogi drugi novinarji in aktivisti civilne družbe soočajo s pravnimi postopki, prepovedjo potovanja in omejitvijo svobode gibanja pri svojih dejavnostih v zvezi s človekovimi pravicami; ker azerbajdžanska vlada z novimi omejevalnimi zakoni o nevladnih organizacijah zatira tudi neodvisne skupine; ker so bile številne skupine zaradi teh zakonov dejansko prisiljene, da prenehajo delovati, ker so bili njihovi bančni računi zamrznjeni ali pa so bili onemogočeni njihovi viri financiranja, potem ko vlada ni hotela odobriti novih nepovratnih sredstev tujih donatorskih organizacij;

| F. | ker so v centralnem Bakuju miroljubne demonstracije od leta 2006 dejansko prepovedane in ker so bile nedavno uvedene nove, stroge kazni in daljša obdobja administrativnega pripora za organizatorje ali udeležence nedovoljenih javnih zborovanj; |
| --- | --- |

F.

ker so v centralnem Bakuju miroljubne demonstracije od leta 2006 dejansko prepovedane in ker so bile nedavno uvedene nove, stroge kazni in daljša obdobja administrativnega pripora za organizatorje ali udeležence nedovoljenih javnih zborovanj;

| G. | ker je novinar Rasim Alijev in predsednik Inštituta za svobodo in varnost novinarjev po stalnih grožnjah in zastraševanju v bolnišnici v Bakuju umrl, potem ko je bil hudo pretepen, ker je prek družbenih medijev kritiziral predsednika Alijeva; |
| --- | --- |

G.

ker je novinar Rasim Alijev in predsednik Inštituta za svobodo in varnost novinarjev po stalnih grožnjah in zastraševanju v bolnišnici v Bakuju umrl, potem ko je bil hudo pretepen, ker je prek družbenih medijev kritiziral predsednika Alijeva;

| H. | ker je Azerbajdžan ena od ustanovnih članic vzhodnega partnerstva; ker so voditelji Evropske unije in vzhodnoevropski voditelji ob številnih priložnostih ponovno potrdili, da vzhodno partnerstvo temelji na skupnih vrednotah in načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države; ker si Azerbajdžan prizadeva, da bi okrepil in poglobil odnose z Evropsko unijo s ciljem, da bi dosegel strateško partnerstvo; |
| --- | --- |

H.

ker je Azerbajdžan ena od ustanovnih članic vzhodnega partnerstva; ker so voditelji Evropske unije in vzhodnoevropski voditelji ob številnih priložnostih ponovno potrdili, da vzhodno partnerstvo temelji na skupnih vrednotah in načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države; ker si Azerbajdžan prizadeva, da bi okrepil in poglobil odnose z Evropsko unijo s ciljem, da bi dosegel strateško partnerstvo;

| I. | ker leta 2014 Evropska unija zaradi restriktivne zakonodaje ni mogla izplačati 11 od 13 donacij nevladnim organizacijam in ker se še naprej sooča z resnimi omejitvami pri financiranju neodvisnih skupin civilne družbe in aktivistov v Azerbajdžanu; ker so številni prejemniki sredstev Evropske unije bodisi v zaporu – npr. odvetnik za človekove pravice Intigam Alijev – bodisi so zapustili državo in opustili svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

I.

ker leta 2014 Evropska unija zaradi restriktivne zakonodaje ni mogla izplačati 11 od 13 donacij nevladnim organizacijam in ker se še naprej sooča z resnimi omejitvami pri financiranju neodvisnih skupin civilne družbe in aktivistov v Azerbajdžanu; ker so številni prejemniki sredstev Evropske unije bodisi v zaporu – npr. odvetnik za človekove pravice Intigam Alijev – bodisi so zapustili državo in opustili svoje dejavnosti;

| J. | ker so 4. julija 2015 zaprli urad OVSE v Bakuju, po odločitvi azerbajdžanskih oblasti, da bodo razveljavile memorandum o soglasju med vlado Republike Azerbajdžan in OVSE; |
| --- | --- |

J.

ker so 4. julija 2015 zaprli urad OVSE v Bakuju, po odločitvi azerbajdžanskih oblasti, da bodo razveljavile memorandum o soglasju med vlado Republike Azerbajdžan in OVSE;

| K. | ker je organizacija Freedom House Azerbajdžan označila kot nesvobodno državo, njegov tisk kot nesvoboden, splet pa kot delno svoboden; ker je v zadnjih desetih letih Azerbajdžan utrpel največje nazadovanje demokratičnega upravljanja v vsej Evraziji; |
| --- | --- |

K.

ker je organizacija Freedom House Azerbajdžan označila kot nesvobodno državo, njegov tisk kot nesvoboden, splet pa kot delno svoboden; ker je v zadnjih desetih letih Azerbajdžan utrpel največje nazadovanje demokratičnega upravljanja v vsej Evraziji;

| L. | ker bodo novembra 2015 v Azerbajdžanu parlamentarne volitve; ker je Evropski parlament zavrnil prošnjo za napotitev misije za opazovanje volitev, ker je bilo ocenjeno, da ne obstaja podlaga za svobodne in poštene volitve in da omejitev svobode izražanja, zbiranja in združevanja v državi onemogoča vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za kandidate in pripravo resnično tekmovalnega glasovanja; |
| --- | --- |

L.

ker bodo novembra 2015 v Azerbajdžanu parlamentarne volitve; ker je Evropski parlament zavrnil prošnjo za napotitev misije za opazovanje volitev, ker je bilo ocenjeno, da ne obstaja podlaga za svobodne in poštene volitve in da omejitev svobode izražanja, zbiranja in združevanja v državi onemogoča vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za kandidate in pripravo resnično tekmovalnega glasovanja;

| M. | ker je sektorsko sodelovanje, zlasti v energetskem sektorju, v obojestransko korist; ker ima Azerbajdžan potencial, da postane eden od glavnih trgovinskih partnerjev Evropske unije; |
| --- | --- |

M.

ker je sektorsko sodelovanje, zlasti v energetskem sektorju, v obojestransko korist; ker ima Azerbajdžan potencial, da postane eden od glavnih trgovinskih partnerjev Evropske unije;

| 1. | je resno zaskrbljen zaradi stalnega slabšanja razmer na področju človekovih pravic v državi in poudarja, da so za EU posebej pomembne človekove pravice in temeljne svoboščine v okviru dvostranskega sodelovanja kot bistveni elementi vzhodnega partnerstva ter temelji, na katerih slonijo mednarodne organizacije, kot sta Svet Evrope in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, katerih član je tudi Azerbajdžan; |
| --- | --- |

1.

je resno zaskrbljen zaradi stalnega slabšanja razmer na področju človekovih pravic v državi in poudarja, da so za EU posebej pomembne človekove pravice in temeljne svoboščine v okviru dvostranskega sodelovanja kot bistveni elementi vzhodnega partnerstva ter temelji, na katerih slonijo mednarodne organizacije, kot sta Svet Evrope in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, katerih član je tudi Azerbajdžan;

| 2. | poziva, naj se v skladu s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice takoj in brezpogojno iz zapora izpustijo vsi zaprti politični zaporniki, zagovorniki človekovih pravic, novinarji in drugi aktivisti civilne družbe, tudi Hadidža Ismajlova, Lejla in Arif Junus, Anar Mamadli, Rasul Džafarov, Intigam Alijev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mamadov, Tofik Jakublu, Nidžat Alijev, Araz Gulijev, Parviz Hašimli, Sejmur Hezi, Hilal Mamadov, Taleh Hasmamadov in Ilgar Mamadov, ter poziva k umiku vseh obtožb proti njim in k popolni obnovi njihovih političnih in civilnih pravic ter javne podobe; |
| --- | --- |

2.

poziva, naj se v skladu s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice takoj in brezpogojno iz zapora izpustijo vsi zaprti politični zaporniki, zagovorniki človekovih pravic, novinarji in drugi aktivisti civilne družbe, tudi Hadidža Ismajlova, Lejla in Arif Junus, Anar Mamadli, Rasul Džafarov, Intigam Alijev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mamadov, Tofik Jakublu, Nidžat Alijev, Araz Gulijev, Parviz Hašimli, Sejmur Hezi, Hilal Mamadov, Taleh Hasmamadov in Ilgar Mamadov, ter poziva k umiku vseh obtožb proti njim in k popolni obnovi njihovih političnih in civilnih pravic ter javne podobe;

| 3. | odločno obsoja zatiranje civilne družbe v Azerbajdžanu, ki je brez primere; znova izraža globoko zaskrbljenost zaradi usode stanovskih kolegov zaprtih ljudi, ki so sicer še svobodni, vendar zoper njih potekajo kazenske preiskave, zlasti zato, ker zagovorniki človekovih pravic ter domače in mednarodne nevladne organizacije poročajo o domnevnih izmišljenih obtožbah zoper politike, aktiviste in novinarje; poziva azerbajdžanske oblasti, naj preprečijo selektiven kazenski pregon in zapiranje novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in drugih, ki so kritični do vlade, ter naj zagotovijo, da bodo vsi pridržani, tudi novinarji, politični aktivisti in aktivisti civilne družbe, uživali vse procesne pravice, zlasti dostop do odvetnika po lastni izbiri in stike z družinami, ter da bodo upoštevani standardi pravičnega sojenja; |
| --- | --- |

3.

odločno obsoja zatiranje civilne družbe v Azerbajdžanu, ki je brez primere; znova izraža globoko zaskrbljenost zaradi usode stanovskih kolegov zaprtih ljudi, ki so sicer še svobodni, vendar zoper njih potekajo kazenske preiskave, zlasti zato, ker zagovorniki človekovih pravic ter domače in mednarodne nevladne organizacije poročajo o domnevnih izmišljenih obtožbah zoper politike, aktiviste in novinarje; poziva azerbajdžanske oblasti, naj preprečijo selektiven kazenski pregon in zapiranje novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in drugih, ki so kritični do vlade, ter naj zagotovijo, da bodo vsi pridržani, tudi novinarji, politični aktivisti in aktivisti civilne družbe, uživali vse procesne pravice, zlasti dostop do odvetnika po lastni izbiri in stike z družinami, ter da bodo upoštevani standardi pravičnega sojenja;

| 4. | pozdravlja, da so azerbajdžanske oblasti evropski zdravniški ekipi dovolile obisk Lejle in Arifa Junusa, ter poziva k njuni osvoboditvi, tudi iz humanitarnih razlogov; opozarja na razmere, v katerih so zaprti Lejla in Arif Junus ter Intigam Alijev, zaradi katerih se je njihovo zdravje močno poslabšalo in ki bodo morda imele smrtonosne posledice; poziva azerbajdžanske oblasti, naj evropski zdravstveni ekipi dovolijo pregledati Initigama Alijeva in zagotovijo, da bodo vsi zaporniki dobili ustrezno zdravstveno nego, ko jo bodo potrebovali; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja, da so azerbajdžanske oblasti evropski zdravniški ekipi dovolile obisk Lejle in Arifa Junusa, ter poziva k njuni osvoboditvi, tudi iz humanitarnih razlogov; opozarja na razmere, v katerih so zaprti Lejla in Arif Junus ter Intigam Alijev, zaradi katerih se je njihovo zdravje močno poslabšalo in ki bodo morda imele smrtonosne posledice; poziva azerbajdžanske oblasti, naj evropski zdravstveni ekipi dovolijo pregledati Initigama Alijeva in zagotovijo, da bodo vsi zaporniki dobili ustrezno zdravstveno nego, ko jo bodo potrebovali;

| 5. | poziva k hitri preiskavi smrti novinarja in predsednika Inštituta za svobodo in varnost novinarjev Rasima Alijeva; je zaskrbljen zaradi obtožb skupine novinarjev, da je Rasim Alijev umrl, ker mu zdravniki, ki so mu bili dodeljeni v bolnišnici, niso nudili ustrezne zdravstvene pomoči; |
| --- | --- |

5.

poziva k hitri preiskavi smrti novinarja in predsednika Inštituta za svobodo in varnost novinarjev Rasima Alijeva; je zaskrbljen zaradi obtožb skupine novinarjev, da je Rasim Alijev umrl, ker mu zdravniki, ki so mu bili dodeljeni v bolnišnici, niso nudili ustrezne zdravstvene pomoči;

| 6. | opozarja oblasti v Azerbajdžanu, da je blaginja prebivalstva, ki vključuje tudi spoštovanje pravic in svoboščin, bistven gradnik trajnostne gospodarske rasti; |
| --- | --- |

6.

opozarja oblasti v Azerbajdžanu, da je blaginja prebivalstva, ki vključuje tudi spoštovanje pravic in svoboščin, bistven gradnik trajnostne gospodarske rasti;

| 7. | poziva Azerbajdžan, naj spoštuje in izvaja svoje zaveze, ki jih je sprejel kot član Sveta Evrope; znova poziva azerbajdžanske oblasti, naj spoštujejo vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, ki zadevajo Azerbajdžan; poziva k spoštovanju sodbe z dne 16. junija 2015 in vseh drugih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

7.

poziva Azerbajdžan, naj spoštuje in izvaja svoje zaveze, ki jih je sprejel kot član Sveta Evrope; znova poziva azerbajdžanske oblasti, naj spoštujejo vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, ki zadevajo Azerbajdžan; poziva k spoštovanju sodbe z dne 16. junija 2015 in vseh drugih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 8. | poziva azerbajdžansko vlado, naj v celoti izvaja priporočila beneške komisije Sveta Evrope in komisarja za človekove pravice ter sodeluje z njima in v posebnih postopkih OZN v zvezi z zagovorniki človekovih pravic, svobodo združevanja in miroljubnega zbiranja, svobodo izražanja ter arbitrarnim pridržanjem, da bi dopolnila svojo zakonodajo in prilagodila svojo prakso, da bosta popolnoma skladni z ugotovitvami strokovnjakov; |
| --- | --- |

8.

poziva azerbajdžansko vlado, naj v celoti izvaja priporočila beneške komisije Sveta Evrope in komisarja za človekove pravice ter sodeluje z njima in v posebnih postopkih OZN v zvezi z zagovorniki človekovih pravic, svobodo združevanja in miroljubnega zbiranja, svobodo izražanja ter arbitrarnim pridržanjem, da bi dopolnila svojo zakonodajo in prilagodila svojo prakso, da bosta popolnoma skladni z ugotovitvami strokovnjakov;

| 9. | poziva azerbajdžansko vlado, naj nemudoma konča zatiranje civilne družbe in človekovih pravic, neodvisnim skupinam in aktivistom civilne družbe zagotovi delovanje brez nepotrebnih ovir ali strahu pred pregonom, tudi z razveljavitvijo zakonov, ki močno omejujejo civilno družbo, odmrzne bančne račune nevladnih skupin in njihovih voditeljev ter naj dovoli dostop do tujega financiranja; |
| --- | --- |

9.

poziva azerbajdžansko vlado, naj nemudoma konča zatiranje civilne družbe in človekovih pravic, neodvisnim skupinam in aktivistom civilne družbe zagotovi delovanje brez nepotrebnih ovir ali strahu pred pregonom, tudi z razveljavitvijo zakonov, ki močno omejujejo civilno družbo, odmrzne bančne račune nevladnih skupin in njihovih voditeljev ter naj dovoli dostop do tujega financiranja;

| 10. | obžaluje nadaljnje ukrepe, ki jih je azerbajdžanska vlada sprejela za zajezitev stikov med skupinami civilne družbe, mladinskimi aktivisti ter intelektualci iz Armenije in Azerbajdžana, saj so prav ti stiki zelo pomembni za odpravo dolgotrajnih sovražnosti med državama; ob tem znova opozarja na pomembno delo, ki ga na tem področju opravljata Lejla in Arif Junus; |
| --- | --- |

10.

obžaluje nadaljnje ukrepe, ki jih je azerbajdžanska vlada sprejela za zajezitev stikov med skupinami civilne družbe, mladinskimi aktivisti ter intelektualci iz Armenije in Azerbajdžana, saj so prav ti stiki zelo pomembni za odpravo dolgotrajnih sovražnosti med državama; ob tem znova opozarja na pomembno delo, ki ga na tem področju opravljata Lejla in Arif Junus;

| 11. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj spoštujejo svobodo tiska in medijev, tako v zakonodaji kot v praksi, tako v spletu kot drugje, naj zagotovi svobodo izražanja v skladu z mednarodnimi standardi in naj preneha cenzuriranje medijskih hiš pri kritiziranju vlade; |
| --- | --- |

11.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj spoštujejo svobodo tiska in medijev, tako v zakonodaji kot v praksi, tako v spletu kot drugje, naj zagotovi svobodo izražanja v skladu z mednarodnimi standardi in naj preneha cenzuriranje medijskih hiš pri kritiziranju vlade;

| 12. | je izredno zaskrbljen nad razmerami lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Azerbajdžanu; odločno obsoja politični sovražni govor zoper to skupnost, ki prihaja z najvišjih ravni; poziva azerbajdžansko vlado, naj preneha ovirati in ustrahovati zagovornike človekovih pravic, ki se zavzemajo za pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; |
| --- | --- |

12.

je izredno zaskrbljen nad razmerami lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Azerbajdžanu; odločno obsoja politični sovražni govor zoper to skupnost, ki prihaja z najvišjih ravni; poziva azerbajdžansko vlado, naj preneha ovirati in ustrahovati zagovornike človekovih pravic, ki se zavzemajo za pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev;

| 13. | poudarja pomen resnega in vzajemno spoštljivega dialoga med EU in vlado Azerbajdžana, opozicijskimi silami in civilno družbo; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen resnega in vzajemno spoštljivega dialoga med EU in vlado Azerbajdžana, opozicijskimi silami in civilno družbo;

| 14. | ponavlja stališče, da je treba pogajanja o sporazumu o strateškem partnerstvu z Azerbajdžanom nemudoma ustaviti, dokler vlada ne sprejme konkretnih ukrepov za spodbujanje spoštovanja univerzalnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

ponavlja stališče, da je treba pogajanja o sporazumu o strateškem partnerstvu z Azerbajdžanom nemudoma ustaviti, dokler vlada ne sprejme konkretnih ukrepov za spodbujanje spoštovanja univerzalnih človekovih pravic;

| 15. | poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj strogo izvajajo načelo „več za več“ s posebnim poudarkom na razmerah zagovornikov človekovih pravic, v skladu s smernicami EU glede zagovornikov človekovih pravic, neodvisnosti sodstva, demokratičnih reform in temeljnih pravic in svoboščin ter naj jasno določi posledice zaostajanja z reformami; poziva Komisijo, naj zaradi omenjenih incidentov, v katerih so bili zagovorniki človekovih pravic tarče napadov zaradi dokumentiranja kršitev človekovih pravic v Azerbajdžanu, pregleda in po potrebi začasno ustavi vse financiranje, ki ni povezano s človekovimi pravicami, civilno družbo in sodelovanjem med ljudmi na lokalni ravni in ga je Azerbajdžan prejel prek evropskega instrumenta sosedstva; poziva Komisijo in države članice EU, naj ohranijo financiranje za stike med ljudmi in sodelovanje med njimi na področjih, kot so civilna družba, izobraževanje in akademski krogi ter izmenjava mladih in študentov; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj strogo izvajajo načelo „več za več“ s posebnim poudarkom na razmerah zagovornikov človekovih pravic, v skladu s smernicami EU glede zagovornikov človekovih pravic, neodvisnosti sodstva, demokratičnih reform in temeljnih pravic in svoboščin ter naj jasno določi posledice zaostajanja z reformami; poziva Komisijo, naj zaradi omenjenih incidentov, v katerih so bili zagovorniki človekovih pravic tarče napadov zaradi dokumentiranja kršitev človekovih pravic v Azerbajdžanu, pregleda in po potrebi začasno ustavi vse financiranje, ki ni povezano s človekovimi pravicami, civilno družbo in sodelovanjem med ljudmi na lokalni ravni in ga je Azerbajdžan prejel prek evropskega instrumenta sosedstva; poziva Komisijo in države članice EU, naj ohranijo financiranje za stike med ljudmi in sodelovanje med njimi na področjih, kot so civilna družba, izobraževanje in akademski krogi ter izmenjava mladih in študentov;

| 16. | poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico, naj se odločno in enotno odzovejo na zatiranje v Azerbajdžanu ter dajo jasno vedeti, da so trenutne razmere popolnoma nesprejemljive in ne smejo postati del vsakdanjika, dokler vlada ne izpusti vseh, ki so zaprti na podlagi političnih obtožb, in ustavi zatiranje neodvisnih skupin civilne družbe; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico, naj se odločno in enotno odzovejo na zatiranje v Azerbajdžanu ter dajo jasno vedeti, da so trenutne razmere popolnoma nesprejemljive in ne smejo postati del vsakdanjika, dokler vlada ne izpusti vseh, ki so zaprti na podlagi političnih obtožb, in ustavi zatiranje neodvisnih skupin civilne družbe;

| 17. | poziva evropska podjetja, ki poslujejo v Azerbajdžanu, naj odkrito zahtevajo visoke standarde človekovih pravic ter sprejmejo visoke standarde socialne odgovornosti svojih družb, pri tem pa upoštevajo, kako njihova dejanja vplivajo na stanje človekovih pravic v tej državi; |
| --- | --- |

17.

poziva evropska podjetja, ki poslujejo v Azerbajdžanu, naj odkrito zahtevajo visoke standarde človekovih pravic ter sprejmejo visoke standarde socialne odgovornosti svojih družb, pri tem pa upoštevajo, kako njihova dejanja vplivajo na stanje človekovih pravic v tej državi;

| 18. | obžaluje, da dialog o človekovih pravicah med EU in Azerbajdžanom za zdaj ni prinesel bistvenega napredka glede človekovih pravic v tej državi; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dialog pospeši, da bo uspešnejši in usmerjen k doseganju rezultatov, in naj redno poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da dialog o človekovih pravicah med EU in Azerbajdžanom za zdaj ni prinesel bistvenega napredka glede človekovih pravic v tej državi; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dialog pospeši, da bo uspešnejši in usmerjen k doseganju rezultatov, in naj redno poroča Parlamentu;

| 19. | poziva organe EU, naj temeljito preiščejo obtožbe o korupciji zoper predsednika Alijeva in člane njegove družine, ki jo je razkrila raziskovalna novinarka Hadidža Ismajlova; |
| --- | --- |

19.

poziva organe EU, naj temeljito preiščejo obtožbe o korupciji zoper predsednika Alijeva in člane njegove družine, ki jo je razkrila raziskovalna novinarka Hadidža Ismajlova;

| 20. | poziva Svet, naj ne dovoli dvojnih standardov glede držav vzhodnega partnerstva in v zvezi s tem premisli o usmerjenih sankcijah in prepovedi izdajanja vizumov za vse politike, uradnike in sodnike, udeležene v politično motiviranih pregonih; |
| --- | --- |

20.

poziva Svet, naj ne dovoli dvojnih standardov glede držav vzhodnega partnerstva in v zvezi s tem premisli o usmerjenih sankcijah in prepovedi izdajanja vizumov za vse politike, uradnike in sodnike, udeležene v politično motiviranih pregonih;

| 21. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj sodelujejo s predstavniki regionalnih organizacij, kot sta Svet Evrope in OVSE, in jim olajšajo obiske; močno obžaluje odločitev azerbajdžanskih oblasti, da zaprejo urade OVSE v Bakuju; |
| --- | --- |

21.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj sodelujejo s predstavniki regionalnih organizacij, kot sta Svet Evrope in OVSE, in jim olajšajo obiske; močno obžaluje odločitev azerbajdžanskih oblasti, da zaprejo urade OVSE v Bakuju;

| 22. | je seznanjen, da so neodvisni opazovalci volitev, tudi dolgoročna misija OVSE za opazovanje volitev, in nacionalni opazovalci ugotovili hude kršitve volilnih standardov v Azerbajdžanu pri vseh predsedniških in parlamentarnih volitvah, začenši s predsedniškimi volitvami oktobra 2003; je resno zaskrbljen, ali bodo sedanje razmere omogočile svobodne in poštene volitve 1. novembra 2015, saj so voditelji opozicijskih strank zaprti, mediji in novinarji ne smejo delovati svobodno in brez omejitev, vlada pa vzdušje strahu; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen, da so neodvisni opazovalci volitev, tudi dolgoročna misija OVSE za opazovanje volitev, in nacionalni opazovalci ugotovili hude kršitve volilnih standardov v Azerbajdžanu pri vseh predsedniških in parlamentarnih volitvah, začenši s predsedniškimi volitvami oktobra 2003; je resno zaskrbljen, ali bodo sedanje razmere omogočile svobodne in poštene volitve 1. novembra 2015, saj so voditelji opozicijskih strank zaprti, mediji in novinarji ne smejo delovati svobodno in brez omejitev, vlada pa vzdušje strahu;

| 23. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj volitev za zdaj ne opazujejo; ugotavlja, da je trenutno v teku misija Urada za demokratične institucije in človekove pravice in da bi bilo izjemno pomembno poznati njegovo analizo razmer v državi; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj volitev za zdaj ne opazujejo; ugotavlja, da je trenutno v teku misija Urada za demokratične institucije in človekove pravice in da bi bilo izjemno pomembno poznati njegovo analizo razmer v državi;

| 24. | želi opomniti na svojo odločitev, da bo v Azerbajdžan poslal delegacijo Evropskega parlamenta, in poudarja, da je pomembno to delegacijo poslati karseda hitro, da bo lahko vzpostavila dialog z azerbajdžanskimi oblastmi o spornih vprašanjih, kot so človekove pravice in konflikt v Gorskem Karabahu; |
| --- | --- |

24.

želi opomniti na svojo odločitev, da bo v Azerbajdžan poslal delegacijo Evropskega parlamenta, in poudarja, da je pomembno to delegacijo poslati karseda hitro, da bo lahko vzpostavila dialog z azerbajdžanskimi oblastmi o spornih vprašanjih, kot so človekove pravice in konflikt v Gorskem Karabahu;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu svetu, Komisiji, vladi in parlamentu Republike Azerbajdžan, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu svetu, Komisiji, vladi in parlamentu Republike Azerbajdžan, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Svetu Združenih narodov za človekove pravice.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/212

---

P8_TA(2015)0317

Migracija in begunci v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih v Evropi (2015/2833(RSP))

(2017/C 316/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega dodatnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega dodatnega protokola,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2013 o ukrepih EU in držav članic v zvezi z dotokom beguncev zaradi konflikta v Siriji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2013 o ukrepih EU in držav članic v zvezi z dotokom beguncev zaradi konflikta v Siriji (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o migracijskih tokovih v Sredozemlju, s posebnim poudarkom na tragičnih dogodkih pri otoku Lampedusa (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o migracijskih tokovih v Sredozemlju, s posebnim poudarkom na tragičnih dogodkih pri otoku Lampedusa (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju priseljevanja in azila (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju priseljevanja in azila (4),

| — | ob upoštevanju Evropske agende o migracijah, ki jo je Komisija objavila 13. maja 2015 (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske agende o migracijah, ki jo je Komisija objavila 13. maja 2015 (COM(2015)0240),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta o migraciji v desetih točkah s skupnega zasedanja Sveta za zunanje in Sveta za notranje zadeve z dne 20. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta o migraciji v desetih točkah s skupnega zasedanja Sveta za zunanje in Sveta za notranje zadeve z dne 20. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov izrednega zasedanja Evropskega sveta o begunski krizi v Sredozemlju z dne 23. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov izrednega zasedanja Evropskega sveta o begunski krizi v Sredozemlju z dne 23. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju poročila Parlamentarne skupščine Sveta Evrope iz aprila 2012 z naslovom „Izguba življenj v Sredozemskem morju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Parlamentarne skupščine Sveta Evrope iz aprila 2012 z naslovom „Izguba življenj v Sredozemskem morju“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. julija 2015,

| — | ob upoštevanju pobude EU-Afriški rog v zvezi z migracijskimi potmi, t. i. „kartumskega procesa“, ki so ga Afriška unija ter države članice in institucije EU sprejele 28. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude EU-Afriški rog v zvezi z migracijskimi potmi, t. i. „kartumskega procesa“, ki so ga Afriška unija ter države članice in institucije EU sprejele 28. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice migrantov, predvsem tistega z naslovom Banking on mobility over a generation: follow-up to the regional study on the management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants (Računanje na mobilnost v teku generacije: nadaljevanje regionalne študije o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in njegovega učinka na človekove pravice migrantov), objavljenega maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice migrantov, predvsem tistega z naslovom Banking on mobility over a generation: follow-up to the regional study on the management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants (Računanje na mobilnost v teku generacije: nadaljevanje regionalne študije o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in njegovega učinka na človekove pravice migrantov), objavljenega maja 2015,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskega azilnega podpornega urada (EASO) o razmerah na področju azila v Evropski uniji v letu 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega azilnega podpornega urada (EASO) o razmerah na področju azila v Evropski uniji v letu 2014,

| — | ob upoštevanju razprave o migracijah in beguncih v Evropi, ki je potekala 9. septembra 2015 v Parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave o migracijah in beguncih v Evropi, ki je potekala 9. septembra 2015 v Parlamentu,

| — | ob upoštevanju členov 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker zaradi nenehnih konfliktov, regionalne nestabilnosti in kršitev človekovih pravic neprimerljivo veliko število ljudi išče zatočišče v Evropski uniji; ker se je število prošenj za azil za otroke v primerjavi z lanskim letom povečalo za 75 %; ker se je poletno obdobje ponovno pokazalo, da migracija ni začasno vprašanje ter da se bo število beguncev še naprej povečevalo, kar ponovno kaže, da je nujno treba storiti vse za reševanje življenj ljudi, ki so zbežali iz svoje države in so v nevarnosti, ter da morajo države članice spoštovati svoje mednarodne obveznosti, tudi dolžnost reševanja na morju; |
| --- | --- |

A.

ker zaradi nenehnih konfliktov, regionalne nestabilnosti in kršitev človekovih pravic neprimerljivo veliko število ljudi išče zatočišče v Evropski uniji; ker se je število prošenj za azil za otroke v primerjavi z lanskim letom povečalo za 75 %; ker se je poletno obdobje ponovno pokazalo, da migracija ni začasno vprašanje ter da se bo število beguncev še naprej povečevalo, kar ponovno kaže, da je nujno treba storiti vse za reševanje življenj ljudi, ki so zbežali iz svoje države in so v nevarnosti, ter da morajo države članice spoštovati svoje mednarodne obveznosti, tudi dolžnost reševanja na morju;

| B. | ker je po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce v letu 2015 življenje izgubilo ali je pogrešanih 2 800 žensk, moških in otrok, ki so poskušali doseči varno zatočišče v Evropi; ker begunci in migranti umirajo tudi na poti čez Evropo po kopnem; |
| --- | --- |

B.

ker je po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce v letu 2015 življenje izgubilo ali je pogrešanih 2 800 žensk, moških in otrok, ki so poskušali doseči varno zatočišče v Evropi; ker begunci in migranti umirajo tudi na poti čez Evropo po kopnem;

| C. | ker tihotapci in trgovci z ljudmi izkoriščajo nedovoljene migracije ter za lasten dobiček ogrožajo življenja migrantov, so odgovorni za tisoče smrti ter predstavljajo resen izziv za Evropsko unijo in države članice; ker trgovci z ljudmi s svojimi kriminalnimi dejavnostmi letno ustvarijo 20 milijard EUR dobička; ker so po navedbah Europola organizirane kriminalne skupine, ki dejavno omogočajo prevoz migrantov z neurejenim statusom prek Sredozemskega morja, povezane s trgovino z ljudmi, drogami, orožjem in terorizmom; |
| --- | --- |

C.

ker tihotapci in trgovci z ljudmi izkoriščajo nedovoljene migracije ter za lasten dobiček ogrožajo življenja migrantov, so odgovorni za tisoče smrti ter predstavljajo resen izziv za Evropsko unijo in države članice; ker trgovci z ljudmi s svojimi kriminalnimi dejavnostmi letno ustvarijo 20 milijard EUR dobička; ker so po navedbah Europola organizirane kriminalne skupine, ki dejavno omogočajo prevoz migrantov z neurejenim statusom prek Sredozemskega morja, povezane s trgovino z ljudmi, drogami, orožjem in terorizmom;

| D. | ker so po podatkih Frontexa glavne države izvora prosilcev za azil v letu 2015 Sirija, Afganistan, Eritreja in Irak; ker je po podatkih Eurostata veliki večini ljudi, ki beži iz teh držav v Evropo, odobrena zaščita; |
| --- | --- |

D.

ker so po podatkih Frontexa glavne države izvora prosilcev za azil v letu 2015 Sirija, Afganistan, Eritreja in Irak; ker je po podatkih Eurostata veliki večini ljudi, ki beži iz teh držav v Evropo, odobrena zaščita;

| E. | ker regionalna nestabilnost in konflikti ter vzpon Islamske države/Daiša na sosednjih konfliktnih območjih vplivajo na množični prihod migrantov in tokove razseljenih oseb ter posledično na število oseb, ki poskušajo priti v EU; |
| --- | --- |

E.

ker regionalna nestabilnost in konflikti ter vzpon Islamske države/Daiša na sosednjih konfliktnih območjih vplivajo na množični prihod migrantov in tokove razseljenih oseb ter posledično na število oseb, ki poskušajo priti v EU;

| F. | ker na zadnjem zasedanju Evropskega sveta 25. in 26. junija 2015 in na naknadni seji Sveta za pravosodje in notranje zadeve 20. julija 2015 ni bil dosežen dogovor o zavezujočem mehanizmu za premeščanje in preseljevanje ljudi, ampak je bil sprejet dogovor o prostovoljnem mehanizmu; ker države članice niso dosegle dogovora o zagotovitvi 40 000 mest za begunce iz Grčije in Italije, ampak so zagotovile le 32.256 mest; |
| --- | --- |

F.

ker na zadnjem zasedanju Evropskega sveta 25. in 26. junija 2015 in na naknadni seji Sveta za pravosodje in notranje zadeve 20. julija 2015 ni bil dosežen dogovor o zavezujočem mehanizmu za premeščanje in preseljevanje ljudi, ampak je bil sprejet dogovor o prostovoljnem mehanizmu; ker države članice niso dosegle dogovora o zagotovitvi 40 000 mest za begunce iz Grčije in Italije, ampak so zagotovile le 32.256 mest;

| G. | ker je predsednik Evropskega sveta Donald Tusk 3. septembra 2015 pozval k prerazdelitvi najmanj 100 000 beguncev; |
| --- | --- |

G.

ker je predsednik Evropskega sveta Donald Tusk 3. septembra 2015 pozval k prerazdelitvi najmanj 100 000 beguncev;

| H. | ker je treba namesto sedanjega ad hoc odločanja razviti dolgoročen pristop k azilu in migraciji; |
| --- | --- |

H.

ker je treba namesto sedanjega ad hoc odločanja razviti dolgoročen pristop k azilu in migraciji;

| I. | ker številni državljani kažejo solidarnost z begunci brez primere ter jih toplo pozdravljajo in jim zagotavljajo izjemno podporo; ker evropski državljani s tem dokazujejo, da sta zaščita pomoči potrebnih in sočutje še vedno resnični evropski vrednoti; |
| --- | --- |

I.

ker številni državljani kažejo solidarnost z begunci brez primere ter jih toplo pozdravljajo in jim zagotavljajo izjemno podporo; ker evropski državljani s tem dokazujejo, da sta zaščita pomoči potrebnih in sočutje še vedno resnični evropski vrednoti;

| J. | ker se je v sedanjih razmerah pokazalo sramotno pomanjkanje solidarnosti na strani vlad v odnosu do prosilcev za azil ter slabo usklajeno in nedosledno ukrepanje; ker to povzroča kaos in kršitve človekovih pravic; ker različna stališča posameznih držav članic še vedno kažejo, da ima EU 28 razdrobljenih migracijskih politik; ker zaradi neenotnih azilnih postopkov in standardov v državah članicah prihaja do različnih stopenj zaščite, v nekaterih primerih pa tudi do neustreznih jamstev za prosilce za azil; |
| --- | --- |

J.

ker se je v sedanjih razmerah pokazalo sramotno pomanjkanje solidarnosti na strani vlad v odnosu do prosilcev za azil ter slabo usklajeno in nedosledno ukrepanje; ker to povzroča kaos in kršitve človekovih pravic; ker različna stališča posameznih držav članic še vedno kažejo, da ima EU 28 razdrobljenih migracijskih politik; ker zaradi neenotnih azilnih postopkov in standardov v državah članicah prihaja do različnih stopenj zaščite, v nekaterih primerih pa tudi do neustreznih jamstev za prosilce za azil;

| K. | ker so nekatere države članice in njihovi voditelji izbrali proaktiven pristop in izkazali pripravljenost in voljo za sprejemanje beguncev ter vzpostavitev trajnega in obvezujočega mehanizma za dodelitev beguncev vsem državam članicam; ker bi morale druge države članice slediti temu dobremu zgledu; |
| --- | --- |

K.

ker so nekatere države članice in njihovi voditelji izbrali proaktiven pristop in izkazali pripravljenost in voljo za sprejemanje beguncev ter vzpostavitev trajnega in obvezujočega mehanizma za dodelitev beguncev vsem državam članicam; ker bi morale druge države članice slediti temu dobremu zgledu;

| L. | ker bo Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v svojem strateškem poročilu o celostnem pristopu k migracijam v celoti obravnaval politiko EU na področju azila in migracij; |
| --- | --- |

L.

ker bo Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v svojem strateškem poročilu o celostnem pristopu k migracijam v celoti obravnaval politiko EU na področju azila in migracij;

| M. | ker lahko po ženevski konvenciji o statusu beguncev iz leta 1951 osebe zaprosijo za azil ne glede na državo izvora, če imajo utemeljen strah pred preganjanjem zaradi rase, vere, narodnosti, pripadnosti določeni družbeni skupini ali zaradi političnega prepričanja; |
| --- | --- |

M.

ker lahko po ženevski konvenciji o statusu beguncev iz leta 1951 osebe zaprosijo za azil ne glede na državo izvora, če imajo utemeljen strah pred preganjanjem zaradi rase, vere, narodnosti, pripadnosti določeni družbeni skupini ali zaradi političnega prepričanja;

| 1. | globoko obžaluje tragične izgube življenj ljudi, ki želijo pridobiti azil v EU; poziva EU in države članice, naj storijo vse, kar lahko, da bi preprečile nadaljnje izgube življenj na morju ali na kopnem; |
| --- | --- |

1.

globoko obžaluje tragične izgube življenj ljudi, ki želijo pridobiti azil v EU; poziva EU in države članice, naj storijo vse, kar lahko, da bi preprečile nadaljnje izgube življenj na morju ali na kopnem;

| 2. | izraža solidarnost s številnimi begunci in migranti, ki so žrtve konfliktov, hudih kršitev človekovih pravic, dokazljivo neuspešnega upravljanja in težke represije; |
| --- | --- |

2.

izraža solidarnost s številnimi begunci in migranti, ki so žrtve konfliktov, hudih kršitev človekovih pravic, dokazljivo neuspešnega upravljanja in težke represije;

| 3. | pozdravlja prizadevanja civilnodružbenih skupin in posameznikov v vsej Evropi, ki se združujejo v velikem številu, da bi sprejeli begunce in migrante in jim zagotovili pomoč; spodbuja evropske državljane, naj še naprej zagotavljajo podporo in naj sodelujejo za humanitaren odziv na begunsko krizo; meni, da takšna dejanja kažejo resnično spoštovanje evropskih vrednot in navdajajo z upanjem glede prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja prizadevanja civilnodružbenih skupin in posameznikov v vsej Evropi, ki se združujejo v velikem številu, da bi sprejeli begunce in migrante in jim zagotovili pomoč; spodbuja evropske državljane, naj še naprej zagotavljajo podporo in naj sodelujejo za humanitaren odziv na begunsko krizo; meni, da takšna dejanja kažejo resnično spoštovanje evropskih vrednot in navdajajo z upanjem glede prihodnosti Evrope;

| 4. | ponovno izraža podporo svoji resoluciji z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila; opozarja, da mora EU svoj takojšnji odziv na aktualne razmere z begunci opreti na solidarnost in pravično porazdelitev odgovornosti, kot določa člen 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in celosten evropski pristop, pri katerem bodo upoštevani varna in zakonita migracija ter polno spoštovanje temeljnih pravic in vrednot; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža podporo svoji resoluciji z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila; opozarja, da mora EU svoj takojšnji odziv na aktualne razmere z begunci opreti na solidarnost in pravično porazdelitev odgovornosti, kot določa člen 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in celosten evropski pristop, pri katerem bodo upoštevani varna in zakonita migracija ter polno spoštovanje temeljnih pravic in vrednot;

| 5. | ponavlja svojo zavezanost odprtim mejam znotraj schengenskega območja, pri čemer je treba hkrati zagotoviti učinkovito upravljanje zunanjih meja; poudarja, da je prost pretok ljudi znotraj schengenskega območja eden največjih dosežkov evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

5.

ponavlja svojo zavezanost odprtim mejam znotraj schengenskega območja, pri čemer je treba hkrati zagotoviti učinkovito upravljanje zunanjih meja; poudarja, da je prost pretok ljudi znotraj schengenskega območja eden največjih dosežkov evropskega povezovanja;

| 6. | pozdravlja pobude Komisije glede premestitev in preselitev, tudi novo pobudo za nujno premestitev večjega števila prosilcev za azil, ki potrebujejo mednarodno zaščito, kar zadeva Grčijo, Italijo in Madžarsko; odobrava, da je Komisija napovedala stalen mehanizem za premestitve, ki bi se sprožil v izrednih razmerah, ob upoštevanju števila beguncev, ki se nahajajo v državi članici, kar temelji na členu 78(2) PDEU; je pripravljen nov mehanizem za nujne premestitve sprejeti s hitrim postopkom in izraža namero, da bo vse druge ukrepe, ki jih bo predlagala Komisija, obravnaval vzporedno, s čimer bo zagotovil, da države članice ne bodo odlašale s stalnim mehanizmom za premestitve; želi spomniti Svet, da Parlament močno podpira zavezujoč mehanizem za premestitve, ki bo kolikor mogoče upošteval želje beguncev; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja pobude Komisije glede premestitev in preselitev, tudi novo pobudo za nujno premestitev večjega števila prosilcev za azil, ki potrebujejo mednarodno zaščito, kar zadeva Grčijo, Italijo in Madžarsko; odobrava, da je Komisija napovedala stalen mehanizem za premestitve, ki bi se sprožil v izrednih razmerah, ob upoštevanju števila beguncev, ki se nahajajo v državi članici, kar temelji na členu 78(2) PDEU; je pripravljen nov mehanizem za nujne premestitve sprejeti s hitrim postopkom in izraža namero, da bo vse druge ukrepe, ki jih bo predlagala Komisija, obravnaval vzporedno, s čimer bo zagotovil, da države članice ne bodo odlašale s stalnim mehanizmom za premestitve; želi spomniti Svet, da Parlament močno podpira zavezujoč mehanizem za premestitve, ki bo kolikor mogoče upošteval želje beguncev;

| 7. | pozdravlja operativno podporo, ki jo bo Komisija s pomočjo strokovnega znanja in izkušenj agencij EU, kot so Evropska agencija za zunanje meje (FRONTEX), Evropski azilni podporni urad (EASO) in Evropski policijski urad (Europol), zagotovila najbolj obremenjenim državam članicam, kot so Grčija, Italija in Madžarska, in državam članicam tako pomagala pri registraciji prihajajočih ljudi; želi države članice spomniti, da bo uspešnost teh centrov za registracijo odvisna od njihove pripravljenosti, da se begunci iz teh kritičnih točk premestijo na njihovo ozemlje; meni, da bi moral tak pristop jasno zagotoviti učinkovite mehanizme za identifikacijo oseb s posebnimi potrebami in za njihovo nadaljnjo napotitev na storitve; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja operativno podporo, ki jo bo Komisija s pomočjo strokovnega znanja in izkušenj agencij EU, kot so Evropska agencija za zunanje meje (FRONTEX), Evropski azilni podporni urad (EASO) in Evropski policijski urad (Europol), zagotovila najbolj obremenjenim državam članicam, kot so Grčija, Italija in Madžarska, in državam članicam tako pomagala pri registraciji prihajajočih ljudi; želi države članice spomniti, da bo uspešnost teh centrov za registracijo odvisna od njihove pripravljenosti, da se begunci iz teh kritičnih točk premestijo na njihovo ozemlje; meni, da bi moral tak pristop jasno zagotoviti učinkovite mehanizme za identifikacijo oseb s posebnimi potrebami in za njihovo nadaljnjo napotitev na storitve;

| 8. | upošteva predlog Komisije za okrepitev določbe o varni izvorni državi iz direktive o azilnih postopkih, tako da bi na ravni EU oblikovali skupen seznam varnih izvornih držav; razume, da bi ta pristop lahko omejil procesne pravice državljanov teh držav; opozarja, da se delež odobrenih prošenj za azil od ene države članice do druge zelo razlikuje, tudi kar zadeva nekatere države izvora; prosi, naj se sprejmejo ukrepi, s katerimi se bo zagotovilo, da ta pristop ne bo ogrožal načela nevračanja in individualne pravice do azila, zlasti za ljudi iz ranljivih skupin; |
| --- | --- |

8.

upošteva predlog Komisije za okrepitev določbe o varni izvorni državi iz direktive o azilnih postopkih, tako da bi na ravni EU oblikovali skupen seznam varnih izvornih držav; razume, da bi ta pristop lahko omejil procesne pravice državljanov teh držav; opozarja, da se delež odobrenih prošenj za azil od ene države članice do druge zelo razlikuje, tudi kar zadeva nekatere države izvora; prosi, naj se sprejmejo ukrepi, s katerimi se bo zagotovilo, da ta pristop ne bo ogrožal načela nevračanja in individualne pravice do azila, zlasti za ljudi iz ranljivih skupin;

| 9. | ponovno poziva Komisijo, naj spremeni veljavno dublinsko uredbo, tako da bi zajemala stalen, zavezujoč sistem razporeditve prosilcev za azil med 28 držav članic, v katerem bi bili porazdeljeni po pravičnem, obveznem ključu, upoštevali pa bi tudi možnosti vključevanja ter potrebe in posebne okoliščine prosilcev za azil; |
| --- | --- |

9.

ponovno poziva Komisijo, naj spremeni veljavno dublinsko uredbo, tako da bi zajemala stalen, zavezujoč sistem razporeditve prosilcev za azil med 28 držav članic, v katerem bi bili porazdeljeni po pravičnem, obveznem ključu, upoštevali pa bi tudi možnosti vključevanja ter potrebe in posebne okoliščine prosilcev za azil;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj v proračunu za leto 2016 in določbah večletnega finančnega okvira zagotovijo znatna proračunska sredstva in možnosti, s katerimi bi omogočili hitrejšo in znatnejšo podporo Evropskemu azilnemu podpornemu uradu in državam članicam pri sprejemanju in vključevanju beguncev, tudi v okviru programov za premestitve in preselitve; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj v proračunu za leto 2016 in določbah večletnega finančnega okvira zagotovijo znatna proračunska sredstva in možnosti, s katerimi bi omogočili hitrejšo in znatnejšo podporo Evropskemu azilnemu podpornemu uradu in državam članicam pri sprejemanju in vključevanju beguncev, tudi v okviru programov za premestitve in preselitve;

| 11. | poziva vse sodelujoče države članice k hitremu in celovitemu prenosu ter učinkovitemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse države članice pravilno izvajale zakonodajo EU, in s tem uporabo skupnih učinkovitih, skladnih in humanih standardov po vsej EU, ob upoštevanju koristi otroka; |
| --- | --- |

11.

poziva vse sodelujoče države članice k hitremu in celovitemu prenosu ter učinkovitemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse države članice pravilno izvajale zakonodajo EU, in s tem uporabo skupnih učinkovitih, skladnih in humanih standardov po vsej EU, ob upoštevanju koristi otroka;

| 12. | meni, da bi moralo biti izvajanje direktive o vračanju tesno povezano s spoštovanjem postopkov in standardov, ki bodo Evropi omogočili zagotavljanje humane in dostojne obravnave povratnikov, v skladu z načelom nevračanja; opozarja, da bi morale imeti prostovoljne vrnitve prednost pred prisilnimi; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi moralo biti izvajanje direktive o vračanju tesno povezano s spoštovanjem postopkov in standardov, ki bodo Evropi omogočili zagotavljanje humane in dostojne obravnave povratnikov, v skladu z načelom nevračanja; opozarja, da bi morale imeti prostovoljne vrnitve prednost pred prisilnimi;

| 13. | opozarja, da imajo osebe, ki potrebujejo zaščito, zelo omejene možnosti zakonitega vstopa v EU, in obžaluje, da zaradi dejavnikov, kot sta gradnja ograj in zapiranje zunanjih meja, nimajo druge izbire, kot da se zatečejo k tihotapcem in nevarnim potem, da bi v Evropi poiskale zaščito; zato meni, da je nadvse pomembno, da EU in njene države članice oblikujejo varno in zakonito pot za begunce, kot so humanitarni koridorji in vizumi iz humanitarnih razlogov; poudarja, da bi se morale države članice poleg obveznega programa za preselitve dogovoriti tudi glede zagotavljanja drugih zakonitih orodij, kot so pospešeno združevanje družin, programi zasebnega sponzorstva in prožna vizumska ureditev, tudi za namene študija in dela; meni, da je treba vizumski zakonik spremeniti, tako da bi vanj vključili bolj specifične skupne določbe o vizumih iz humanitarnih razlogov; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo mogoče zaprositi za azil na njihovih veleposlaništvih in konzularnih predstavništvih; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da imajo osebe, ki potrebujejo zaščito, zelo omejene možnosti zakonitega vstopa v EU, in obžaluje, da zaradi dejavnikov, kot sta gradnja ograj in zapiranje zunanjih meja, nimajo druge izbire, kot da se zatečejo k tihotapcem in nevarnim potem, da bi v Evropi poiskale zaščito; zato meni, da je nadvse pomembno, da EU in njene države članice oblikujejo varno in zakonito pot za begunce, kot so humanitarni koridorji in vizumi iz humanitarnih razlogov; poudarja, da bi se morale države članice poleg obveznega programa za preselitve dogovoriti tudi glede zagotavljanja drugih zakonitih orodij, kot so pospešeno združevanje družin, programi zasebnega sponzorstva in prožna vizumska ureditev, tudi za namene študija in dela; meni, da je treba vizumski zakonik spremeniti, tako da bi vanj vključili bolj specifične skupne določbe o vizumih iz humanitarnih razlogov; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo mogoče zaprositi za azil na njihovih veleposlaništvih in konzularnih predstavništvih;

| 14. | opozarja, da bi morale države članice določiti stroge kazenske sankcije za trgovino z ljudmi in tihotapstvo ljudi, tako iz tujine v EU kot znotraj EU; poziva države članice, naj se borijo proti kriminalnim združbam tihotapcev, tako da Komisijo pozovejo k razmisleku o reviziji Direktive Sveta 2001/51/ES, ter naj ne kaznujejo tistih, ki iz humanitarnih razlogov prostovoljno pomagajo migrantom, tudi ne prevoznikov; je seznanjen z operacijo EUNAVFOR Med zoper tihotapce in trgovce z ljudmi v Sredozemlju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da bi morale države članice določiti stroge kazenske sankcije za trgovino z ljudmi in tihotapstvo ljudi, tako iz tujine v EU kot znotraj EU; poziva države članice, naj se borijo proti kriminalnim združbam tihotapcev, tako da Komisijo pozovejo k razmisleku o reviziji Direktive Sveta 2001/51/ES, ter naj ne kaznujejo tistih, ki iz humanitarnih razlogov prostovoljno pomagajo migrantom, tudi ne prevoznikov; je seznanjen z operacijo EUNAVFOR Med zoper tihotapce in trgovce z ljudmi v Sredozemlju;

| 15. | obžaluje, da voditelji nekaterih držav članic in skrajno desničarske stranke trenutno stanje izrabljajo za to, da podžigajo naperjenost proti migracijam, krivdo za krizo pa valijo na Unijo, in da se zaradi tega vse bolj množijo nasilna dejanja proti migrantom; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe proti nasilnim dejanjem in sovražnemu govoru, uperjenim zoper migrante; poziva tudi voditelje EU in držav članic, naj se odločno zavzamejo za evropsko solidarnost in spoštovanje človekovega dostojanstva; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da voditelji nekaterih držav članic in skrajno desničarske stranke trenutno stanje izrabljajo za to, da podžigajo naperjenost proti migracijam, krivdo za krizo pa valijo na Unijo, in da se zaradi tega vse bolj množijo nasilna dejanja proti migrantom; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe proti nasilnim dejanjem in sovražnemu govoru, uperjenim zoper migrante; poziva tudi voditelje EU in držav članic, naj se odločno zavzamejo za evropsko solidarnost in spoštovanje človekovega dostojanstva;

| 16. | opozarja, da so migracije kompleksen svetovni pojav, ki zahteva tudi dolgoročen pristop, s katerim se bomo odzivali na poglavitne razloge zanje, kot so revščina, neenakost, nepravičnost, podnebne spremembe, korupcija, slabo upravljanje in oboroženi spopadi; poziva Komisijo in Svet, naj se osredotočita na vrhunsko srečanje, ki bo v Valletti novembra 2015, o teh poglavitnih razlogih; poudarja, da je potreben celosten pristop EU, ki bo okrepil skladnost njene notranje in zunanje politike, zlasti pa njeno skupno zunanjo in varnostno, razvojno in migracijsko politiko; dvomi v načrte, po katerih bi razvojno pomoč povezovali z večjim nadzorom na mejah ali izvajanjem sporazumov o ponovnem sprejemu v tretjih državah; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da so migracije kompleksen svetovni pojav, ki zahteva tudi dolgoročen pristop, s katerim se bomo odzivali na poglavitne razloge zanje, kot so revščina, neenakost, nepravičnost, podnebne spremembe, korupcija, slabo upravljanje in oboroženi spopadi; poziva Komisijo in Svet, naj se osredotočita na vrhunsko srečanje, ki bo v Valletti novembra 2015, o teh poglavitnih razlogih; poudarja, da je potreben celosten pristop EU, ki bo okrepil skladnost njene notranje in zunanje politike, zlasti pa njeno skupno zunanjo in varnostno, razvojno in migracijsko politiko; dvomi v načrte, po katerih bi razvojno pomoč povezovali z večjim nadzorom na mejah ali izvajanjem sporazumov o ponovnem sprejemu v tretjih državah;

| 17. | poziva EU, njene države članice in druge mednarodne donatorje, naj se nujno odzovejo na pozive s konference o financiranju razvoja, ki je potekala julija 2015 v Adis Abebi, ter poudarja, da je treba razvojno politiko preusmeriti v izgradnjo miroljubnih družb, boj proti korupciji in spodbujanje dobrega upravljanja, kot je navedeno v cilju trajnostnega razvoja št. 16 iz svetovnega razvojnega okvira za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

17.

poziva EU, njene države članice in druge mednarodne donatorje, naj se nujno odzovejo na pozive s konference o financiranju razvoja, ki je potekala julija 2015 v Adis Abebi, ter poudarja, da je treba razvojno politiko preusmeriti v izgradnjo miroljubnih družb, boj proti korupciji in spodbujanje dobrega upravljanja, kot je navedeno v cilju trajnostnega razvoja št. 16 iz svetovnega razvojnega okvira za obdobje po letu 2015;

| 18. | poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj okrepijo svojo vlogo pri reševanju konfliktov, predvsem naj pomagajo pri iskanju trajnih političnih rešitev v regijah, izpostavljenih konfliktom, kot so Irak, Sirija in Libija ter Bližnji vzhod, in naj okrepijo politični dialog, tudi z regionalnimi organizacijami, ter vanj vključijo vse vidike človekovih pravic, da bi podprle vključujoče in demokratične institucije ter pravno državo, zagotovile odpornost lokalnih skupnosti ter spodbudile socialni in demokratični razvoj v državah izvora in med njihovimi ljudstvi; v zvezi s tem poziva k večjemu sodelovanju z državami na tem območju v okviru Arabske lige in Afriške unije, da bi osebe, ki potrebujejo zaščito, usmerili, preselili ter jim podelili azil; |
| --- | --- |

18.

poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj okrepijo svojo vlogo pri reševanju konfliktov, predvsem naj pomagajo pri iskanju trajnih političnih rešitev v regijah, izpostavljenih konfliktom, kot so Irak, Sirija in Libija ter Bližnji vzhod, in naj okrepijo politični dialog, tudi z regionalnimi organizacijami, ter vanj vključijo vse vidike človekovih pravic, da bi podprle vključujoče in demokratične institucije ter pravno državo, zagotovile odpornost lokalnih skupnosti ter spodbudile socialni in demokratični razvoj v državah izvora in med njihovimi ljudstvi; v zvezi s tem poziva k večjemu sodelovanju z državami na tem območju v okviru Arabske lige in Afriške unije, da bi osebe, ki potrebujejo zaščito, usmerili, preselili ter jim podelili azil;

| 19. | poziva Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj skličeta mednarodno konferenco o begunski krizi, ki se je bodo med drugim udeležile EU, njene države članice, agencije OZN, ZDA, ustrezne mednarodne nevladne organizacije in arabske države, s ciljem opredelitve skupne globalne strategije za humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj skličeta mednarodno konferenco o begunski krizi, ki se je bodo med drugim udeležile EU, njene države članice, agencije OZN, ZDA, ustrezne mednarodne nevladne organizacije in arabske države, s ciljem opredelitve skupne globalne strategije za humanitarno pomoč;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0414.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0448.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0105.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0176.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/217

---

P8_TA(2015)0318

Vloga EU v bližnjevzhodnem mirovnem procesu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o vlogi EU v bližnjevzhodnem mirovnem procesu (2015/2685(RSP))

(2017/C 316/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o bližnjevzhodnem mirovnem procesu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 20. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 20. julija 2015,

| — | ob upoštevanju nedavnih izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in njenega predstavnika za Izrael, zasedeno palestinsko ozemlje in bližnjevzhodni mirovni proces ter podpore EU za Agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in njenega predstavnika za Izrael, zasedeno palestinsko ozemlje in bližnjevzhodni mirovni proces ter podpore EU za Agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani,

| — | ob upoštevanju začasnega evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN in varnostnega sveta OZN na to temo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN in varnostnega sveta OZN na to temo,

| — | ob upoštevanju četrte ženevske konvencije iz leta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte ženevske konvencije iz leta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne,

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker doseganje miru na Bližnjem vzhodu ostaja ključna prednostna naloga za mednarodno skupnost ter nujen element za regionalno stabilnost in varnost; ker v varnostnem svetu OZN potekajo prizadevanja za obnovitev mirovnega procesa; |
| --- | --- |

A.

ker doseganje miru na Bližnjem vzhodu ostaja ključna prednostna naloga za mednarodno skupnost ter nujen element za regionalno stabilnost in varnost; ker v varnostnem svetu OZN potekajo prizadevanja za obnovitev mirovnega procesa;

| B. | ker je izraelsko-palestinski konflikt potrebno obravnavati v širšem okviru arabsko-izraelskega konflikta; ker EU meni, da mir na Bližnjem vzhodu zahteva celovito regionalno rešitev; ker nasilna kriza v Siriji, vzpon Daiša, naraščajoča radikalizacija in širjenje terorizma na Bližnjem vzhodu pomenijo veliko varnostno grožnjo za Izrael in vso regijo, ker Palestincem prinaša še več trpljenja, po drugi strani pa se oblikujejo skupni interesi arabskih držav in Izraela, medtem ko jedrski sporazum z Iranom, pri katerem igra EU pomembno vlogo, daje edinstven zagon mirovnemu procesu, ki ga ne bi smeli spregledati; |
| --- | --- |

B.

ker je izraelsko-palestinski konflikt potrebno obravnavati v širšem okviru arabsko-izraelskega konflikta; ker EU meni, da mir na Bližnjem vzhodu zahteva celovito regionalno rešitev; ker nasilna kriza v Siriji, vzpon Daiša, naraščajoča radikalizacija in širjenje terorizma na Bližnjem vzhodu pomenijo veliko varnostno grožnjo za Izrael in vso regijo, ker Palestincem prinaša še več trpljenja, po drugi strani pa se oblikujejo skupni interesi arabskih držav in Izraela, medtem ko jedrski sporazum z Iranom, pri katerem igra EU pomembno vlogo, daje edinstven zagon mirovnemu procesu, ki ga ne bi smeli spregledati;

| C. | ker je EU že večkrat potrdila svojo podporo dvodržavni rešitvi na podlagi meja iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, varne države Izrael in neodvisne, demokratične, nedeljive in trajne palestinske države, ki bi sobivali v miru in varnosti, in ker je EU pozvala k nadaljevanju neposrednih mirovnih pogajanj med Izraelom in Palestinsko oblastjo; |
| --- | --- |

C.

ker je EU že večkrat potrdila svojo podporo dvodržavni rešitvi na podlagi meja iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, varne države Izrael in neodvisne, demokratične, nedeljive in trajne palestinske države, ki bi sobivali v miru in varnosti, in ker je EU pozvala k nadaljevanju neposrednih mirovnih pogajanj med Izraelom in Palestinsko oblastjo;

| D. | ker je EU ena glavnih trgovinskih partneric Izraela in največja donatorica pomoči Palestincem; ker je podpredsednica Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Federica Mogherini, ob več priložnostih izrazila svojo zavezo obnovitvi in krepitvi vloge EU v bližnjevzhodnem mirovnem procesu; ker je bil aprila 2015 Fernando Gentilini imenovan za novega posebnega predstavnika EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu; ker EU kljub svoji odločenosti in zavezanosti, da bo pri tem igrala uspešno vlogo, še ni oblikovala celovite in skladne vizije za svoja prizadevanja v tem mirovnem procesu, ki bi jih morala prilagajati hitrim spremembam regionalnih razmer; |
| --- | --- |

D.

ker je EU ena glavnih trgovinskih partneric Izraela in največja donatorica pomoči Palestincem; ker je podpredsednica Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Federica Mogherini, ob več priložnostih izrazila svojo zavezo obnovitvi in krepitvi vloge EU v bližnjevzhodnem mirovnem procesu; ker je bil aprila 2015 Fernando Gentilini imenovan za novega posebnega predstavnika EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu; ker EU kljub svoji odločenosti in zavezanosti, da bo pri tem igrala uspešno vlogo, še ni oblikovala celovite in skladne vizije za svoja prizadevanja v tem mirovnem procesu, ki bi jih morala prilagajati hitrim spremembam regionalnih razmer;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi trdovratnega zastoja v bližnjevzhodnem mirovnem procesu, in poziva k takojšnji obnovitvi prepričljivih prizadevanj za mir; poziva Izraelce in Palestince, naj se vzdržijo korakov, ki bi dodatno stopnjevali napetost, vključno s sovražnim govorom in hujskaštvom v javnosti ter enostranskimi ukrepi, ki bi lahko negativno vplivali na izid pogajanj in ogrozili uresničljivost dvodržavne rešitve; poudarja, da je mogoče trajno rešitev konflikta doseči le v regionalnem okviru z vključitvijo vseh ustreznih regionalnih deležnikov in s podporo mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen zaradi trdovratnega zastoja v bližnjevzhodnem mirovnem procesu, in poziva k takojšnji obnovitvi prepričljivih prizadevanj za mir; poziva Izraelce in Palestince, naj se vzdržijo korakov, ki bi dodatno stopnjevali napetost, vključno s sovražnim govorom in hujskaštvom v javnosti ter enostranskimi ukrepi, ki bi lahko negativno vplivali na izid pogajanj in ogrozili uresničljivost dvodržavne rešitve; poudarja, da je mogoče trajno rešitev konflikta doseči le v regionalnem okviru z vključitvijo vseh ustreznih regionalnih deležnikov in s podporo mednarodne skupnosti;

| 2. | znova izraža odločno podporo dvodržavni rešitvi na podlagi meja iz leta 1967, z vzajemno dogovorjenimi zamenjavami ozemlja in z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, z varno državo Izrael in neodvisno, demokratično, nedeljivo in trajno palestinsko državo, ki bi sobivali v miru in varnosti ter vzajemnem priznanju, na podlagi pravice do samoodločbe in popolnega spoštovanja mednarodnega prava; poudarja, da so nenasilna sredstva in spoštovanje človekovih pravic in humanitarnega prava edini način za pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci; |
| --- | --- |

2.

znova izraža odločno podporo dvodržavni rešitvi na podlagi meja iz leta 1967, z vzajemno dogovorjenimi zamenjavami ozemlja in z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, z varno državo Izrael in neodvisno, demokratično, nedeljivo in trajno palestinsko državo, ki bi sobivali v miru in varnosti ter vzajemnem priznanju, na podlagi pravice do samoodločbe in popolnega spoštovanja mednarodnega prava; poudarja, da so nenasilna sredstva in spoštovanje človekovih pravic in humanitarnega prava edini način za pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci;

| 3. | poudarja, da mora biti prva prednostna naloga EU in mednarodne skupnosti nadaljnje uresničevanje dvodržavne rešitve s konkretnimi ukrepi in zagotavljanjem popolnega spoštovanja pravic civilistov na obeh straneh; z zanimanjem pričakuje začetek strukturiranega dialoga EU z Izraelom o razmerah na Zahodnem bregu in ohranitvi dvodržavne rešitve, ki naj bi vključeval tudi vprašanje naselbin; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora biti prva prednostna naloga EU in mednarodne skupnosti nadaljnje uresničevanje dvodržavne rešitve s konkretnimi ukrepi in zagotavljanjem popolnega spoštovanja pravic civilistov na obeh straneh; z zanimanjem pričakuje začetek strukturiranega dialoga EU z Izraelom o razmerah na Zahodnem bregu in ohranitvi dvodržavne rešitve, ki naj bi vključeval tudi vprašanje naselbin;

| 4. | pozdravlja pozitivno vlogo in potrebno podporo, ki jo želi EU zagotoviti pri spodbujanju mirnega in konstruktivnega reševanja izraelsko-palestinskega konflikta in širšega arabsko-izraelskega konflikta, saj so varnost, stabilnost in blaginja na Bližnjem vzhodu v njenem interesu; vendar poziva k novemu pristopu EU, ki bi resnično služil interesu miru in varnosti tako Palestincev kot Izraelcev; pozdravlja osebno zavzetost podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije in imenovanje novega posebnega predstavnika EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu ter podpira njuna prizadevanja; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pozitivno vlogo in potrebno podporo, ki jo želi EU zagotoviti pri spodbujanju mirnega in konstruktivnega reševanja izraelsko-palestinskega konflikta in širšega arabsko-izraelskega konflikta, saj so varnost, stabilnost in blaginja na Bližnjem vzhodu v njenem interesu; vendar poziva k novemu pristopu EU, ki bi resnično služil interesu miru in varnosti tako Palestincev kot Izraelcev; pozdravlja osebno zavzetost podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije in imenovanje novega posebnega predstavnika EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu ter podpira njuna prizadevanja;

| 5. | pozdravlja zavezo EU aktivnemu delu glede obnovljenega večstranskega pristopa za mirovni proces ob posvetovanju z vsemi zadevnimi deležniki in aktivni podpori obeh strani, da bi čim prej ponovno vzpostavili zaupanje in ustvarili ozračje, potrebno za konstruktivna pogajanja; ugotavlja, da EU meni, da bi bila lahko vzpostavitev mednarodne podporne skupine način prispevanja k temu; poudarja, da je EU pripravljena sodelovati z regionalnimi partnerji na podlagi arabske mirovne pobude; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja zavezo EU aktivnemu delu glede obnovljenega večstranskega pristopa za mirovni proces ob posvetovanju z vsemi zadevnimi deležniki in aktivni podpori obeh strani, da bi čim prej ponovno vzpostavili zaupanje in ustvarili ozračje, potrebno za konstruktivna pogajanja; ugotavlja, da EU meni, da bi bila lahko vzpostavitev mednarodne podporne skupine način prispevanja k temu; poudarja, da je EU pripravljena sodelovati z regionalnimi partnerji na podlagi arabske mirovne pobude;

| 6. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije in posebnega predstavnika EU, naj bolje izkoristita politične odnose in institucionalno strokovno znanje EU in njenih držav članic, ki temeljijo na geografski bližini Evrope, zgodovinskih vezeh in intenzivnih gospodarskih izmenjavah z bližnjevzhodno regijo, da bosta igrala resnično politično vlogo v mirovnem procesu med Izraelci in Palestinci ter, širše, med arabskimi državami in Izraelom; opozarja države članice na njihovo dolžnost dejavnega prispevka k oblikovanju skupnega stališča EU pri obravnavanju bližnjevzhodnega mirovnega procesa, pri čemer naj se vzdržijo enostranskih pobud, ki bi oslabile delovanje EU; |
| --- | --- |

6.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije in posebnega predstavnika EU, naj bolje izkoristita politične odnose in institucionalno strokovno znanje EU in njenih držav članic, ki temeljijo na geografski bližini Evrope, zgodovinskih vezeh in intenzivnih gospodarskih izmenjavah z bližnjevzhodno regijo, da bosta igrala resnično politično vlogo v mirovnem procesu med Izraelci in Palestinci ter, širše, med arabskimi državami in Izraelom; opozarja države članice na njihovo dolžnost dejavnega prispevka k oblikovanju skupnega stališča EU pri obravnavanju bližnjevzhodnega mirovnega procesa, pri čemer naj se vzdržijo enostranskih pobud, ki bi oslabile delovanje EU;

| 7. | podpira prizadevanja varnostnega sveta OZN za ponoven začetek mirovnih pogajanj med Izraelci in Palestinci; vendar poziva EU, naj kot vplivna akterka izpolni svoje obveznosti ter poda odločno in celovito mirovno pobudo za to regijo; meni, da bi morala EU igrati ključno vlogo pri ponovni zasnovi četverice in njenih ciljev, ki bi morali biti osredotočeni na iskanje politične rešitve konflikta; |
| --- | --- |

7.

podpira prizadevanja varnostnega sveta OZN za ponoven začetek mirovnih pogajanj med Izraelci in Palestinci; vendar poziva EU, naj kot vplivna akterka izpolni svoje obveznosti ter poda odločno in celovito mirovno pobudo za to regijo; meni, da bi morala EU igrati ključno vlogo pri ponovni zasnovi četverice in njenih ciljev, ki bi morali biti osredotočeni na iskanje politične rešitve konflikta;

| 8. | obsoja stalno širjenje izraelskih naselbin, kar krši mednarodno humanitarno pravo, podžiga zamero Palestincev ter spodkopava obete za dvodržavno rešitev in njeno izvedljivost, in poziva izraelske oblasti, naj nemudoma prenehajo izvajati svojo politiko naseljevanja in jo spremenijo; |
| --- | --- |

8.

obsoja stalno širjenje izraelskih naselbin, kar krši mednarodno humanitarno pravo, podžiga zamero Palestincev ter spodkopava obete za dvodržavno rešitev in njeno izvedljivost, in poziva izraelske oblasti, naj nemudoma prenehajo izvajati svojo politiko naseljevanja in jo spremenijo;

| 9. | pozdravlja, da si EU v duhu razlikovanja med Izraelom in njegovimi dejavnostmi na zasedenem palestinskem ozemlju prizadeva za to, da bi bilo v vseh sporazumih med EU in Izraelom nedvoumno in izrecno navedeno, da jih ni mogoče uporabljati za ozemlja, ki jih Izrael zasedel leta 1967, kot je bilo potrjeno v sklepih Sveta za zunanje zadeve z dne 20. julija 2015; je seznanjen s smernicami Komisije z dne 19. julija 2013 o upravičenosti izraelskih subjektov in njihovih dejavnosti na ozemljih, ki jih je Izrael okupiral po letu 1976, do nepovratnih sredstev, nagrad in finančnih instrumentov, ki jih financira Unija, od leta 2014, in s pismom, ki ga je podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije 13. aprila 2015 poslalo 16 zunanjih ministrov EU in v katerem so jo spodbujali, naj v okviru Komisije prevzame vodilno vlogo za dokončanje vseevropskih smernic za pravilno označevanje proizvodov iz izraelskih naselbin; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja, da si EU v duhu razlikovanja med Izraelom in njegovimi dejavnostmi na zasedenem palestinskem ozemlju prizadeva za to, da bi bilo v vseh sporazumih med EU in Izraelom nedvoumno in izrecno navedeno, da jih ni mogoče uporabljati za ozemlja, ki jih Izrael zasedel leta 1967, kot je bilo potrjeno v sklepih Sveta za zunanje zadeve z dne 20. julija 2015; je seznanjen s smernicami Komisije z dne 19. julija 2013 o upravičenosti izraelskih subjektov in njihovih dejavnosti na ozemljih, ki jih je Izrael okupiral po letu 1976, do nepovratnih sredstev, nagrad in finančnih instrumentov, ki jih financira Unija, od leta 2014, in s pismom, ki ga je podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije 13. aprila 2015 poslalo 16 zunanjih ministrov EU in v katerem so jo spodbujali, naj v okviru Komisije prevzame vodilno vlogo za dokončanje vseevropskih smernic za pravilno označevanje proizvodov iz izraelskih naselbin;

| 10. | poudarja, da so ustrezni organi EU dolžni še naprej zagotavljati, da finančnih sredstev EU ne bo mogoče neposredno ali posredno preusmerjati k terorističnim organizacijam ali dejavnostim; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so ustrezni organi EU dolžni še naprej zagotavljati, da finančnih sredstev EU ne bo mogoče neposredno ali posredno preusmerjati k terorističnim organizacijam ali dejavnostim;

| 11. | poudarja, da raketni napadi oboroženih skupin na izraelsko ozemlje niso sprejemljivi in zaostrujejo nevarnost stopnjevanja spora; poudarja, kako zelo pomembno je, da EU sodeluje z Izraelom, Palestinsko oblastjo, Egiptom in Jordanijo pri preprečevanju ponovnega oboroževanja terorističnih skupin v Gazi in na Zahodnem bregu, njihovega tihotapljenja orožja, izdelave raket in gradnje tunelov; ponovno poudarja izjemno potrebo po razorožitvi vseh terorističnih skupin v Gazi v skladu s sklepi Sveta EU za zunanje zadeve iz julija 2014; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da raketni napadi oboroženih skupin na izraelsko ozemlje niso sprejemljivi in zaostrujejo nevarnost stopnjevanja spora; poudarja, kako zelo pomembno je, da EU sodeluje z Izraelom, Palestinsko oblastjo, Egiptom in Jordanijo pri preprečevanju ponovnega oboroževanja terorističnih skupin v Gazi in na Zahodnem bregu, njihovega tihotapljenja orožja, izdelave raket in gradnje tunelov; ponovno poudarja izjemno potrebo po razorožitvi vseh terorističnih skupin v Gazi v skladu s sklepi Sveta EU za zunanje zadeve iz julija 2014;

| 12. | je zelo zaskrbljen zaradi naraščanja nasilja, ki ga izvajajo naseljenci, na Zahodnem bregu; pozdravlja, da je izraelsko vodstvo vsesplošno obsodilo nedavni napad s požigom na družino Davabšah v kraju Duma, vendar Izrael opominja, da je v celoti odgovoren za zaščito palestinskega prebivalstva in za to, da vse storilce tega nasilja privede pred sodišče; |
| --- | --- |

12.

je zelo zaskrbljen zaradi naraščanja nasilja, ki ga izvajajo naseljenci, na Zahodnem bregu; pozdravlja, da je izraelsko vodstvo vsesplošno obsodilo nedavni napad s požigom na družino Davabšah v kraju Duma, vendar Izrael opominja, da je v celoti odgovoren za zaščito palestinskega prebivalstva in za to, da vse storilce tega nasilja privede pred sodišče;

| 13. | pozdravlja delo, ki je bilo opravljeno v okviru skupne varnostne in obrambne politike, ter misijo za zasedena palestinska ozemlja (EUPOL COPPS), ki je pomagala Palestinski oblasti pri vzpostavljanju policijskih in kazenskopravnih institucij prihodnje palestinske države; poziva k ponovni vzpostavitvi misije pomoči za mejni prehod Rafa (EUBAM Rafah), ki naj bi imela bolj ambiciozen mandat, primerna sredstva in osebje, da bo lahko opravljala svojo dejansko vlogo pri nadzoru meja Gaze z Egiptom in Izraelom; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja delo, ki je bilo opravljeno v okviru skupne varnostne in obrambne politike, ter misijo za zasedena palestinska ozemlja (EUPOL COPPS), ki je pomagala Palestinski oblasti pri vzpostavljanju policijskih in kazenskopravnih institucij prihodnje palestinske države; poziva k ponovni vzpostavitvi misije pomoči za mejni prehod Rafa (EUBAM Rafah), ki naj bi imela bolj ambiciozen mandat, primerna sredstva in osebje, da bo lahko opravljala svojo dejansko vlogo pri nadzoru meja Gaze z Egiptom in Izraelom;

| 14. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj Parlamentu poročata o uničevanju in škodi, povzročene na stavbah in projektih, ki jih je financirala EU, na zasedenem palestinskem ozemlju; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj Parlamentu poročata o uničevanju in škodi, povzročene na stavbah in projektih, ki jih je financirala EU, na zasedenem palestinskem ozemlju;

| 15. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovita finančna sredstva in zaščito nevladnim organizacijam v tej regiji, katerih politični cilji so v skladu s skupnimi cilji bližnjevzhodnega mirovnega procesa, in poziva organe EU, naj glede tega sodelujejo z ustreznimi sogovorniki; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovita finančna sredstva in zaščito nevladnim organizacijam v tej regiji, katerih politični cilji so v skladu s skupnimi cilji bližnjevzhodnega mirovnega procesa, in poziva organe EU, naj glede tega sodelujejo z ustreznimi sogovorniki;

| 16. | ponovno poziva k odpravi blokade Gaze in k nujni obnovi in sanaciji območja po poletni vojni leta 2014, kar mora biti prednostna naloga humanitarne pomoči EU in mednarodne skupnosti; pozdravlja junaško delo Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA); poziva donatorje, naj čim prej poravnajo svoje finančne zaveze, ki so jih izrekli na mednarodni konferenci o Palestini (Obnova Gaze), ki je potekala v Kairu 12. oktobra 2014; |
| --- | --- |

16.

ponovno poziva k odpravi blokade Gaze in k nujni obnovi in sanaciji območja po poletni vojni leta 2014, kar mora biti prednostna naloga humanitarne pomoči EU in mednarodne skupnosti; pozdravlja junaško delo Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA); poziva donatorje, naj čim prej poravnajo svoje finančne zaveze, ki so jih izrekli na mednarodni konferenci o Palestini (Obnova Gaze), ki je potekala v Kairu 12. oktobra 2014;

| 17. | pozdravlja nedavne korake Izraela v smeri sprostitve omejitev v Gazi, vendar obžaluje še vedno trajajoče omejitve za vnos gradbenega materiala; poudarja, da je pomembno sprejeti dodatne pozitivne ukrepe in obenem odpraviti razloge za legitimne izraelske varnostne pomisleke, da se omogoči nemotena dostava humanitarne pomoči, obnova in gospodarska oživitev; poziva države članice, naj izpolnijo svoje zaveze in podprejo tristranski mehanizem za spremljanje in preverjanje zadevnega gradbenega materiala; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja nedavne korake Izraela v smeri sprostitve omejitev v Gazi, vendar obžaluje še vedno trajajoče omejitve za vnos gradbenega materiala; poudarja, da je pomembno sprejeti dodatne pozitivne ukrepe in obenem odpraviti razloge za legitimne izraelske varnostne pomisleke, da se omogoči nemotena dostava humanitarne pomoči, obnova in gospodarska oživitev; poziva države članice, naj izpolnijo svoje zaveze in podprejo tristranski mehanizem za spremljanje in preverjanje zadevnega gradbenega materiala;

| 18. | spodbuja podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije, naj zagotovi polno izvajanje priporočil iz poročila neodvisne preiskovalne komisije OZN glede konflikta v Gazi iz leta 2014, tudi tistih glede aktivne podpore delovanju Mednarodnega kazenskega sodišča; pozdravlja soglasje tistih držav članic EU, ki so članice Sveta OZN za človekove pravice, pri podpori nedavni resoluciji z dne 3. julija 2015 o zagotavljanju odgovornosti in pravice za vse kršitve mednarodnega prava na zasedenem palestinskem ozemlju, vključno z vzhodnim Jeruzalemom; |
| --- | --- |

18.

spodbuja podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije, naj zagotovi polno izvajanje priporočil iz poročila neodvisne preiskovalne komisije OZN glede konflikta v Gazi iz leta 2014, tudi tistih glede aktivne podpore delovanju Mednarodnega kazenskega sodišča; pozdravlja soglasje tistih držav članic EU, ki so članice Sveta OZN za človekove pravice, pri podpori nedavni resoluciji z dne 3. julija 2015 o zagotavljanju odgovornosti in pravice za vse kršitve mednarodnega prava na zasedenem palestinskem ozemlju, vključno z vzhodnim Jeruzalemom;

| 19. | poudarja, da je sprava med palestinskimi frakcijami pomemben element na poti k uresničitvi dvodržavne rešitve, in obžaluje trajajočo palestinsko neenotnost; podpira, da EU vse palestinske frakcije poziva, naj si kot prvo prednostno nalogo zadajo spravo in vrnitev Palestinske oblasti v Gazo; poziva palestinske sile, naj si nemudoma začnejo ponovno prizadevati za spravo, zlasti z izvedbo predsedniških in parlamentarnih volitev, za katere bi bil že skrajni čas; poudarja, da mora Palestinska oblast s tega vidika prevzeti večjo odgovornost in sprejeti svojo vladno funkcijo tudi v Gazi, med drugim na področju varnosti in civilne uprave ter s svojo prisotnostjo na mejnih prehodih; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je sprava med palestinskimi frakcijami pomemben element na poti k uresničitvi dvodržavne rešitve, in obžaluje trajajočo palestinsko neenotnost; podpira, da EU vse palestinske frakcije poziva, naj si kot prvo prednostno nalogo zadajo spravo in vrnitev Palestinske oblasti v Gazo; poziva palestinske sile, naj si nemudoma začnejo ponovno prizadevati za spravo, zlasti z izvedbo predsedniških in parlamentarnih volitev, za katere bi bil že skrajni čas; poudarja, da mora Palestinska oblast s tega vidika prevzeti večjo odgovornost in sprejeti svojo vladno funkcijo tudi v Gazi, med drugim na področju varnosti in civilne uprave ter s svojo prisotnostjo na mejnih prehodih;

| 20. | poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj v celoti spoštujejo pravice pripornikov in zapornikov, tudi tistih, ki gladovno stavkajo; |
| --- | --- |

20.

poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj v celoti spoštujejo pravice pripornikov in zapornikov, tudi tistih, ki gladovno stavkajo;

| 21. | je zelo zaskrbljen zaradi hude krize financiranja pri agenciji UNRWA; poziva k povečanju finančne podpore EU agenciji UNWRA in spodbuja vse druge donatorje, naj izpolnijo svoje obljube agenciji, agencijo pa poziva, naj še naprej izboljšuje svoje upravljanje, poziva pa tudi, naj se osrednja vprašanja palestinskih beguncev kljub temu obravnavajo; izraža priznanje in čestitke agenciji UNRWA za njena izredna prizadevanja, zaradi katerih so palestinski begunski otroci lahko začeli šolsko leto 2015/2016; |
| --- | --- |

21.

je zelo zaskrbljen zaradi hude krize financiranja pri agenciji UNRWA; poziva k povečanju finančne podpore EU agenciji UNWRA in spodbuja vse druge donatorje, naj izpolnijo svoje obljube agenciji, agencijo pa poziva, naj še naprej izboljšuje svoje upravljanje, poziva pa tudi, naj se osrednja vprašanja palestinskih beguncev kljub temu obravnavajo; izraža priznanje in čestitke agenciji UNRWA za njena izredna prizadevanja, zaradi katerih so palestinski begunski otroci lahko začeli šolsko leto 2015/2016;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucije posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, izraelskemu parlamentu, predsedniku in vladi Izraela, palestinskemu zakonodajnemu svetu in palestinskim oblastem, generalnemu sekretarju Arabske lige, parlamentom in vladam Egipta, Jordanije in Libanona ter generalnemu komisarju Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucije posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, izraelskemu parlamentu, predsedniku in vladi Izraela, palestinskemu zakonodajnemu svetu in palestinskim oblastem, generalnemu sekretarju Arabske lige, parlamentom in vladam Egipta, Jordanije in Libanona ter generalnemu komisarju Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/221 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/221

---

P8_TA(2015)0319

Razmere v Belorusiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o razmerah v Belorusiji (2015/2834(RSP))

(2017/C 316/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in priporočil o Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in priporočil o Belorusiji,

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva v Rigi maja 2015 in izjave v okviru srečanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva v Rigi maja 2015 in izjave v okviru srečanja,

| — | ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Belorusijo, ki je potekal 28. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Belorusijo, ki je potekal 28. julija 2015,

| — | ob upoštevanju dejstva, da so beloruske oblasti 22. avgusta 2015 izpustile na prostost šest političnih zapornikov, ter izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in komisarja za sosedsko politiko in širitvena pogajanja Johannesa Hahna, ki je sledila izpustitvi političnih zapornikov v Belorusiji 22. avgusta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da so beloruske oblasti 22. avgusta 2015 izpustile na prostost šest političnih zapornikov, ter izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in komisarja za sosedsko politiko in širitvena pogajanja Johannesa Hahna, ki je sledila izpustitvi političnih zapornikov v Belorusiji 22. avgusta 2015,

| — | ob upoštevanju prihodnjih predsedniških volitev, predvidenih za 11. oktober 2015; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnjih predsedniških volitev, predvidenih za 11. oktober 2015;

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker se kljub občutni okrepitvi stikov med Belorusijo in EU in ZDA v državi nadaljuje kršenje človekovih pravic, vključno z ustrahovanjem zagovornikov človekovih pravic, policijskimi racijami proti organizacijam za človekove pravice in zaseganjem njihove opreme ter nasilno odstranitvijo iz Belorusije, kar potrjuje poročilo posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji; |
| --- | --- |

A.

ker se kljub občutni okrepitvi stikov med Belorusijo in EU in ZDA v državi nadaljuje kršenje človekovih pravic, vključno z ustrahovanjem zagovornikov človekovih pravic, policijskimi racijami proti organizacijam za človekove pravice in zaseganjem njihove opreme ter nasilno odstranitvijo iz Belorusije, kar potrjuje poročilo posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji;

| B. | ker je prvi uradni obisk parlamentarne delegacije za odnose z Belorusijo po letu 2002 potekal v Minsku 18. in 19. junija 2015; ker Evropski parlament trenutno nima uradnih odnosov z beloruskim parlamentom; |
| --- | --- |

B.

ker je prvi uradni obisk parlamentarne delegacije za odnose z Belorusijo po letu 2002 potekal v Minsku 18. in 19. junija 2015; ker Evropski parlament trenutno nima uradnih odnosov z beloruskim parlamentom;

| C. | ker bodo boljši odnosi med EU in Belorusijo mogoči samo pod pogojem, da se občutno izboljša stanje na področju svobode govora in medijev, spoštovanje političnih pravic navadnih državljanov in opozicijskih aktivistov ter spoštovanje načela pravne države in temeljnih pravic; ker je Evropska unija še vedno trdno zavezana nadaljnjemu varstvu človekovih pravic v Belorusiji, vključno s svobodo govora in medijev; |
| --- | --- |

C.

ker bodo boljši odnosi med EU in Belorusijo mogoči samo pod pogojem, da se občutno izboljša stanje na področju svobode govora in medijev, spoštovanje političnih pravic navadnih državljanov in opozicijskih aktivistov ter spoštovanje načela pravne države in temeljnih pravic; ker je Evropska unija še vedno trdno zavezana nadaljnjemu varstvu človekovih pravic v Belorusiji, vključno s svobodo govora in medijev;

| D. | ker je prišlo do napredka v sodelovanju na nekaterih področjih, na primer v visokošolskem izobraževanju, poklicnem usposabljanju, na digitalnem trgu, na področju energetike, varnosti hrane in kulture, kar je pozitivno vplivalo na začetek konstruktivne razprave v beloruski družbi o potrebnih reformah v državi in na ozaveščenost o EU; ker se mora EU vseeno prepričati, da se njena sredstva ne uporabljajo za zatiranje organizacij civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, neodvisnih novinarjev in vodij opozicije; |
| --- | --- |

D.

ker je prišlo do napredka v sodelovanju na nekaterih področjih, na primer v visokošolskem izobraževanju, poklicnem usposabljanju, na digitalnem trgu, na področju energetike, varnosti hrane in kulture, kar je pozitivno vplivalo na začetek konstruktivne razprave v beloruski družbi o potrebnih reformah v državi in na ozaveščenost o EU; ker se mora EU vseeno prepričati, da se njena sredstva ne uporabljajo za zatiranje organizacij civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, neodvisnih novinarjev in vodij opozicije;

| E. | ker od leta 1994 v Belorusiji ni bilo svobodnih in poštenih volitev po volilni zakonodaji, ki bi bila v skladu z mednarodno priznanimi standardi, sedanja zakonodaja pa daje izjemno prednost sedanjemu predsedniku; ker je OVSE/ODIHR napotil svojo dolgoročno misijo za opazovanje volitev po vsej Belorusiji in bo usklajeval delo kratkoročnih opazovalcev; |
| --- | --- |

E.

ker od leta 1994 v Belorusiji ni bilo svobodnih in poštenih volitev po volilni zakonodaji, ki bi bila v skladu z mednarodno priznanimi standardi, sedanja zakonodaja pa daje izjemno prednost sedanjemu predsedniku; ker je OVSE/ODIHR napotil svojo dolgoročno misijo za opazovanje volitev po vsej Belorusiji in bo usklajeval delo kratkoročnih opazovalcev;

| F. | ker je Lukašenko 2. aprila 2015 podpisal odlok št. 3 o preprečevanju socialne odvisnosti, ki predpisuje obvezno delo za brezposelne osebe, sicer jim grozi, da bodo morale plačati poseben prispevek v državni proračun ali pa bodo upravno odgovarjale v obliki denarne kazni ali upravne zaporne kazni; |
| --- | --- |

F.

ker je Lukašenko 2. aprila 2015 podpisal odlok št. 3 o preprečevanju socialne odvisnosti, ki predpisuje obvezno delo za brezposelne osebe, sicer jim grozi, da bodo morale plačati poseben prispevek v državni proračun ali pa bodo upravno odgovarjale v obliki denarne kazni ali upravne zaporne kazni;

| G. | ker je 1. januarja 2015 začel veljati nov zakon, ki ureja vse oblike medijev; ker ta vladi omogoča, da utiša vsa sredstva množičnega obveščanja, tudi spletne medije, če objavijo vsebine, za katere meni, da so „neprimerne“; |
| --- | --- |

G.

ker je 1. januarja 2015 začel veljati nov zakon, ki ureja vse oblike medijev; ker ta vladi omogoča, da utiša vsa sredstva množičnega obveščanja, tudi spletne medije, če objavijo vsebine, za katere meni, da so „neprimerne“;

| H. | ker so beloruske oblasti po letih zanikanja njihovega obstoja končno izpustile na prostost vseh šest političnih zapornikov, med njimi tudi nekdanje predsedniške kandidate; |
| --- | --- |

H.

ker so beloruske oblasti po letih zanikanja njihovega obstoja končno izpustile na prostost vseh šest političnih zapornikov, med njimi tudi nekdanje predsedniške kandidate;

| I. | ker je Svet 13. julija in 31. julija 2015 pregledal omejevalne ukrepe proti Belorusiji in spremenil seznam oseb in subjektov, za katere velja prepoved izdaje vizumov in zamrznitev premoženja, ter z njega odstranil nekatere uradnike in podjetja; ker trenutno za 175 posameznikov, vključno z Aleksandrom Lukašenkom, velja prepoved vstopa, zanje in za 18 gospodarskih subjektov pa tudi zamrznitev premoženja v EU; ker naj bi bila v naslednjih mesecih opravljena ocena omejevalnih ukrepov EU, pri kateri bo upoštevan nedavni razvoj dogodkov in vsi drugi dejavniki, na podlagi katerih so bili ti ukrepi sprejeti; |
| --- | --- |

I.

ker je Svet 13. julija in 31. julija 2015 pregledal omejevalne ukrepe proti Belorusiji in spremenil seznam oseb in subjektov, za katere velja prepoved izdaje vizumov in zamrznitev premoženja, ter z njega odstranil nekatere uradnike in podjetja; ker trenutno za 175 posameznikov, vključno z Aleksandrom Lukašenkom, velja prepoved vstopa, zanje in za 18 gospodarskih subjektov pa tudi zamrznitev premoženja v EU; ker naj bi bila v naslednjih mesecih opravljena ocena omejevalnih ukrepov EU, pri kateri bo upoštevan nedavni razvoj dogodkov in vsi drugi dejavniki, na podlagi katerih so bili ti ukrepi sprejeti;

| J. | ker 28. julija 2015 med Evropsko unijo in Republiko Belorusijo v Bruslju potekal dialog o človekovih pravicah, ki se je osredotočil na številna vprašanja, med drugim na ustanovitev nacionalne institucije za človekove pravice, svobodo izražanja, zbiranja in združevanja, smrtno kazen, boj proti mučenju in slabemu ravnanju ter na pravice otrok; |
| --- | --- |

J.

ker 28. julija 2015 med Evropsko unijo in Republiko Belorusijo v Bruslju potekal dialog o človekovih pravicah, ki se je osredotočil na številna vprašanja, med drugim na ustanovitev nacionalne institucije za človekove pravice, svobodo izražanja, zbiranja in združevanja, smrtno kazen, boj proti mučenju in slabemu ravnanju ter na pravice otrok;

| K. | ker je imela Belorusija konstruktivno vlogo pri pogajanjih za dogovor o prekinitvi ognja v Ukrajini; |
| --- | --- |

K.

ker je imela Belorusija konstruktivno vlogo pri pogajanjih za dogovor o prekinitvi ognja v Ukrajini;

| L. | ker je konflikt v Ukrajini v beloruski družbi povečal strah pred destabilizacijo notranjih razmer zaradi zamenjave oblasti; |
| --- | --- |

L.

ker je konflikt v Ukrajini v beloruski družbi povečal strah pred destabilizacijo notranjih razmer zaradi zamenjave oblasti;

| M. | ker je Belorusija edina država v Evropi, ki še vedno izvršuje smrtno kazen; |
| --- | --- |

M.

ker je Belorusija edina država v Evropi, ki še vedno izvršuje smrtno kazen;

| 1. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi razmer na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Belorusiji, zaradi nepravilnosti, ki so jih neodvisni mednarodni opazovalci ugotovili na prejšnjih volitvah, ter zaradi aktivnega preganjanja vodij opozicije po volitvah; |
| --- | --- |

1.

je še vedno zelo zaskrbljen zaradi razmer na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Belorusiji, zaradi nepravilnosti, ki so jih neodvisni mednarodni opazovalci ugotovili na prejšnjih volitvah, ter zaradi aktivnega preganjanja vodij opozicije po volitvah;

| 2. | pozdravlja nedavno izpustitev preostalih političnih zapornikov na prostost; poziva belorusko vlado, naj rehabilitira izpuščene politične zapornike ter naj jim v celoti povrne državljanske in politične pravice; poudarja, da bi to lahko bil prvi korak k izboljšanju odnosov med EU in Belorusijo; vendar opozarja na dejstvo, da so bila podobna dejanja v preteklosti zgolj simbolična in niso prispevala k izboljšanju razmer v beloruski družbi ali izboljšala odnosov z EU; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja nedavno izpustitev preostalih političnih zapornikov na prostost; poziva belorusko vlado, naj rehabilitira izpuščene politične zapornike ter naj jim v celoti povrne državljanske in politične pravice; poudarja, da bi to lahko bil prvi korak k izboljšanju odnosov med EU in Belorusijo; vendar opozarja na dejstvo, da so bila podobna dejanja v preteklosti zgolj simbolična in niso prispevala k izboljšanju razmer v beloruski družbi ali izboljšala odnosov z EU;

| 3. | poudarja, da mora Belorusija prihodnje predsedniške volitve izvesti v skladu z mednarodno priznanimi standardi, opoziciji omogočiti svoboden dostop do vseh sredstev komuniciranja pod vladnim nadzorom ter sodelovanje na volitvah na enakopravnih temeljih, zlasti z ustanovitvijo neodvisnih volilnih odborov, ustrezno zastopanost v njih na vseh ravneh ter pregledno štetje glasov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora Belorusija prihodnje predsedniške volitve izvesti v skladu z mednarodno priznanimi standardi, opoziciji omogočiti svoboden dostop do vseh sredstev komuniciranja pod vladnim nadzorom ter sodelovanje na volitvah na enakopravnih temeljih, zlasti z ustanovitvijo neodvisnih volilnih odborov, ustrezno zastopanost v njih na vseh ravneh ter pregledno štetje glasov;

| 4. | pričakuje, da bodo oblasti prenehale nadlegovati neodvisne medije iz političnih razlogov; poziva k odpravi prakse upravnega pregona in samovoljne rabe drugega dela člena 22.9 zakona o upravnem postopku proti neodvisnim novinarjem, ki brez akreditacije sodelujejo s tujimi mediji, saj se tako omejuje pravica do svobode izražanja in širjenja informacij; |
| --- | --- |

4.

pričakuje, da bodo oblasti prenehale nadlegovati neodvisne medije iz političnih razlogov; poziva k odpravi prakse upravnega pregona in samovoljne rabe drugega dela člena 22.9 zakona o upravnem postopku proti neodvisnim novinarjem, ki brez akreditacije sodelujejo s tujimi mediji, saj se tako omejuje pravica do svobode izražanja in širjenja informacij;

| 5. | je zaskrbljen zaradi nedavnega pridržanja in še vedno trajajočega kazenskega pregona mladinskih aktivistov Maksima Pjakarskega, Vadzima Žaromskega in Vjačaslava Kasinerava zaradi suma zlonamernega huliganstva, kar je nesorazmerno, in ostro obsoja nasilje nad njimi; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi nedavnega pridržanja in še vedno trajajočega kazenskega pregona mladinskih aktivistov Maksima Pjakarskega, Vadzima Žaromskega in Vjačaslava Kasinerava zaradi suma zlonamernega huliganstva, kar je nesorazmerno, in ostro obsoja nasilje nad njimi;

| 6. | želi spomniti, da je bilo v Belorusiji od leta 2010 izvršenih deset smrtnih kazni, tri so bile izvršene samo v letu 2014, 18. marca 2015 pa je bila izrečena še ena; v zvezi s tem poziva Belorusijo, edino državo v Evropi, ki še izvršuje smrtno kazen, naj se pridruži moratoriju za izvrševanje smrtne kazni, s čimer bo storila prvi korak k njeni trajni odpravi; |
| --- | --- |

6.

želi spomniti, da je bilo v Belorusiji od leta 2010 izvršenih deset smrtnih kazni, tri so bile izvršene samo v letu 2014, 18. marca 2015 pa je bila izrečena še ena; v zvezi s tem poziva Belorusijo, edino državo v Evropi, ki še izvršuje smrtno kazen, naj se pridruži moratoriju za izvrševanje smrtne kazni, s čimer bo storila prvi korak k njeni trajni odpravi;

| 7. | poziva belorusko vlado, naj upošteva priporočila Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice o odpravi elementov prisilnega dela v državi; |
| --- | --- |

7.

poziva belorusko vlado, naj upošteva priporočila Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice o odpravi elementov prisilnega dela v državi;

| 8. | opozarja na položaj narodnostnih manjšin v državi in njihovih kulturnih organizacij, katerih vodje so državne oblasti občasno zamenjale z bolj všečnimi in tako kršile temeljno človekovo svoboščino: svobodo združevanja; |
| --- | --- |

8.

opozarja na položaj narodnostnih manjšin v državi in njihovih kulturnih organizacij, katerih vodje so državne oblasti občasno zamenjale z bolj všečnimi in tako kršile temeljno človekovo svoboščino: svobodo združevanja;

| 9. | ponovno poziva beloruske oblasti, naj v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah ter mednarodnimi in regionalnimi instrumenti o človekovih pravicah, ki jih je ratificirala Belorusija, v vseh okoliščinah zagotovijo spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

9.

ponovno poziva beloruske oblasti, naj v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah ter mednarodnimi in regionalnimi instrumenti o človekovih pravicah, ki jih je ratificirala Belorusija, v vseh okoliščinah zagotovijo spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 10. | je seznanjen, da je 3. septembra 2015 v Bruslju potekal šesti krog posvetovanj med EU in Belorusijo o vprašanjih modernizacije, ko so delegacije razpravljale o možnostih sodelovanja na ključnih področjih na podlagi sporazumov, doseženih v letih 2014 in 2015; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj zagotovita, da bo vsakršno sodelovanje oblasti v dialogu o modernizaciji skupaj z demokratično opozicijo in civilno družbo na enakopraven način potekalo ob polnem spoštovanju demokratičnih načel, da bi razvili trajnostno konkurenčno gospodarstvo in omogočili demokratične reforme, pa tudi pluralistično družbo in pravno državo; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen, da je 3. septembra 2015 v Bruslju potekal šesti krog posvetovanj med EU in Belorusijo o vprašanjih modernizacije, ko so delegacije razpravljale o možnostih sodelovanja na ključnih področjih na podlagi sporazumov, doseženih v letih 2014 in 2015; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj zagotovita, da bo vsakršno sodelovanje oblasti v dialogu o modernizaciji skupaj z demokratično opozicijo in civilno družbo na enakopraven način potekalo ob polnem spoštovanju demokratičnih načel, da bi razvili trajnostno konkurenčno gospodarstvo in omogočili demokratične reforme, pa tudi pluralistično družbo in pravno državo;

| 11. | podpira Komisijo in njeno politiko „kritičnega sodelovanja“ z beloruskimi oblastmi in izraža pripravljenost, da k njej prispeva tudi prek delegacije Parlamenta za odnose z Belorusijo; opozarja, da mora EU biti pozorna glede tega, kako se uporabljajo njena sredstva, ter zagotoviti, da ne prispevajo k slabšanju položaja opozicije in civilne družbe; |
| --- | --- |

11.

podpira Komisijo in njeno politiko „kritičnega sodelovanja“ z beloruskimi oblastmi in izraža pripravljenost, da k njej prispeva tudi prek delegacije Parlamenta za odnose z Belorusijo; opozarja, da mora EU biti pozorna glede tega, kako se uporabljajo njena sredstva, ter zagotoviti, da ne prispevajo k slabšanju položaja opozicije in civilne družbe;

| 12. | ponovno poziva Komisijo, naj z vsemi finančnimi in političnimi sredstvi podpre prizadevanja beloruske civilne družbe, neodvisnih medijev in nevladnih organizacij v Belorusiji pri spodbujanju demokratičnih teženj beloruskega naroda; |
| --- | --- |

12.

ponovno poziva Komisijo, naj z vsemi finančnimi in političnimi sredstvi podpre prizadevanja beloruske civilne družbe, neodvisnih medijev in nevladnih organizacij v Belorusiji pri spodbujanju demokratičnih teženj beloruskega naroda;

| 13. | pozdravlja ugotovljeni napredek v sodelovanju z Belorusijo na nekaterih področjih, med drugim v visokošolskem izobraževanju, poklicnem usposabljanju, na digitalnem trgu, na področju energetike, varnosti hrane in kulture; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja ugotovljeni napredek v sodelovanju z Belorusijo na nekaterih področjih, med drugim v visokošolskem izobraževanju, poklicnem usposabljanju, na digitalnem trgu, na področju energetike, varnosti hrane in kulture;

| 14. | ugotavlja, da so se januarja 2014 začela pogajanja za lažjo pridobitev vizumov, s čimer bi se izboljšali stiki med ljudmi in spodbujala civilna družba; poudarja, da je treba pospešiti napredek na tem področju; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da so se januarja 2014 začela pogajanja za lažjo pridobitev vizumov, s čimer bi se izboljšali stiki med ljudmi in spodbujala civilna družba; poudarja, da je treba pospešiti napredek na tem področju;

| 15. | priznava, da se je povečala uporaba beloruskega jezika v javnem življenju; je seznanjen, da namerava ministrstvo za izobraževanje spodbujati njegovo uporabo pri izobraževanju ter da ustavno sodišče objavlja zakonodajne akte v ruščini in beloruščini; |
| --- | --- |

15.

priznava, da se je povečala uporaba beloruskega jezika v javnem življenju; je seznanjen, da namerava ministrstvo za izobraževanje spodbujati njegovo uporabo pri izobraževanju ter da ustavno sodišče objavlja zakonodajne akte v ruščini in beloruščini;

| 16. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj najdeta nove načine za pomoč organizacijam civilne družbe v Belorusiji; v zvezi s tem poudarja, da je treba pomagati vsem neodvisnim virom informacij v beloruski družbi, tudi medijem, ki oddajajo v beloruskem jeziku iz tujine; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj najdeta nove načine za pomoč organizacijam civilne družbe v Belorusiji; v zvezi s tem poudarja, da je treba pomagati vsem neodvisnim virom informacij v beloruski družbi, tudi medijem, ki oddajajo v beloruskem jeziku iz tujine;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/224

---

P8_TA(2015)0320

Socialno podjetništvo in socialne inovacije za preprečevanje brezposelnosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (2014/2236(INI))

(2017/C 316/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 z naslovom „Družbena odgovornost gospodarskih družb: upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 z naslovom „Družbena odgovornost gospodarskih družb: upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast“ (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o prispevku zadrug k izhodu iz krize (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o prispevku zadrug k izhodu iz krize (3),

| — | ob upoštevanju člena 184 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 184 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih za socialno podjetništvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih za socialno podjetništvo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (4),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. maja 2014 o spodbujanju podjetništva in socialnega vključevanja mladih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. maja 2014 o spodbujanju podjetništva in socialnega vključevanja mladih (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), ki uvaja os mikrofinanciranja in socialnega podjetništva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), ki uvaja os mikrofinanciranja in socialnega podjetništva,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. oktobra 2011 z naslovom Pobuda za socialno podjetništvo (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. oktobra 2011 z naslovom Pobuda za socialno podjetništvo (COM(2011)0682),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0247/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0247/2015),

| A. | ker socialno in solidarnostno gospodarstvo zagotavlja zaposlitev za več kot 14 milijonov ljudi, kar predstavlja 6,5 % delavcev v EU; ker 2 milijona socilnih in solidarnostnih podjetij v EU predstavlja 10 % podjetji v Uniji. |
| --- | --- |

A.

ker socialno in solidarnostno gospodarstvo zagotavlja zaposlitev za več kot 14 milijonov ljudi, kar predstavlja 6,5 % delavcev v EU; ker 2 milijona socilnih in solidarnostnih podjetij v EU predstavlja 10 % podjetji v Uniji.

| B. | ker sta se zaradi gospodarske in finančne krize zvišali stopnji revščine in socialne izključenosti ter so se povečale dolgotrajna brezposelnost, brezposelnost mladih in socialne neenakosti; |
| --- | --- |

B.

ker sta se zaradi gospodarske in finančne krize zvišali stopnji revščine in socialne izključenosti ter so se povečale dolgotrajna brezposelnost, brezposelnost mladih in socialne neenakosti;

| C. | ker sta gospodarska in finančna kriza najbolj prizadeli najbolj izključene in prikrajšane skupine na trgu dela, kot so invalidi, mladi, starejši, ženske, dolgoročno brezposelni in prikrajšani delavci; |
| --- | --- |

C.

ker sta gospodarska in finančna kriza najbolj prizadeli najbolj izključene in prikrajšane skupine na trgu dela, kot so invalidi, mladi, starejši, ženske, dolgoročno brezposelni in prikrajšani delavci;

| D. | ker bi gospodarsko in finančno krizo morali dojemati kot priložnost za izgradnjo bolj trajnostnega gospodarskega modela EU, kjer bo večji poudarek na socialni in teritorialni koheziji in okoljski trajnosti; ker bi morala izboljšanje gospodarskih in finančnih razmer dopolnjevati podpora vključujočemu, trajnostnemu in kakovostnemu razvoju; ker lahko socialno in solidarnostno gospodarstvo prispeva k doseganju tega cilja in bi zato moralo veljati za gonilo tega prehoda, ki lahko pomaga uravnovesiti socialna, okoljska in gospodarska vprašanja; |
| --- | --- |

D.

ker bi gospodarsko in finančno krizo morali dojemati kot priložnost za izgradnjo bolj trajnostnega gospodarskega modela EU, kjer bo večji poudarek na socialni in teritorialni koheziji in okoljski trajnosti; ker bi morala izboljšanje gospodarskih in finančnih razmer dopolnjevati podpora vključujočemu, trajnostnemu in kakovostnemu razvoju; ker lahko socialno in solidarnostno gospodarstvo prispeva k doseganju tega cilja in bi zato moralo veljati za gonilo tega prehoda, ki lahko pomaga uravnovesiti socialna, okoljska in gospodarska vprašanja;

| E. | ker je izvajanje storitev socialne podpore in zdravstvenih storitev, kamor spadajo tudi številna socialna podjetja, eno ključnih področij v EU, kjer se odpirajo nova delovna mesta, saj se jih je med letoma 2009 in 2013 ustvarilo 1,3 milijona; ker je to dokaz, da lahko ta sektor ustvarja delovna mesta tudi med krizo, hkrati pa krepi socialno in teritorialno kohezijo v Evropi, zlasti tako, da pripomore k zaposlovanju uporabnikov storitev; |
| --- | --- |

E.

ker je izvajanje storitev socialne podpore in zdravstvenih storitev, kamor spadajo tudi številna socialna podjetja, eno ključnih področij v EU, kjer se odpirajo nova delovna mesta, saj se jih je med letoma 2009 in 2013 ustvarilo 1,3 milijona; ker je to dokaz, da lahko ta sektor ustvarja delovna mesta tudi med krizo, hkrati pa krepi socialno in teritorialno kohezijo v Evropi, zlasti tako, da pripomore k zaposlovanju uporabnikov storitev;

| F. | ker je bilo na konferenci o sprostitvi potenciala socialnega gospodarstva za rast EU, ki je potekala v Rimu 17. in 18. novembra 2014, priznano, da ima socialno in solidarnostno gospodarstvo bistveno vlogo v evropskih državah in prispeva k uresničitvi vrste pomembnih ciljev EU, kot so ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest, socialna kohezija, socialne inovacije, razvoj podeželja in regionalni razvoj ter varstvo okolja; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo na konferenci o sprostitvi potenciala socialnega gospodarstva za rast EU, ki je potekala v Rimu 17. in 18. novembra 2014, priznano, da ima socialno in solidarnostno gospodarstvo bistveno vlogo v evropskih državah in prispeva k uresničitvi vrste pomembnih ciljev EU, kot so ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest, socialna kohezija, socialne inovacije, razvoj podeželja in regionalni razvoj ter varstvo okolja;

| G. | ker sta povečanje deleža zaposlenosti prebivalstva v starosti od 20 do 64 let z 69 % na vsaj 75 % ter 25-odstotno zmanjšanje števila Evropejcev, ki živijo pod nacionalnim pragom revščine, s čimer bi rešili revščine več kot 20 milijonov ljudi, cilja strategije EU 2020, ki še nista bila uresničena; |
| --- | --- |

G.

ker sta povečanje deleža zaposlenosti prebivalstva v starosti od 20 do 64 let z 69 % na vsaj 75 % ter 25-odstotno zmanjšanje števila Evropejcev, ki živijo pod nacionalnim pragom revščine, s čimer bi rešili revščine več kot 20 milijonov ljudi, cilja strategije EU 2020, ki še nista bila uresničena;

| H. | ker je v Strasbourški deklaraciji iz januarja 2014 navedeno, da morajo imeti socialna podjetja pomembnejšo vlogo v prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

H.

ker je v Strasbourški deklaraciji iz januarja 2014 navedeno, da morajo imeti socialna podjetja pomembnejšo vlogo v prihodnosti Evrope;

| I. | ker je EU regija, ki ima najstarejše prebivalstvo in najmanjšo stopnjo rasti prebivalstva na svetu; ker naj bi bila v letu 2050 povprečna starost državljanov EU več kot 50 let; ker je staranje prebivalstva skupaj z demografskimi spremembami izziv za sisteme socialne zaščite; |
| --- | --- |

I.

ker je EU regija, ki ima najstarejše prebivalstvo in najmanjšo stopnjo rasti prebivalstva na svetu; ker naj bi bila v letu 2050 povprečna starost državljanov EU več kot 50 let; ker je staranje prebivalstva skupaj z demografskimi spremembami izziv za sisteme socialne zaščite;

| J. | ker je cilj podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne le izboljšati gospodarske in socialne razmere, temveč tudi ponuditi prožne in inovativne delovne razmere in so se morda bolj sposobna prilagajati gospodarskim in socialnim razmeram; |
| --- | --- |

J.

ker je cilj podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne le izboljšati gospodarske in socialne razmere, temveč tudi ponuditi prožne in inovativne delovne razmere in so se morda bolj sposobna prilagajati gospodarskim in socialnim razmeram;

| K. | ker so za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva značilni demokratično upravljanje, velika vključenost njihovih članov ali partnerjev v upravljanje podjetja in velika preglednost poslovanja ter ker se ta podjetja odzivajo na naraščajoče zahteve državljanov po etičnem, socialnem in okolju prijaznem poslovnem vedenju; |
| --- | --- |

K.

ker so za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva značilni demokratično upravljanje, velika vključenost njihovih članov ali partnerjev v upravljanje podjetja in velika preglednost poslovanja ter ker se ta podjetja odzivajo na naraščajoče zahteve državljanov po etičnem, socialnem in okolju prijaznem poslovnem vedenju;

| L. | ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva obsegajo široko paleto družb in ker večina teh podjetij ni priznana s pravnim okvirom na evropski ravni, temveč samo na nacionalni ravni nekaterih držav članic v različnih pravnih oblikah; |
| --- | --- |

L.

ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva obsegajo široko paleto družb in ker večina teh podjetij ni priznana s pravnim okvirom na evropski ravni, temveč samo na nacionalni ravni nekaterih držav članic v različnih pravnih oblikah;

| M. | ker zadruge zagotavljajo kakovostna delovna mesta, ki jih ni mogoče preseliti, so odprte za vse in kljubujejo krizi; ker so med krizo ravno zaradi specifičnega poslovnega modela povečale svoj promet in rast ter je bilo pri njih manj stečajev in odpuščanja; |
| --- | --- |

M.

ker zadruge zagotavljajo kakovostna delovna mesta, ki jih ni mogoče preseliti, so odprte za vse in kljubujejo krizi; ker so med krizo ravno zaradi specifičnega poslovnega modela povečale svoj promet in rast ter je bilo pri njih manj stečajev in odpuščanja;

| N. | ker so v Uredbi (EU) št. 1296/2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) „socialna podjetja“ in „socialne inovacije“ opredeljene v členu 2(1) in 2(5); |
| --- | --- |

N.

ker so v Uredbi (EU) št. 1296/2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) „socialna podjetja“ in „socialne inovacije“ opredeljene v členu 2(1) in 2(5);

| O. | ker se socialne inovacije nanašajo na razvoj in izvajanje novih zamisli, ki so lahko v obliki proizvodov, storitev ali modelov socialne organizacije ter so namenjene spopadanju z novimi socialnimi, ozemeljskimi in okoljskimi zahtevami in izzivi, kot so staranje prebivalstva, odseljevanje, usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, upravljanje raznolikosti, brezposelnost mladih, integracija najbolj izključenih s trga dela in boj proti posledicam podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

O.

ker se socialne inovacije nanašajo na razvoj in izvajanje novih zamisli, ki so lahko v obliki proizvodov, storitev ali modelov socialne organizacije ter so namenjene spopadanju z novimi socialnimi, ozemeljskimi in okoljskimi zahtevami in izzivi, kot so staranje prebivalstva, odseljevanje, usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, upravljanje raznolikosti, brezposelnost mladih, integracija najbolj izključenih s trga dela in boj proti posledicam podnebnih sprememb;

| P. | ker so socialne naložbe usmerjene v ljudi, njihov namen pa je okrepiti njihove spretnosti in znanja ter jih podpirati pri polnem sodelovanju v svetu dela in družbenem življenju; ker se socialne naložbe na splošno nanašajo na politike na področju izobraževanja, nege otrok, zdravstvene nege, usposabljanja, pomoči pri iskanju zaposlitve in rehabilitacije; |
| --- | --- |

P.

ker so socialne naložbe usmerjene v ljudi, njihov namen pa je okrepiti njihove spretnosti in znanja ter jih podpirati pri polnem sodelovanju v svetu dela in družbenem življenju; ker se socialne naložbe na splošno nanašajo na politike na področju izobraževanja, nege otrok, zdravstvene nege, usposabljanja, pomoči pri iskanju zaposlitve in rehabilitacije;

| Q. | ker dejstvo, da podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva pogosto niso priznana kot gospodarski deležniki, še bolj otežuje njihov dostop do javnega in zasebnega financiranja; ker bi morali strukturni skladi in evropski programi prispevati k posodabljanju gospodarskih struktur, tudi socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki zajemajo najrazličnejše vrste in velikosti družb (zadruge, vzajemne družbe, fundacije, združenja ali nove oblike socialnih in solidarnostnih podjetij), prevladujejo pa mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

Q.

ker dejstvo, da podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva pogosto niso priznana kot gospodarski deležniki, še bolj otežuje njihov dostop do javnega in zasebnega financiranja; ker bi morali strukturni skladi in evropski programi prispevati k posodabljanju gospodarskih struktur, tudi socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki zajemajo najrazličnejše vrste in velikosti družb (zadruge, vzajemne družbe, fundacije, združenja ali nove oblike socialnih in solidarnostnih podjetij), prevladujejo pa mala in srednja podjetja;

| R. | ker morata biti izobraževanje in usposabljanje prednostni področji pri krepitvi kulture podjetništva med mladimi; |
| --- | --- |

R.

ker morata biti izobraževanje in usposabljanje prednostni področji pri krepitvi kulture podjetništva med mladimi;

| S. | ker je vrzel med spoloma v socialnem podjetništvu manjša kot v tradicionalnih oblikah podjetništva; ker ženske v socialnem podjetništvu znatno prispevajo k zmanjšanju socialne izključenosti in ustvarjanju novih priložnosti za razvoj; |
| --- | --- |

S.

ker je vrzel med spoloma v socialnem podjetništvu manjša kot v tradicionalnih oblikah podjetništva; ker ženske v socialnem podjetništvu znatno prispevajo k zmanjšanju socialne izključenosti in ustvarjanju novih priložnosti za razvoj;

| T. | ker je treba za dolgotrajno brezposelne osebe zagotoviti usposabljanje in prekvalifikacijo v socialnem sektorju, da se jim ponudijo nove priložnosti v inovativnem okolju, kot je socialno in solidarnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

T.

ker je treba za dolgotrajno brezposelne osebe zagotoviti usposabljanje in prekvalifikacijo v socialnem sektorju, da se jim ponudijo nove priložnosti v inovativnem okolju, kot je socialno in solidarnostno gospodarstvo;

| U. | ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, zlasti podjetja za usposabljanje in posredovanje delovnih mest, nudijo priložnosti za delo zlasti tistim, ki so najbolj izključeni iz trga dela, pri katerih brezposelnost pogosto preide v dolgotrajno brezposelnost; ker bi države članice lahko premislile o načinih za podpiranje podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki zaposlujejo brezposelne ljudi ali prejemnike socialne podpore, tudi tako, da bi jim po potrebi zmanjšale davke in socialne prispevke; |
| --- | --- |

U.

ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, zlasti podjetja za usposabljanje in posredovanje delovnih mest, nudijo priložnosti za delo zlasti tistim, ki so najbolj izključeni iz trga dela, pri katerih brezposelnost pogosto preide v dolgotrajno brezposelnost; ker bi države članice lahko premislile o načinih za podpiranje podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki zaposlujejo brezposelne ljudi ali prejemnike socialne podpore, tudi tako, da bi jim po potrebi zmanjšale davke in socialne prispevke;

| V. | ker je dopolnilni in nadomestni učinek socialnega in solidarnostnega gospodarstva prav tako pomemben kot drugi ukrepi za spodbujanje zaposlovanja; ker je treba več pozornosti posvetiti rešitvam, ki spodbujajo ponovno vključevanje ljudi brez najosnovnejših zmogljivosti in konkurenčnih prednosti na trg dela, da bodo kasneje lahko izkoristili prednosti najinovativnejših rešitev socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

V.

ker je dopolnilni in nadomestni učinek socialnega in solidarnostnega gospodarstva prav tako pomemben kot drugi ukrepi za spodbujanje zaposlovanja; ker je treba več pozornosti posvetiti rešitvam, ki spodbujajo ponovno vključevanje ljudi brez najosnovnejših zmogljivosti in konkurenčnih prednosti na trg dela, da bodo kasneje lahko izkoristili prednosti najinovativnejših rešitev socialnega in solidarnostnega gospodarstva;

| W. | ker je socialni dialog ključnega pomena za delovanje socialnega tržnega gospodarstva EU in ima bistveno vlogo pri spodbujanju konkurenčnosti in poštenosti; ker socialni dialog in posvetovanje s socialnimi partnerji v okviru oblikovanja politike EU pomenita večjo socialno inovacijo; |
| --- | --- |

W.

ker je socialni dialog ključnega pomena za delovanje socialnega tržnega gospodarstva EU in ima bistveno vlogo pri spodbujanju konkurenčnosti in poštenosti; ker socialni dialog in posvetovanje s socialnimi partnerji v okviru oblikovanja politike EU pomenita večjo socialno inovacijo;

| X. | ker so javna naročila pogosto veliki enkratni razpisi za storitve ali material, iz katerih utegnejo biti izključeni manjši akterji; |
| --- | --- |

X.

ker so javna naročila pogosto veliki enkratni razpisi za storitve ali material, iz katerih utegnejo biti izključeni manjši akterji;

Uvod

| 1. | ugotavlja, da je glavni namen podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki niso nujno neprofitne organizacije, doseganje socialnega cilja, bodisi ustvarjanje delovnih mest za ranljive skupine, zagotavljanje storitev za člane ali ustvarjanje pozitivnih socialnih in okoljskih vplivov na splošno, pri čemer se dobički predvsem vlagajo nazaj v podjetje za dosego teh ciljev; poudarja, da podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva označuje njihova zaveza, da bodo ohranjala naslednje vrednote:






  — | osebni in socialni cilji imajo prednost pred interesi kapitala; |
| --- | --- | --- |

1.

ugotavlja, da je glavni namen podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki niso nujno neprofitne organizacije, doseganje socialnega cilja, bodisi ustvarjanje delovnih mest za ranljive skupine, zagotavljanje storitev za člane ali ustvarjanje pozitivnih socialnih in okoljskih vplivov na splošno, pri čemer se dobički predvsem vlagajo nazaj v podjetje za dosego teh ciljev; poudarja, da podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva označuje njihova zaveza, da bodo ohranjala naslednje vrednote:

—

osebni in socialni cilji imajo prednost pred interesi kapitala;

| — | člani podjetje upravljajo demokratično; |
| --- | --- |

—

člani podjetje upravljajo demokratično;

| — | kombinacija interesov članov in uporabnikov ter splošnega interesa; |
| --- | --- |

—

kombinacija interesov članov in uporabnikov ter splošnega interesa;

| — | zagotavljata in uporabljata se načeli solidarnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

—

zagotavljata in uporabljata se načeli solidarnosti in odgovornosti;

| — | dobiček se ponovno vlaga v dolgoročne razvojne cilje ali v storitve, ki so v interesu članov, ali v storitve splošnega pomena; |
| --- | --- |

—

dobiček se ponovno vlaga v dolgoročne razvojne cilje ali v storitve, ki so v interesu članov, ali v storitve splošnega pomena;

| — | prostovoljno in odprto članstvo; |
| --- | --- |

—

prostovoljno in odprto članstvo;

| — | upravljanje je samostojno in neodvisno od javnih organov; |
| --- | --- |

—

upravljanje je samostojno in neodvisno od javnih organov;

| 2. | meni, da bi morala Komisija priznati raznolikost socialnih podjetij in zagotoviti, da se na ravni EU sprejmejo ukrepi za podporo podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva vseh vrst; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morala Komisija priznati raznolikost socialnih podjetij in zagotoviti, da se na ravni EU sprejmejo ukrepi za podporo podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva vseh vrst;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma in dosledno izvajajo vse ukrepe iz pobude za socialno podjetništvo iz leta 2012; poziva Komisijo, naj karseda hitro predloži drugo fazo pobude, s katero bi razširila področje uporabe omenjene pobude in ga poglobila v sodelovanju z državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi, organizacijami civilne družbe in ključnimi akterji socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma in dosledno izvajajo vse ukrepe iz pobude za socialno podjetništvo iz leta 2012; poziva Komisijo, naj karseda hitro predloži drugo fazo pobude, s katero bi razširila področje uporabe omenjene pobude in ga poglobila v sodelovanju z državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi, organizacijami civilne družbe in ključnimi akterji socialnega in solidarnostnega gospodarstva;

| 4. | ugotavlja, da socialno gospodarstvo ne more nadomestiti socialne države in javnih storitev; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da socialno gospodarstvo ne more nadomestiti socialne države in javnih storitev;

| 5. | ugotavlja, da je model socialnega podjetništva pogosto privlačen za mlade in jim nudi priložnost, da se inovativno odzovejo na sedanje gospodarske, socialne in okoljske izzive; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je model socialnega podjetništva pogosto privlačen za mlade in jim nudi priložnost, da se inovativno odzovejo na sedanje gospodarske, socialne in okoljske izzive;

| 6. | poudarja, da so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva močno zasidrana v lokalnem in regionalnem okolju, kar jim daje prednost, saj bolje spoznajo tamkajšnje posebne potrebe, ponudijo temu ustrezne proizvode in storitve, med katerimi večina temelji na lokalni skupnosti, ter izboljšajo socialno in teritorialno kohezijo; meni, da je treba spodbuditi mednarodno in medsektorsko sodelovanje podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da bi omogočili izmenjavo znanj in primerov praks ter tako podprli zlasti rast tovrstnih podjetij; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva močno zasidrana v lokalnem in regionalnem okolju, kar jim daje prednost, saj bolje spoznajo tamkajšnje posebne potrebe, ponudijo temu ustrezne proizvode in storitve, med katerimi večina temelji na lokalni skupnosti, ter izboljšajo socialno in teritorialno kohezijo; meni, da je treba spodbuditi mednarodno in medsektorsko sodelovanje podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da bi omogočili izmenjavo znanj in primerov praks ter tako podprli zlasti rast tovrstnih podjetij;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo načrte in ukrepe za izboljšanje ozemeljske ureditve, zlasti v regijah s stalnimi naravnimi ali demografskimi ovirami, kar bo pripomoglo k ustvarjanju in razvoju podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter k spodbujanju socialnih inovacij in socialnega podjetništva, prav tako pa bo omogočilo okrepitev socialne in teritorialne kohezije v EU in olajšalo soočanje z demografskimi izzivi EU; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo načrte in ukrepe za izboljšanje ozemeljske ureditve, zlasti v regijah s stalnimi naravnimi ali demografskimi ovirami, kar bo pripomoglo k ustvarjanju in razvoju podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter k spodbujanju socialnih inovacij in socialnega podjetništva, prav tako pa bo omogočilo okrepitev socialne in teritorialne kohezije v EU in olajšalo soočanje z demografskimi izzivi EU;

| 8. | z zadovoljstvom pozdravlja, da vse več tradicionalnih podjetij v svojih poslovnih načrtih uporablja strategije za družbeno odgovornost gospodarskih družb; vendar opozarja, da uporaba strategij za družbeno odgovornost gospodarskih družb ni zadosten pogoj za to, da se podjetje šteje za podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

8.

z zadovoljstvom pozdravlja, da vse več tradicionalnih podjetij v svojih poslovnih načrtih uporablja strategije za družbeno odgovornost gospodarskih družb; vendar opozarja, da uporaba strategij za družbeno odgovornost gospodarskih družb ni zadosten pogoj za to, da se podjetje šteje za podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva;

| 9. | meni, da je pomembno ugotoviti, zakaj je pri socialnem podjetništvu vrzel med spoloma manjša, da se te dejavnike lahko upošteva pri oblikovanju politike, ki bo tudi spodbujala socialno in tradicionalno podjetništvo; |
| --- | --- |

9.

meni, da je pomembno ugotoviti, zakaj je pri socialnem podjetništvu vrzel med spoloma manjša, da se te dejavnike lahko upošteva pri oblikovanju politike, ki bo tudi spodbujala socialno in tradicionalno podjetništvo;

| 10. | meni, da socialne inovacije pomembno prispevajo k vzpostavitvi temeljev za bolj rast, ki prispeva k trajnostni in vključujoči družbi in pomaga ustvarjati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; ugotavlja, da mora biti cilj socialnih inovacij izboljšanje kakovosti storitev na učinkovit način in ne zgolj preprosto nižanje stroškov; |
| --- | --- |

10.

meni, da socialne inovacije pomembno prispevajo k vzpostavitvi temeljev za bolj rast, ki prispeva k trajnostni in vključujoči družbi in pomaga ustvarjati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; ugotavlja, da mora biti cilj socialnih inovacij izboljšanje kakovosti storitev na učinkovit način in ne zgolj preprosto nižanje stroškov;

| 11. | pozdravlja, da imajo štiri države članice EU (Španija, Francija, Portugalska in Belgija) nacionalno zakonodajo o socialnem in solidarnostnem gospodarstvu, da je Poljska začela strategijo za razvoj te vrste gospodarstva ter da v Romuniji poteka razprava o sprejetju zakonodaje, ki bo urejala to področje; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja, da imajo štiri države članice EU (Španija, Francija, Portugalska in Belgija) nacionalno zakonodajo o socialnem in solidarnostnem gospodarstvu, da je Poljska začela strategijo za razvoj te vrste gospodarstva ter da v Romuniji poteka razprava o sprejetju zakonodaje, ki bo urejala to področje;

| 12. | meni, da bi morala Komisija tako v političnem kot finančnem smislu priznati in podpreti vlogo neprofitnih izvajalcev socialnih storitev; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morala Komisija tako v političnem kot finančnem smislu priznati in podpreti vlogo neprofitnih izvajalcev socialnih storitev;

| 13. | poudarja, da je treba spodbujati izmenjave primerov praks med inovativnimi podjetji socialnega in solidarnostnega gospodarstva, akademskimi krogi in deležniki na področju socialnih naložb ter upoštevati potrebe družbe, da bi okrepili podjetniška znanja in spretnosti in vzpostavili razmere, v katerih bi se podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva razvijala in rasla, ter ustvarili središča socialnih inovacij; meni, da je pomembno upoštevati mnenja deležnikov, tudi socialnih partnerjev in potrošniških organizacij; poziva države članice, naj spodbujajo model zadružnih podjetij; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba spodbujati izmenjave primerov praks med inovativnimi podjetji socialnega in solidarnostnega gospodarstva, akademskimi krogi in deležniki na področju socialnih naložb ter upoštevati potrebe družbe, da bi okrepili podjetniška znanja in spretnosti in vzpostavili razmere, v katerih bi se podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva razvijala in rasla, ter ustvarili središča socialnih inovacij; meni, da je pomembno upoštevati mnenja deležnikov, tudi socialnih partnerjev in potrošniških organizacij; poziva države članice, naj spodbujajo model zadružnih podjetij;

| 14. | poudarja, da je treba sodelovati z vsemi državami članicami, da bi ustvarili potrebne okvirne pogoje za sistem socialnih inovacij v vseh državah članicah, ker se socialno in solidarnostno gospodarstvo ne more samo boriti proti simptomom in vzrokom najbolj perečih socialnih težav; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba sodelovati z vsemi državami članicami, da bi ustvarili potrebne okvirne pogoje za sistem socialnih inovacij v vseh državah članicah, ker se socialno in solidarnostno gospodarstvo ne more samo boriti proti simptomom in vzrokom najbolj perečih socialnih težav;

Strategija Evropa 2020

| 15. | priznava, da EU še zdaleč ne dosega ciljev iz strategije Evropa 2020, zlasti tistih v zvezi z zaposlovanjem, inovacijami in zmanjševanjem revščine ter socialne izključenosti; ugotavlja, da socialno in solidarnostno gospodarstvo prispeva ne le k bolj trajnostnemu, pametnemu in vključujočemu gospodarskemu modelu, temveč tudi k evropskemu socialnemu modelu, in je del enotnega trga, zato ga morajo EU in države članic odločno priznati in podpreti, kot je določeno v ustavah nekaterih držav članic in v različnih ključnih dokumentih EU; zato poziva, da se pri pregledu strategije Evropa 2020 upošteva socialno in solidarnostno gospodarstvo, saj lahko bistveno pripomore k izpolnjevanju ciljev strategije; |
| --- | --- |

15.

priznava, da EU še zdaleč ne dosega ciljev iz strategije Evropa 2020, zlasti tistih v zvezi z zaposlovanjem, inovacijami in zmanjševanjem revščine ter socialne izključenosti; ugotavlja, da socialno in solidarnostno gospodarstvo prispeva ne le k bolj trajnostnemu, pametnemu in vključujočemu gospodarskemu modelu, temveč tudi k evropskemu socialnemu modelu, in je del enotnega trga, zato ga morajo EU in države članic odločno priznati in podpreti, kot je določeno v ustavah nekaterih držav članic in v različnih ključnih dokumentih EU; zato poziva, da se pri pregledu strategije Evropa 2020 upošteva socialno in solidarnostno gospodarstvo, saj lahko bistveno pripomore k izpolnjevanju ciljev strategije;

| 16. | opozarja, da so demografski trendi povezani z novimi vzorci potrošnje in da staranje prebivalstva v razvitih državah vse bolj obremenjuje socialne storitve, vendar bo nudilo tudi priložnosti za nastanek družbeno odgovornih podjetij; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da so demografski trendi povezani z novimi vzorci potrošnje in da staranje prebivalstva v razvitih državah vse bolj obremenjuje socialne storitve, vendar bo nudilo tudi priložnosti za nastanek družbeno odgovornih podjetij;

| 17. | poudarja, da socialno in solidarnostno gospodarstvo zaradi svojega socialnega in vključujočega značaja ponuja zaposlitev skupinam, ki so najpogosteje izključene iz odprtega trga dela, in tako prispeva k solidarnosti, socialni koheziji in gospodarski rasti; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da socialno in solidarnostno gospodarstvo zaradi svojega socialnega in vključujočega značaja ponuja zaposlitev skupinam, ki so najpogosteje izključene iz odprtega trga dela, in tako prispeva k solidarnosti, socialni koheziji in gospodarski rasti;

| 18. | meni, da bi moral biti cilj podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva razvoj procesov, ki omogočajo učinkovitejše, odgovornejše in preglednejše upravljanje vse bolj skopih sredstev, in večje izvajanje družbeno odgovornih ukrepov; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi moral biti cilj podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva razvoj procesov, ki omogočajo učinkovitejše, odgovornejše in preglednejše upravljanje vse bolj skopih sredstev, in večje izvajanje družbeno odgovornih ukrepov;

| 19. | poziva države članice, naj bolje vključijo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v akcijske načrte za zaposlovanje in socialno vključevanje ter v nacionalne programe reform, da bi izpolnile in izkoristile njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest in njihov prispevek k izpolnjevanju krovnih ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj bolje vključijo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v akcijske načrte za zaposlovanje in socialno vključevanje ter v nacionalne programe reform, da bi izpolnile in izkoristile njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest in njihov prispevek k izpolnjevanju krovnih ciljev strategije Evropa 2020;

| 20. | pozdravlja, da se je proračun za predhodno financiranje pobude za zaposlovanje mladih povečal za 30 %; poziva države članice, naj svoje ukrepe za spodbujanje socialnega podjetništva uskladijo s svojim nacionalnim izvedbenim načrtom jamstva za mlade; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo socialno podjetništvo in inovacije v nacionalnih operativnih programih Evropskega socialnega sklada; poziva k uspešnemu in učinkovitemu izvajanju sistemov jamstva za mlade; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja, da se je proračun za predhodno financiranje pobude za zaposlovanje mladih povečal za 30 %; poziva države članice, naj svoje ukrepe za spodbujanje socialnega podjetništva uskladijo s svojim nacionalnim izvedbenim načrtom jamstva za mlade; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo socialno podjetništvo in inovacije v nacionalnih operativnih programih Evropskega socialnega sklada; poziva k uspešnemu in učinkovitemu izvajanju sistemov jamstva za mlade;

Javna naročila

| 21. | opozarja, da se podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva soočajo s težavami pri dostopu do javnih naročil, med drugim zaradi ovir, povezanih z njihovo velikostjo in finančnimi zmožnostmi; poziva k hitremu in učinkovitemu izvajanju direktiv o javnih naročilih in koncesijah (direktive 2014/24/EU, 2014/25/EU in 2014/23/EU), da bi dosegli večjo udeležbo podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva pri postopkih javnih naročil, izboljšali namenjanje pogodb za tovrstna podjetja, okrepili njihovo vlogo ter spodbujali socialno vključevanje in socialne inovacije; poziva, naj se jim olajša sodelovanje pri javnih naročilih, in sicer z ustreznim svetovanjem, poenostavitvijo postopkov ter oblikovanjem razpisov, ki bodo dostopni za manjše izvajalce dejavnosti; poziva, naj se pri javnih naročilih daje prednost ponudbam, ki prinašajo večjo gospodarsko in socialno vrednost, pred tistimi z najnižjo ceno, tako da se v javna naročila vključijo socialna in okoljska merila; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da se podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva soočajo s težavami pri dostopu do javnih naročil, med drugim zaradi ovir, povezanih z njihovo velikostjo in finančnimi zmožnostmi; poziva k hitremu in učinkovitemu izvajanju direktiv o javnih naročilih in koncesijah (direktive 2014/24/EU, 2014/25/EU in 2014/23/EU), da bi dosegli večjo udeležbo podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva pri postopkih javnih naročil, izboljšali namenjanje pogodb za tovrstna podjetja, okrepili njihovo vlogo ter spodbujali socialno vključevanje in socialne inovacije; poziva, naj se jim olajša sodelovanje pri javnih naročilih, in sicer z ustreznim svetovanjem, poenostavitvijo postopkov ter oblikovanjem razpisov, ki bodo dostopni za manjše izvajalce dejavnosti; poziva, naj se pri javnih naročilih daje prednost ponudbam, ki prinašajo večjo gospodarsko in socialno vrednost, pred tistimi z najnižjo ceno, tako da se v javna naročila vključijo socialna in okoljska merila;

| 22. | pozdravlja prenovo direktiv o javnem naročanju in koncesijah, kar vključuje socialne določbe in merila za spodbujanje socialne vključenosti in socialnih inovacij ter pridržana naročila za spodbujanje zaposlovanja najbolj prikrajšanih oseb in invalidov na trgu dela; poziva države članice, naj ustrezno izvajajo ta načela naročil v vseh postopkih javnega naročanja in izbirnih postopkih, pri tem pa naj uporabljajo načelo ekonomsko najugodnejše ponudbe ter okoljske, socialne in delovnopravne obveznosti; spodbuja države članice, naj v postopke javnega naročanja vključijo socialne določbe in merila, da bi okrepile položaj ranljivih oseb na trgu dela, zmanjšale upravna bremena, poenostavile postopke ter sprejele učinkovitejše ukrepe proti korupciji; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja prenovo direktiv o javnem naročanju in koncesijah, kar vključuje socialne določbe in merila za spodbujanje socialne vključenosti in socialnih inovacij ter pridržana naročila za spodbujanje zaposlovanja najbolj prikrajšanih oseb in invalidov na trgu dela; poziva države članice, naj ustrezno izvajajo ta načela naročil v vseh postopkih javnega naročanja in izbirnih postopkih, pri tem pa naj uporabljajo načelo ekonomsko najugodnejše ponudbe ter okoljske, socialne in delovnopravne obveznosti; spodbuja države članice, naj v postopke javnega naročanja vključijo socialne določbe in merila, da bi okrepile položaj ranljivih oseb na trgu dela, zmanjšale upravna bremena, poenostavile postopke ter sprejele učinkovitejše ukrepe proti korupciji;

| 23. | obžaluje, da strategija enotnega digitalnega trga za Evropo, ki jo je oblikovala Komisija, ne omenja podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva in njihovega potencialnega prispevka k doseganju ciljev Unije; obžaluje, da ta strategija ne upošteva potrebe po zagotovitvi, da imajo vsi poln, enak in neomejen dostop do novih digitalnih tehnologij, trgov in telekomunikacij, zlasti kar zadeva invalide; poudarja, da lahko imajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki temeljijo na tehnologiji, ključno vlogo pri soočanju z družbenimi izzivi na enostaven in stroškovno učinkovit način; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da strategija enotnega digitalnega trga za Evropo, ki jo je oblikovala Komisija, ne omenja podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva in njihovega potencialnega prispevka k doseganju ciljev Unije; obžaluje, da ta strategija ne upošteva potrebe po zagotovitvi, da imajo vsi poln, enak in neomejen dostop do novih digitalnih tehnologij, trgov in telekomunikacij, zlasti kar zadeva invalide; poudarja, da lahko imajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki temeljijo na tehnologiji, ključno vlogo pri soočanju z družbenimi izzivi na enostaven in stroškovno učinkovit način;

Financiranje

| 24. | obžaluje, da imajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva še več težav s financiranjem iz javnih ali zasebnih virov kot tradicionalna podjetja, zato poziva, naj javni organi in ponudniki finančnih storitev razvijejo širok nabor primernih finančnih instrumentov, ki bodo uspešno podpirali socialna podjetja v vseh fazah razvoja, zlasti ob ustanovitvi, in vzpostavijo okvir, da bi povezali potencialne vlagatelje in specializirane sklade; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da imajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva še več težav s financiranjem iz javnih ali zasebnih virov kot tradicionalna podjetja, zato poziva, naj javni organi in ponudniki finančnih storitev razvijejo širok nabor primernih finančnih instrumentov, ki bodo uspešno podpirali socialna podjetja v vseh fazah razvoja, zlasti ob ustanovitvi, in vzpostavijo okvir, da bi povezali potencialne vlagatelje in specializirane sklade;

| 25. | opozarja, da je dostop do financiranja otežen, ker upravitelji finančnih institucij zelo slabo poznajo dejanske razmere v teh podjetjih socialnega in solidarnostnega gospodarstva; poudarja, da je treba izboljšati usposabljanje za te upravitelje o tovrstnih podjetjih, da bi slednjim olajšali dostop do financiranja; zato poziva k uvedbi evropskega znaka kakovosti za socialno podjetništvo, da bi vlagatelji prepoznali sklade, katerih portfelj sestavljajo socialna podjetja, predvsem evropski sklad za socialno podjetništvo; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da je dostop do financiranja otežen, ker upravitelji finančnih institucij zelo slabo poznajo dejanske razmere v teh podjetjih socialnega in solidarnostnega gospodarstva; poudarja, da je treba izboljšati usposabljanje za te upravitelje o tovrstnih podjetjih, da bi slednjim olajšali dostop do financiranja; zato poziva k uvedbi evropskega znaka kakovosti za socialno podjetništvo, da bi vlagatelji prepoznali sklade, katerih portfelj sestavljajo socialna podjetja, predvsem evropski sklad za socialno podjetništvo;

| 26. | poudarja, da je treba bolj spodbujati vzpostavljanje mrež socialnih podjetij in podporo zanje, da bi pospešili sinergije pri organizaciji, izmenjavi in širjenju tehnologij, pa tudi razvoj storitev med proizvajalci v različnih regijah; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba bolj spodbujati vzpostavljanje mrež socialnih podjetij in podporo zanje, da bi pospešili sinergije pri organizaciji, izmenjavi in širjenju tehnologij, pa tudi razvoj storitev med proizvajalci v različnih regijah;

| 27. | poudarja, da je treba prek namenskih spletnih platform spodbujati bolj strukturiran dialog med malimi in srednjimi podjetji, socialnimi in solidarnostnimi podjetji in finančnimi ustanovami; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba prek namenskih spletnih platform spodbujati bolj strukturiran dialog med malimi in srednjimi podjetji, socialnimi in solidarnostnimi podjetji in finančnimi ustanovami;

| 28. | pozdravlja sprejetje uredbe o evropskih skladih za socialno podjetništvo; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja sprejetje uredbe o evropskih skladih za socialno podjetništvo;

| 29. | pozdravlja, da je del financiranja programa EaSI namenjen zagotavljanju pomoči podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva pri dostopu do financiranja; poudarja vlogo, ki jo morajo odigrati os socialnega podjetništva programa EaSI, Evropski socialni sklad in vsi drugi ustrezni programi EU pri izboljšanju delovanja tovrstnih podjetij; poudarja, da je treba povečati ozaveščenost glede priložnosti za pridobitev financiranja; poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalne kontaktne točke ali točke vse na enem mestu, da bi akterjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva pomagali pri dostopanju do programov financiranja EU; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja, da je del financiranja programa EaSI namenjen zagotavljanju pomoči podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva pri dostopu do financiranja; poudarja vlogo, ki jo morajo odigrati os socialnega podjetništva programa EaSI, Evropski socialni sklad in vsi drugi ustrezni programi EU pri izboljšanju delovanja tovrstnih podjetij; poudarja, da je treba povečati ozaveščenost glede priložnosti za pridobitev financiranja; poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalne kontaktne točke ali točke vse na enem mestu, da bi akterjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva pomagali pri dostopanju do programov financiranja EU;

| 30. | poziva Komisijo, naj preuči, ali zgornja meja za posojila socialnim podjetjem, določena v okviru programa EaSI, odraža pogoje na trgu; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj preuči, ali zgornja meja za posojila socialnim podjetjem, določena v okviru programa EaSI, odraža pogoje na trgu;

| 31. | poudarja, da je treba podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva podpreti z zadostnimi finančnimi sredstvi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, da bi vzpostavili sinergije med različnimi vrstami podjetij; poziva države članice in Komisijo, naj priznajo, da je treba zagotoviti potrebna finančna sredstva; zato meni, da je treba izboljšati dostop socialnega in solidarnostnega gospodarstva financiranja s pomočjo različnih oblik financiranja, kot so evropski skladi, skladi tveganega kapitala, mikrokrediti in množično financiranje; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva podpreti z zadostnimi finančnimi sredstvi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, da bi vzpostavili sinergije med različnimi vrstami podjetij; poziva države članice in Komisijo, naj priznajo, da je treba zagotoviti potrebna finančna sredstva; zato meni, da je treba izboljšati dostop socialnega in solidarnostnega gospodarstva financiranja s pomočjo različnih oblik financiranja, kot so evropski skladi, skladi tveganega kapitala, mikrokrediti in množično financiranje;

| 32. | poziva države članice, naj prek lokalnih organov okrepijo javne storitve (npr. zdravstvo in šolstvo) ter jih uporabijo kot gonilno silo za izboljšanje kakovosti storitev, s čimer bi zagotovili priložnosti za delo in zvišali raven zagotovljenih storitev, da bi zmanjšali revščino in socialno izključenost; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj prek lokalnih organov okrepijo javne storitve (npr. zdravstvo in šolstvo) ter jih uporabijo kot gonilno silo za izboljšanje kakovosti storitev, s čimer bi zagotovili priložnosti za delo in zvišali raven zagotovljenih storitev, da bi zmanjšali revščino in socialno izključenost;

| 33. | poudarja, da pravila glede državne pomoči ne bi smela ovirati javnega financiranja podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva in socialnih storitev; v tem kontekstu poziva Komisijo, naj bo prožna pri izvajanju pravil glede državne pomoči za tovrstna podjetja in storitve ter naj zagotovi, da bodo lokalni in regionalni organi razumeli in pravilno uporabili omenjeno državno pomoč; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da pravila glede državne pomoči ne bi smela ovirati javnega financiranja podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva in socialnih storitev; v tem kontekstu poziva Komisijo, naj bo prožna pri izvajanju pravil glede državne pomoči za tovrstna podjetja in storitve ter naj zagotovi, da bodo lokalni in regionalni organi razumeli in pravilno uporabili omenjeno državno pomoč;

| 34. | obžaluje, da je v uredbi o ustanovitvi Evropskega sklada za strateške naložbe sektor socialnega in solidarnostnega gospodarstva omenjen zgolj v uvodnih izjavah; poziva Komisijo, naj se še naprej spodbuja pristop socialnih naložb, kot je predstavljen v svežnju o socialnih naložbah, ter da je treba pri ocenjevanju projektov Evropskega sklada za strateške naložbe upoštevati projekte, povezane z socialnim in solidarnostnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

34.

obžaluje, da je v uredbi o ustanovitvi Evropskega sklada za strateške naložbe sektor socialnega in solidarnostnega gospodarstva omenjen zgolj v uvodnih izjavah; poziva Komisijo, naj se še naprej spodbuja pristop socialnih naložb, kot je predstavljen v svežnju o socialnih naložbah, ter da je treba pri ocenjevanju projektov Evropskega sklada za strateške naložbe upoštevati projekte, povezane z socialnim in solidarnostnim gospodarstvom;

| 35. | obsoja, da podjetja za usposabljanje in posredovanje delovne sile, ustanovljena na podlagi partnerstev med podjetji socialnega in solidarnostnega gospodarstva, najpogosteje nimajo dostopa do sredstev za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj predlaga novo izjemo k pravni opredelitvi malih in srednjih podjetij, podobno tistim, ki se že uporabljajo za javne investicijske družbe, družbe tveganega kapitala, univerze ali neprofitne raziskovalne centre, da bo mogoče podjetje za usposabljanje in posredovanje delovne sile opredeliti kot samostojno podjetje tudi takrat, ko ima drugo podjetje samo ali skupaj z drugimi podjetji v lasti najmanj 25 % njenega kapitala ali pravic do glasovanja v njegovem upravnem odboru; |
| --- | --- |

35.

obsoja, da podjetja za usposabljanje in posredovanje delovne sile, ustanovljena na podlagi partnerstev med podjetji socialnega in solidarnostnega gospodarstva, najpogosteje nimajo dostopa do sredstev za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj predlaga novo izjemo k pravni opredelitvi malih in srednjih podjetij, podobno tistim, ki se že uporabljajo za javne investicijske družbe, družbe tveganega kapitala, univerze ali neprofitne raziskovalne centre, da bo mogoče podjetje za usposabljanje in posredovanje delovne sile opredeliti kot samostojno podjetje tudi takrat, ko ima drugo podjetje samo ali skupaj z drugimi podjetji v lasti najmanj 25 % njenega kapitala ali pravic do glasovanja v njegovem upravnem odboru;

Usposabljanje

| 36. | poziva države članice, naj spodbujajo podjetniško kulturo in model zadružnih podjetij ter naj v učne načrte in načrte usposabljanja vključijo socialno podjetništvo in načela socialnega in solidarnostnega gospodarstva; poziva jih tudi, naj spodbujajo ustanavljanje poslovnih inkubatorjev v okviru univerz za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj spodbujajo podjetniško kulturo in model zadružnih podjetij ter naj v učne načrte in načrte usposabljanja vključijo socialno podjetništvo in načela socialnega in solidarnostnega gospodarstva; poziva jih tudi, naj spodbujajo ustanavljanje poslovnih inkubatorjev v okviru univerz za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva;

| 37. | opozarja, da lahko socialno in solidarnostno gospodarstvo bistveno prispeva k zmanjševanju brezposelnosti mladih v EU; poziva države članice, naj spodbujajo večjo udeležbo podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva v programih izobraževanja in usposabljanja v državah članicah, zlasti s sistemi dualnega usposabljanja; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da lahko socialno in solidarnostno gospodarstvo bistveno prispeva k zmanjševanju brezposelnosti mladih v EU; poziva države članice, naj spodbujajo večjo udeležbo podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva v programih izobraževanja in usposabljanja v državah članicah, zlasti s sistemi dualnega usposabljanja;

| 38. | poziva države članice, naj ustrezno prilagodijo centre za zaposlovanje, da bodo lahko zagotavljali uporabne informacije vsem, ki bodo želeli opravljati dejavnosti v sektorju socialnega in solidarnostnega podjetništva; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj ustrezno prilagodijo centre za zaposlovanje, da bodo lahko zagotavljali uporabne informacije vsem, ki bodo želeli opravljati dejavnosti v sektorju socialnega in solidarnostnega podjetništva;

| 39. | opozarja, da so nekatera podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva konkurenčna in zavzemajo vodilni položaj v svojem sektorju, medtem ko druga potrebujejo strokovno znanje za svoj zagon, razvoj in upravljanje; poziva države članice, naj razvijejo izobraževalne programe, ki bodo posebej namenjeni in prilagojeni podjetnikom socialnega sektorja, zlasti pa manj zaposljivim skupinam, kot so ženske, mladi ali prikrajšani delavci, da bi razvili osnovne zmogljivosti in znanja o poslovodenju; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da so nekatera podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva konkurenčna in zavzemajo vodilni položaj v svojem sektorju, medtem ko druga potrebujejo strokovno znanje za svoj zagon, razvoj in upravljanje; poziva države članice, naj razvijejo izobraževalne programe, ki bodo posebej namenjeni in prilagojeni podjetnikom socialnega sektorja, zlasti pa manj zaposljivim skupinam, kot so ženske, mladi ali prikrajšani delavci, da bi razvili osnovne zmogljivosti in znanja o poslovodenju;

| 40. | poziva države članice, naj prek podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva spodbujajo vseživljenjsko učenje med starejšimi delavci, dolgotrajno brezposelnimi osebami in invalidi, da bi jim olajšali prehod na trg dela; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj prek podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva spodbujajo vseživljenjsko učenje med starejšimi delavci, dolgotrajno brezposelnimi osebami in invalidi, da bi jim olajšali prehod na trg dela;

| 41. | opozarja, da je pravilno razumevanje človekovih pravic bistvenega pomena za doseganje socialnih ciljev socialnega in solidarnostnega podjetništva; zato poziva države članice, naj oblikujejo programe izobraževanja in usposabljanja, da bi strokovne delavce v socialnem varstvu seznanili s pravilnim izvajanjem načel o človekovih pravicah v Evropi; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je pravilno razumevanje človekovih pravic bistvenega pomena za doseganje socialnih ciljev socialnega in solidarnostnega podjetništva; zato poziva države članice, naj oblikujejo programe izobraževanja in usposabljanja, da bi strokovne delavce v socialnem varstvu seznanili s pravilnim izvajanjem načel o človekovih pravicah v Evropi;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo možnosti programov, kot je Erasmus+, da bi spodbudile izmenjavo študentov in profesorjev ter drugih inovativnih podjetnikov; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo možnosti programov, kot je Erasmus+, da bi spodbudile izmenjavo študentov in profesorjev ter drugih inovativnih podjetnikov;

| 43. | poudarja, da je socialno in solidarnostno gospodarstvo zelo prisotno v sektorjih, kjer je veliko možnosti za rast in ustvarjanje delovnih mest, kot sta beli ali zeleni sektor; zato poziva države članice, naj v teh sektorjih spodbujajo izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je socialno in solidarnostno gospodarstvo zelo prisotno v sektorjih, kjer je veliko možnosti za rast in ustvarjanje delovnih mest, kot sta beli ali zeleni sektor; zato poziva države članice, naj v teh sektorjih spodbujajo izobraževanje in usposabljanje;

Podpora in spodbujanje

| 44. | globoko obžaluje, da socialno in solidarnostno gospodarstvo na evropski ravni uživa tako nizko stopnjo priznavanja; meni, da bi izboljšano zbiranje podatkov, ločeno glede na spol, boljša izmenjava informacij in primerov dobre prakse na evropski ravni ter širjenje informacij o socialnem in solidarnostnem gospodarstvu in njegovih dosežkih v medijih pripomogli k večjemu vključevanju družbe v socialno in solidarnostno gospodarstvo ter temu sektorju zagotovili več razumevanja, priznanja in prepoznavnosti; |
| --- | --- |

44.

globoko obžaluje, da socialno in solidarnostno gospodarstvo na evropski ravni uživa tako nizko stopnjo priznavanja; meni, da bi izboljšano zbiranje podatkov, ločeno glede na spol, boljša izmenjava informacij in primerov dobre prakse na evropski ravni ter širjenje informacij o socialnem in solidarnostnem gospodarstvu in njegovih dosežkih v medijih pripomogli k večjemu vključevanju družbe v socialno in solidarnostno gospodarstvo ter temu sektorju zagotovili več razumevanja, priznanja in prepoznavnosti;

| 45. | podpira oblikovanje večjezične digitalne platforme za izmenjavo informacij, namenjene socialnim podjetjem, poslovnim inkubatorjem, poslovnim grozdom in vlagateljem v socialna podjetja; podpira pa tudi lažjo izmenjavo informacij in lažji dostop do podpore iz programov EU; meni, da se je treba pred vzpostavitvijo tovrstne platforme posvetovati z zainteresiranimi skupinami; |
| --- | --- |

45.

podpira oblikovanje večjezične digitalne platforme za izmenjavo informacij, namenjene socialnim podjetjem, poslovnim inkubatorjem, poslovnim grozdom in vlagateljem v socialna podjetja; podpira pa tudi lažjo izmenjavo informacij in lažji dostop do podpore iz programov EU; meni, da se je treba pred vzpostavitvijo tovrstne platforme posvetovati z zainteresiranimi skupinami;

| 46. | poziva Komisijo, naj izvede primerjalno študijo o nacionalnih sistemih certificiranja in označevanja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter olajša izmenjavo primerov najboljše prakse v tesnem sodelovanju s podjetji socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj izvede primerjalno študijo o nacionalnih sistemih certificiranja in označevanja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter olajša izmenjavo primerov najboljše prakse v tesnem sodelovanju s podjetji socialnega in solidarnostnega gospodarstva;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ustanavljanje podjetniških inkubatorjev za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter izvajajo in učinkovito spodbujajo spletno platformo za izmenjavo podatkov med socialnimi vlagatelji in socialnimi podjetniki (evropska platforma za socialne inovacije), o kateri je že bil dosežen konkreten dogovor; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ustanavljanje podjetniških inkubatorjev za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter izvajajo in učinkovito spodbujajo spletno platformo za izmenjavo podatkov med socialnimi vlagatelji in socialnimi podjetniki (evropska platforma za socialne inovacije), o kateri je že bil dosežen konkreten dogovor;

| 48. | poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo primerov najboljše prakse glede potencialnih načinov za podporo podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter socialnim naložbam, vključno z, kjer je potrebno, davčnimi olajšavami ali spodbudami za tovrstna podjetja, ki zaposlujejo ranljive skupine, na primer invalide; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo primerov najboljše prakse glede potencialnih načinov za podporo podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter socialnim naložbam, vključno z, kjer je potrebno, davčnimi olajšavami ali spodbudami za tovrstna podjetja, ki zaposlujejo ranljive skupine, na primer invalide;

| 49. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja konkretne ukrepe, ki jih izvajajo države članice, da bi vsem, ki so se odločili za socialno in solidarnostno podjetništvo, zagotovile enake pravice glede socialne zaščite ter varovanja zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja konkretne ukrepe, ki jih izvajajo države članice, da bi vsem, ki so se odločili za socialno in solidarnostno podjetništvo, zagotovile enake pravice glede socialne zaščite ter varovanja zdravja in varnosti pri delu;

| 50. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da ukrepi, ki jih izvajajo države članice, ne ovirajo prostega pretoka delavcev, tako da bodo lahko vsi, ki se odločijo za socialno in solidarnostno podjetništvo, opravljali svojo dejavnost kjer koli na ozemlju Unije; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da ukrepi, ki jih izvajajo države članice, ne ovirajo prostega pretoka delavcev, tako da bodo lahko vsi, ki se odločijo za socialno in solidarnostno podjetništvo, opravljali svojo dejavnost kjer koli na ozemlju Unije;

| 51. | podpira zamisel, da bi podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva tvorila posebno kategorijo podjetij z lastnim pravnim statusom in drugimi cilji, kot je zgolj dobiček za delničarje; poziva Komisijo, naj v skladu z rimsko strategijo, ki so jo sprejeli evropski predstavniki socialnega in solidarnostnega gospodarstva, predloži pravni okvir za tovrstna podjetja, ki bo vzpostavljen z evropskim statutom za zadruge, združenja, fundacije in vzajemne družbe; |
| --- | --- |

51.

podpira zamisel, da bi podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva tvorila posebno kategorijo podjetij z lastnim pravnim statusom in drugimi cilji, kot je zgolj dobiček za delničarje; poziva Komisijo, naj v skladu z rimsko strategijo, ki so jo sprejeli evropski predstavniki socialnega in solidarnostnega gospodarstva, predloži pravni okvir za tovrstna podjetja, ki bo vzpostavljen z evropskim statutom za zadruge, združenja, fundacije in vzajemne družbe;

| 52. | poziva Komisijo, naj okrepi socialni dialog v socialnem in solidarnostnem gospodarstvu, da bi olajšali socialne inovacije, izboljšali delovne razmere in v celoti priznali potencial tega sektorja za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj okrepi socialni dialog v socialnem in solidarnostnem gospodarstvu, da bi olajšali socialne inovacije, izboljšali delovne razmere in v celoti priznali potencial tega sektorja za ustvarjanje delovnih mest;

o

o o

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0049.

(2)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0301.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0429.

(5)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 187.

(6)  UL C 183, 14.6.2014, str. 18.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/233 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/233

---

P8_TA(2015)0321

Vzpostavitev konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o vzpostavitvi konkurenčnega trga dela EU za 21. stoletje: usklajevanje znanj in spretnosti s povpraševanjem in zaposlitvenimi možnostmi kot način reševanja iz krize (2014/2235(INI))

(2017/C 316/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 z naslovom „Kako lahko Evropska unija prispeva k oblikovanju ugodnega okolja za podjetja, poslovne dejavnosti in zagonska podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest?“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 z naslovom „Kako lahko Evropska unija prispeva k oblikovanju ugodnega okolja za podjetja, poslovne dejavnosti in zagonska podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest?“ (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu, glede povečanja zneska začetnega predhodnega financiranja, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu, glede povečanja zneska začetnega predhodnega financiranja, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. julija 2014 o zaposlovanju mladih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. julija 2014 o zaposlovanju mladih (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o spoštovanju temeljne pravice do prostega gibanja v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o spoštovanju temeljne pravice do prostega gibanja v EU (5),

| — | ob upoštevanju ene od prednostnih nalog iz sklepov Evropskega sveta z dne 26. in 27. junija 2014: pomoč pri pridobivanju znanja in razkrivanju nadarjenosti in življenjskih priložnosti za vse s spodbujanjem pravega znanja za sodobno gospodarstvo in vseživljenjskega učenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ene od prednostnih nalog iz sklepov Evropskega sveta z dne 26. in 27. junija 2014: pomoč pri pridobivanju znanja in razkrivanju nadarjenosti in življenjskih priložnosti za vse s spodbujanjem pravega znanja za sodobno gospodarstvo in vseživljenjskega učenja,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. januarja 2014 o evropski mreži služb za zaposlovanje, dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. januarja 2014 o evropski mreži služb za zaposlovanje, dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela (COM(2014)0006),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (6),

| — | ob upoštevanju Priporočila 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje (7),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0222/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0222/2015),

| A. | ker se poklici, kjer zaradi pomanjkanja kvalificiranih delavcev ni mogoče zapolniti prostih delovnih mest, močno razlikujejo med posameznimi državami članicami; |
| --- | --- |

A.

ker se poklici, kjer zaradi pomanjkanja kvalificiranih delavcev ni mogoče zapolniti prostih delovnih mest, močno razlikujejo med posameznimi državami članicami;

| B. | ker je po mnenju Komisije (8) do 12,4 milijona ljudi brezposelnih več kot eno leto, od teh pa več kot 6 milijonov že več kot dve; ker ima dolgotrajna brezposelnost negativen učinek na gospodarsko rast in na zdržnost sistemov socialnega varstva in bi lahko postala strukturni problem; |
| --- | --- |

B.

ker je po mnenju Komisije (8) do 12,4 milijona ljudi brezposelnih več kot eno leto, od teh pa več kot 6 milijonov že več kot dve; ker ima dolgotrajna brezposelnost negativen učinek na gospodarsko rast in na zdržnost sistemov socialnega varstva in bi lahko postala strukturni problem;

| C. | ker togost trga dela, šibko notranje povpraševanje in pomanjkanje naložb negativno vplivajo na ustvarjanje delovnih mest, medtem ko bi konkurenčen trg dela EU, ki bi upošteval te tri dejavnike, lahko prispeval k doseganju zaposlitvenih ciljev in ciljev boja proti revščini ter socialni izključenosti iz strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

C.

ker togost trga dela, šibko notranje povpraševanje in pomanjkanje naložb negativno vplivajo na ustvarjanje delovnih mest, medtem ko bi konkurenčen trg dela EU, ki bi upošteval te tri dejavnike, lahko prispeval k doseganju zaposlitvenih ciljev in ciljev boja proti revščini ter socialni izključenosti iz strategije Evropa 2020;

| D. | ker se povpraševanje po nizkokvalificiranih delavcih zmanjšuje, medtem ko se povpraševanje po visokokvalificiranih znatno povečuje; ker so zaradi teh sprememb na trgu dela EU potrebni ukrepi na področju znanj in spretnosti delavcev ter osnovnega in poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

D.

ker se povpraševanje po nizkokvalificiranih delavcih zmanjšuje, medtem ko se povpraševanje po visokokvalificiranih znatno povečuje; ker so zaradi teh sprememb na trgu dela EU potrebni ukrepi na področju znanj in spretnosti delavcev ter osnovnega in poklicnega usposabljanja;

| E. | ker je bil leta 2012 eden od treh evropskih delavcev bodisi preveč bodisi premalo kvalificiran za svoje delovno mesto (9); ker pri mlajših delavcih običajno obstaja večja verjetnost, da bodo s formalnega vidika preveč izobraženi, obenem pa je pri njih večja verjetnost kot pri starejših delavcih, da bodo zaposleni na delovnih mestih, ki so manj primerna za njihova znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

E.

ker je bil leta 2012 eden od treh evropskih delavcev bodisi preveč bodisi premalo kvalificiran za svoje delovno mesto (9); ker pri mlajših delavcih običajno obstaja večja verjetnost, da bodo s formalnega vidika preveč izobraženi, obenem pa je pri njih večja verjetnost kot pri starejših delavcih, da bodo zaposleni na delovnih mestih, ki so manj primerna za njihova znanja in spretnosti;

| F. | ker nekatere študije kažejo, da bo zaradi avtomatizacije prišlo do izginjanja ali pomembnega zmanjševanja števila obstoječih delovnih mest; |
| --- | --- |

F.

ker nekatere študije kažejo, da bo zaradi avtomatizacije prišlo do izginjanja ali pomembnega zmanjševanja števila obstoječih delovnih mest;

| G. | ker prizadevanje za višje kvalificirano gospodarstvo pomeni, da naj bi v naslednjih petih letih veliko več podjetij povečalo število delovnih mest, za katera se zahtevajo vodstvena in upravljavska sposobnost ter višja raven znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

G.

ker prizadevanje za višje kvalificirano gospodarstvo pomeni, da naj bi v naslednjih petih letih veliko več podjetij povečalo število delovnih mest, za katera se zahtevajo vodstvena in upravljavska sposobnost ter višja raven znanja in spretnosti;

| H. | ker mobilnost evropskih delavcev povečuje njihovo zaposljivost in konkurenčnost na trgu dela EU; |
| --- | --- |

H.

ker mobilnost evropskih delavcev povečuje njihovo zaposljivost in konkurenčnost na trgu dela EU;

Gospodarska kriza in obdobje po njej

| 1. | ugotavlja, da se po evropski gospodarski in finančni krizi ter posledični upočasnitvi gospodarstva več držav članic spopada z visoko stopnjo brezposelnosti (EU28: 9,8 %), javnim dolgom, nizko rastjo in nezadostnimi naložbami; je seznanjen z zmanjšanjem javnih odhodkov; je zaskrbljen tudi zaradi tega, ker je stopnja brezposelnosti mladih v mnogih državah članicah (EU 28: 20,9 %) precej višja in ker so primeri izboljšanja in manjše stopnje redkost; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da se po evropski gospodarski in finančni krizi ter posledični upočasnitvi gospodarstva več držav članic spopada z visoko stopnjo brezposelnosti (EU28: 9,8 %), javnim dolgom, nizko rastjo in nezadostnimi naložbami; je seznanjen z zmanjšanjem javnih odhodkov; je zaskrbljen tudi zaradi tega, ker je stopnja brezposelnosti mladih v mnogih državah članicah (EU 28: 20,9 %) precej višja in ker so primeri izboljšanja in manjše stopnje redkost;

| 2. | meni, da so za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanje delovnih, ki bo omogočilo kakovostno in trajnostno zaposlovanje, nujne ambiciozne gospodarske in socialne politike in reforme trga dela; poudarja tudi nujnost zdržnih sistemov socialnega varstva, ki naj vključujejo nadgradnjo znanj in spretnosti brezposelnih ter spodbujajo zaposljivost oseb, ki imajo zelo nizke kvalifikacije, ali jih sploh nimajo, pa tudi nujnost spodbud in priložnosti za delo; |
| --- | --- |

2.

meni, da so za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanje delovnih, ki bo omogočilo kakovostno in trajnostno zaposlovanje, nujne ambiciozne gospodarske in socialne politike in reforme trga dela; poudarja tudi nujnost zdržnih sistemov socialnega varstva, ki naj vključujejo nadgradnjo znanj in spretnosti brezposelnih ter spodbujajo zaposljivost oseb, ki imajo zelo nizke kvalifikacije, ali jih sploh nimajo, pa tudi nujnost spodbud in priložnosti za delo;

Razmere na trgu dela EU

| 3. | ugotavlja, da lahko kljub temu, da je ponudba delovne sile izenačena s povpraševanjem po njej, še vedno lahko prihaja do pomanjkanja kakovostne delovne sile, saj iskalci zaposlitve zaradi neusklajenosti med sektorji, poklici ali zahtevami po znanjih in spretnostih morebiti niso primerni za vsako prosto mesto; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da lahko kljub temu, da je ponudba delovne sile izenačena s povpraševanjem po njej, še vedno lahko prihaja do pomanjkanja kakovostne delovne sile, saj iskalci zaposlitve zaradi neusklajenosti med sektorji, poklici ali zahtevami po znanjih in spretnostih morebiti niso primerni za vsako prosto mesto;

| 4. | je zaskrbljen, ker je stopnja brezposelnosti v EU še naprej razmeroma visoka (marec 2015, EU 28: 9,8 %), saj je do znatnega zmanjšanja prišlo le v redkih državah, ter opozarja na precejšnje razlike med državami članicami, kjer je najnižja stopnja brezposelnosti v Nemčiji in Avstriji (približno 5 %), najvišja pa v Grčiji in Španiji (26 oziroma 23 % (10)); poudarja, da zaradi tako velikih razlik narašča tveganje razdrobljenosti trga dela tako znotraj držav članic kot med njimi, zaradi česar sta ogroženi gospodarska stabilnost in socialna kohezija EU; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen, ker je stopnja brezposelnosti v EU še naprej razmeroma visoka (marec 2015, EU 28: 9,8 %), saj je do znatnega zmanjšanja prišlo le v redkih državah, ter opozarja na precejšnje razlike med državami članicami, kjer je najnižja stopnja brezposelnosti v Nemčiji in Avstriji (približno 5 %), najvišja pa v Grčiji in Španiji (26 oziroma 23 % (10)); poudarja, da zaradi tako velikih razlik narašča tveganje razdrobljenosti trga dela tako znotraj držav članic kot med njimi, zaradi česar sta ogroženi gospodarska stabilnost in socialna kohezija EU;

| 5. | opozarja, da je povprečna stopnja zaposlenosti žensk v EU za več kot 10 odstotnih točk nižja kot pri moških, in poudarja, da je doseganje cilja 75 % stopnje zaposlenosti, ki je zapisan v strategiji Evropa 2020, odvisno od povečanja stopnje zaposlenosti žensk, in sicer s politikami, namenjenimi zlasti usklajevanju delovnih in družinskih obveznosti; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je povprečna stopnja zaposlenosti žensk v EU za več kot 10 odstotnih točk nižja kot pri moških, in poudarja, da je doseganje cilja 75 % stopnje zaposlenosti, ki je zapisan v strategiji Evropa 2020, odvisno od povečanja stopnje zaposlenosti žensk, in sicer s politikami, namenjenimi zlasti usklajevanju delovnih in družinskih obveznosti;

| 6. | ugotavlja, da je tudi brezposelnost mladih v EU različna, pri čemer stopnja brezposelnosti mladih med 16 in 25 letom starosti v nekaterih državah članicah presega 50 %; poudarja, da visoka stopnja brezposelnosti mladih ne vpliva zgolj na celotno generacijo, temveč tudi ogroža ravnotežje med generacijami; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je tudi brezposelnost mladih v EU različna, pri čemer stopnja brezposelnosti mladih med 16 in 25 letom starosti v nekaterih državah članicah presega 50 %; poudarja, da visoka stopnja brezposelnosti mladih ne vpliva zgolj na celotno generacijo, temveč tudi ogroža ravnotežje med generacijami;

| 7. | poudarja, da razlika med stopnjo zaposlenosti invalidov in povprečno stopnjo zaposlenosti v EU še vedno znaša 26 %, pri čemer je stopnja zaposlenosti med invalidi nižja od 50 %; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da razlika med stopnjo zaposlenosti invalidov in povprečno stopnjo zaposlenosti v EU še vedno znaša 26 %, pri čemer je stopnja zaposlenosti med invalidi nižja od 50 %;

| 8. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi stopnje brezposelnosti mladih v Evropi; v zvezi s tem izpostavlja pomen dualnega izobraževanja, kot sta poklicno usposabljanje in vajeništvo, za usklajevanje znanj in spretnosti mladih s povpraševanjem na trgu dela; |
| --- | --- |

8.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi stopnje brezposelnosti mladih v Evropi; v zvezi s tem izpostavlja pomen dualnega izobraževanja, kot sta poklicno usposabljanje in vajeništvo, za usklajevanje znanj in spretnosti mladih s povpraševanjem na trgu dela;

| 9. | poudarja, da so elementi, kot so usposobljena delovna sila, sposobnost za ustvarjanje inovacij, povečanje kupne moči in stabilno družbeno-gospodarsko in politično okolje, nepogrešljivi za ustvarjanje dobrega naložbenega ozračja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so elementi, kot so usposobljena delovna sila, sposobnost za ustvarjanje inovacij, povečanje kupne moči in stabilno družbeno-gospodarsko in politično okolje, nepogrešljivi za ustvarjanje dobrega naložbenega ozračja;

| 10. | je seznanjen z visoko stopnjo dolgotrajne brezposelnosti in opozarja, da je treba glede na njeno trdovratnost takoj začeti z bojem proti njej; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen z visoko stopnjo dolgotrajne brezposelnosti in opozarja, da je treba glede na njeno trdovratnost takoj začeti z bojem proti njej;

| 11. | ugotavlja, da se evropski trg dela sooča z več pomembnimi izzivi, vključno z globalizacijo, staranjem družbe, hitrimi tehnološkimi spremembami, kot sta digitalizacija in robotizacija, neskladjem med znanjem in spretnostmi ter delovnimi mesti ter naraščajočim povpraševanjem po visokokvalificiranih delavcih ob sočasni presežni ponudbi nizkokvalificiranih delavcev, kar povzroča polarizacijo plač; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da se evropski trg dela sooča z več pomembnimi izzivi, vključno z globalizacijo, staranjem družbe, hitrimi tehnološkimi spremembami, kot sta digitalizacija in robotizacija, neskladjem med znanjem in spretnostmi ter delovnimi mesti ter naraščajočim povpraševanjem po visokokvalificiranih delavcih ob sočasni presežni ponudbi nizkokvalificiranih delavcev, kar povzroča polarizacijo plač;

| 12. | vseeno opozarja na tveganja, ki jih je Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP) izpostavil glede perpetuacije neskladja znanj in spretnosti ter njihove zastarelosti, do katere prihaja zaradi naraščajoče brezposelnosti, ki je rezultat nizkega povpraševanja; |
| --- | --- |

12.

vseeno opozarja na tveganja, ki jih je Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP) izpostavil glede perpetuacije neskladja znanj in spretnosti ter njihove zastarelosti, do katere prihaja zaradi naraščajoče brezposelnosti, ki je rezultat nizkega povpraševanja;

| 13. | opozarja na znatne razlike v številu novih delovnih mest med državami članicami in v zvezi s tem poudarja, da so nova delovna mesta bistven element dinamičnega trga dela, na katerem so znanja in spretnosti usklajene in ki ustvarja priložnosti in možnosti za podjetja in zaposlene, ter je globoko zaskrbljen zaradi statičnih razmer na trgu dela v nekaterih državah članicah; zato poziva k oblikovanju evropskega primerjalnega merila uspešnosti glede novih delovnih mest v državah članicah; podatki za primerjalno merilo uspešnosti bi se lahko zbirali letno v okviru raziskave o delovni sili, meriti pa bi bilo treba vsaj: število novih delovnih mest v posamezni državi članici; povprečno trajanje brezposelnosti; |
| --- | --- |

13.

opozarja na znatne razlike v številu novih delovnih mest med državami članicami in v zvezi s tem poudarja, da so nova delovna mesta bistven element dinamičnega trga dela, na katerem so znanja in spretnosti usklajene in ki ustvarja priložnosti in možnosti za podjetja in zaposlene, ter je globoko zaskrbljen zaradi statičnih razmer na trgu dela v nekaterih državah članicah; zato poziva k oblikovanju evropskega primerjalnega merila uspešnosti glede novih delovnih mest v državah članicah; podatki za primerjalno merilo uspešnosti bi se lahko zbirali letno v okviru raziskave o delovni sili, meriti pa bi bilo treba vsaj: število novih delovnih mest v posamezni državi članici; povprečno trajanje brezposelnosti;

| 14. | poudarja, da je v Evropi na eni strani 24 milijonov brezposelnih, vključno s 7,5 milijoni mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), na drugi strani pa 2 milijona prostih delovnih mest, evropska podjetja pa se soočajo z velikim pomanjkanjem usposobljenih oseb in delovne sile s prenosljivimi znanji in spretnostmi; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je v Evropi na eni strani 24 milijonov brezposelnih, vključno s 7,5 milijoni mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), na drugi strani pa 2 milijona prostih delovnih mest, evropska podjetja pa se soočajo z velikim pomanjkanjem usposobljenih oseb in delovne sile s prenosljivimi znanji in spretnostmi;

| 15. | opozarja, da je mobilnost delovne sile znotraj EU kljub visoki stopnji brezposelnosti v nekaterih državah članicah še vedno nizka (EU 27: 0,29 %), kar je med drugim posledica obstoječih ovir; kot primerjava v mednarodnem merilu je mobilnost skoraj desetkrat nižja od mobilnosti v Združenih državah in petkrat nižja kot v Avstraliji; opozarja na 7 milijonov državljanov EU, ki po podatkih iz leta 2013 živijo ali delajo v državi članici, ki ni država njihovega državljanstva; želi tudi spomniti, da je v EU trenutno dva milijona prostih delovnih mest; zato poudarja nujnost pravične mobilnosti delovne sile v Uniji, da bi zapolnili to vrzel; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je mobilnost delovne sile znotraj EU kljub visoki stopnji brezposelnosti v nekaterih državah članicah še vedno nizka (EU 27: 0,29 %), kar je med drugim posledica obstoječih ovir; kot primerjava v mednarodnem merilu je mobilnost skoraj desetkrat nižja od mobilnosti v Združenih državah in petkrat nižja kot v Avstraliji; opozarja na 7 milijonov državljanov EU, ki po podatkih iz leta 2013 živijo ali delajo v državi članici, ki ni država njihovega državljanstva; želi tudi spomniti, da je v EU trenutno dva milijona prostih delovnih mest; zato poudarja nujnost pravične mobilnosti delovne sile v Uniji, da bi zapolnili to vrzel;

| 16. | meni, da bi trg dela EU lahko k temu prispeval tako, da bi vsrkal velika žarišča brezposelnih v različnih evropskih regijah; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi trg dela EU lahko k temu prispeval tako, da bi vsrkal velika žarišča brezposelnih v različnih evropskih regijah;

| 17. | meni, da se bo trg dela EU prilagodil kulturi, proizvodnemu modelu in poslovnemu okolju v različnih evropskih regijah, razlike med njimi pa bodo upoštevane pri sprejemanju ukrepov za doseganje večje prožnosti trga dela; |
| --- | --- |

17.

meni, da se bo trg dela EU prilagodil kulturi, proizvodnemu modelu in poslovnemu okolju v različnih evropskih regijah, razlike med njimi pa bodo upoštevane pri sprejemanju ukrepov za doseganje večje prožnosti trga dela;

| 18. | opozarja, da se posamezniki v času gospodarske krize soočajo z večjimi izzivi pri iskanju zaposlitve in da morajo včasih sprejeti zaposlitev, za katero se zateva nižja raven izobrazbe, kot jo imajo; zato poudarja, da sta rast prek ustvarjanja visokokvalificiranih delovnih mest in spodbujanje ustvarjanja delovnih mest prek omogočanja naložb v nove panoge pomemben način zmanjševanja previsoke usposobljenosti v gospodarstvih EU; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da se posamezniki v času gospodarske krize soočajo z večjimi izzivi pri iskanju zaposlitve in da morajo včasih sprejeti zaposlitev, za katero se zateva nižja raven izobrazbe, kot jo imajo; zato poudarja, da sta rast prek ustvarjanja visokokvalificiranih delovnih mest in spodbujanje ustvarjanja delovnih mest prek omogočanja naložb v nove panoge pomemben način zmanjševanja previsoke usposobljenosti v gospodarstvih EU;

Spodbujanje vključujočega trga dela EU

| 19. | meni, da je treba za doseganje konkurenčnega trga dela EU zaradi stalno spreminjajočih se trgov dela in proizvodnih vzorcev sprejeti ambiciozne reforme, s katerimi bi povečali vključenost, pametno prožnost, inovacije in mobilnost, okrepili vlogo socialnega dialoga, spodbudili ustvarjanje več delovnih mest, ki bi vodila v kakovostno in trajnostno zaposlitev, pospešili produktivnost in prispevali k razvoju človeškega kapitala; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba za doseganje konkurenčnega trga dela EU zaradi stalno spreminjajočih se trgov dela in proizvodnih vzorcev sprejeti ambiciozne reforme, s katerimi bi povečali vključenost, pametno prožnost, inovacije in mobilnost, okrepili vlogo socialnega dialoga, spodbudili ustvarjanje več delovnih mest, ki bi vodila v kakovostno in trajnostno zaposlitev, pospešili produktivnost in prispevali k razvoju človeškega kapitala;

| 20. | poudarja, da si je treba stalno prizadevati za povezovanje izobraževanja, usposabljanja in trgov dela, ter ponovno izjavlja, da mora biti pristop do ustvarjanja pametne, trajnostne in vključujoče rasti, konkurenčnosti ter delovnih mest v Evropi celosten in da mora odražati potrebe trga dela, z izboljšanjem delovnih razmer in zagotavljanjem spodbud pa mora tudi podpirati ranljive skupine; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da si je treba stalno prizadevati za povezovanje izobraževanja, usposabljanja in trgov dela, ter ponovno izjavlja, da mora biti pristop do ustvarjanja pametne, trajnostne in vključujoče rasti, konkurenčnosti ter delovnih mest v Evropi celosten in da mora odražati potrebe trga dela, z izboljšanjem delovnih razmer in zagotavljanjem spodbud pa mora tudi podpirati ranljive skupine;

| 21. | poudarja, da imajo javne službe za zaposlovanje pomembno vlogo pri zagotavljanju, da ponovno povečanje zaposlovanja ne bo šlo na račun poslabšanja kakovosti na področju usklajevanja znanj in spretnosti s potrebami trga dela; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da imajo javne službe za zaposlovanje pomembno vlogo pri zagotavljanju, da ponovno povečanje zaposlovanja ne bo šlo na račun poslabšanja kakovosti na področju usklajevanja znanj in spretnosti s potrebami trga dela;

| 22. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bo delovna zakonodaja razumljivejša za delavce in delodajalce, odpraviti ovire za zaposlovanje ter spodbujati pravno varnost za podjetja in zaposlene; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bo delovna zakonodaja razumljivejša za delavce in delodajalce, odpraviti ovire za zaposlovanje ter spodbujati pravno varnost za podjetja in zaposlene;

| 23. | poudarja, da se mladi pri prehodu iz izobraževanja v svet dela pogosto srečujejo z vse večjimi težavami, tako da so običajno bolj izpostavljeni brezposelnosti in pogosteje delajo na nekakovostnih in negotovih delovnih mestih; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da se mladi pri prehodu iz izobraževanja v svet dela pogosto srečujejo z vse večjimi težavami, tako da so običajno bolj izpostavljeni brezposelnosti in pogosteje delajo na nekakovostnih in negotovih delovnih mestih;

| 24. | poudarja, da je pobuda za evropsko klasifikacijo spretnosti/kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO), ki v 25 evropskih jezikih opredeljuje in razvršča spretnosti/kompetence, kvalifikacije in poklice, pomembna za trg dela v EU ter za izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je pobuda za evropsko klasifikacijo spretnosti/kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO), ki v 25 evropskih jezikih opredeljuje in razvršča spretnosti/kompetence, kvalifikacije in poklice, pomembna za trg dela v EU ter za izobraževanje in usposabljanje;

| 25. | poudarja pomen človekovega razvoja, prožnosti poklicne poti in osebne angažiranosti; v zvezi s tem želi opomniti, da je poklicna mobilnost temeljnega pomena ter da so potrebne znatne naložbe, s katerimi bi dejavno podprli zaposljivost in prilagodljivost ter preprečili izginjanje znanj in spretnosti pri brezposelnih; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen človekovega razvoja, prožnosti poklicne poti in osebne angažiranosti; v zvezi s tem želi opomniti, da je poklicna mobilnost temeljnega pomena ter da so potrebne znatne naložbe, s katerimi bi dejavno podprli zaposljivost in prilagodljivost ter preprečili izginjanje znanj in spretnosti pri brezposelnih;

| 26. | poudarja pomen socialnih naložb, namenjenih ustvarjanju aktivirajoče države, ki delavcem zagotavlja orodja, s katerimi se laže prilagajajo spreminjajočim se socialnim in gospodarskim razmeram ter zahtevam trga dela; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen socialnih naložb, namenjenih ustvarjanju aktivirajoče države, ki delavcem zagotavlja orodja, s katerimi se laže prilagajajo spreminjajočim se socialnim in gospodarskim razmeram ter zahtevam trga dela;

| 27. | meni, da bo mednarodno konkurenčen nabor znanj in spretnosti državam članicam omogočil osvajanje svetovnih tržnih segmentov z visoko vrednostjo; |
| --- | --- |

27.

meni, da bo mednarodno konkurenčen nabor znanj in spretnosti državam članicam omogočil osvajanje svetovnih tržnih segmentov z visoko vrednostjo;

| 28. | poudarja, da ima krožno gospodarstvo potencial za ustvarjanje več milijonov novih delovnih mest po celotni EU in za doseganje trajnostne in vključujoče rasti; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da ima krožno gospodarstvo potencial za ustvarjanje več milijonov novih delovnih mest po celotni EU in za doseganje trajnostne in vključujoče rasti;

| 29. | opozarja, da je geografska in sektorska mobilnost delavcev pomembna, ko gre za odločitev za konkurenčen trg dela, in poudarja, da je treba zmanjšati upravne in jezikovne prepreke, ki bi jo lahko omejevale, nadalje razvijati orodja za lajšanje mobilnosti, kot so hitro priznavanje formalnih, neformalnih in priložnostnih kvalifikacij med državami članicami, evropski okvir kvalifikacij, evropski življenjepis in evropski potni list spretnosti, ter zagotavljati področne jezikovne tečaje in usposabljanje iz medkulturnega sporazumevanja; spodbuja ozaveščanje o Evropskem portalu za zaposlitveno mobilnost EURES in njegove nadaljnje izboljšave, zlasti z zagotavljanjem usposabljanja in dajanjem na razpolago zadostnega števila svetovalcev EURES, enakomerno porazdeljenih po celotnem ozemlju EU, da bi EURES postal nepogrešljivo orodje trga dela EU; poudarja pomen okrepljenega sodelovanja med nacionalnimi javnimi službami za zaposlovanje in prihodnje vključevanje zasebnih služb za zaposlovanje in drugih deležnikov v mrežo EURES; poudarja, kako pomembne so pobude EU, namenjene spodbujanju mobilnosti in ustvarjanju priložnosti, spodbujanju mobilnosti in ustvarjanju priložnosti, kot so ERASMUS+, evropski okvir kvalifikacij, življenjepis v formatu Europass, evropski potni list spretnosti, evropski portal za zaposlitveno mobilnost (EURES), koalicije znanja in evropska koalicija za vajeništva; poziva k večji promociji teh pobud za izboljšanje trga dela v Evropi; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da je geografska in sektorska mobilnost delavcev pomembna, ko gre za odločitev za konkurenčen trg dela, in poudarja, da je treba zmanjšati upravne in jezikovne prepreke, ki bi jo lahko omejevale, nadalje razvijati orodja za lajšanje mobilnosti, kot so hitro priznavanje formalnih, neformalnih in priložnostnih kvalifikacij med državami članicami, evropski okvir kvalifikacij, evropski življenjepis in evropski potni list spretnosti, ter zagotavljati področne jezikovne tečaje in usposabljanje iz medkulturnega sporazumevanja; spodbuja ozaveščanje o Evropskem portalu za zaposlitveno mobilnost EURES in njegove nadaljnje izboljšave, zlasti z zagotavljanjem usposabljanja in dajanjem na razpolago zadostnega števila svetovalcev EURES, enakomerno porazdeljenih po celotnem ozemlju EU, da bi EURES postal nepogrešljivo orodje trga dela EU; poudarja pomen okrepljenega sodelovanja med nacionalnimi javnimi službami za zaposlovanje in prihodnje vključevanje zasebnih služb za zaposlovanje in drugih deležnikov v mrežo EURES; poudarja, kako pomembne so pobude EU, namenjene spodbujanju mobilnosti in ustvarjanju priložnosti, spodbujanju mobilnosti in ustvarjanju priložnosti, kot so ERASMUS+, evropski okvir kvalifikacij, življenjepis v formatu Europass, evropski potni list spretnosti, evropski portal za zaposlitveno mobilnost (EURES), koalicije znanja in evropska koalicija za vajeništva; poziva k večji promociji teh pobud za izboljšanje trga dela v Evropi;

| 30. | ponovno poudarja, da je treba v Evropi sprostiti velik ekonomski potencial žensk in ustvariti ustrezne pogoje za napredovanje žensk na njihovi poklicni poti, zasedanje višjih položajev v podjetjih ali ustanavljanje lastnih podjetij; poudarja, da je treba premostiti vrzel med stopnjo izobrazbe žensk ter njihovo udeležbo na trgu dela in položajem, ki ga na njem zavzemajo; opozarja na pomen enakosti spolov, vključno z izkoreninjenjem razlik v plačilu glede na spol in dvigom stopnje zaposlenosti žensk, pa tudi na okrepitve politik za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja pri doseganju zaposlitvenih ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

30.

ponovno poudarja, da je treba v Evropi sprostiti velik ekonomski potencial žensk in ustvariti ustrezne pogoje za napredovanje žensk na njihovi poklicni poti, zasedanje višjih položajev v podjetjih ali ustanavljanje lastnih podjetij; poudarja, da je treba premostiti vrzel med stopnjo izobrazbe žensk ter njihovo udeležbo na trgu dela in položajem, ki ga na njem zavzemajo; opozarja na pomen enakosti spolov, vključno z izkoreninjenjem razlik v plačilu glede na spol in dvigom stopnje zaposlenosti žensk, pa tudi na okrepitve politik za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja pri doseganju zaposlitvenih ciljev strategije Evropa 2020;

| 31. | pozdravlja pozitivne rezultate, dosežene v okviru pilotnega programa poklicne mobilnosti z naslovom „Tvoja prva zaposlitev EURES“, ki dejansko omogoča doseganje mladih in oblikovanje prilagojenih storitev tako za iskalce zaposlitve kot za delodajalce; poudarja pozitivne učinke prelivanja med omenjenim programom poklicne mobilnosti in portalom EURES; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja pozitivne rezultate, dosežene v okviru pilotnega programa poklicne mobilnosti z naslovom „Tvoja prva zaposlitev EURES“, ki dejansko omogoča doseganje mladih in oblikovanje prilagojenih storitev tako za iskalce zaposlitve kot za delodajalce; poudarja pozitivne učinke prelivanja med omenjenim programom poklicne mobilnosti in portalom EURES;

| 32. | v tem smislu poudarja pomembno vlogo aktivnih politik dela, vseživljenjskega učenja in izboljšanja sposobnosti prilagajanja tehnološkim spremembam; poziva države članice, naj povečajo doseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela; |
| --- | --- |

32.

v tem smislu poudarja pomembno vlogo aktivnih politik dela, vseživljenjskega učenja in izboljšanja sposobnosti prilagajanja tehnološkim spremembam; poziva države članice, naj povečajo doseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela;

| 33. | meni, da bo skladna in celovita strategija za doseganje učinkovitejših in vzajemno koristnih oblik organizacije dela, ki bo v celoti izkoristila potencial znanja delavcev in povečala kakovost njihovih delovnih mest, pripomogla k odpornosti trga dela; meni, da bi lahko razvili bolj participativne oblike organizacije dela, ki bi krepile vlogo delavcev, s čimer bi povečali njihovo vključevanje pri inovacijah in podprli njihovo udeležbo in doseganje razvoja na področju uporabe znanja in spretnosti, kar bi povečalo uspešnost podjetij; |
| --- | --- |

33.

meni, da bo skladna in celovita strategija za doseganje učinkovitejših in vzajemno koristnih oblik organizacije dela, ki bo v celoti izkoristila potencial znanja delavcev in povečala kakovost njihovih delovnih mest, pripomogla k odpornosti trga dela; meni, da bi lahko razvili bolj participativne oblike organizacije dela, ki bi krepile vlogo delavcev, s čimer bi povečali njihovo vključevanje pri inovacijah in podprli njihovo udeležbo in doseganje razvoja na področju uporabe znanja in spretnosti, kar bi povečalo uspešnost podjetij;

| 34. | poudarja, da so glede na napovedane hitre spremembe na trgu dela potrebne naložbe v današnje mlade, in sicer v izobraževanje in usposabljanje; poudarja, da politike na področju znanj in spretnosti ne bi smele biti namenjene zgolj izpolnjevanju potreb trga dela, ampak tudi opremljanju posameznikov s potrebnimi prečnimi sposobnostmi, da bi se razvili v aktivne in odgovorne državljane; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj upoštevajo, da izobraževanje in usposabljanje nista zgolj instrument trga dela in da nista namenjena izobraževanju bodočih delavcev, temveč sta predvsem temeljna pravica, ki ima sama po sebi vrednost; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da so glede na napovedane hitre spremembe na trgu dela potrebne naložbe v današnje mlade, in sicer v izobraževanje in usposabljanje; poudarja, da politike na področju znanj in spretnosti ne bi smele biti namenjene zgolj izpolnjevanju potreb trga dela, ampak tudi opremljanju posameznikov s potrebnimi prečnimi sposobnostmi, da bi se razvili v aktivne in odgovorne državljane; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj upoštevajo, da izobraževanje in usposabljanje nista zgolj instrument trga dela in da nista namenjena izobraževanju bodočih delavcev, temveč sta predvsem temeljna pravica, ki ima sama po sebi vrednost;

Napovedovanje prihodnjih potreb po znanju in spretnostih

| 35. | meni, da morajo biti deležniki trga dela, tudi organizacije delodajalcev in delojemalcev ter izvajalci izobraževanja in usposabljanja, polno vključeni na vseh ravneh, zlasti pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju programov poklicne kvalifikacije, ki omogočajo učinkovit prehod s formalnega izobraževanja na učenje ob delu, da bi lahko napovedali prihodnje potrebe po znanjih in spretnostih; |
| --- | --- |

35.

meni, da morajo biti deležniki trga dela, tudi organizacije delodajalcev in delojemalcev ter izvajalci izobraževanja in usposabljanja, polno vključeni na vseh ravneh, zlasti pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju programov poklicne kvalifikacije, ki omogočajo učinkovit prehod s formalnega izobraževanja na učenje ob delu, da bi lahko napovedali prihodnje potrebe po znanjih in spretnostih;

| 36. | poziva k boljšemu razumevanju sedanjih in prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih in k izboljšanju sedanje evropske panorame spretnosti, da bi lažje prepoznali vrzeli v znanju in spretnostih ter njihovo pomanjkanje v posameznih panogah, poklicih in regijah ter zagotovili zbiranje, obdelavo in razširjanje informacij o spreminjajočih se potrebah po znanjih in spretnostih med nosilci odločanja, javnimi organi, izvajalci izobraževanja in usposabljanja ter delodajalci, da bi ti lahko bolj uspešno napovedali prihodnje trende; |
| --- | --- |

36.

poziva k boljšemu razumevanju sedanjih in prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih in k izboljšanju sedanje evropske panorame spretnosti, da bi lažje prepoznali vrzeli v znanju in spretnostih ter njihovo pomanjkanje v posameznih panogah, poklicih in regijah ter zagotovili zbiranje, obdelavo in razširjanje informacij o spreminjajočih se potrebah po znanjih in spretnostih med nosilci odločanja, javnimi organi, izvajalci izobraževanja in usposabljanja ter delodajalci, da bi ti lahko bolj uspešno napovedali prihodnje trende;

| 37. | meni, da je izobraževanje bistvenega pomena za spodbujanje raziskav in inovacij, saj prispeva k povečanju možnosti za ustvarjanje delovnih mest v panogah, ki potrebujejo visokokvalificirano delovno silo, obenem pa krepi konkurenčnost evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

37.

meni, da je izobraževanje bistvenega pomena za spodbujanje raziskav in inovacij, saj prispeva k povečanju možnosti za ustvarjanje delovnih mest v panogah, ki potrebujejo visokokvalificirano delovno silo, obenem pa krepi konkurenčnost evropskega gospodarstva;

| 38. | poudarja pomen bolj integriranih partnerstev in zaupanja med šolami, visokošolskimi ustanovami, podjetji in drugimi ustreznimi organi, da bi lahko ocenili prihodnje potrebe po delu, pregledali in izvajali nove programe poklicnega usposabljanja in spodbujali sodelovanje in izmenjavo dobrih praks med državami članicami in regionalnimi ter lokalnimi organi, tudi s spremljanjem neravnovesij na trgu dela na regionalni in lokalni ravni; želi spomniti, da je poleg tega potrebna družbena odgovornost vseh deležnikov, pa tudi njihova udeležba pri nadaljnjem razvoju orodij za spremljanje in napovedovanje; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen bolj integriranih partnerstev in zaupanja med šolami, visokošolskimi ustanovami, podjetji in drugimi ustreznimi organi, da bi lahko ocenili prihodnje potrebe po delu, pregledali in izvajali nove programe poklicnega usposabljanja in spodbujali sodelovanje in izmenjavo dobrih praks med državami članicami in regionalnimi ter lokalnimi organi, tudi s spremljanjem neravnovesij na trgu dela na regionalni in lokalni ravni; želi spomniti, da je poleg tega potrebna družbena odgovornost vseh deležnikov, pa tudi njihova udeležba pri nadaljnjem razvoju orodij za spremljanje in napovedovanje;

| 39. | meni, da imajo države članice pomembno vlogo pri zagotavljanju ustrezne ponudbe učiteljev naravoslovnih predmetov in matematike, če želijo mladim posredovati znanje pri predmetih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter jih navdušiti zanje; |
| --- | --- |

39.

meni, da imajo države članice pomembno vlogo pri zagotavljanju ustrezne ponudbe učiteljev naravoslovnih predmetov in matematike, če želijo mladim posredovati znanje pri predmetih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter jih navdušiti zanje;

| 40. | poudarja, da je potrebe otrok v šolah pomembno obravnavati že zelo zgodaj; predlaga, naj države članice v procese učenja tako znotraj kot zunaj šole uvedejo inovativne ukrepe, da bi prenovile ali posodobile šolsko okolje, učne metode in kompetence učiteljev; predlaga, naj se učni načrti v državah članicah spremenijo tako, da bodo v času šolanja vključevali tudi obiske drugih držav, s čimer bi izobraževanje že v najzgodnejših fazah učenja preseglo zidove učilnic; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je potrebe otrok v šolah pomembno obravnavati že zelo zgodaj; predlaga, naj države članice v procese učenja tako znotraj kot zunaj šole uvedejo inovativne ukrepe, da bi prenovile ali posodobile šolsko okolje, učne metode in kompetence učiteljev; predlaga, naj se učni načrti v državah članicah spremenijo tako, da bodo v času šolanja vključevali tudi obiske drugih držav, s čimer bi izobraževanje že v najzgodnejših fazah učenja preseglo zidove učilnic;

Pomen stalnega izobraževanja in usposabljanja ter usposabljanja za vse akterje na trgu dela

| 41. | opozarja, da je pravica do izobraževanja temeljna pravica, in poudarja, da si je treba prizadevati za bolj prožen in individualen pristop do poklicnega razvoja posameznika ter vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja na njegovi poklicni poti; priznava vlogo, ki jo lahko imajo pri zagotavljanju tega javni pa tudi zasebni akterji, pa tudi to, da morata biti usmerjanje in svetovanje, ki obravnavata potrebe posameznika in se osredotočata na ocenjevanje in širjenje njegovih znanj in spretnosti, že v zgodnjih fazah osrednji element politik na področju izobraževanja ter znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je pravica do izobraževanja temeljna pravica, in poudarja, da si je treba prizadevati za bolj prožen in individualen pristop do poklicnega razvoja posameznika ter vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja na njegovi poklicni poti; priznava vlogo, ki jo lahko imajo pri zagotavljanju tega javni pa tudi zasebni akterji, pa tudi to, da morata biti usmerjanje in svetovanje, ki obravnavata potrebe posameznika in se osredotočata na ocenjevanje in širjenje njegovih znanj in spretnosti, že v zgodnjih fazah osrednji element politik na področju izobraževanja ter znanj in spretnosti;

| 42. | priznava pomen spodbujanja učnega vajeništva, ki temelji na delu, kot alternativne poti do zaposlitve; |
| --- | --- |

42.

priznava pomen spodbujanja učnega vajeništva, ki temelji na delu, kot alternativne poti do zaposlitve;

| 43. | ugotavlja, da so evropske politike vseživljenjskega usmerjanja imele znaten učinek na nacionalne politike usmerjanja in da učinkovito vseživljenjsko usmerjanje zahteva programe, ki upoštevajo vidike prečnega povezovanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da so evropske politike vseživljenjskega usmerjanja imele znaten učinek na nacionalne politike usmerjanja in da učinkovito vseživljenjsko usmerjanje zahteva programe, ki upoštevajo vidike prečnega povezovanja na vseh ravneh;

| 44. | ugotavlja, da morajo imeti mladi možnost različnih poti in da so opredelitve teh poti v Evropi različne (delovna praksa, pripravništvo); |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da morajo imeti mladi možnost različnih poti in da so opredelitve teh poti v Evropi različne (delovna praksa, pripravništvo);

| 45. | meni, da bi bilo treba programe usposabljanja in prekvalifikacije za brezposelne, zlasti za dolgotrajno brezposelne, ter programe za ocenjevanje znanj in spretnosti ponuditi ljudem, da bi ti izboljšali svoje možnosti na trgu dela, in da bi jih bilo treba oblikovati in izvajati v tesnem sodelovanju z združenji delodajalcev in sindikatov, organizacijami, ki predstavljajo brezposelne, ter zasebnimi in javnimi službami za zaposlovanje, da bi nova znanja in spretnosti delavcev bolje prilagodili prihodnjim potrebam trga dela; poudarja, da je treba oblikovati in izvajati posebne programe za pomoč dolgotrajno brezposelnim pri ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi bilo treba programe usposabljanja in prekvalifikacije za brezposelne, zlasti za dolgotrajno brezposelne, ter programe za ocenjevanje znanj in spretnosti ponuditi ljudem, da bi ti izboljšali svoje možnosti na trgu dela, in da bi jih bilo treba oblikovati in izvajati v tesnem sodelovanju z združenji delodajalcev in sindikatov, organizacijami, ki predstavljajo brezposelne, ter zasebnimi in javnimi službami za zaposlovanje, da bi nova znanja in spretnosti delavcev bolje prilagodili prihodnjim potrebam trga dela; poudarja, da je treba oblikovati in izvajati posebne programe za pomoč dolgotrajno brezposelnim pri ponovni vključitvi na trg dela;

| 46. | poudarja, da bi morala Komisija okrepiti spremljanje nacionalnih načrtov za izvajanje evropskega jamstva za mlade in njihovega dejanskega uresničevanja v praksi; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj izdela jasna in nedvoumna priporočila za posamezne države članice glede izvajanja jamstva za mlade in kakovosti zaposlovanja; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi morala Komisija okrepiti spremljanje nacionalnih načrtov za izvajanje evropskega jamstva za mlade in njihovega dejanskega uresničevanja v praksi; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj izdela jasna in nedvoumna priporočila za posamezne države članice glede izvajanja jamstva za mlade in kakovosti zaposlovanja;

| 47. | opozarja na pomisleke, ki jih je Evropsko računsko sodišče izrazilo v svojem poročilu z naslovom „Mladi in brezposelni v Evropi: jamstvo za mlade čakajo ovire“, in sicer v zvezi z ustreznostjo skupnih sredstev, namenjenih temu programu, opredelitvijo „kakovostne ponudbe“ in načinom, kako Komisija spremlja rezultate programa in poroča o njih; |
| --- | --- |

47.

opozarja na pomisleke, ki jih je Evropsko računsko sodišče izrazilo v svojem poročilu z naslovom „Mladi in brezposelni v Evropi: jamstvo za mlade čakajo ovire“, in sicer v zvezi z ustreznostjo skupnih sredstev, namenjenih temu programu, opredelitvijo „kakovostne ponudbe“ in načinom, kako Komisija spremlja rezultate programa in poroča o njih;

| 48. | opozarja, da je izredno pomembno iskalcem zaposlitve zagotavljati posebej njim prilagojeno usmerjanje in jim svetovati, kako naj iščejo delo oziroma na katerih področjih naj se dodatno izobražujejo in usposabljajo, da bodo njihovo znanje, spretnosti ter sposobnosti prenosljivi, priznani in potrjeni s pomočjo „potnih listov sposobnosti“, kot je Europass, ki naj odražajo znanja in spretnosti ter sposobnosti, pridobljene s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem, usmerjanje iskalcev zaposlitve pa bi moralo biti zlasti namenjeno izboljšanju njihovih zaposlitvenih možnosti; |
| --- | --- |

48.

opozarja, da je izredno pomembno iskalcem zaposlitve zagotavljati posebej njim prilagojeno usmerjanje in jim svetovati, kako naj iščejo delo oziroma na katerih področjih naj se dodatno izobražujejo in usposabljajo, da bodo njihovo znanje, spretnosti ter sposobnosti prenosljivi, priznani in potrjeni s pomočjo „potnih listov sposobnosti“, kot je Europass, ki naj odražajo znanja in spretnosti ter sposobnosti, pridobljene s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem, usmerjanje iskalcev zaposlitve pa bi moralo biti zlasti namenjeno izboljšanju njihovih zaposlitvenih možnosti;

| 49. | poudarja, da je treba povečati prilagodljivost delovne sile, saj je to eden od načinov za boj proti njenemu pomanjkanju v prihodnje; poziva države članice, naj v ta namen uporabijo sredstva iz strukturnih skladov, zlasti iz Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba povečati prilagodljivost delovne sile, saj je to eden od načinov za boj proti njenemu pomanjkanju v prihodnje; poziva države članice, naj v ta namen uporabijo sredstva iz strukturnih skladov, zlasti iz Evropskega socialnega sklada;

| 50. | poudarja, da je pravica do izobraževanja in usposabljanja posebej pomembna za dolgotrajno brezposelne osebe; opozarja, da dolgotrajno brezposelnim osebam najbolj koristi pristop, ki se osredotoča na njihove konkretne potrebe, ne pa standardni ukrepi; poudarja, da morajo biti dolgotrajno brezposelne osebe seznanjene s svojo pravico do izobraževanja, da morajo ukrepi, ki se osredotočajo nanje, spoštovati njihove odločitve glede sprejetja dela, usposabljanje pa mora biti cenovno ugodno in dostojno ter upoštevati njihove dejanske potrebe; opozarja, da bodo dolgotrajno brezposelne osebe lahko izpopolnjevanje svojih znanj in spretnosti izkoristile kot priložnost za izboljšanje svojih delovnih pogojev in življenjskih razmer, če bodo izpolnjeni prej omenjeni pogoji; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je pravica do izobraževanja in usposabljanja posebej pomembna za dolgotrajno brezposelne osebe; opozarja, da dolgotrajno brezposelnim osebam najbolj koristi pristop, ki se osredotoča na njihove konkretne potrebe, ne pa standardni ukrepi; poudarja, da morajo biti dolgotrajno brezposelne osebe seznanjene s svojo pravico do izobraževanja, da morajo ukrepi, ki se osredotočajo nanje, spoštovati njihove odločitve glede sprejetja dela, usposabljanje pa mora biti cenovno ugodno in dostojno ter upoštevati njihove dejanske potrebe; opozarja, da bodo dolgotrajno brezposelne osebe lahko izpopolnjevanje svojih znanj in spretnosti izkoristile kot priložnost za izboljšanje svojih delovnih pogojev in življenjskih razmer, če bodo izpolnjeni prej omenjeni pogoji;

| 51. | izpostavlja pomen jamstva za mlade kot nepogrešljivega orodja za zagotavljanje pomoči mladim pri prehodu iz šole v poklicno življenje in pri pridobivanju izobrazbe, znanj in spretnosti ter izkušenj, ki so potrebne za iskanje kakovostne zaposlitve prek vajeništva, pripravništva ali nadaljnjega izobraževanja; |
| --- | --- |

51.

izpostavlja pomen jamstva za mlade kot nepogrešljivega orodja za zagotavljanje pomoči mladim pri prehodu iz šole v poklicno življenje in pri pridobivanju izobrazbe, znanj in spretnosti ter izkušenj, ki so potrebne za iskanje kakovostne zaposlitve prek vajeništva, pripravništva ali nadaljnjega izobraževanja;

| 52. | poudarja, da je pomembno zagotoviti enake možnosti in enak dostop do izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, ter v boju proti družbeni izključenosti in za lažji dostop do dela nuditi učinkovito podporo; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je pomembno zagotoviti enake možnosti in enak dostop do izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, ter v boju proti družbeni izključenosti in za lažji dostop do dela nuditi učinkovito podporo;

Izboljšanje povezav med izobraževanjem in zaposlovanjem

| 53. | poudarja, da je treba okrepiti in bolj ciljno usmeriti ukrepe za zmanjšanje prezgodnjega opuščanja šolanja do leta 2020 na manj kot 10 %, kot določa strategija Evropa 2020, pri čemer je treba upoštevati, da gre za stalen problem v EU, ki ima škodljive posledice za zaposljivost in vključevanje teh mladih v družbo; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba okrepiti in bolj ciljno usmeriti ukrepe za zmanjšanje prezgodnjega opuščanja šolanja do leta 2020 na manj kot 10 %, kot določa strategija Evropa 2020, pri čemer je treba upoštevati, da gre za stalen problem v EU, ki ima škodljive posledice za zaposljivost in vključevanje teh mladih v družbo;

| 54. | meni, da bi bilo treba bolje preučiti dualno poklicno izobraževanje z vajeništvom in podobne na delu temelječe sisteme učenja, pri čemer je treba dati prednost kakovosti, brez akademske pristranskosti, saj ti sistemi običajno omogočajo lažje vključevanje v trg dela in mehkejši prehod iz šole na delo ter so dokazano učinkoviti pri spodbujanju zaposlovanja mladih; |
| --- | --- |

54.

meni, da bi bilo treba bolje preučiti dualno poklicno izobraževanje z vajeništvom in podobne na delu temelječe sisteme učenja, pri čemer je treba dati prednost kakovosti, brez akademske pristranskosti, saj ti sistemi običajno omogočajo lažje vključevanje v trg dela in mehkejši prehod iz šole na delo ter so dokazano učinkoviti pri spodbujanju zaposlovanja mladih;

| 55. | meni, da so obstoječi sistemi poklicnega usposabljanja rezultat določenih zgodovinskih in kulturnih danosti in da so bili oblikovani na podlagi veljavnih pravnih norm, tradicije in pedagoških načel ter znotraj institucionalnih struktur; |
| --- | --- |

55.

meni, da so obstoječi sistemi poklicnega usposabljanja rezultat določenih zgodovinskih in kulturnih danosti in da so bili oblikovani na podlagi veljavnih pravnih norm, tradicije in pedagoških načel ter znotraj institucionalnih struktur;

| 56. | opozarja na izjemno zaskrbljujoče podatke o stopnji mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), ki v večini držav članic presega 10 %; opozarja na neposredno povezavo med visoko stopnjo brezposelnosti mladih in predčasnim opuščanjem šolanja; poudarja, da obstaja tveganje, da bo celotna generacija mladih Evropejcev brez takojšnjega in odločnega ukrepanja tako na evropski kot tudi na nacionalni ravni prikrajšana za ustrezno raven izobrazbe in usposobljenosti, zaradi česar bo izključena iz trga dela, kar bo imelo hude posledice za družbeno strukturo, socialno in teritorialno kohezijo ter vzdržnost celotnega evropskega gospodarskega modela; |
| --- | --- |

56.

opozarja na izjemno zaskrbljujoče podatke o stopnji mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), ki v večini držav članic presega 10 %; opozarja na neposredno povezavo med visoko stopnjo brezposelnosti mladih in predčasnim opuščanjem šolanja; poudarja, da obstaja tveganje, da bo celotna generacija mladih Evropejcev brez takojšnjega in odločnega ukrepanja tako na evropski kot tudi na nacionalni ravni prikrajšana za ustrezno raven izobrazbe in usposobljenosti, zaradi česar bo izključena iz trga dela, kar bo imelo hude posledice za družbeno strukturo, socialno in teritorialno kohezijo ter vzdržnost celotnega evropskega gospodarskega modela;

| 57. | poudarja, da vsak nacionalni sistem poklicnega usposabljanja predstavlja orodje za doseganje določenih ciljev, ki se lahko med posameznimi državami razlikujejo, in da je zato vsakega izmed teh sistemov mogoče ocenjevati zgolj na podlagi uspešnosti pri doseganju teh ciljev; poudarja, da je izvoz sistema poklicnega usposabljanja iz ene države v drugo mogoč le, če so razmere v zadevnih državah primerljive ali če jih je mogoče prilagoditi; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da vsak nacionalni sistem poklicnega usposabljanja predstavlja orodje za doseganje določenih ciljev, ki se lahko med posameznimi državami razlikujejo, in da je zato vsakega izmed teh sistemov mogoče ocenjevati zgolj na podlagi uspešnosti pri doseganju teh ciljev; poudarja, da je izvoz sistema poklicnega usposabljanja iz ene države v drugo mogoč le, če so razmere v zadevnih državah primerljive ali če jih je mogoče prilagoditi;

| 58. | ponavlja, da je poklicno izobraževanje in usposabljanje pomembno za večjo zaposljivost in lažjo pot do poklicne usposobljenosti za mlade; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo pomembnost in ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela tako, da to postane sestavni del izobraževalnega sistema, ter zagotovijo visoke standarde usposobljenosti in kakovost; |
| --- | --- |

58.

ponavlja, da je poklicno izobraževanje in usposabljanje pomembno za večjo zaposljivost in lažjo pot do poklicne usposobljenosti za mlade; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo pomembnost in ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela tako, da to postane sestavni del izobraževalnega sistema, ter zagotovijo visoke standarde usposobljenosti in kakovost;

| 59. | opozarja, da je v EU poleg dveh milijonov prostih delovnih mest tudi veliko preveč kvalificiranih mladih brezposelnih, katerih znanja in spretnosti niso usklajeni s povpraševanjem na trgu dela; zato poudarja pomen boljše sinergije med izobraževalnimi sistemi in trgom dela, vključno s seznanjanjem z delovnim mestom, delovno prakso in sodelovanjem s podjetji, da bi pospešili in občutno povečali stopnjo zaposlenosti ter oblikovali inovativne grozde; poudarja, da imajo lahko podjetja, ki se v svojih državah članicah povezujejo z izobraževalnimi sistemi, pomembno vlogo; poudarja, da je za prilagoditev izobraževalnih sistemov na vseh ravneh, tudi poklicnega usposabljanja, sedanjim in prihodnjim potrebam na trgu dela potrebna celovita dolgoročna strategija, ki naj jo spremljajo takojšnji ukrepi; |
| --- | --- |

59.

opozarja, da je v EU poleg dveh milijonov prostih delovnih mest tudi veliko preveč kvalificiranih mladih brezposelnih, katerih znanja in spretnosti niso usklajeni s povpraševanjem na trgu dela; zato poudarja pomen boljše sinergije med izobraževalnimi sistemi in trgom dela, vključno s seznanjanjem z delovnim mestom, delovno prakso in sodelovanjem s podjetji, da bi pospešili in občutno povečali stopnjo zaposlenosti ter oblikovali inovativne grozde; poudarja, da imajo lahko podjetja, ki se v svojih državah članicah povezujejo z izobraževalnimi sistemi, pomembno vlogo; poudarja, da je za prilagoditev izobraževalnih sistemov na vseh ravneh, tudi poklicnega usposabljanja, sedanjim in prihodnjim potrebam na trgu dela potrebna celovita dolgoročna strategija, ki naj jo spremljajo takojšnji ukrepi;

| 60. | pozdravlja pobudo Evropske komisije v zvezi z evropsko koalicijo za vajeništvo, ki je namenjena združevanju javnih organov, podjetij, socialnih partnerjev, izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, predstavnikov mladih in drugih pomembnih akterjev, da bi tako spodbujali programe in pobude na področju vajeništva v Evropi; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja pobudo Evropske komisije v zvezi z evropsko koalicijo za vajeništvo, ki je namenjena združevanju javnih organov, podjetij, socialnih partnerjev, izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, predstavnikov mladih in drugih pomembnih akterjev, da bi tako spodbujali programe in pobude na področju vajeništva v Evropi;

| 61. | poudarja, kako pomembni so programi dualnega izobraževanja in usposabljanja, saj združujejo teorijo in praktično usposabljanje kot ključni element za razvoj znanja in spretnosti, ki bodo ustrezale potrebam na trgu dela, in spodbuja države članice, naj tovrstne programe vključijo v učne načrte, s čimer bi zagotovili praktične izkušnje, potrebne za gladek prehod iz izobraževanja in usposabljanja na trg dela; |
| --- | --- |

61.

poudarja, kako pomembni so programi dualnega izobraževanja in usposabljanja, saj združujejo teorijo in praktično usposabljanje kot ključni element za razvoj znanja in spretnosti, ki bodo ustrezale potrebam na trgu dela, in spodbuja države članice, naj tovrstne programe vključijo v učne načrte, s čimer bi zagotovili praktične izkušnje, potrebne za gladek prehod iz izobraževanja in usposabljanja na trg dela;

| 62. | poudarja pomen poklicnega usmerjanja in delovnih izkušenj na podlagi ocene in poklicnega svetovanja, ki je osredotočeno na znanja in spretnosti ter potrebe posameznika in ga zagotavljajo visokokvalificirani svetovalci zaposlitve in kolegi svetovalci, njegov namen pa je mlade opremiti s pravimi informacijami, nasveti in napotki, da se bodo lahko preudarno odločali o svoji poklicni poti; |
| --- | --- |

62.

poudarja pomen poklicnega usmerjanja in delovnih izkušenj na podlagi ocene in poklicnega svetovanja, ki je osredotočeno na znanja in spretnosti ter potrebe posameznika in ga zagotavljajo visokokvalificirani svetovalci zaposlitve in kolegi svetovalci, njegov namen pa je mlade opremiti s pravimi informacijami, nasveti in napotki, da se bodo lahko preudarno odločali o svoji poklicni poti;

| 63. | poudarja, da imajo ustanove za izobraževanje in usposabljanje pomembno vlogo pri razvoju znanj in spretnosti pri dijakih in študentih; poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo visokokakovostno in namensko poklicno usmerjanje v vsem izobraževalnem krogu, ki bi mladim pomagalo do prave odločitve v zvezi z izbiro izobraževanja in poklicne poti; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da imajo ustanove za izobraževanje in usposabljanje pomembno vlogo pri razvoju znanj in spretnosti pri dijakih in študentih; poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo visokokakovostno in namensko poklicno usmerjanje v vsem izobraževalnem krogu, ki bi mladim pomagalo do prave odločitve v zvezi z izbiro izobraževanja in poklicne poti;

| 64. | ugotavlja, da je za uspešen prehod v zaposlitev zelo pomembno, da se posameznik informirano odloča, razvija samoiniciativnost in krepi motivacijo in samozavedanje, , pri čemer mora imeti na voljo tudi ustrezno podporo; poudarja pomen kakovostnih prehodov, vključno s prehodom iz izobraževanja v delo, prehodom med zaposlitvami ter prehodom med zaposlitvijo in prekinitvami poklicne poti; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da je za uspešen prehod v zaposlitev zelo pomembno, da se posameznik informirano odloča, razvija samoiniciativnost in krepi motivacijo in samozavedanje, , pri čemer mora imeti na voljo tudi ustrezno podporo; poudarja pomen kakovostnih prehodov, vključno s prehodom iz izobraževanja v delo, prehodom med zaposlitvami ter prehodom med zaposlitvijo in prekinitvami poklicne poti;

| 65. | želi spomniti, da je za rast in konkurenčnost, pa tudi za evropsko zavest, osebni razvoj in samozavest bistvenega pomena vlagati v izobraževanje in razvoj znanja in spretnosti, ki bodo ustrezale zahtevam trga dela in družbe; poudarja, da podjetništvo zahteva razvijanje prečnih znanj in spretnosti, kot so ustvarjalnost, kritično razmišljanje, timsko delo in samoiniciativnost, ki prispevajo k osebnemu in poklicnemu razvoju mladih in jim olajšajo zgodnejši vstop na trg dela; poudarja, da bi te naložbe morala spremljati močnejša sinergija med evropskimi in nacionalnimi pobudami, ki bi vključevala različne sektorje izobraževanja in usposabljanja ter druge relevantne sektorje, na primer zaposlovanje, socialno politiko, politiko za mlade in kulturo, ter tesnejše sodelovanje z vsemi deležniki, kot so socialni partnerji in podjetja, da bi učne načrte uskladili s potrebami na trgu dela; |
| --- | --- |

65.

želi spomniti, da je za rast in konkurenčnost, pa tudi za evropsko zavest, osebni razvoj in samozavest bistvenega pomena vlagati v izobraževanje in razvoj znanja in spretnosti, ki bodo ustrezale zahtevam trga dela in družbe; poudarja, da podjetništvo zahteva razvijanje prečnih znanj in spretnosti, kot so ustvarjalnost, kritično razmišljanje, timsko delo in samoiniciativnost, ki prispevajo k osebnemu in poklicnemu razvoju mladih in jim olajšajo zgodnejši vstop na trg dela; poudarja, da bi te naložbe morala spremljati močnejša sinergija med evropskimi in nacionalnimi pobudami, ki bi vključevala različne sektorje izobraževanja in usposabljanja ter druge relevantne sektorje, na primer zaposlovanje, socialno politiko, politiko za mlade in kulturo, ter tesnejše sodelovanje z vsemi deležniki, kot so socialni partnerji in podjetja, da bi učne načrte uskladili s potrebami na trgu dela;

| 66. | ponovno opozarja na zavezo držav članic glede naložb v višje in visokošolsko izobraževanje, zato poziva k postopnemu zviševanju standardov na področju izobraževanja in usposabljanja v vseh evropskih izobraževalnih sistemih; poziva države članice, naj izobraževanje priznajo kot nujno potrebno naložbo in se zavežejo, da bodo vanj vložile vsaj 2 % svojega letnega BDP ter ga obvarovale pred varčevalnimi ukrepi; poziva Komisijo, naj bolj okrepi vlogo izobraževanja v strategiji Evropa 2020, in sicer tako, da splošne cilje strateškega okvira za izobraževanje in usposabljanje 2020 poveže s pregledom strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

66.

ponovno opozarja na zavezo držav članic glede naložb v višje in visokošolsko izobraževanje, zato poziva k postopnemu zviševanju standardov na področju izobraževanja in usposabljanja v vseh evropskih izobraževalnih sistemih; poziva države članice, naj izobraževanje priznajo kot nujno potrebno naložbo in se zavežejo, da bodo vanj vložile vsaj 2 % svojega letnega BDP ter ga obvarovale pred varčevalnimi ukrepi; poziva Komisijo, naj bolj okrepi vlogo izobraževanja v strategiji Evropa 2020, in sicer tako, da splošne cilje strateškega okvira za izobraževanje in usposabljanje 2020 poveže s pregledom strategije Evropa 2020;

| 67. | poudarja, da je vseživljenjsko vlaganje v človeški kapital ter znanja in spretnosti, zlasti pa v nadgradnjo spretnosti obstoječe delovne sile in nekvalificiranih delavcev, bistvenega pomena za boj proti dolgotrajni brezposelnosti in zagotavljanje večjega dostopa do kakovostnih delovnih mest; poziva EU, naj si zastavi jasne cilje v zvezi z metodami vseživljenjskega učenja za nadomestitev manjkajočih spretnosti in znanja ter razširi usposabljanje in izobraževanje v komunikacijskih, jezikovnih in digitalnih spretnostih za starejše delavce, zlasti za nizko kvalificirane delavce, starejše od 30 let, in mlade osipnike; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je vseživljenjsko vlaganje v človeški kapital ter znanja in spretnosti, zlasti pa v nadgradnjo spretnosti obstoječe delovne sile in nekvalificiranih delavcev, bistvenega pomena za boj proti dolgotrajni brezposelnosti in zagotavljanje večjega dostopa do kakovostnih delovnih mest; poziva EU, naj si zastavi jasne cilje v zvezi z metodami vseživljenjskega učenja za nadomestitev manjkajočih spretnosti in znanja ter razširi usposabljanje in izobraževanje v komunikacijskih, jezikovnih in digitalnih spretnostih za starejše delavce, zlasti za nizko kvalificirane delavce, starejše od 30 let, in mlade osipnike;

| 68. | poudarja, da bi morali države članice, regionalni in lokalni organi ter posamezni delodajalci primerno financirati in izvajati kakovostne pripravniške in vajeniške programe, pa tudi šolsko učenje; želi opomniti, da bi morali ti programi ustrezati minimalnim standardom socialne varnosti; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da bi morali države članice, regionalni in lokalni organi ter posamezni delodajalci primerno financirati in izvajati kakovostne pripravniške in vajeniške programe, pa tudi šolsko učenje; želi opomniti, da bi morali ti programi ustrezati minimalnim standardom socialne varnosti;

| 69. | meni, da so potrebna tesna in sistematična partnerstva na lokalni, regionalni in nacionalni ravni med javnimi organi, delodajalci in predstavniki delojemalcev, vključno z javnimi in zasebnimi službami za zaposlovanje in ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, da bi oblikovali dolgoročne strategije za nacionalne trge dela in poiskali najboljše načine reševanja večrazsežnostnega problema neskladnosti spretnosti in znanja, ter poziva države članice, naj spodbujajo takšno sodelovanje; |
| --- | --- |

69.

meni, da so potrebna tesna in sistematična partnerstva na lokalni, regionalni in nacionalni ravni med javnimi organi, delodajalci in predstavniki delojemalcev, vključno z javnimi in zasebnimi službami za zaposlovanje in ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, da bi oblikovali dolgoročne strategije za nacionalne trge dela in poiskali najboljše načine reševanja večrazsežnostnega problema neskladnosti spretnosti in znanja, ter poziva države članice, naj spodbujajo takšno sodelovanje;

| 70. | meni, da je jamstvo za mlade prvi korak k oblikovanju na pravicah temelječega pristopa k potrebam mladih na področju zaposlovanja; opozarja, da morajo delodajalci sodelovati v procesu zagotavljanja dostopnih programov poklicnega usposabljanja in kakovostnih pripravništev mladim; poudarja, da kakovostni vidik dostojnega dela za mlade ne sme biti ogrožen, vsa prizadevanja pa morajo upoštevati temeljne delovne standarde in druge standarde, povezane s kakovostjo dela, kot so delovni čas, minimalna plača, socialna varnost ter varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

70.

meni, da je jamstvo za mlade prvi korak k oblikovanju na pravicah temelječega pristopa k potrebam mladih na področju zaposlovanja; opozarja, da morajo delodajalci sodelovati v procesu zagotavljanja dostopnih programov poklicnega usposabljanja in kakovostnih pripravništev mladim; poudarja, da kakovostni vidik dostojnega dela za mlade ne sme biti ogrožen, vsa prizadevanja pa morajo upoštevati temeljne delovne standarde in druge standarde, povezane s kakovostjo dela, kot so delovni čas, minimalna plača, socialna varnost ter varnost in zdravje pri delu;

Spodbujanje mobilnosti delovne sile

| 71. | opozarja, da je v EU trenutno dva milijona prostih delovnih mest; poudarja, da bi morala biti delovna sila v Uniji mobilna, da bi zapolnili to praznino, ter v zvezi s tem ponovno poudarja pomen programov ERASMUS+in EURES; |
| --- | --- |

71.

opozarja, da je v EU trenutno dva milijona prostih delovnih mest; poudarja, da bi morala biti delovna sila v Uniji mobilna, da bi zapolnili to praznino, ter v zvezi s tem ponovno poudarja pomen programov ERASMUS+in EURES;

| 72. | poudarja pomen spodbujanja mobilnosti obmejnih delavcev z zagotavljanjem več informacij o obstoju čezmejnih partnerstev EURES, katerih naloga je, da spodbujajo mobilnost obmejnih delavcev in odpravljajo ovire zanjo, tako da delavce obveščajo in jim svetujejo o zaposlitvenih možnostih ter delovnih in življenjskih razmerah na obeh straneh meje; EURES-T je v tem pogledu pomembno orodje za boljši nadzor nad potencialnimi viri novih delovnih mest in za premik v smeri bolj povezanega trga dela EU; |
| --- | --- |

72.

poudarja pomen spodbujanja mobilnosti obmejnih delavcev z zagotavljanjem več informacij o obstoju čezmejnih partnerstev EURES, katerih naloga je, da spodbujajo mobilnost obmejnih delavcev in odpravljajo ovire zanjo, tako da delavce obveščajo in jim svetujejo o zaposlitvenih možnostih ter delovnih in življenjskih razmerah na obeh straneh meje; EURES-T je v tem pogledu pomembno orodje za boljši nadzor nad potencialnimi viri novih delovnih mest in za premik v smeri bolj povezanega trga dela EU;

| 73. | želi spomniti, da je mobilnost kvalificiranih delavcev iz tretjih držav eden od odgovorov na demografske izzive, primanjkljaj na trgu dela in neusklajenosti, pa tudi na potrebo po zmanjšanju učinka bega možganov; |
| --- | --- |

73.

želi spomniti, da je mobilnost kvalificiranih delavcev iz tretjih držav eden od odgovorov na demografske izzive, primanjkljaj na trgu dela in neusklajenosti, pa tudi na potrebo po zmanjšanju učinka bega možganov;

| 74. | se zaveda, da EU temelji na načelu prostega pretoka delavcev; poziva k spodbujanju študija in uporabe tujih jezikov, da bi povečali mobilnost; poudarja, da mora učenje jezikov, zlasti evropskih, postati pomemben element vseživljenjskega učenja, ki ga je treba spodbujati za lažjo mobilnost delavcev in širši nabor zaposlitvenih možnosti; |
| --- | --- |

74.

se zaveda, da EU temelji na načelu prostega pretoka delavcev; poziva k spodbujanju študija in uporabe tujih jezikov, da bi povečali mobilnost; poudarja, da mora učenje jezikov, zlasti evropskih, postati pomemben element vseživljenjskega učenja, ki ga je treba spodbujati za lažjo mobilnost delavcev in širši nabor zaposlitvenih možnosti;

Izmenjava in potrjevanje primerov najboljše prakse v EU

| 75. | poudarja, da si morajo države članice ter regionalni in lokalni organi medsebojno izmenjevati in potrjevati primere najboljše prakse, primerjati in meriti njihovo učinkovitost, zlasti ko gre za dualno in poklicno izobraževanje, vajeniške in pripravniške sisteme in učne načrte, učne izide neformalnega in priložnostnega učenja in strategije vseživljenjskega učenja, pri čemer je treba upoštevati posebnosti posameznega trga dela in izobraževalnega sistema; opozarja na platformo za vajeništvo v Evropi (Euro Apprenticeship platform), ki je eno od ključnih orodij za oblikovanje evropskih partnerstev in izmenjavo primerov najboljše prakse glede vajeništva; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da si morajo države članice ter regionalni in lokalni organi medsebojno izmenjevati in potrjevati primere najboljše prakse, primerjati in meriti njihovo učinkovitost, zlasti ko gre za dualno in poklicno izobraževanje, vajeniške in pripravniške sisteme in učne načrte, učne izide neformalnega in priložnostnega učenja in strategije vseživljenjskega učenja, pri čemer je treba upoštevati posebnosti posameznega trga dela in izobraževalnega sistema; opozarja na platformo za vajeništvo v Evropi (Euro Apprenticeship platform), ki je eno od ključnih orodij za oblikovanje evropskih partnerstev in izmenjavo primerov najboljše prakse glede vajeništva;

| 76. | poudarja, da imajo neformalno in priložnostno učenje ter prostovoljstvo in vseživljenjsko učenje pomembno vlogo pri razvoju znanja in spretnosti, zlasti prečnih, na primer podjetniških sposobnosti ter osebnih in jezikovnih kompetenc, ki so široko uporabne; poziva EU, naj izboljša dostop do učenja za odrasle in izobraževanja kot druge priložnosti; poziva, da bi morali delodajalci in izvajalci izobraževanja priznati in ustrezno potrditi znanja in spretnosti, pridobljene s priložnostnim in neformalnim učenjem; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da imajo neformalno in priložnostno učenje ter prostovoljstvo in vseživljenjsko učenje pomembno vlogo pri razvoju znanja in spretnosti, zlasti prečnih, na primer podjetniških sposobnosti ter osebnih in jezikovnih kompetenc, ki so široko uporabne; poziva EU, naj izboljša dostop do učenja za odrasle in izobraževanja kot druge priložnosti; poziva, da bi morali delodajalci in izvajalci izobraževanja priznati in ustrezno potrditi znanja in spretnosti, pridobljene s priložnostnim in neformalnim učenjem;

| 77. | poudarja, da je treba bolonjskemu procesu dati nov zagon, kar je mogoče doseči, če bomo izkoristili priložnost za takojšnje uveljavljanje novih in naprednejših oblik sodelovanja, ki se bo maja 2015 ponudila na ministrski konferenci v Erevanu; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je treba bolonjskemu procesu dati nov zagon, kar je mogoče doseči, če bomo izkoristili priložnost za takojšnje uveljavljanje novih in naprednejših oblik sodelovanja, ki se bo maja 2015 ponudila na ministrski konferenci v Erevanu;

| 78. | meni, da bi morala Komisija zagotoviti ustrezno izvajanje vseh oblik programa Erasmus+, tudi njegove športne komponente; meni, da je treba pravila za dostopanje do tega programa poenostaviti, da bi lahko dosegel čim več posameznikov in organizacij; |
| --- | --- |

78.

meni, da bi morala Komisija zagotoviti ustrezno izvajanje vseh oblik programa Erasmus+, tudi njegove športne komponente; meni, da je treba pravila za dostopanje do tega programa poenostaviti, da bi lahko dosegel čim več posameznikov in organizacij;

Spodbujanje podjetniškega duha med državljani: mala in srednja podjetja (MSP) in mikropodjetja

| 79. | meni, da bi bilo treba izboljšati učenje vodstvenih spretnosti in finančnega upravljanja ter spodbujati izobraževanje o podjetništvu že od mladih let, poleg tega pa bi bilo treba uvesti spodbudne, obsežne in kakovostne predšolske sisteme za prikrajšane družine, da bi lahko mladi uresničevali svoj potencial in s pridobljenim znanjem in spretnostmi postali delodajalci in ne zgolj delojemalci ter bili usposobljeni za ustanavljanje novih podjetij in izkoriščanje novih trgov; |
| --- | --- |

79.

meni, da bi bilo treba izboljšati učenje vodstvenih spretnosti in finančnega upravljanja ter spodbujati izobraževanje o podjetništvu že od mladih let, poleg tega pa bi bilo treba uvesti spodbudne, obsežne in kakovostne predšolske sisteme za prikrajšane družine, da bi lahko mladi uresničevali svoj potencial in s pridobljenim znanjem in spretnostmi postali delodajalci in ne zgolj delojemalci ter bili usposobljeni za ustanavljanje novih podjetij in izkoriščanje novih trgov;

| 80. | pozdravlja programe, kot je Erasmus za mlade podjetnike, katerih cilj je pomagati novim podjetnikom pridobiti ustrezne spretnosti in znanje za upravljanje podjetja, in meni, da bi bilo treba tovrstne programe še dodatno spodbujati, da bi še več mladim podjetnikom pomagali pri ustanavljanju podjetij in uspešnem poslovanju; meni, da bi bilo treba uvesti posebne podporne ukrepe za mlade podjetnike, da bi jim olajšali dostop do informacij ter do finančnih sredstev in financiranja, vključno z vzpostavljanjem storitev, ki delujejo po načelu vse na enem mestu, za zagotavljanje informacij in podpore mladim v okviru obstoječih organov za podpiranje podjetništva; |
| --- | --- |

80.

pozdravlja programe, kot je Erasmus za mlade podjetnike, katerih cilj je pomagati novim podjetnikom pridobiti ustrezne spretnosti in znanje za upravljanje podjetja, in meni, da bi bilo treba tovrstne programe še dodatno spodbujati, da bi še več mladim podjetnikom pomagali pri ustanavljanju podjetij in uspešnem poslovanju; meni, da bi bilo treba uvesti posebne podporne ukrepe za mlade podjetnike, da bi jim olajšali dostop do informacij ter do finančnih sredstev in financiranja, vključno z vzpostavljanjem storitev, ki delujejo po načelu vse na enem mestu, za zagotavljanje informacij in podpore mladim v okviru obstoječih organov za podpiranje podjetništva;

| 81. | meni, da neformalno izobraževanje, zlasti v obliki, v kateri se razvija znotraj mladinskih organizacij, spodbuja ustvarjalnost, samoiniciativnost in samoodgovornost ter lahko poveča možnosti mladih na trgu dela; |
| --- | --- |

81.

meni, da neformalno izobraževanje, zlasti v obliki, v kateri se razvija znotraj mladinskih organizacij, spodbuja ustvarjalnost, samoiniciativnost in samoodgovornost ter lahko poveča možnosti mladih na trgu dela;

| 82. | poudarja, da je treba na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja vključiti elemente podjetniškega usposabljanja, saj je zgodnje spodbujanje podjetniškega duha med mladimi učinkovit način boja proti brezposelnosti, zlasti med mladimi; ob tem poziva k dejavnemu dialogu in sodelovanju med univerzami in gospodarstvom, ki naj bo namenjeno razvoju izobraževalnih programov, kjer bi mlade opremili s potrebnimi spretnostmi in znanjem; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da je treba na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja vključiti elemente podjetniškega usposabljanja, saj je zgodnje spodbujanje podjetniškega duha med mladimi učinkovit način boja proti brezposelnosti, zlasti med mladimi; ob tem poziva k dejavnemu dialogu in sodelovanju med univerzami in gospodarstvom, ki naj bo namenjeno razvoju izobraževalnih programov, kjer bi mlade opremili s potrebnimi spretnostmi in znanjem;

| 83. | poziva k oblikovanju v prihodnost in rezultate usmerjene evropske strategije za znanja in spretnosti, ki bi usmerjala nacionalne strategije za znanja in spretnosti, ter k njeni vključitvi v nacionalne načrte za delovna mesta, ter k zagotovitvi obsežnega okvira za panožne akcijske načrte, predlagane v svežnju za zaposlovanje; |
| --- | --- |

83.

poziva k oblikovanju v prihodnost in rezultate usmerjene evropske strategije za znanja in spretnosti, ki bi usmerjala nacionalne strategije za znanja in spretnosti, ter k njeni vključitvi v nacionalne načrte za delovna mesta, ter k zagotovitvi obsežnega okvira za panožne akcijske načrte, predlagane v svežnju za zaposlovanje;

| 84. | poudarja, da je treba uvesti podporne ukrepe za zagonska podjetja, MSP, mikropodjetja in akterje socialne ekonomije, da bi olajšali njihovo ustanavljanje in delovanje, ter vključiti in izvajati načelo boljše zakonodaje, poleg tega pa je treba olajšati zaposlovanje kvalificirane delovne sile in usposabljanje zaposlenih; zato poudarja, da bi bilo treba davčno obremenitev preusmeriti z dela na druge davčne vire, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, obenem pa ohraniti ustrezno raven socialnega varstva; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da je treba uvesti podporne ukrepe za zagonska podjetja, MSP, mikropodjetja in akterje socialne ekonomije, da bi olajšali njihovo ustanavljanje in delovanje, ter vključiti in izvajati načelo boljše zakonodaje, poleg tega pa je treba olajšati zaposlovanje kvalificirane delovne sile in usposabljanje zaposlenih; zato poudarja, da bi bilo treba davčno obremenitev preusmeriti z dela na druge davčne vire, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, obenem pa ohraniti ustrezno raven socialnega varstva;

| 85. | poziva države članice, naj zmanjšajo davčno obremenitev dela; |
| --- | --- |

85.

poziva države članice, naj zmanjšajo davčno obremenitev dela;

| 86. | opozarja, da imajo MSP med evropskimi podjetji skoraj 99 % delež in so glavna gonilna sila ustvarjanja konkurenčnega trga dela v Evropi; v tem pogledu poudarja, da mora evropska zakonodaja temeljiti na načelu „najprej pomisli na male“, da bi odpravili birokratske ovire, s katerimi se srečujejo MSP, in s tem omogočili, da razvijejo ves svoj potencial za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

86.

opozarja, da imajo MSP med evropskimi podjetji skoraj 99 % delež in so glavna gonilna sila ustvarjanja konkurenčnega trga dela v Evropi; v tem pogledu poudarja, da mora evropska zakonodaja temeljiti na načelu „najprej pomisli na male“, da bi odpravili birokratske ovire, s katerimi se srečujejo MSP, in s tem omogočili, da razvijejo ves svoj potencial za ustvarjanje delovnih mest;

| 87. | meni, da bi morali podjetniki vlagati v usposabljanje svojih zaposlenih in vajeništvo, ter da bilo treba uvesti spodbude, ki bi jih, če bi ustrezale namenu, naprej razvijali, kar bi podjetnikom omogočilo širitev dejavnosti in odpiranje novih delovnih mest; meni, da bi lahko z oblikovanjem mrež delodajalcev MSP in mikropodjetja laže zagotavljala usposabljanje in prejemala podporo, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

87.

meni, da bi morali podjetniki vlagati v usposabljanje svojih zaposlenih in vajeništvo, ter da bilo treba uvesti spodbude, ki bi jih, če bi ustrezale namenu, naprej razvijali, kar bi podjetnikom omogočilo širitev dejavnosti in odpiranje novih delovnih mest; meni, da bi lahko z oblikovanjem mrež delodajalcev MSP in mikropodjetja laže zagotavljala usposabljanje in prejemala podporo, ki jo potrebujejo;

Inovacije in digitalizacija: nove spretnosti in znanja ter delovna mesta

| 88. | poudarja, da so inovacije in digitalizacija pomembne za rast, produktivnost in pravičnejšo ter bolj trajnostno in vključujočo družbo, ter da je zato treba zagotoviti znanje, ustvarjalnost in spretnosti, pa tudi motiviranost in odločnost delojemalcev, potencialnih delojemalcev in delodajalcev, da bi ustvarili inovativne, ustvarjalne in digitalne proizvode in storitve; poudarja, da je treba zapolniti digitalno vrzel, v vseživljenjsko učenje vključiti digitalne spretnosti, v učne načrte pa nove medije in tehnologije; poudarja tudi, da je treba razviti inovativne oblike učenja in razširiti dostopnost učenja prek spleta in učenja na daljavo s prosto dostopnimi učnimi viri, ki omogočajo enak dostop do izobraževanja in usposabljanja za vse; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da so inovacije in digitalizacija pomembne za rast, produktivnost in pravičnejšo ter bolj trajnostno in vključujočo družbo, ter da je zato treba zagotoviti znanje, ustvarjalnost in spretnosti, pa tudi motiviranost in odločnost delojemalcev, potencialnih delojemalcev in delodajalcev, da bi ustvarili inovativne, ustvarjalne in digitalne proizvode in storitve; poudarja, da je treba zapolniti digitalno vrzel, v vseživljenjsko učenje vključiti digitalne spretnosti, v učne načrte pa nove medije in tehnologije; poudarja tudi, da je treba razviti inovativne oblike učenja in razširiti dostopnost učenja prek spleta in učenja na daljavo s prosto dostopnimi učnimi viri, ki omogočajo enak dostop do izobraževanja in usposabljanja za vse;

| 89. | poudarja, da je treba opredeliti širok spekter industrijskih panog v vzponu in ključnih sektorjev rasti, na katere bi se morale države članice osredotočiti pri razvoju svojega nabora spretnosti in znanja; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da je treba opredeliti širok spekter industrijskih panog v vzponu in ključnih sektorjev rasti, na katere bi se morale države članice osredotočiti pri razvoju svojega nabora spretnosti in znanja;

| 90. | poudarja potencial za ustvarjanje delovnih mest, ki ga nudijo dokončna vzpostavitev enotnega digitalnega trga, izgradnja energetske unije, ustvarjanje delovnih mest z naložbami v raziskave, razvoj in inovacije, spodbujanje socialnega podjetništva in socialne ekonomije, nadgradnja spretnosti in znanja delavcev v zdravstvenem sektorju in sektorju socialnega varstva ter spodbujanje boljših prometnih omrežij; |
| --- | --- |

90.

poudarja potencial za ustvarjanje delovnih mest, ki ga nudijo dokončna vzpostavitev enotnega digitalnega trga, izgradnja energetske unije, ustvarjanje delovnih mest z naložbami v raziskave, razvoj in inovacije, spodbujanje socialnega podjetništva in socialne ekonomije, nadgradnja spretnosti in znanja delavcev v zdravstvenem sektorju in sektorju socialnega varstva ter spodbujanje boljših prometnih omrežij;

| 91. | opozarja na nedavni trend selitve proizvodnje in storitev podjetij nazaj v EU ter na priložnosti, ki jih ta trend prinaša za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mlade; meni, da imajo gospodarstva EU edinstveno priložnost za pospeševanje tega trenda vračanja delovnih mest z zagotavljanjem, da so spretnosti in znanje delovne sile usklajeni s potrebami podjetij; |
| --- | --- |

91.

opozarja na nedavni trend selitve proizvodnje in storitev podjetij nazaj v EU ter na priložnosti, ki jih ta trend prinaša za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mlade; meni, da imajo gospodarstva EU edinstveno priložnost za pospeševanje tega trenda vračanja delovnih mest z zagotavljanjem, da so spretnosti in znanje delovne sile usklajeni s potrebami podjetij;

| 92. | poudarja pomen študijskih programov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter izpostavlja vlogo, ki jo imajo pri zagotavljanju, da bo Evropa na svetovnem prizorišču lahko zavzela pomembno mesto na področju napredka pri razvoju tehnologije; |
| --- | --- |

92.

poudarja pomen študijskih programov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter izpostavlja vlogo, ki jo imajo pri zagotavljanju, da bo Evropa na svetovnem prizorišču lahko zavzela pomembno mesto na področju napredka pri razvoju tehnologije;

| 93. | podpira pobudo, ki jo je Komisija predstavila v sodelovanju s predsedujočo trojko, za spodbujanje podjetniške naravnanosti v Evropi in razvoj prenosljivih vseživljenjskih spretnosti in znanj; |
| --- | --- |

93.

podpira pobudo, ki jo je Komisija predstavila v sodelovanju s predsedujočo trojko, za spodbujanje podjetniške naravnanosti v Evropi in razvoj prenosljivih vseživljenjskih spretnosti in znanj;

| 94. | poudarja, da se EU na eni strani sooča s pomanjkanjem spretnosti in znanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, na drugi strani pa ima preveč diplomantov družbenih ved; meni, da so na evropski in nacionalni ravni potrebne dodatne pobude, da bi se lahko odzvali na ozka grla v zvezi z delovnimi mesti in študijskimi programi na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; priporoča Komisiji in državam članicam, naj ukrepajo za večjo privlačnost in pomembnost učnih predmetov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter mlade, tudi dekleta, spodbujajo k izbiri študija na teh področjih; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da se EU na eni strani sooča s pomanjkanjem spretnosti in znanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, na drugi strani pa ima preveč diplomantov družbenih ved; meni, da so na evropski in nacionalni ravni potrebne dodatne pobude, da bi se lahko odzvali na ozka grla v zvezi z delovnimi mesti in študijskimi programi na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; priporoča Komisiji in državam članicam, naj ukrepajo za večjo privlačnost in pomembnost učnih predmetov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter mlade, tudi dekleta, spodbujajo k izbiri študija na teh področjih;

| 95. | poudarja, da tudi v 21. stoletju še vedno obstaja potreba po tradicionalnem znanju, saj ta ustvarja stabilna delovna mesta, ki jih ni mogoče preseliti, in je temelj številnih področij, na katerih se Evropa odlikuje; poziva k zagotovitvi podpore, s katero bomo ohranili to tradicionalno znanje in spretnosti in jih prenesli na prihodnje generacije, in sicer z usposabljanjem in združevanjem, kadar je mogoče, z novimi vrstami znanja in spretnosti, tudi digitalnimi, da bi čim bolje izkoristili njihov potencial; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da tudi v 21. stoletju še vedno obstaja potreba po tradicionalnem znanju, saj ta ustvarja stabilna delovna mesta, ki jih ni mogoče preseliti, in je temelj številnih področij, na katerih se Evropa odlikuje; poziva k zagotovitvi podpore, s katero bomo ohranili to tradicionalno znanje in spretnosti in jih prenesli na prihodnje generacije, in sicer z usposabljanjem in združevanjem, kadar je mogoče, z novimi vrstami znanja in spretnosti, tudi digitalnimi, da bi čim bolje izkoristili njihov potencial;

Ukrepi v zvezi z mlajšimi in starejšimi ter invalidnimi delavci

| 96. | poudarja, da so potrebni posebni ukrepi in podpora za delodajalce, zlasti MSP, da bi jim pomagali izboljšati kakovost in trajnost zaposlitev in zagotoviti usposabljanje ob delu in priložnosti za poklicni razvoj za skupine, ki so na trgu dela prikrajšane, kot so mladi, starejši delavci, ženske, migranti, invalidi in dolgotrajno brezposelni; priznava in podpira vlogo tako javnih kot tudi zasebnih služb za zaposlovanje pri spodbujanju konkurenčnih trgov dela; opozarja na pomen družbene in gospodarske odgovornosti delodajalcev in izobraževalnih ustanov do vseh delojemalcev in do družbe; meni, da bi takšno družbeno odgovornost morali zahtevati tudi od institucij, pristojnih za izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da so potrebni posebni ukrepi in podpora za delodajalce, zlasti MSP, da bi jim pomagali izboljšati kakovost in trajnost zaposlitev in zagotoviti usposabljanje ob delu in priložnosti za poklicni razvoj za skupine, ki so na trgu dela prikrajšane, kot so mladi, starejši delavci, ženske, migranti, invalidi in dolgotrajno brezposelni; priznava in podpira vlogo tako javnih kot tudi zasebnih služb za zaposlovanje pri spodbujanju konkurenčnih trgov dela; opozarja na pomen družbene in gospodarske odgovornosti delodajalcev in izobraževalnih ustanov do vseh delojemalcev in do družbe; meni, da bi takšno družbeno odgovornost morali zahtevati tudi od institucij, pristojnih za izobraževanje in usposabljanje;

| 97. | priznava izzive, s katerimi se soočajo mladi pri vstopanju na trg dela, in opozarja, da so za mlade pomembne prve delovne izkušnje že v času izobraževanja, saj jim omogočajo pridobivanje znanja in spretnosti, ki so pomembni za njihovo zaposljivost in povečajo uspešnost in učinkovitost prehoda iz izobraževanja v zaposlitev; opozarja na potencial, ki ga ima podjetništvo mladih, zato se sklicuje na odgovornost delodajalcev in držav članic, da mladim zagotovijo možnost pridobivanja takih izkušenj in podprejo mlade pri pridobivanju pravega znanja in spretnosti; v zvezi s tem tudi poudarja pomen sodelovanja med šolami in delodajalci in poziva institucije EU in države članice, naj bodo prijaznejše do podjetij in podprejo mlade pri spreminjanju njihovih idej v uspešne poslovne načrte; |
| --- | --- |

97.

priznava izzive, s katerimi se soočajo mladi pri vstopanju na trg dela, in opozarja, da so za mlade pomembne prve delovne izkušnje že v času izobraževanja, saj jim omogočajo pridobivanje znanja in spretnosti, ki so pomembni za njihovo zaposljivost in povečajo uspešnost in učinkovitost prehoda iz izobraževanja v zaposlitev; opozarja na potencial, ki ga ima podjetništvo mladih, zato se sklicuje na odgovornost delodajalcev in držav članic, da mladim zagotovijo možnost pridobivanja takih izkušenj in podprejo mlade pri pridobivanju pravega znanja in spretnosti; v zvezi s tem tudi poudarja pomen sodelovanja med šolami in delodajalci in poziva institucije EU in države članice, naj bodo prijaznejše do podjetij in podprejo mlade pri spreminjanju njihovih idej v uspešne poslovne načrte;

Predlogi politike in priporočila

| 98. | poziva Komisijo, države članice in regionalne ter lokalne oblasti, naj vlagajo v inovativne in obetavne nove gospodarske sektorje, da bi spodbudili naložbe v EU in tako zagnali gospodarsko rast ter ustvarili nova, kakovostna in trajnostna delovna mesta, kar bi vodilo v pravičnejšo, bolj trajnostno in vključujočo družbo; prav tako poudarja, da morajo države članice izvajati ekonomske in finančne ukrepe ter reforme trga dela, ki temeljijo na jasnih, s podatki podprtih in merljivih kazalnikih, katerih učinkovitost je mogoče dokazati; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, države članice in regionalne ter lokalne oblasti, naj vlagajo v inovativne in obetavne nove gospodarske sektorje, da bi spodbudili naložbe v EU in tako zagnali gospodarsko rast ter ustvarili nova, kakovostna in trajnostna delovna mesta, kar bi vodilo v pravičnejšo, bolj trajnostno in vključujočo družbo; prav tako poudarja, da morajo države članice izvajati ekonomske in finančne ukrepe ter reforme trga dela, ki temeljijo na jasnih, s podatki podprtih in merljivih kazalnikih, katerih učinkovitost je mogoče dokazati;

| 99. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo reforme trga dela namenjene spodbujanju ustvarjanja kakovostnih delovnih mest, pa tudi zmanjševanju segmentacije, boljši vključenosti ranljivih skupin na trg dela, spodbujanju enakosti med spoloma, zmanjševanju revščine zaposlenih in zagotavljanju ustreznega socialnega varstva za vse delavce, tudi samozaposlene; |
| --- | --- |

99.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo reforme trga dela namenjene spodbujanju ustvarjanja kakovostnih delovnih mest, pa tudi zmanjševanju segmentacije, boljši vključenosti ranljivih skupin na trg dela, spodbujanju enakosti med spoloma, zmanjševanju revščine zaposlenih in zagotavljanju ustreznega socialnega varstva za vse delavce, tudi samozaposlene;

| 100. | poziva države članice, naj vlagajo v vzgojo in izobraževanje v zgodnjem otroštvu ter v zgodnje poučevanje tujih jezikov in informacijskih in komunikacijskih tehnologij v osnovnih šolah; |
| --- | --- |

100.

poziva države članice, naj vlagajo v vzgojo in izobraževanje v zgodnjem otroštvu ter v zgodnje poučevanje tujih jezikov in informacijskih in komunikacijskih tehnologij v osnovnih šolah;

| 101. | poziva države članice, naj v celoti upoštevajo pomen avtomatizacije kot trenda, ki lahko spodkoplje kvantitativni pomen številnih delovnih mest, ter naj svoje programe usposabljanja za brezposelne usmerijo v poučevanje spretnosti in znanja, ki je uporabno pri nerutinskih zaposlitvah; |
| --- | --- |

101.

poziva države članice, naj v celoti upoštevajo pomen avtomatizacije kot trenda, ki lahko spodkoplje kvantitativni pomen številnih delovnih mest, ter naj svoje programe usposabljanja za brezposelne usmerijo v poučevanje spretnosti in znanja, ki je uporabno pri nerutinskih zaposlitvah;

| 102. | poziva države članice in regionalne ter lokalne organe, naj se poučijo o primerih najboljših praks in nato preidejo na sprejemanje ukrepov politike, s katerimi bi povečali stopnjo zaposlenosti, zmanjšali revščino in neenakost ter se lotili bolj ambicioznih reform, ki črpajo iz teh primerov; poziva države članice, naj primerjajo in merijo učinkovitost takšnih primerov najboljše prakse, da bi zagotovili ustrezno ravnovesje med prilagodljivostjo in varnostjo za delavce in podjetja, ter upoštevajo posebnosti trgov dela in izobraževalnih sistemov v Evropi; |
| --- | --- |

102.

poziva države članice in regionalne ter lokalne organe, naj se poučijo o primerih najboljših praks in nato preidejo na sprejemanje ukrepov politike, s katerimi bi povečali stopnjo zaposlenosti, zmanjšali revščino in neenakost ter se lotili bolj ambicioznih reform, ki črpajo iz teh primerov; poziva države članice, naj primerjajo in merijo učinkovitost takšnih primerov najboljše prakse, da bi zagotovili ustrezno ravnovesje med prilagodljivostjo in varnostjo za delavce in podjetja, ter upoštevajo posebnosti trgov dela in izobraževalnih sistemov v Evropi;

| 103. | poziva mesta in regije, naj se osredotočijo na kakovostno izobraževanje in usposabljanje ter boj proti zgodnjemu opuščanju izobraževanja in brezposelnosti mladih, saj mladi nujno potrebujejo nove priložnosti, zato je treba storiti vse, da bi jih podprli; |
| --- | --- |

103.

poziva mesta in regije, naj se osredotočijo na kakovostno izobraževanje in usposabljanje ter boj proti zgodnjemu opuščanju izobraževanja in brezposelnosti mladih, saj mladi nujno potrebujejo nove priložnosti, zato je treba storiti vse, da bi jih podprli;

| 104. | poziva države članice, naj oblikujejo kolektivne pristope, kot so mreže delodajalcev, s čimer bi prispevale k premostitvi ovir, ki delodajalcem preprečujejo, da bi se lotevali ambicioznejših načrtov za razvoj delovne sile; |
| --- | --- |

104.

poziva države članice, naj oblikujejo kolektivne pristope, kot so mreže delodajalcev, s čimer bi prispevale k premostitvi ovir, ki delodajalcem preprečujejo, da bi se lotevali ambicioznejših načrtov za razvoj delovne sile;

| 105. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo socialna podjetja, ki se zavedajo svoje odgovornosti do okolja, potrošnikov in zaposlenih; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo socialna podjetja, ki se zavedajo svoje odgovornosti do okolja, potrošnikov in zaposlenih;

| 106. | poziva države članice, naj vzpostavijo minimalno plačo, da bi rešili problem neenakosti plač, in sicer z uporabo osnovne ravni za vsako državo članico, da bi po pravni poti ali s pomočjo sporazuma zagotovili dostojen prihodek, skladno z nacionalno prakso; |
| --- | --- |

106.

poziva države članice, naj vzpostavijo minimalno plačo, da bi rešili problem neenakosti plač, in sicer z uporabo osnovne ravni za vsako državo članico, da bi po pravni poti ali s pomočjo sporazuma zagotovili dostojen prihodek, skladno z nacionalno prakso;

| 107. | poziva države članice, naj v svoje izobraževalne programe vključijo znanja s področja vodenja, upravljanja, podjetništva in financ, nasvete za zagon podjetja in komunikacijske tehnologije, vključno s strategijami za vseživljenjsko učenje, ter prednostno obravnavajo nadaljnji razvoj programov poklicnega usposabljanja in izobraževanja, vključno z okrepijo evropskega obrtništva, pri tem pa naj upoštevajo razlike med državami članicami glede trga dela in izobraževalnih sistemov ter se izogibajo pristopu „ene rešitve za vse“; |
| --- | --- |

107.

poziva države članice, naj v svoje izobraževalne programe vključijo znanja s področja vodenja, upravljanja, podjetništva in financ, nasvete za zagon podjetja in komunikacijske tehnologije, vključno s strategijami za vseživljenjsko učenje, ter prednostno obravnavajo nadaljnji razvoj programov poklicnega usposabljanja in izobraževanja, vključno z okrepijo evropskega obrtništva, pri tem pa naj upoštevajo razlike med državami članicami glede trga dela in izobraževalnih sistemov ter se izogibajo pristopu „ene rešitve za vse“;

| 108. | poziva Komisijo, naj oblikuje evropsko platformo za priznavanje in potrjevanje znanja in spretnosti, ki so skupne določenim dejavnostim in poklicem, vključno s priznavanjem znanja in spretnosti, pridobljenih s prostovoljstvom; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisijo, naj oblikuje evropsko platformo za priznavanje in potrjevanje znanja in spretnosti, ki so skupne določenim dejavnostim in poklicem, vključno s priznavanjem znanja in spretnosti, pridobljenih s prostovoljstvom;

| 109. | poziva države članice, naj izvajajo Priporočilo Sveta o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja iz leta 2012, saj je to eden od načinov za priznavanje usposobljenosti, pridobljene v okviru neformalnega izobraževanja, zlasti na področju mladinskih in prostovoljskih dejavnosti, in zagotavljanje podpore izvajanju politik vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

109.

poziva države članice, naj izvajajo Priporočilo Sveta o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja iz leta 2012, saj je to eden od načinov za priznavanje usposobljenosti, pridobljene v okviru neformalnega izobraževanja, zlasti na področju mladinskih in prostovoljskih dejavnosti, in zagotavljanje podpore izvajanju politik vseživljenjskega učenja;

| 110. | poziva države članice, naj podprejo tesno in sistematično sodelovanje deležnikov trga dela, tudi organizacij delodajalcev in delojemalcev ter javnih in zasebnih služb za zaposlovanje, na lokalni, regionalni in državni ravni, ter lajšajo njihovo medsebojno komuniciranje in izmenjavo informacij, da bi spodbujali močnejšo povezavo med izobraževanjem in usposabljanjem ter delovnim mestom ter da bi predvideli prihodnje potrebe po znanju in spretnostih in oblikovali temu ustrezne načrte; |
| --- | --- |

110.

poziva države članice, naj podprejo tesno in sistematično sodelovanje deležnikov trga dela, tudi organizacij delodajalcev in delojemalcev ter javnih in zasebnih služb za zaposlovanje, na lokalni, regionalni in državni ravni, ter lajšajo njihovo medsebojno komuniciranje in izmenjavo informacij, da bi spodbujali močnejšo povezavo med izobraževanjem in usposabljanjem ter delovnim mestom ter da bi predvideli prihodnje potrebe po znanju in spretnostih in oblikovali temu ustrezne načrte;

| 111. | poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj zagotovijo finančne in gospodarske spodbude, ki podpirajo udeležbo v stalnem izobraževanju in usposabljanju, da bi v prihodnosti zagotovili usposobljeno delovno silo; priporoča, naj te spodbude temeljijo na merljivih in na podatkih temelječih kazalnikih, katerih učinkovitost je mogoče dokazati; |
| --- | --- |

111.

poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj zagotovijo finančne in gospodarske spodbude, ki podpirajo udeležbo v stalnem izobraževanju in usposabljanju, da bi v prihodnosti zagotovili usposobljeno delovno silo; priporoča, naj te spodbude temeljijo na merljivih in na podatkih temelječih kazalnikih, katerih učinkovitost je mogoče dokazati;

| 112. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno usposabljanje in stalen poklicni razvoj učiteljev in vodij izobraževanja, da bi jim pomagale pri uporabi najprimernejših učnih metod in omogočile razvoj znanj in spretnosti evropskih mladih za 21. stoletje; zato poudarja, da je treba učiteljem zagotoviti strokovno znanje, ki temelji na izkušnjah in združuje teorijo in prakso, zlasti na področju novih tehnologij in digitalizacije, da bodo lahko to znanje prenesli na učence, dijake in študente; |
| --- | --- |

112.

poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno usposabljanje in stalen poklicni razvoj učiteljev in vodij izobraževanja, da bi jim pomagale pri uporabi najprimernejših učnih metod in omogočile razvoj znanj in spretnosti evropskih mladih za 21. stoletje; zato poudarja, da je treba učiteljem zagotoviti strokovno znanje, ki temelji na izkušnjah in združuje teorijo in prakso, zlasti na področju novih tehnologij in digitalizacije, da bodo lahko to znanje prenesli na učence, dijake in študente;

| 113. | poziva države članice in EU, naj hitro sprejmejo konkretne ukrepe za izvajanje politik in veljavne zakonodaje o vzajemnem priznavanju kvalifikacij in akademskih nazivov v EU, kot način spodbujanja pravične mobilnosti delovne sile znotraj EU in spopadanja s problematiko nezasedenih delovnih mest; |
| --- | --- |

113.

poziva države članice in EU, naj hitro sprejmejo konkretne ukrepe za izvajanje politik in veljavne zakonodaje o vzajemnem priznavanju kvalifikacij in akademskih nazivov v EU, kot način spodbujanja pravične mobilnosti delovne sile znotraj EU in spopadanja s problematiko nezasedenih delovnih mest;

| 114. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo napovedi po posameznih državah članicah in bolj splošno po panogah zlasti glede izzivov, ki izhajajo iz globalizacije, pa tudi glede delovnih mest ter znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

114.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo napovedi po posameznih državah članicah in bolj splošno po panogah zlasti glede izzivov, ki izhajajo iz globalizacije, pa tudi glede delovnih mest ter znanja in spretnosti;

o

o o

| 115. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

115.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0038.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0394.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0110.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0010.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0037.

(6)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

(7)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(8)  kot je ugotovila Komisija je v svojem četrtletnem pregledu zaposlovanja in socialnih razmer v EU“ iz marca 2015.

(9)  Evropska komisija (2013): Pregled razvoja na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi.

(10)  kot je ugotovila Komisija v svojem četrtletnem pregledu zaposlovanja in socialnih razmer v EU iz 13. aprila 2015.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/246 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/246

---

P8_TA(2015)0322

30. in 31. letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU (2012-2013)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. septembra 2015 o 30. in 31. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2012–2013) (2014/2253(INI))

(2017/C 316/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju 30. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2012) (COM(2013)0726), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 30. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2012) (COM(2013)0726),

| — | ob upoštevanju 31. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2013) (COM(2014)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 31. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2013) (COM(2014)0612),

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu „EU pilot“ (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu „EU pilot“ (COM(2010)0070),

| — | ob upoštevanju drugega ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu „EU pilot“ (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu „EU pilot“ (COM(2011)0930),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (COM(2002)0141),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2012 o posodobitvi načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2012 o posodobitvi načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije (COM(2012)0154),

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o 29. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2011) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o 29. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2011) (2),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Učinek krize na temeljne pravice v državah članicah EU – primerjalna analiza (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Učinek krize na temeljne pravice v državah članicah EU – primerjalna analiza (3),

| — | ob upoštevanju svežnja za boljše pravno urejanje, ki ga je Komisija sprejela 19. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja za boljše pravno urejanje, ki ga je Komisija sprejela 19. maja 2015,

| — | ob upoštevanju členov 52 in 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 52 in 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije (A8-0242/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije (A8-0242/2015),

| A. | ker člen 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) opredeljuje temeljno vlogo Komisije kot „varuhinje Pogodb“; |
| --- | --- |

A.

ker člen 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) opredeljuje temeljno vlogo Komisije kot „varuhinje Pogodb“;

| B. | ker ima Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju besedila: Listina) v skladu s členom 6(1) PEU enako pravno vrednost kot Pogodbe in se uporablja za institucije, organe, urade in agencije EU, ko izvajajo pravo Unije (člen 51(1) Listine); |
| --- | --- |

B.

ker ima Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju besedila: Listina) v skladu s členom 6(1) PEU enako pravno vrednost kot Pogodbe in se uporablja za institucije, organe, urade in agencije EU, ko izvajajo pravo Unije (člen 51(1) Listine);

| C. | ker Komisija v skladu s členom 258(1) in (2) PDEU poda državi članici obrazloženo mnenje, če meni, da ni izpolnila obveznosti iz Pogodb, in lahko zadevo predloži Sodišču, če zadevna država članica ne ravna v skladu z mnenjem v roku, ki ga določi Komisija; |
| --- | --- |

C.

ker Komisija v skladu s členom 258(1) in (2) PDEU poda državi članici obrazloženo mnenje, če meni, da ni izpolnila obveznosti iz Pogodb, in lahko zadevo predloži Sodišču, če zadevna država članica ne ravna v skladu z mnenjem v roku, ki ga določi Komisija;

| D. | ker Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo Parlamentu določa, da je treba dati na razpolago informacije v zvezi z vsemi postopki za ugotavljanje kršitev, ki temeljijo na uradnem opominu, kar pa ne zajema neformalnega postopka v sistemu EU Pilot, ki se izvede pred začetkom formalnih postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

D.

ker Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo Parlamentu določa, da je treba dati na razpolago informacije v zvezi z vsemi postopki za ugotavljanje kršitev, ki temeljijo na uradnem opominu, kar pa ne zajema neformalnega postopka v sistemu EU Pilot, ki se izvede pred začetkom formalnih postopkov za ugotavljanje kršitev;

| E. | ker člen 41 Listine opredeljuje pravico do dobrega upravljanja kot pravico vsakogar, da institucije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku, in ker v skladu s členom 298 PDEU institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava; |
| --- | --- |

E.

ker člen 41 Listine opredeljuje pravico do dobrega upravljanja kot pravico vsakogar, da institucije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku, in ker v skladu s členom 298 PDEU institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava;

| F. | ker člen 51 Listine omejuje obveznost držav članic glede skladnosti z Listino zgolj na primere, ko izvajajo pravo EU, medtem ko take omejitve obveznosti, ki izvirajo iz Listine, ne določa za institucije, organe, urade in agencije EU; |
| --- | --- |

F.

ker člen 51 Listine omejuje obveznost držav članic glede skladnosti z Listino zgolj na primere, ko izvajajo pravo EU, medtem ko take omejitve obveznosti, ki izvirajo iz Listine, ne določa za institucije, organe, urade in agencije EU;

| G. | ker so v okviru finančne krize države članice sprejele ukrepe, ki so ogrozile primarno pravo EU, zlasti določbe o zaščiti socialnih in ekonomskih pravic; |
| --- | --- |

G.

ker so v okviru finančne krize države članice sprejele ukrepe, ki so ogrozile primarno pravo EU, zlasti določbe o zaščiti socialnih in ekonomskih pravic;

| 1. | ugotavlja, da je Komisija v skladu s skupno politično izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 27. oktobra 2011 o obrazložitvenih dokumentih obema zakonodajalcema poročala o izvajanju izjave; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je Komisija v skladu s skupno politično izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 27. oktobra 2011 o obrazložitvenih dokumentih obema zakonodajalcema poročala o izvajanju izjave;

| 2. | pozdravlja 30. in 31. letno poročilo Komisije o uporabi prava EU ter ugotavlja, da so bili promet, varovanje zdravja in potrošnikov, zaščita okolja in vprašanja, povezana z notranjim trgom in storitvami, glavna področja, na katerih se v skladu s poročiloma v letu 2012 pravo EU ni pravilno uporabljalo, medtem ko so bila v letu 2013 najbolj problematična področja okolje, varovanje zdravja in potrošnikov, notranji trg in storitve ter promet; vseeno opozarja, da ta ocena ne nadomešča dolžnosti Komisije, da učinkovito in pravočasno spremlja izvrševanje prava EU, in ugotavlja, da bi Parlament lahko prispeval k pregledu izvrševanja zakonodaje prek nadzora nad Komisijo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja 30. in 31. letno poročilo Komisije o uporabi prava EU ter ugotavlja, da so bili promet, varovanje zdravja in potrošnikov, zaščita okolja in vprašanja, povezana z notranjim trgom in storitvami, glavna področja, na katerih se v skladu s poročiloma v letu 2012 pravo EU ni pravilno uporabljalo, medtem ko so bila v letu 2013 najbolj problematična področja okolje, varovanje zdravja in potrošnikov, notranji trg in storitve ter promet; vseeno opozarja, da ta ocena ne nadomešča dolžnosti Komisije, da učinkovito in pravočasno spremlja izvrševanje prava EU, in ugotavlja, da bi Parlament lahko prispeval k pregledu izvrševanja zakonodaje prek nadzora nad Komisijo;

| 3. | opozarja, da bi bilo treba v Evropski uniji, ki temelji na pravni državi ter pravni varnosti in predvidljivosti, prvenstveno državljanom pravno omogočiti, da se jasno, brez težav, pregledno in pravočasno (tudi prek interneta in drugih sredstev) seznanijo s tem, ali so bili sprejeti nacionalni predpisi za prenos zakonodaje EU, kateri predpisi so to in kateri nacionalni organi so pristojni za njihovo ustrezno izvajanje; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da bi bilo treba v Evropski uniji, ki temelji na pravni državi ter pravni varnosti in predvidljivosti, prvenstveno državljanom pravno omogočiti, da se jasno, brez težav, pregledno in pravočasno (tudi prek interneta in drugih sredstev) seznanijo s tem, ali so bili sprejeti nacionalni predpisi za prenos zakonodaje EU, kateri predpisi so to in kateri nacionalni organi so pristojni za njihovo ustrezno izvajanje;

| 4. | ugotavlja, da državljani in podjetja pričakujejo preprost, predvidljiv in zanesljiv regulativni okvir; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da državljani in podjetja pričakujejo preprost, predvidljiv in zanesljiv regulativni okvir;

| 5. | poziva Komisijo, naj pri pripravi in oceni zakonodaje v večji meri upošteva morebitno obremenitev za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pri pripravi in oceni zakonodaje v večji meri upošteva morebitno obremenitev za mala in srednja podjetja;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj svoja prizadevanja usklajujejo v zgodnejši fazi zakonodajnega postopka, da bi lahko tako zagotovili učinkovitejše uresničevanje končnih rezultatov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj svoja prizadevanja usklajujejo v zgodnejši fazi zakonodajnega postopka, da bi lahko tako zagotovili učinkovitejše uresničevanje končnih rezultatov;

| 7. | ugotavlja, da lahko zaradi poznega in nepravilnega prenosa prava EU ter njegove slabe uporabe nastanejo razlike med državami članicami in neenaki konkurenčni pogoji v EU; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da lahko zaradi poznega in nepravilnega prenosa prava EU ter njegove slabe uporabe nastanejo razlike med državami članicami in neenaki konkurenčni pogoji v EU;

| 8. | poziva Komisijo, naj vse države članice obravnava enako, ne glede na njihovo velikost ali čas pridružitve EU; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj vse države članice obravnava enako, ne glede na njihovo velikost ali čas pridružitve EU;

| 9. | ugotavlja, da se izvajanje in prenos prava EU v posameznih državah članicah še vedno razlikujeta; ugotavlja tudi, da se državljani, ki želijo živeti, delati ali poslovati v drugih državah članicah, dnevno srečujejo z nenehnimi težavami, ki so povezane z neenakim izvajanjem prava EU v pravnih sistemih držav članic; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se izvajanje in prenos prava EU v posameznih državah članicah še vedno razlikujeta; ugotavlja tudi, da se državljani, ki želijo živeti, delati ali poslovati v drugih državah članicah, dnevno srečujejo z nenehnimi težavami, ki so povezane z neenakim izvajanjem prava EU v pravnih sistemih držav članic;

| 10. | opozarja, da je Komisija v skladu s členom 17 PEU pristojna za uporabo prava Unije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (člen 6(1) PEU), katere določbe se uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije Unije in države članice, ko izvajajo pravo Unije (člen 51(1) Listine); poudarja, da ima Komisija pristojnost, da začne postopke v skladu s členom 258 do 260 PDEU, da bi zagotovila spoštovanje prava EU; poziva Komisijo, naj olajšata vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca tako, da mu omogočita dostop do informacij, pri čemer sta za to odgovorna; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je Komisija v skladu s členom 17 PEU pristojna za uporabo prava Unije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (člen 6(1) PEU), katere določbe se uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije Unije in države članice, ko izvajajo pravo Unije (člen 51(1) Listine); poudarja, da ima Komisija pristojnost, da začne postopke v skladu s členom 258 do 260 PDEU, da bi zagotovila spoštovanje prava EU; poziva Komisijo, naj olajšata vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca tako, da mu omogočita dostop do informacij, pri čemer sta za to odgovorna;

| 11. | ugotavlja, da je bilo skupno 731 zadev v zvezi s kršitvami zaključenih, ker so zadevne države članice dokazale, da spoštujejo pravo EU; opozarja, da je Sodišče leta 2013 podalo 52 sodb na podlagi člena 258 PDEU, pri čemer je v 31 zadevah (59,6 %) ugodilo zahtevku Komisije; opozarja, da za prikaz teh statističnih podatkov v širšem kontekstu poudarja, da je Sodišče doslej v 3 274 (87,3 %) sodbah v zvezi s kršitvami uhodilo zahtevku Komisije; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni dejanskemu izvrševanju navedenih sodb; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je bilo skupno 731 zadev v zvezi s kršitvami zaključenih, ker so zadevne države članice dokazale, da spoštujejo pravo EU; opozarja, da je Sodišče leta 2013 podalo 52 sodb na podlagi člena 258 PDEU, pri čemer je v 31 zadevah (59,6 %) ugodilo zahtevku Komisije; opozarja, da za prikaz teh statističnih podatkov v širšem kontekstu poudarja, da je Sodišče doslej v 3 274 (87,3 %) sodbah v zvezi s kršitvami uhodilo zahtevku Komisije; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni dejanskemu izvrševanju navedenih sodb;

| 12. | pozdravlja, da Komisija za nove zakonodajne akte EU vse bolj uporablja izvedbene načrte, namenjene državam članicam, zaradi česar je manjše tveganje, da se zakonodaja ne bi začela pravočasno in pravilno izvajati, in omogočeno predvidevanje težav pri prenosu in uporabi, kar pa seveda tudi vpliva na število vloženih peticij zaradi kršitev. |
| --- | --- |

12.

pozdravlja, da Komisija za nove zakonodajne akte EU vse bolj uporablja izvedbene načrte, namenjene državam članicam, zaradi česar je manjše tveganje, da se zakonodaja ne bi začela pravočasno in pravilno izvajati, in omogočeno predvidevanje težav pri prenosu in uporabi, kar pa seveda tudi vpliva na število vloženih peticij zaradi kršitev.

| 13. | ponovno poudarja, da se mora Komisija osredotočiti na učinkovito reševanje problemov, učinkovito upravljanje in preventivne ukrepe, vendar ji predlaga, naj poleg formalnih postopkov za ugotavljanje kršitev preuči še druge možnosti za izboljšanje prenosa in izvrševanja prava EU; |
| --- | --- |

13.

ponovno poudarja, da se mora Komisija osredotočiti na učinkovito reševanje problemov, učinkovito upravljanje in preventivne ukrepe, vendar ji predlaga, naj poleg formalnih postopkov za ugotavljanje kršitev preuči še druge možnosti za izboljšanje prenosa in izvrševanja prava EU;

| 14. | vztraja, da mora biti zakonodaja EU ustrezno in hitro prenesena v pravni red vsake države članice; odločno poziva organe držav članic, naj predpisov vendarle ne prenašajo čezmerno, saj to pogosto vodi do izrazitih razlik pri izvajanju predpisov na ravni držav članic, kar negativno vpliva na spoštovanje zakonodaje Evropske unije, saj državljani ugotavljajo bistvene razlike po Uniji; opozarja na potrebo po okrepljenem sodelovanju med državami članicami, Evropskim parlamentom in odbori za evropske zadeve nacionalnih in regionalnih parlamentov; toplo pozdravlja inovacijo v Lizbonski pogodbi, po kateri lahko Sodišče, na prošnjo Komisije, državam članicam naloži kazen za zakasnel prenos direktive v domačo zakonodajo, pri čemer ni treba čakati na drugo sodbo; poziva institucije EU (Svet, Komisijo, ECB), naj spoštujejo primarno zakonodajo EU (Pogodbi in Listino o temeljnih pravicah), ko pripravljajo pravila sekundarne zakonodaje ali sprejemajo politike o gospodarskih in socialnih zadevah, ki vplivajo na človekove pravice in skupno dobro; |
| --- | --- |

14.

vztraja, da mora biti zakonodaja EU ustrezno in hitro prenesena v pravni red vsake države članice; odločno poziva organe držav članic, naj predpisov vendarle ne prenašajo čezmerno, saj to pogosto vodi do izrazitih razlik pri izvajanju predpisov na ravni držav članic, kar negativno vpliva na spoštovanje zakonodaje Evropske unije, saj državljani ugotavljajo bistvene razlike po Uniji; opozarja na potrebo po okrepljenem sodelovanju med državami članicami, Evropskim parlamentom in odbori za evropske zadeve nacionalnih in regionalnih parlamentov; toplo pozdravlja inovacijo v Lizbonski pogodbi, po kateri lahko Sodišče, na prošnjo Komisije, državam članicam naloži kazen za zakasnel prenos direktive v domačo zakonodajo, pri čemer ni treba čakati na drugo sodbo; poziva institucije EU (Svet, Komisijo, ECB), naj spoštujejo primarno zakonodajo EU (Pogodbi in Listino o temeljnih pravicah), ko pripravljajo pravila sekundarne zakonodaje ali sprejemajo politike o gospodarskih in socialnih zadevah, ki vplivajo na človekove pravice in skupno dobro;

| 15. | je seznanjen s Komisijino rabo izraza „čezmerno prenašanje“, s katerim označuje obveznosti, ki presegajo zahteve EU, se pravi čezmerno kopičenje predpisov, smernic in postopkov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki posega v zastavljene cilje politik; poziva Komisijo, naj jasno opredeli ta izraz; poudarja, da mora ta opredelitev pojasniti, da imajo države članice pravico uvesti strožje standarde, kjer je potrebno, vendar morajo upoštevati, da je boljša harmonizacija izvajanja okoljske zakonodaje EU pomembna za delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen s Komisijino rabo izraza „čezmerno prenašanje“, s katerim označuje obveznosti, ki presegajo zahteve EU, se pravi čezmerno kopičenje predpisov, smernic in postopkov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki posega v zastavljene cilje politik; poziva Komisijo, naj jasno opredeli ta izraz; poudarja, da mora ta opredelitev pojasniti, da imajo države članice pravico uvesti strožje standarde, kjer je potrebno, vendar morajo upoštevati, da je boljša harmonizacija izvajanja okoljske zakonodaje EU pomembna za delovanje notranjega trga;

| 16. | ugotavlja, da se je število kršitev zaradi poznega prenosa leta 2012 v primerjavi z letom prej zmanjšalo predvsem zato, ker takrat v nacionalno zakonodajo ni bilo treba prenesti toliko direktiv kot prejšnja leta; kljub temu se zaveda, da je iz statističnih podatkov za leto 2013 razvidno dejansko zmanjšanje števila kršitev zaradi poznega prenosa, ki je konec leta doseglo celo najnižjo raven po petih letih, kar bi lahko veljalo za pozitiven rezultat uvedbe hitrega postopka iz člena 260(3) PDEU za izrekanje kazni v primerih, ko direktiva ni bila prenesena; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da se je število kršitev zaradi poznega prenosa leta 2012 v primerjavi z letom prej zmanjšalo predvsem zato, ker takrat v nacionalno zakonodajo ni bilo treba prenesti toliko direktiv kot prejšnja leta; kljub temu se zaveda, da je iz statističnih podatkov za leto 2013 razvidno dejansko zmanjšanje števila kršitev zaradi poznega prenosa, ki je konec leta doseglo celo najnižjo raven po petih letih, kar bi lahko veljalo za pozitiven rezultat uvedbe hitrega postopka iz člena 260(3) PDEU za izrekanje kazni v primerih, ko direktiva ni bila prenesena;

| 17. | ugotavlja, da je zmanjšanje število kršitev, povezanih s prepoznim prenosom, v letih 2013 in 2012 ter v obdobju zadnjih pet let mogoče razložiti z uporabo sistema EU Pilot in drugih mehanizmov (vključno s SOLVIT 2) ter z uvedbo hitrega postopka iz člena 260(3) PDEU za izrekanje kazni v primerih, ko direktiva ni bila prenesena; ugotavlja, da ostaja pravočasen prenos direktiv glavna prednostna naloga politike Komisije na področju prava EU, zato bo treba strogo upoštevati roke za prenos. |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je zmanjšanje število kršitev, povezanih s prepoznim prenosom, v letih 2013 in 2012 ter v obdobju zadnjih pet let mogoče razložiti z uporabo sistema EU Pilot in drugih mehanizmov (vključno s SOLVIT 2) ter z uvedbo hitrega postopka iz člena 260(3) PDEU za izrekanje kazni v primerih, ko direktiva ni bila prenesena; ugotavlja, da ostaja pravočasen prenos direktiv glavna prednostna naloga politike Komisije na področju prava EU, zato bo treba strogo upoštevati roke za prenos.

| 18. | poudarja, da je iz večjega števila novih zadev v sistemu EU Pilot v proučevanem obdobju, zlasti povezanih z okoljem, obdavčevanjem, pravosodjem in carino, in manjšega števila odprtih primerov za ugotavljanja kršitev razbrati pozitiven trend v državah članicah, kar zadeva izvajanje prava EU, to pa kaže, da se je projekt EU Pilot izkazal kot učinkovit pri doseganju hitre razrešitve morebitnih kršitev; kljub temu meni, da je treba okrepiti napore na področju izvrševanja prava EU, da bi okrepili njegovo preglednost in pregled pritožnikov in deležnikov nad njim, ter obžaluje, da Parlament kljub večkrat izraženi zahtevi še vedno nima zadostnega dostopa do informacij o postopkih in odprtih zadevah v sistemu EU Pilot; ugotavlja, da je treba okrepiti pravni status in legitimnost sistema EU Pilot, ter meni, da je to mogoče doseči z večjo preglednostjo in z večjo udeležbo pritožnikov in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je iz večjega števila novih zadev v sistemu EU Pilot v proučevanem obdobju, zlasti povezanih z okoljem, obdavčevanjem, pravosodjem in carino, in manjšega števila odprtih primerov za ugotavljanja kršitev razbrati pozitiven trend v državah članicah, kar zadeva izvajanje prava EU, to pa kaže, da se je projekt EU Pilot izkazal kot učinkovit pri doseganju hitre razrešitve morebitnih kršitev; kljub temu meni, da je treba okrepiti napore na področju izvrševanja prava EU, da bi okrepili njegovo preglednost in pregled pritožnikov in deležnikov nad njim, ter obžaluje, da Parlament kljub večkrat izraženi zahtevi še vedno nima zadostnega dostopa do informacij o postopkih in odprtih zadevah v sistemu EU Pilot; ugotavlja, da je treba okrepiti pravni status in legitimnost sistema EU Pilot, ter meni, da je to mogoče doseči z večjo preglednostjo in z večjo udeležbo pritožnikov in Evropskega parlamenta;

| 19. | zato še enkrat poziva Komisijo, naj predlaga zavezujoča pravila v obliki uredbe na novi pravni podlagi, ki jo omogoča člen 298 PDEU, da bi tako zagotovili polno spoštovanje pravice državljanov do dobrega upravljanja, kot je določena v členu 41 Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

19.

zato še enkrat poziva Komisijo, naj predlaga zavezujoča pravila v obliki uredbe na novi pravni podlagi, ki jo omogoča člen 298 PDEU, da bi tako zagotovili polno spoštovanje pravice državljanov do dobrega upravljanja, kot je določena v členu 41 Listine o temeljnih pravicah;

| 20. | se zaveda, da so za pravilno izvajanje in uporabo prava EU odgovorne predvsem države članice, in poudarja, da so institucije EU dolžne spoštovati primarno zakonodajo EU, ko pripravljajo sekundarno zakonodajo EU oziroma odločajo o socialni, gospodarski ali drugih politikah, jih izvajajo in njihovo izvajanje nalagajo državam članicam, poudarja pa tudi, da so dolžne na vse možne načine pomagati državam članicam pri njihovih prizadevanjih, da bi v času varčevalnih ukrepov in proračunskih omejitev spoštovale demokratične in socialne vrednote in prenesle zakonodajo EU; opozarja, da institucije EU zavezujejo načelo subsidiarnosti in posebne pravice držav članic; |
| --- | --- |

20.

se zaveda, da so za pravilno izvajanje in uporabo prava EU odgovorne predvsem države članice, in poudarja, da so institucije EU dolžne spoštovati primarno zakonodajo EU, ko pripravljajo sekundarno zakonodajo EU oziroma odločajo o socialni, gospodarski ali drugih politikah, jih izvajajo in njihovo izvajanje nalagajo državam članicam, poudarja pa tudi, da so dolžne na vse možne načine pomagati državam članicam pri njihovih prizadevanjih, da bi v času varčevalnih ukrepov in proračunskih omejitev spoštovale demokratične in socialne vrednote in prenesle zakonodajo EU; opozarja, da institucije EU zavezujejo načelo subsidiarnosti in posebne pravice držav članic;

| 21. | izraža zaskrbljenost, da so se v obdobju, na katerega se nanašata obravnavani letni poročili, zaradi varčevalnih ukrepov, naloženih prezadolženim državam članicam EU, ki so bili vključeni tudi v akte sekundarne zakonodaje EU, nato pa jih je bilo treba prenesti v domačo zakonodajo, ter zlasti zaradi globokih rezov v javno porabo občutno zmanjšale zmogljivosti javne uprave in sodstva v državah članicah za prevzemanje odgovornosti za pravilno izvajanje prava EU; |
| --- | --- |

21.

izraža zaskrbljenost, da so se v obdobju, na katerega se nanašata obravnavani letni poročili, zaradi varčevalnih ukrepov, naloženih prezadolženim državam članicam EU, ki so bili vključeni tudi v akte sekundarne zakonodaje EU, nato pa jih je bilo treba prenesti v domačo zakonodajo, ter zlasti zaradi globokih rezov v javno porabo občutno zmanjšale zmogljivosti javne uprave in sodstva v državah članicah za prevzemanje odgovornosti za pravilno izvajanje prava EU;

| 22. | meni, da bi morale države članice v okviru programov za makroekonomsko prilagoditev ohraniti zmožnost, da izpolnijo svoje obveznosti glede spoštovanja socialnih in ekonomskih pravic; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morale države članice v okviru programov za makroekonomsko prilagoditev ohraniti zmožnost, da izpolnijo svoje obveznosti glede spoštovanja socialnih in ekonomskih pravic;

| 23. | opozarja, da institucije EU zavezujejo Pogodbi in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, tudi kadar nastopajo kot članice skupin mednarodnih posojilodajalcev (t. i. trojk); |
| --- | --- |

23.

opozarja, da institucije EU zavezujejo Pogodbi in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, tudi kadar nastopajo kot članice skupin mednarodnih posojilodajalcev (t. i. trojk);

| 24. | poudarja izjemno pomembnost spoštovanja Pogodb s strani institucij EU; ugotavlja, da mora Komisija pomagati državam članicam pravilno izvajati zakonodajo EU, da bi se okrepila podpora EU in zaupanje v njeno legitimnost; spodbuja Komisijo, naj objavi pomisleke, ki jih izrazijo države članice v procesu izvajanja; poudarja, da je podpora nacionalnih parlamentov pri prenosu zakonodaje nujna za boljše izvajanje zakonodaje EU, in zato poziva k okrepitvi dialoga z nacionalnimi parlamenti, tudi kadar so izraženi pomisleki, povezani z načelom subsidiarnosti; opozarja na ključno vlogo naknadnih ocen in pomen posvetovanja z nacionalnimi parlamenti pri obravnavanju pripomb ali zapletov v zvezi z zakonodajo, ki prej morda niso bili očitni; |
| --- | --- |

24.

poudarja izjemno pomembnost spoštovanja Pogodb s strani institucij EU; ugotavlja, da mora Komisija pomagati državam članicam pravilno izvajati zakonodajo EU, da bi se okrepila podpora EU in zaupanje v njeno legitimnost; spodbuja Komisijo, naj objavi pomisleke, ki jih izrazijo države članice v procesu izvajanja; poudarja, da je podpora nacionalnih parlamentov pri prenosu zakonodaje nujna za boljše izvajanje zakonodaje EU, in zato poziva k okrepitvi dialoga z nacionalnimi parlamenti, tudi kadar so izraženi pomisleki, povezani z načelom subsidiarnosti; opozarja na ključno vlogo naknadnih ocen in pomen posvetovanja z nacionalnimi parlamenti pri obravnavanju pripomb ali zapletov v zvezi z zakonodajo, ki prej morda niso bili očitni;

| 25. | opozarja, da je pravica do peticije, ki se naslovi na Parlament, določena v členu 44 Listine o temeljnih pravicah in členu 227 PDEU, ena od stebrov evropskega državljanstva; poudarja, da ta pravica zagotavlja nujno, ne pa tudi zadostno orodje za povečanje udeležbe javnosti v procesu odločanja na ravni Evropske unije in da ima pomembno vlogo pri izpostavljanju in ocenjevanju morebitnih vrzeli in kršitev pri izvajanju zakonodaje EU s strani držav članic ter obveščanju institucij EU o teh vrzelih in kršitvah; poudarja, da ima pri tem ključno vlogo Odbor za peticije, saj je učinkovita vez med državljani, Parlamentom, Komisijo in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da je pravica do peticije, ki se naslovi na Parlament, določena v členu 44 Listine o temeljnih pravicah in členu 227 PDEU, ena od stebrov evropskega državljanstva; poudarja, da ta pravica zagotavlja nujno, ne pa tudi zadostno orodje za povečanje udeležbe javnosti v procesu odločanja na ravni Evropske unije in da ima pomembno vlogo pri izpostavljanju in ocenjevanju morebitnih vrzeli in kršitev pri izvajanju zakonodaje EU s strani držav članic ter obveščanju institucij EU o teh vrzelih in kršitvah; poudarja, da ima pri tem ključno vlogo Odbor za peticije, saj je učinkovita vez med državljani, Parlamentom, Komisijo in nacionalnimi parlamenti;

| 26. | pozdravlja priznanje Komisije, da imajo pritožniki pomembno vlogo, saj ji pomagajo pri odkrivanju kršitev prava EU; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja priznanje Komisije, da imajo pritožniki pomembno vlogo, saj ji pomagajo pri odkrivanju kršitev prava EU;

| 27. | opozarja, da morajo evropske institucije, zlasti Komisija in Svet, v celoti uporabljati in spoštovati pravo EU in sodno prakso s področja preglednosti in dostopa do dokumentov; v zvezi s tem poziva k učinkovitemu izvajanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4) in s tem povezanih sodb Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da morajo evropske institucije, zlasti Komisija in Svet, v celoti uporabljati in spoštovati pravo EU in sodno prakso s področja preglednosti in dostopa do dokumentov; v zvezi s tem poziva k učinkovitemu izvajanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4) in s tem povezanih sodb Sodišča Evropske unije;

| 28. | poudarja, da je bila EU ustanovljena kot unija, ki temelji na pravni državi in spoštovanju človekovih pravic (člen 2 PEU); znova poudarja, da je pozorno spremljanje dejanj in opustitev dejanj držav članic in institucij EU izjemnega pomena, ter poudarja, da število peticij, naslovljenih na Parlament, in pritožb, naslovljenih na Komisijo, v zvezi s problemi, ki naj bi jih Komisija že rešila, kaže, da se državljani vse bolj zavedajo potrebe po boljšem izvajanju prava EU; poziva Komisijo, naj se hitreje in jasneje odziva na obvestila državljanov o kršitvah prava Unije; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je bila EU ustanovljena kot unija, ki temelji na pravni državi in spoštovanju človekovih pravic (člen 2 PEU); znova poudarja, da je pozorno spremljanje dejanj in opustitev dejanj držav članic in institucij EU izjemnega pomena, ter poudarja, da število peticij, naslovljenih na Parlament, in pritožb, naslovljenih na Komisijo, v zvezi s problemi, ki naj bi jih Komisija že rešila, kaže, da se državljani vse bolj zavedajo potrebe po boljšem izvajanju prava EU; poziva Komisijo, naj se hitreje in jasneje odziva na obvestila državljanov o kršitvah prava Unije;

| 29. | je seznanjen s velikim številom zadev v zvezi s kršitvami, ki so se leta 2013 zaključile, še preden jih je obravnavalo Sodišče, namreč le v približno 6,6 % vseh zadev so bile razglašene sodbe; meni, da je zato treba še naprej podrobno spremljati ukrepanje držav članic in pri tem upoštevati, da se nekatere peticije še vedno nanašajo na težave, ki se nadaljujejo tudi potem, ko se zadeva zaključi; |
| --- | --- |

29.

je seznanjen s velikim številom zadev v zvezi s kršitvami, ki so se leta 2013 zaključile, še preden jih je obravnavalo Sodišče, namreč le v približno 6,6 % vseh zadev so bile razglašene sodbe; meni, da je zato treba še naprej podrobno spremljati ukrepanje držav članic in pri tem upoštevati, da se nekatere peticije še vedno nanašajo na težave, ki se nadaljujejo tudi potem, ko se zadeva zaključi;

| 30. | pozdravlja, da so za Komisijo peticije vse bolj pomemben vir informacij o pritožbah državljanov proti javnim organom, tudi Evropski uniji, ter o morebitnih kršitvah prava EU in njegovem dejanskem izvajanju, kar dokazuje dejstvo, da je Komisija v dveh letnih poročilih peticijam namenila posebno pozornost; dodaja, da Odbor za peticije Komisiji tudi temu primerno posreduje več peticij s prošnjo za posredovanje informacij; vendar obžaluje, da Komisija v številnih primerih zamuja pri podajanju mnenj v zvezi s peticijami; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja, da so za Komisijo peticije vse bolj pomemben vir informacij o pritožbah državljanov proti javnim organom, tudi Evropski uniji, ter o morebitnih kršitvah prava EU in njegovem dejanskem izvajanju, kar dokazuje dejstvo, da je Komisija v dveh letnih poročilih peticijam namenila posebno pozornost; dodaja, da Odbor za peticije Komisiji tudi temu primerno posreduje več peticij s prošnjo za posredovanje informacij; vendar obžaluje, da Komisija v številnih primerih zamuja pri podajanju mnenj v zvezi s peticijami;

| 31. | je seznanjen s potrebo po konstruktivnem dialogu z državami članicami prek Odbora za peticije in poziva države članice, ki jih zadevajo posamezne peticije, naj pošljejo predstavnike, ki bi se udeležili srečanj odbora; |
| --- | --- |

31.

je seznanjen s potrebo po konstruktivnem dialogu z državami članicami prek Odbora za peticije in poziva države članice, ki jih zadevajo posamezne peticije, naj pošljejo predstavnike, ki bi se udeležili srečanj odbora;

| 32. | poudarja, da se peticije, ki jih vlagajo državljani EU ali rezidenti posameznih držav članic, nanašajo na kršitve prava EU, zlasti na področju temeljnih pravic, notranjih zadev, pravosodja, notranjega trga, zdravja, potrošništva, prometa, obdavčevanja, kmetijstva, razvoja podeželja in okolja; meni, da peticije pričajo o tem, da sta nepopoln prenos zakonodaje EU in neustrezno izvrševanje še vedno pogost in razširjen pojav, ki na koncu privede do njene napačne uporabe; poudarja, da so zaradi tega potrebna dodatna prizadevanja držav članic in stalno spremljanje s strani Komisije; zlasti opozarja na veliko število predloženih peticij, ki izpostavljajo diskriminacijo in ovire, s katerimi se soočajo invalidi; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da se peticije, ki jih vlagajo državljani EU ali rezidenti posameznih držav članic, nanašajo na kršitve prava EU, zlasti na področju temeljnih pravic, notranjih zadev, pravosodja, notranjega trga, zdravja, potrošništva, prometa, obdavčevanja, kmetijstva, razvoja podeželja in okolja; meni, da peticije pričajo o tem, da sta nepopoln prenos zakonodaje EU in neustrezno izvrševanje še vedno pogost in razširjen pojav, ki na koncu privede do njene napačne uporabe; poudarja, da so zaradi tega potrebna dodatna prizadevanja držav članic in stalno spremljanje s strani Komisije; zlasti opozarja na veliko število predloženih peticij, ki izpostavljajo diskriminacijo in ovire, s katerimi se soočajo invalidi;

| 33. | opozarja, da so še vedno težave pri dialogu z nekaterimi državami članicami in regijami, ki niso pripravljene predložiti zahtevanih dokumentov ali obrazložitev; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da so še vedno težave pri dialogu z nekaterimi državami članicami in regijami, ki niso pripravljene predložiti zahtevanih dokumentov ali obrazložitev;

| 34. | pozdravlja prizadevanje služb Komisije za okrepitev izmenjave informacij z Odborom za peticije, pri čemer želi ponovno poudariti, da:






  (a) | je treba izboljšati komunikacijo med obema stranema, zlasti v zvezi z začetkom in nadaljevanjem postopkov za ugotavljanje kršitev s strani Komisije, vključno s postopkom v okviru projekta Pilot EU, s čimer bi zagotovili, da bo Parlament v celoti obveščen in tako nenehno izboljševal svoje zakonodajno delo; |
| --- | --- | --- |

34.

pozdravlja prizadevanje služb Komisije za okrepitev izmenjave informacij z Odborom za peticije, pri čemer želi ponovno poudariti, da:

(a)

je treba izboljšati komunikacijo med obema stranema, zlasti v zvezi z začetkom in nadaljevanjem postopkov za ugotavljanje kršitev s strani Komisije, vključno s postopkom v okviru projekta Pilot EU, s čimer bi zagotovili, da bo Parlament v celoti obveščen in tako nenehno izboljševal svoje zakonodajno delo;

| (b) | si je treba prizadevati za posredovanje vseh možnih relevantnih informacij glede peticij v zvezi s postopki za preiskave in ugotavljanje kršitev Odboru za peticije v razumnem roku, da se bo lahko ta učinkoviteje odzival na prošnje državljanov; |
| --- | --- |

(b)

si je treba prizadevati za posredovanje vseh možnih relevantnih informacij glede peticij v zvezi s postopki za preiskave in ugotavljanje kršitev Odboru za peticije v razumnem roku, da se bo lahko ta učinkoviteje odzival na prošnje državljanov;

| (c) | mora Komisija privoliti, da bo pri pripravi svojih sporočil in zakonodajnih sprememb upoštevala poročila Odbora za peticije, zlasti ugotovitve in priporočila iz teh poročil; |
| --- | --- |

(c)

mora Komisija privoliti, da bo pri pripravi svojih sporočil in zakonodajnih sprememb upoštevala poročila Odbora za peticije, zlasti ugotovitve in priporočila iz teh poročil;

| 35. | obžaluje, da Parlament – ki neposredno zastopa evropske državljane in je zdaj kot polnopravni sozakonodajalec vse tesneje vključen v pritožbene postopke, zlasti preko parlamentarnih vprašanj in delovanja Odbora za peticije – še vedno ne prejema samodejno preglednih in pravočasnih informacij o izvajanju zakonodaje EU, kljub temu, da so tovrstne informacije nepogrešljive ne le kot način omogočanja večje dostopnosti do zakonodaje in pravne varnosti za evropske državljane, pač pa tudi za sprejemanje sprememb, potrebnih za izboljšanje zakonodaje; meni, da bi v tem pogledu lahko pomagala boljša komunikacija med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti; odločno poziva k učinkovitejšemu in uspešnejšemu sodelovanju med institucijami EU in pričakuje, da bo Komisija v dobri veri uporabljala klavzulo revidiranega okvirnega sporazuma o odnosih s Parlamentom, v katerem se obvezuje, da bo dala „Parlamentu na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki za ugotavljanje kršitev od uradnega opomina, pa tudi podatke o vprašanjih, ki so povezana s postopkom za ugotavljanje kršitev, če Parlament to zahteva“; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da Parlament – ki neposredno zastopa evropske državljane in je zdaj kot polnopravni sozakonodajalec vse tesneje vključen v pritožbene postopke, zlasti preko parlamentarnih vprašanj in delovanja Odbora za peticije – še vedno ne prejema samodejno preglednih in pravočasnih informacij o izvajanju zakonodaje EU, kljub temu, da so tovrstne informacije nepogrešljive ne le kot način omogočanja večje dostopnosti do zakonodaje in pravne varnosti za evropske državljane, pač pa tudi za sprejemanje sprememb, potrebnih za izboljšanje zakonodaje; meni, da bi v tem pogledu lahko pomagala boljša komunikacija med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti; odločno poziva k učinkovitejšemu in uspešnejšemu sodelovanju med institucijami EU in pričakuje, da bo Komisija v dobri veri uporabljala klavzulo revidiranega okvirnega sporazuma o odnosih s Parlamentom, v katerem se obvezuje, da bo dala „Parlamentu na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki za ugotavljanje kršitev od uradnega opomina, pa tudi podatke o vprašanjih, ki so povezana s postopkom za ugotavljanje kršitev, če Parlament to zahteva“;

| 36. | poziva, naj se znotraj ustreznih generalnih direktoratov Parlamenta (GD IPOL, GD EXPO in GD za raziskave) vzpostavi neodvisen sistem za naknadno ocenjevanje učinka osrednje zakonodaje EU, ki jo Parlament sprejme v soodločanju po rednem zakonodajnem postopku, vključno s sodelovanjem z nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

36.

poziva, naj se znotraj ustreznih generalnih direktoratov Parlamenta (GD IPOL, GD EXPO in GD za raziskave) vzpostavi neodvisen sistem za naknadno ocenjevanje učinka osrednje zakonodaje EU, ki jo Parlament sprejme v soodločanju po rednem zakonodajnem postopku, vključno s sodelovanjem z nacionalnimi parlamenti;

| 37. | poudarja, da je Sodišče izpostavilo, da so lahko „nacionalne institucije, ki povzročijo škodo, (...) zanjo edine odškodninsko odgovorne in da nacionalna sodišča ohranijo izključno pristojnost, da odločijo o odškodnini za tovrstno škodo“ (5); zato tudi poudarja, da je treba okrepiti nacionalna pravna sredstva, ki bi pritožnikom omogočila, da na bolj neposreden in oseben način uveljavljajo svoje pravice; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je Sodišče izpostavilo, da so lahko „nacionalne institucije, ki povzročijo škodo, (...) zanjo edine odškodninsko odgovorne in da nacionalna sodišča ohranijo izključno pristojnost, da odločijo o odškodnini za tovrstno škodo“ (5); zato tudi poudarja, da je treba okrepiti nacionalna pravna sredstva, ki bi pritožnikom omogočila, da na bolj neposreden in oseben način uveljavljajo svoje pravice;

| 38. | ugotavlja, da se večina pritožb državljanov na področju pravosodja nanaša na svobodo gibanja in varstvo osebnih podatkov; ponovno poudarja, da je pravica do prostega gibanja ena od štirih temeljnih svoboščin EU, zapisanih v Pogodbi o delovanju Evropske unije, in je zagotovljena vsem evropskim državljanom; opozarja, da je treba pravico državljanov EU do prostega gibanja in prebivanja ter dela v drugih državah članicah kot eno od temeljnih svoboščin Evropske unije zagotavljati in varovati; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da se večina pritožb državljanov na področju pravosodja nanaša na svobodo gibanja in varstvo osebnih podatkov; ponovno poudarja, da je pravica do prostega gibanja ena od štirih temeljnih svoboščin EU, zapisanih v Pogodbi o delovanju Evropske unije, in je zagotovljena vsem evropskim državljanom; opozarja, da je treba pravico državljanov EU do prostega gibanja in prebivanja ter dela v drugih državah članicah kot eno od temeljnih svoboščin Evropske unije zagotavljati in varovati;

| 39. | poudarja, da popoln prenos skupnega evropskega azilnega sistema in njegovo učinkovito delovanje predstavljata absolutni prednostni nalogi; poziva države članice, naj storijo vse potrebno za pravilen in pravočasen prenos novega azilnega svežnja in naj ga prenesejo v celoti; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da popoln prenos skupnega evropskega azilnega sistema in njegovo učinkovito delovanje predstavljata absolutni prednostni nalogi; poziva države članice, naj storijo vse potrebno za pravilen in pravočasen prenos novega azilnega svežnja in naj ga prenesejo v celoti;

| 40. | ugotavlja, da je bilo na področju notranjih zadev v letu 2012 sproženih 22 novih postopkov za ugotavljanje kršitev, v letu 2013 pa 44; obžaluje, da je bila leta 2013 večina postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa sproženih zaradi poznega prenosa Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej; ugotavlja, da se na področju azila še vedno vlaga veliko pritožb; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da je bilo na področju notranjih zadev v letu 2012 sproženih 22 novih postopkov za ugotavljanje kršitev, v letu 2013 pa 44; obžaluje, da je bila leta 2013 večina postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa sproženih zaradi poznega prenosa Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej; ugotavlja, da se na področju azila še vedno vlaga veliko pritožb;

| 41. | ugotavlja, da je bilo na področju pravosodja v letu 2012 sproženih 61 novih postopkov za ugotavljanje kršitev, v letu 2013 pa 67; poudarja, da se je večina teh zadev nanašala na področje državljanstva in prostega gibanja oseb; obžaluje dejstvo, da je bila večina postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so se nanašali na pozni prenos, sproženih zaradi poznega prenosa Direktive 2010/64/EU o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih; je zaskrbljen zaradi precejšnjega povečanja števila pritožb na področju pravosodja v letu 2013; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je bilo na področju pravosodja v letu 2012 sproženih 61 novih postopkov za ugotavljanje kršitev, v letu 2013 pa 67; poudarja, da se je večina teh zadev nanašala na področje državljanstva in prostega gibanja oseb; obžaluje dejstvo, da je bila večina postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so se nanašali na pozni prenos, sproženih zaradi poznega prenosa Direktive 2010/64/EU o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih; je zaskrbljen zaradi precejšnjega povečanja števila pritožb na področju pravosodja v letu 2013;

| 42. | pozdravlja precejšen napredek, dosežen v zadnjih letih na področju krepitve pravic osumljencev ali obdolžencev v EU do obrambe; poudarja, kako pomemben je pravočasen, popoln in pravilen prenos vseh ukrepov iz načrta Sveta za krepitev procesnih pravic osumljencev ali obdolžencev v kazenskih postopkih; poudarja, da so ti ukrepi ključni za pravilno delovanje pravosodnega sodelovanja EU v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja precejšen napredek, dosežen v zadnjih letih na področju krepitve pravic osumljencev ali obdolžencev v EU do obrambe; poudarja, kako pomemben je pravočasen, popoln in pravilen prenos vseh ukrepov iz načrta Sveta za krepitev procesnih pravic osumljencev ali obdolžencev v kazenskih postopkih; poudarja, da so ti ukrepi ključni za pravilno delovanje pravosodnega sodelovanja EU v kazenskih zadevah;

| 43. | poudarja, da je trgovina z ljudmi hudo kaznivo dejanje in pomeni kršitev človekovih pravic ter človekovega dostojanstva, česar Unija ne more dopuščati; obžaluje, da se število ljudi, pretihotapljenih v EU in iz nje, povečuje; poudarja, da je dejansko izvajanje svežnja v državah članicah še vedno pomanjkljivo, čeprav je pravni okvir ustrezen; poudarja, da zdajšnje razmere v Sredozemlju povečujejo tveganje za trgovino z ljudmi, in poziva države članice, naj zelo odločno ukrepajo proti odgovornim za takšna kazniva dejanja in naj učinkoviteje zaščitijo žrtve; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je trgovina z ljudmi hudo kaznivo dejanje in pomeni kršitev človekovih pravic ter človekovega dostojanstva, česar Unija ne more dopuščati; obžaluje, da se število ljudi, pretihotapljenih v EU in iz nje, povečuje; poudarja, da je dejansko izvajanje svežnja v državah članicah še vedno pomanjkljivo, čeprav je pravni okvir ustrezen; poudarja, da zdajšnje razmere v Sredozemlju povečujejo tveganje za trgovino z ljudmi, in poziva države članice, naj zelo odločno ukrepajo proti odgovornim za takšna kazniva dejanja in naj učinkoviteje zaščitijo žrtve;

| 44. | opozarja, da se je prehodno obdobje iz Protokola št. 36 k Lizbonski pogodbi izteklo 1. decembra 2014; poudarja, da je treba po koncu tega prehodnega obdobja strogo ocenjevati ukrepe nekdanjega tretjega stebra in njihovo izvrševanje v nacionalni zakonodaji držav članic; ugotavlja, da do aprila 2015 Parlament ni bil obveščen o trenutnem stanju vseh predlizbonskih pravnih instrumentov na področjih pravosodnega in policijskega sodelovanja v vsaki državi članici; poziva Komisijo, naj čim prej upošteva načelo lojalnega sodelovanja in Parlamentu posreduje te informacije; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da se je prehodno obdobje iz Protokola št. 36 k Lizbonski pogodbi izteklo 1. decembra 2014; poudarja, da je treba po koncu tega prehodnega obdobja strogo ocenjevati ukrepe nekdanjega tretjega stebra in njihovo izvrševanje v nacionalni zakonodaji držav članic; ugotavlja, da do aprila 2015 Parlament ni bil obveščen o trenutnem stanju vseh predlizbonskih pravnih instrumentov na področjih pravosodnega in policijskega sodelovanja v vsaki državi članici; poziva Komisijo, naj čim prej upošteva načelo lojalnega sodelovanja in Parlamentu posreduje te informacije;

| 45. | opozarja, da je Evropski svet v sklepih iz junija 2014 usklajen prenos ter učinkovito izvajanje in konsolidacijo pravnih instrumentov in obstoječih političnih ukrepov opredelil kot splošno prednostno nalogo na območju svobode, varnosti in pravice za naslednjih pet let; poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni nadziranju in zagotavljanju konkretnega izvajanja zakonodaje EU s strani držav članic; meni, da mora biti to glede na pogoste velike vrzeli med politikami, sprejetimi na evropski ravni, in njihovim izvajanjem na nacionalni ravni politična prednostna naloga; spodbuja nacionalne parlamente, naj se bolj vključijo v evropske razprave in spremljanje uporabe prava EU, zlasti na področju notranjih zadev; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da je Evropski svet v sklepih iz junija 2014 usklajen prenos ter učinkovito izvajanje in konsolidacijo pravnih instrumentov in obstoječih političnih ukrepov opredelil kot splošno prednostno nalogo na območju svobode, varnosti in pravice za naslednjih pet let; poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni nadziranju in zagotavljanju konkretnega izvajanja zakonodaje EU s strani držav članic; meni, da mora biti to glede na pogoste velike vrzeli med politikami, sprejetimi na evropski ravni, in njihovim izvajanjem na nacionalni ravni politična prednostna naloga; spodbuja nacionalne parlamente, naj se bolj vključijo v evropske razprave in spremljanje uporabe prava EU, zlasti na področju notranjih zadev;

| 46. | poudarja, da je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti v Evropski uniji (6) opozoril, da bi morala Komisija nameniti pozornost dejstvu, da nekatere države članice in regije s svojimi politikami ogrožajo preživetje jezikov znotraj njihovih meja, tudi če ti jeziki z evropskega vidika niso v nevarnosti, in Komisijo pozval, naj razmisli o upravnih in zakonodajnih ovirah, s katerimi se srečujejo projekti, povezani z ogroženimi jeziki, zaradi majhnosti takih jezikovnih skupnosti; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pri oceni izvajanja prava EU dosledno upošteva pravice oseb, ki pripadajo manjšinam; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti v Evropski uniji (6) opozoril, da bi morala Komisija nameniti pozornost dejstvu, da nekatere države članice in regije s svojimi politikami ogrožajo preživetje jezikov znotraj njihovih meja, tudi če ti jeziki z evropskega vidika niso v nevarnosti, in Komisijo pozval, naj razmisli o upravnih in zakonodajnih ovirah, s katerimi se srečujejo projekti, povezani z ogroženimi jeziki, zaradi majhnosti takih jezikovnih skupnosti; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pri oceni izvajanja prava EU dosledno upošteva pravice oseb, ki pripadajo manjšinam;

| 47. | poudarja, da je treba tako na območju svobode, varnosti in pravice kot tudi na drugih področjih politike izboljšati dostop državljanov do informacij in dokumentov v zvezi z uporabo prava EU; poziva Komisijo, naj opredeli najboljše možne načine, kako to uresničiti, naj uporabi obstoječa komunikacijska orodja, da bi povečala preglednost, in naj zagotovi ustrezen dostop do informacij in dokumentov o uporabi prava EU; poziva Komisijo, naj predlaga pravno zavezujoč instrument o upravnem postopku za obravnavo pritožb državljanov; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba tako na območju svobode, varnosti in pravice kot tudi na drugih področjih politike izboljšati dostop državljanov do informacij in dokumentov v zvezi z uporabo prava EU; poziva Komisijo, naj opredeli najboljše možne načine, kako to uresničiti, naj uporabi obstoječa komunikacijska orodja, da bi povečala preglednost, in naj zagotovi ustrezen dostop do informacij in dokumentov o uporabi prava EU; poziva Komisijo, naj predlaga pravno zavezujoč instrument o upravnem postopku za obravnavo pritožb državljanov;

| 48. | poudarja, da je nemoteno delovanje pravega evropskega območja pravice ob spoštovanju različnih pravnih sistemov in tradicij držav članic ključnega pomena za EU ter da je popolno, pravilno in pravočasno izvrševanje zakonodaje EU osnovni pogoj za doseganje tega cilja; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je nemoteno delovanje pravega evropskega območja pravice ob spoštovanju različnih pravnih sistemov in tradicij držav članic ključnega pomena za EU ter da je popolno, pravilno in pravočasno izvrševanje zakonodaje EU osnovni pogoj za doseganje tega cilja;

| 49. | poudarja, da je izboljšanje izvajanja ena od prednostnih nalog sedmega okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je izboljšanje izvajanja ena od prednostnih nalog sedmega okoljskega akcijskega programa;

| 50. | obžaluje, da na okoljsko in zdravstveno zakonodajo EU še vedno vpliva veliko število primerov, kjer države članice prepozno ali nepravilno prenesejo ali neustrezno uporabljajo to zakonodajo; ugotavlja, da je iz 31. letnega poročila Komisije o uporabi prava EU razvidno, da je bilo v letu 2013 največ postopkov za ugotavljanje kršitev povezanih z okoljem; opozarja na visoke stroške, ki nastanejo zaradi neizvajanja okoljske politike, ki skupaj s stroški postopkov za ugotavljanje kršitev po ocenah znašajo približno 50 milijard EUR letno (COWI idr., 2011); poleg tega poudarja, da bi izvajanje okoljske politike prineslo številne družbenogospodarske koristi, ki niso vedno razvidne iz analiz stroškov in koristi; |
| --- | --- |

50.

obžaluje, da na okoljsko in zdravstveno zakonodajo EU še vedno vpliva veliko število primerov, kjer države članice prepozno ali nepravilno prenesejo ali neustrezno uporabljajo to zakonodajo; ugotavlja, da je iz 31. letnega poročila Komisije o uporabi prava EU razvidno, da je bilo v letu 2013 največ postopkov za ugotavljanje kršitev povezanih z okoljem; opozarja na visoke stroške, ki nastanejo zaradi neizvajanja okoljske politike, ki skupaj s stroški postopkov za ugotavljanje kršitev po ocenah znašajo približno 50 milijard EUR letno (COWI idr., 2011); poleg tega poudarja, da bi izvajanje okoljske politike prineslo številne družbenogospodarske koristi, ki niso vedno razvidne iz analiz stroškov in koristi;

| 51. | poziva Komisijo, naj dosledneje ukrepa v zvezi z uporabo okoljske zakonodaje EU in naj hitreje in učinkoviteje preiskuje kršitve, povezane z onesnaževanjem okolja; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj dosledneje ukrepa v zvezi z uporabo okoljske zakonodaje EU in naj hitreje in učinkoviteje preiskuje kršitve, povezane z onesnaževanjem okolja;

| 52. | poziva Komisijo, naj strožje ukrepa proti poznemu prenosu okoljskih direktiv in naj pogosteje uporablja denarne kazni; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj strožje ukrepa proti poznemu prenosu okoljskih direktiv in naj pogosteje uporablja denarne kazni;

| 53. | poziva Komisijo, naj predloži nov predlog o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah in predlog o okoljskih inšpekcijskih pregledih, če je mogoče, ne da bi pri tem povečali birokracijo in upravne stroške; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj predloži nov predlog o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah in predlog o okoljskih inšpekcijskih pregledih, če je mogoče, ne da bi pri tem povečali birokracijo in upravne stroške;

| 54. | poudarja, da je treba ohraniti visoko raven varstva okolja, in svari pred tem, da bi zaradi velikega števila kršitev mislili, da bi bilo treba zmanjšati ambicije na področju okoljske zakonodaje. |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba ohraniti visoko raven varstva okolja, in svari pred tem, da bi zaradi velikega števila kršitev mislili, da bi bilo treba zmanjšati ambicije na področju okoljske zakonodaje.

| 55. | izraža zaskrbljenost, ker se v okviru komunikacijske politike Komisije glede programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) precenjujejo težave pri izvajanju okoljske in zdravstvene zakonodaje; poudarja, da program REFIT ne bi smel spodkopati okoljskih in zdravstvenih standardov ter standardov varnosti hrane; priznava, da je boljša pravna ureditev potrebna, in meni, da bi se morali pri poenostavljanju predpisov med drugim soočiti tudi s težavami pri izvajanju; meni, da bi morali biti rezultati programa REFIT čim manj obremenjujoči za državljane in podjetja; |
| --- | --- |

55.

izraža zaskrbljenost, ker se v okviru komunikacijske politike Komisije glede programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) precenjujejo težave pri izvajanju okoljske in zdravstvene zakonodaje; poudarja, da program REFIT ne bi smel spodkopati okoljskih in zdravstvenih standardov ter standardov varnosti hrane; priznava, da je boljša pravna ureditev potrebna, in meni, da bi se morali pri poenostavljanju predpisov med drugim soočiti tudi s težavami pri izvajanju; meni, da bi morali biti rezultati programa REFIT čim manj obremenjujoči za državljane in podjetja;

| 56. | pozdravlja novo prakso, ko lahko Komisija v upravičenih primerih države članice zaprosi, naj k obvestilu o ukrepih za prenos dane direktive priložijo obrazložitvene dokumente; vseeno ponovno poziva k obveznim korelacijskim tabelam o prenosu direktiv, ki bi morale biti javno dostopne v vseh jezikih EU, in obžaluje dejstvo, da je bil program za ustreznost in uspešnost predpisov (REFIT) pripravljen kot rezultat enostranske odločitve Komisije brez pravega socialnega in parlamentarnega dialoga; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja novo prakso, ko lahko Komisija v upravičenih primerih države članice zaprosi, naj k obvestilu o ukrepih za prenos dane direktive priložijo obrazložitvene dokumente; vseeno ponovno poziva k obveznim korelacijskim tabelam o prenosu direktiv, ki bi morale biti javno dostopne v vseh jezikih EU, in obžaluje dejstvo, da je bil program za ustreznost in uspešnost predpisov (REFIT) pripravljen kot rezultat enostranske odločitve Komisije brez pravega socialnega in parlamentarnega dialoga;

| 57. | poudarja, da mora Komisija v zvezi s programom REFIT spodbujati dialog o ustreznosti predpisov z državljani, državami članicami, podjetji in civilno družbo v širšem smislu, s čimer bi zagotovila, da se določeni cilji ne bodo uresničevali na račun drugih; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da mora Komisija v zvezi s programom REFIT spodbujati dialog o ustreznosti predpisov z državljani, državami članicami, podjetji in civilno družbo v širšem smislu, s čimer bi zagotovila, da se določeni cilji ne bodo uresničevali na račun drugih;

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

58.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0051.

(3)  Tematski sektor C: Državljanske pravice in ustavne zadeve za odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (2015).

(4)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(5)  Glej sodbo v zadevi 175/84.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0350.

---

Sreda, 16. september 2015

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/254 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/254

---

P8_TA(2015)0323

Priprava delovnega programa Komisije za leto 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. septembra 2015 o delovnem programu Komisije za leto 2016 (2015/2729(RSP))

(2017/C 316/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2015 – Nov začetek“ (COM(2014)0910) in njegovih prilog 1 do 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2015 – Nov začetek“ (COM(2014)0910) in njegovih prilog 1 do 4,

| — | ob upoštevanju člena 37(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37(3) Poslovnika,

| A. | ker se mora Evropa na notranje- in zunanjepolitične izzive odzvati z jasno vizijo, usmeritvijo, vodstvom, ambicijo in pogumom ter tako pokazati, da lahko uresniči pričakovanja naših državljanov, jim nudi priložnosti in ustvarja zaupanje, tako da zagotovi, da bo EU postala resnično demokratična unija, parlamentarna demokracija in prostor, kjer bodo državljani lahko usmerjali in oblikovali svojo celino ter tako ohranili in utrdili svoj življenjski standard; |
| --- | --- |

A.

ker se mora Evropa na notranje- in zunanjepolitične izzive odzvati z jasno vizijo, usmeritvijo, vodstvom, ambicijo in pogumom ter tako pokazati, da lahko uresniči pričakovanja naših državljanov, jim nudi priložnosti in ustvarja zaupanje, tako da zagotovi, da bo EU postala resnično demokratična unija, parlamentarna demokracija in prostor, kjer bodo državljani lahko usmerjali in oblikovali svojo celino ter tako ohranili in utrdili svoj življenjski standard;

| B. | ker je strategija Evropa 2020 še naprej smiselna podlaga za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropi in ker naj bi bili njeni cilji potrjeni do konca leta 2015, vendar je treba instrumente za njeno uresničevanje posodobiti in okrepiti; |
| --- | --- |

B.

ker je strategija Evropa 2020 še naprej smiselna podlaga za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropi in ker naj bi bili njeni cilji potrjeni do konca leta 2015, vendar je treba instrumente za njeno uresničevanje posodobiti in okrepiti;

| C. | ker bi se morala Komisija v svojih prihodnjih programih dela spoprijeti s temeljnimi izzivi 21. stoletja, kot so podnebne spremembe, energetska neodvisnost, učinkovita raba virov, prehod v digitalno družbo, svetovna konkurenčnost, enakost spolov in vse večja neenakopravnost, hkrati pa upoštevati stroške neukrepanja na ravni EU; |
| --- | --- |

C.

ker bi se morala Komisija v svojih prihodnjih programih dela spoprijeti s temeljnimi izzivi 21. stoletja, kot so podnebne spremembe, energetska neodvisnost, učinkovita raba virov, prehod v digitalno družbo, svetovna konkurenčnost, enakost spolov in vse večja neenakopravnost, hkrati pa upoštevati stroške neukrepanja na ravni EU;

| D. | ker se EU zaradi izgubljene evropske konkurenčnosti v svetovnem gospodarstvu, visoke brezposelnosti, demografskih sprememb in vse bolj starajočega se prebivalstva sooča z izzivi brez primere; ker bodo le konkurenčna gospodarstva s pravo makroekonomsko politiko zmožna ustvarjati delovna mesta, izboljševati življenjski standard svojih državljanov in zagotavljati blaginjo, ki bo poganjala naložbe v prihodnost in omogočala javne storitve; ker se je treba še bolj usmeriti v spodbujanje svobodne in poštene konkurence, da bi lahko uresničili ambiciozne cilje glede kakovostnih delovnih mest, rasti, naložb in svetovne konkurenčnosti evropskega gospodarstva, zlasti ker je rast drugih svetovnih regij hitrejša, veča pa se tudi njihova produktivnost in inovativnost; |
| --- | --- |

D.

ker se EU zaradi izgubljene evropske konkurenčnosti v svetovnem gospodarstvu, visoke brezposelnosti, demografskih sprememb in vse bolj starajočega se prebivalstva sooča z izzivi brez primere; ker bodo le konkurenčna gospodarstva s pravo makroekonomsko politiko zmožna ustvarjati delovna mesta, izboljševati življenjski standard svojih državljanov in zagotavljati blaginjo, ki bo poganjala naložbe v prihodnost in omogočala javne storitve; ker se je treba še bolj usmeriti v spodbujanje svobodne in poštene konkurence, da bi lahko uresničili ambiciozne cilje glede kakovostnih delovnih mest, rasti, naložb in svetovne konkurenčnosti evropskega gospodarstva, zlasti ker je rast drugih svetovnih regij hitrejša, veča pa se tudi njihova produktivnost in inovativnost;

| E. | ker EU prestaja dolgotrajno gospodarsko krizo z nizko rastjo, povečanimi notranjimi neravnotežji ter omejenim ustvarjanjem delovnih mest in pomanjkanjem naložb, ki je ne bo mogoče premagati, ne da bi občutno okrepili evropsko povezovanje na ustreznih področjih, zlasti na notranjem trgu in v okviru ekonomske in monetarne unije, in sicer z okrepljenim demokratičnim nadzorom in odgovornostjo; |
| --- | --- |

E.

ker EU prestaja dolgotrajno gospodarsko krizo z nizko rastjo, povečanimi notranjimi neravnotežji ter omejenim ustvarjanjem delovnih mest in pomanjkanjem naložb, ki je ne bo mogoče premagati, ne da bi občutno okrepili evropsko povezovanje na ustreznih področjih, zlasti na notranjem trgu in v okviru ekonomske in monetarne unije, in sicer z okrepljenim demokratičnim nadzorom in odgovornostjo;

| F. | ker bi bilo treba finančna sredstva usmeriti v politične prednostne naloge EU, in sicer ne samo v smislu količine, ampak tudi prožnosti in ravnotežja, tudi v primeru Evropskega sklada za strateške naložbe in večletnega finančnega okvira 2014–2020, ki določa vrsto mehanizmov prilagodljivosti, med drugim revizijsko klavzulo, da bi lahko proračun EU prilagajali nepredvidenim okoliščinam; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba finančna sredstva usmeriti v politične prednostne naloge EU, in sicer ne samo v smislu količine, ampak tudi prožnosti in ravnotežja, tudi v primeru Evropskega sklada za strateške naložbe in večletnega finančnega okvira 2014–2020, ki določa vrsto mehanizmov prilagodljivosti, med drugim revizijsko klavzulo, da bi lahko proračun EU prilagajali nepredvidenim okoliščinam;

| G. | ker morajo biti politike in dejavnosti EU v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi državljani lahko lažje predvidevali hitre spremembe v družbi in gospodarstvu ter se nanje odzivali; |
| --- | --- |

G.

ker morajo biti politike in dejavnosti EU v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi državljani lahko lažje predvidevali hitre spremembe v družbi in gospodarstvu ter se nanje odzivali;

| H. | ker se mora Evropa zavezati ekonomskemu modelu, ki bo lahko zagotovil trajnostno rast, da bi tej in prihodnjim generacijam lahko zagotovili dobra delovna mesta, ne pa dolgov; |
| --- | --- |

H.

ker se mora Evropa zavezati ekonomskemu modelu, ki bo lahko zagotovil trajnostno rast, da bi tej in prihodnjim generacijam lahko zagotovili dobra delovna mesta, ne pa dolgov;

| I. | ker sta trajnost in gospodarska rast združljivi ter se lahko vzajemno krepita in ker je Komisija pozvana, naj svojo agendo za zaposlovanje in rast osnuje na trajnosti; ker je Komisija varuhinja Pogodb EU, s katerima so zagotovljeni trajnostni razvoj, socialna pravičnost, solidarnost ter temeljne pravice evropskih državljanov; |
| --- | --- |

I.

ker sta trajnost in gospodarska rast združljivi ter se lahko vzajemno krepita in ker je Komisija pozvana, naj svojo agendo za zaposlovanje in rast osnuje na trajnosti; ker je Komisija varuhinja Pogodb EU, s katerima so zagotovljeni trajnostni razvoj, socialna pravičnost, solidarnost ter temeljne pravice evropskih državljanov;

| J. | ker Evropa potrebuje Komisijo z jasnim in dovolj ambicioznim delovnim programom, s katerim bo lahko izpolnila dejanske potrebe EU in njenih državljanov; |
| --- | --- |

J.

ker Evropa potrebuje Komisijo z jasnim in dovolj ambicioznim delovnim programom, s katerim bo lahko izpolnila dejanske potrebe EU in njenih državljanov;

DEL 1

| 1. | poziva Komisijo, naj v celoti uporabi svojo pravico do pobude in v Uniji prevzame jasno vodilno vlogo, zlasti pa naj zagotovi dokončanje enotnega trga ter hkrati pripravi strateški časovni načrt za ekonomsko in politično unijo ter za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj v celoti uporabi svojo pravico do pobude in v Uniji prevzame jasno vodilno vlogo, zlasti pa naj zagotovi dokončanje enotnega trga ter hkrati pripravi strateški časovni načrt za ekonomsko in politično unijo ter za zunanje delovanje;

| 2. | pozdravlja dejstvo, da se je Komisija osredotočila na deset strateških prednostnih nalog; poudarja pomen spodbujanja interesa Skupnosti in ohranjanja povezane in enotne EU ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti; je zato trdno prepričan, da se je treba v prizadevanjih osredotočiti na te strateške prednostne naloge; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da se je Komisija osredotočila na deset strateških prednostnih nalog; poudarja pomen spodbujanja interesa Skupnosti in ohranjanja povezane in enotne EU ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti; je zato trdno prepričan, da se je treba v prizadevanjih osredotočiti na te strateške prednostne naloge;

| 3. | pozdravlja začetek pogajanj za nov medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje; meni, da bi moralo to privesti do izboljšanja kakovosti zakonodajnih predlogov Komisije, izboljšanja njene ocene učinka osnutkov zakonov, vključno z ekonomskimi, socialnimi, okoljskimi in z malimi in srednjimi podjetji povezanimi ocenami učinka, in, kjer je to primerno, do uporabe uredb namesto direktiv v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; pričakuje, da bo Komisija obe veji zakonodajne oblasti obravnavala enako, kar zadeva informacije in dokumentacijo, ki jih zagotavlja v okviru zakonodajnega postopka; pričakuje tudi, da se bo močneje zavezala zagotavljanju ustreznega medinstitucionalnega posvetovanja, da se celovito odzvala na predloge in priporočila Parlamenta in podrobno utemeljila vse predvidene umike; opozarja, da bi morali biti večletni programi, o katerih se dogovorijo tri institucije, okvir za letni delovni program in podlaga za razprave o posameznih letnih delovnih programih; opozarja na svoje stališče, da boljše priprave zakonodaje ne bi smeli razumeti kot sredstva za zapostavljanje področij, za katera je EU pristojna, in da bi morale politične odločitve v demokratičnem procesu odločanja prevladati nad tehničnimi ocenami; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja začetek pogajanj za nov medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje; meni, da bi moralo to privesti do izboljšanja kakovosti zakonodajnih predlogov Komisije, izboljšanja njene ocene učinka osnutkov zakonov, vključno z ekonomskimi, socialnimi, okoljskimi in z malimi in srednjimi podjetji povezanimi ocenami učinka, in, kjer je to primerno, do uporabe uredb namesto direktiv v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; pričakuje, da bo Komisija obe veji zakonodajne oblasti obravnavala enako, kar zadeva informacije in dokumentacijo, ki jih zagotavlja v okviru zakonodajnega postopka; pričakuje tudi, da se bo močneje zavezala zagotavljanju ustreznega medinstitucionalnega posvetovanja, da se celovito odzvala na predloge in priporočila Parlamenta in podrobno utemeljila vse predvidene umike; opozarja, da bi morali biti večletni programi, o katerih se dogovorijo tri institucije, okvir za letni delovni program in podlaga za razprave o posameznih letnih delovnih programih; opozarja na svoje stališče, da boljše priprave zakonodaje ne bi smeli razumeti kot sredstva za zapostavljanje področij, za katera je EU pristojna, in da bi morale politične odločitve v demokratičnem procesu odločanja prevladati nad tehničnimi ocenami;

| 4. | poziva Komisijo, naj še naprej povečuje usklajenost svojega zakonodajnega programa ter krepi neodvisno oceno učinkov zakonodajnih osnutkov, vključno s testom za mala in srednja podjetja ter testom konkurenčnosti, saj bi ti ukrepi pomagali pri odpravljanju birokracije na vseh ravneh – evropski, nacionalni in regionalni – in za vse gospodarske akterje in državljane v vsakodnevnem življenju ter tako prispevali k spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, ob hkratnem spoštovanju socialnih in okoljskih standardov; meni, da mala in srednja podjetja ter mikropodjetja pri izvajanju zakonodaje in izpolnjevanju standardov ne bi smela biti po nepotrebnem obremenjena; poziva Komisijo, naj si prizadeva za kar največjo poenostavitev in, kjer je to mogoče, spodbuja popolno uveljavitev digitalnih rešitev za lažje izvajanje predpisov EU; meni, da bi bilo morda treba pregledati direktive in uredbe, ki so se izkazale kot neprimerne za mala podjetja, da se zagotovi, da mala in srednja podjetja ne bodo obremenjena; poziva, naj se mikropodjetja, kolikor je mogoče, izvzamejo iz obremenjujoče zakonodaje, zlasti da bi spodbudili nova zagonska podjetja in podjetnike; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj še naprej povečuje usklajenost svojega zakonodajnega programa ter krepi neodvisno oceno učinkov zakonodajnih osnutkov, vključno s testom za mala in srednja podjetja ter testom konkurenčnosti, saj bi ti ukrepi pomagali pri odpravljanju birokracije na vseh ravneh – evropski, nacionalni in regionalni – in za vse gospodarske akterje in državljane v vsakodnevnem življenju ter tako prispevali k spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, ob hkratnem spoštovanju socialnih in okoljskih standardov; meni, da mala in srednja podjetja ter mikropodjetja pri izvajanju zakonodaje in izpolnjevanju standardov ne bi smela biti po nepotrebnem obremenjena; poziva Komisijo, naj si prizadeva za kar največjo poenostavitev in, kjer je to mogoče, spodbuja popolno uveljavitev digitalnih rešitev za lažje izvajanje predpisov EU; meni, da bi bilo morda treba pregledati direktive in uredbe, ki so se izkazale kot neprimerne za mala podjetja, da se zagotovi, da mala in srednja podjetja ne bodo obremenjena; poziva, naj se mikropodjetja, kolikor je mogoče, izvzamejo iz obremenjujoče zakonodaje, zlasti da bi spodbudili nova zagonska podjetja in podjetnike;

| 5. | v zvezi s programom ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) od Komisije pričakuje, da bo predstavila seznam zakonodaje in predlogov, ki jih je treba revidirati ali razveljaviti, če se zdi, da niso več primerni ali da nimajo več dodane vrednosti EU, in če so zastareli ali niso več ustrezni glede na prvotni namen; poudarja pa, da naj se program REFIT ne uporablja kot izgovor za nižanje ambicij v zvezi z bistvenimi vprašanji, za deregulacijo ali za nižanje socialnih in okoljskih standardov; meni, da gre pri poenostavitvi za cilje glede kakovosti, ne količine; opozarja na cilj, da se
  za 25 %
  zmanjša upravna in birokratska obremenitev ter stroški, povezani z novimi predlogi, za celoten politični cikel, ki vključuje prenos, izvajanje in izvrševanje; poziva k znatnemu zmanjšanju, da bi ustvarili boljše razmere za ustvarjanje novih delovnih mest, ohranjanje delovnih mest v Evropi in za vrnitev delovnih mest iz tujine v Evropo, s čimer bi okrepili konkurenčnost in trajnostno rast; |
| --- | --- |

5.

v zvezi s programom ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) od Komisije pričakuje, da bo predstavila seznam zakonodaje in predlogov, ki jih je treba revidirati ali razveljaviti, če se zdi, da niso več primerni ali da nimajo več dodane vrednosti EU, in če so zastareli ali niso več ustrezni glede na prvotni namen; poudarja pa, da naj se program REFIT ne uporablja kot izgovor za nižanje ambicij v zvezi z bistvenimi vprašanji, za deregulacijo ali za nižanje socialnih in okoljskih standardov; meni, da gre pri poenostavitvi za cilje glede kakovosti, ne količine; opozarja na cilj, da se
  za 25 %
  zmanjša upravna in birokratska obremenitev ter stroški, povezani z novimi predlogi, za celoten politični cikel, ki vključuje prenos, izvajanje in izvrševanje; poziva k znatnemu zmanjšanju, da bi ustvarili boljše razmere za ustvarjanje novih delovnih mest, ohranjanje delovnih mest v Evropi in za vrnitev delovnih mest iz tujine v Evropo, s čimer bi okrepili konkurenčnost in trajnostno rast;

| 6. | pričakuje, da bo Komisija pripravila predlog za naslednjo fazo strategije Evropa 2020 za rast in delovna mesta, s katerim se bo odzvala na velike izzive in priložnosti, ki so pred nami, še zlasti pa na energetski prehod, digitalno revolucijo in na to, kako Evropejce pripraviti na te izzive; meni, da bi morala ta strategija ustrezne reforme združiti z velikimi naložbenimi pobudami, s čimer bi nadgradila že začete energetske unije in enotnega digitalnega trga ter nove pobude za socialne naložbe in preusposabljanje; meni, da bi bilo treba strategijo podpreti z Evropskim skladom za strateške naložbe, ki ga bi bilo treba podpreti s popolno izkoriščenostjo Evropskega sklada za strateške naložbe, in revidiranim večletnim finančnim okvirom 2014–2020; meni, da je treba vsem državam članicam zagotoviti pogoje za izvajanje te strategije ter da bi bilo treba dokončati ekonomsko in monetarno unijo in tako spodbujati zbliževanje v tej smeri; meni, da je uspeh te strategije odvisen tudi od novih možnosti, ki se bodo odprle s strateškimi partnerstvi EU; |
| --- | --- |

6.

pričakuje, da bo Komisija pripravila predlog za naslednjo fazo strategije Evropa 2020 za rast in delovna mesta, s katerim se bo odzvala na velike izzive in priložnosti, ki so pred nami, še zlasti pa na energetski prehod, digitalno revolucijo in na to, kako Evropejce pripraviti na te izzive; meni, da bi morala ta strategija ustrezne reforme združiti z velikimi naložbenimi pobudami, s čimer bi nadgradila že začete energetske unije in enotnega digitalnega trga ter nove pobude za socialne naložbe in preusposabljanje; meni, da bi bilo treba strategijo podpreti z Evropskim skladom za strateške naložbe, ki ga bi bilo treba podpreti s popolno izkoriščenostjo Evropskega sklada za strateške naložbe, in revidiranim večletnim finančnim okvirom 2014–2020; meni, da je treba vsem državam članicam zagotoviti pogoje za izvajanje te strategije ter da bi bilo treba dokončati ekonomsko in monetarno unijo in tako spodbujati zbliževanje v tej smeri; meni, da je uspeh te strategije odvisen tudi od novih možnosti, ki se bodo odprle s strateškimi partnerstvi EU;

| 7. | poziva Komisijo, naj se učinkovito odzove na socialne probleme v EU, zlasti na brezposelnost, pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile, socialne neenakosti in izključenost ter na nevarnost socialnega dampinga in bega možganov; meni, da so za to potrebni gospodarsko okrevanje in naložbe, ki bodo spodbujali ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, socialne naložbe s poudarkom na spretnostih, varstvu otrok in drugih socialnih storitvah, ter socialno gospodarstvo; meni, da to zahteva tudi večje zbliževanje, da bi zagotovili spoštovanje vrste temeljnih socialnih standardov po vsej Uniji; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem pravično mobilnost delavcev spodbujati kot temeljno svoboščino na enotnem trgu; meni tudi, da je treba nemudoma začeti s konkretnimi ukrepi, da bi na socialnem področju dosegli obljubljeno oceno AAA; poziva Komisijo, naj v ta namen spodbuja tesnejšo vključitev socialnih partnerjev na evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj se učinkovito odzove na socialne probleme v EU, zlasti na brezposelnost, pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile, socialne neenakosti in izključenost ter na nevarnost socialnega dampinga in bega možganov; meni, da so za to potrebni gospodarsko okrevanje in naložbe, ki bodo spodbujali ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, socialne naložbe s poudarkom na spretnostih, varstvu otrok in drugih socialnih storitvah, ter socialno gospodarstvo; meni, da to zahteva tudi večje zbliževanje, da bi zagotovili spoštovanje vrste temeljnih socialnih standardov po vsej Uniji; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem pravično mobilnost delavcev spodbujati kot temeljno svoboščino na enotnem trgu; meni tudi, da je treba nemudoma začeti s konkretnimi ukrepi, da bi na socialnem področju dosegli obljubljeno oceno AAA; poziva Komisijo, naj v ta namen spodbuja tesnejšo vključitev socialnih partnerjev na evropski in nacionalni ravni;

| 8. | poudarja, da je stopnja brezposelnosti še vedno previsoka, zlasti med mladimi in ženskami, in da je gospodarsko okrevanje EU še vedno šibko; pozdravlja vzpostavitev Evropskega sklada za strateške naložbe in poziva, naj se v celoti izvaja, ter pričakuje čim prejšnjo odobritev in razvoj vrste naložbenih projektov, ki bodo prispevali k močnemu okrevanju ter uravnoteženi in trajnostni rasti, to pa bo okrepilo zaposlovanje ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo po vsej EU; želi spomniti na svoje pozive glede preglednosti, demokratične odgovornosti in skladnosti z naložbenimi smernicami; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je stopnja brezposelnosti še vedno previsoka, zlasti med mladimi in ženskami, in da je gospodarsko okrevanje EU še vedno šibko; pozdravlja vzpostavitev Evropskega sklada za strateške naložbe in poziva, naj se v celoti izvaja, ter pričakuje čim prejšnjo odobritev in razvoj vrste naložbenih projektov, ki bodo prispevali k močnemu okrevanju ter uravnoteženi in trajnostni rasti, to pa bo okrepilo zaposlovanje ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo po vsej EU; želi spomniti na svoje pozive glede preglednosti, demokratične odgovornosti in skladnosti z naložbenimi smernicami;

| 9. | poziva Komisijo, naj poudari, da so rast in delovna mesta temelj evropskega socialnega tržnega gospodarstva in strategije EU za trajnostni razvoj; jo odločno poziva, naj postavi trajnost v središče vseh trdnih, v prihodnost usmerjenih gospodarskih politik, ki bodo zmožne pomagati reševati krize, in naj jo upošteva v tem in prihodnjih delovnih programih, tako da vanje vključi poseben razdelek, ki bo namenjen celovitemu in hitremu izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj poudari, da so rast in delovna mesta temelj evropskega socialnega tržnega gospodarstva in strategije EU za trajnostni razvoj; jo odločno poziva, naj postavi trajnost v središče vseh trdnih, v prihodnost usmerjenih gospodarskih politik, ki bodo zmožne pomagati reševati krize, in naj jo upošteva v tem in prihodnjih delovnih programih, tako da vanje vključi poseben razdelek, ki bo namenjen celovitemu in hitremu izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa;

| 10. | pozdravlja sprejetje strategije za enotni digitalni trg in poziva k njenemu hitremu izvajanju z jasnimi zakonodajnimi priporočili in finančnimi načini in sredstvi, da bi ustvarili digitalno gospodarstvo, v katerem bi lahko Evropa prevzela vodilno vlogo v svetu, podjetja pa poslovala prek meja, in v katerem bi bile zaščitene pravice potrošnikov, imetnikov pravic in državljanov; je prepričan, da Evropa s spodbujanjem podjetništva in na znanju temelječega gospodarstva ter z odpravljanjem nepotrebnih ovir zagotavlja nedvomno dodano vrednost; meni, da bi moralo biti usmerjeno tudi k spodbujanju inovacij in ustvarjanju novih priložnosti za državljane, podjetja in potrošnike v EU ter s tem k ustvarjanju delovnih mest, hkrati pa zagotavljati osnovne socialne standarde; poudarja, da bo imel napredek na tem področju neposredne učinke za državljane; meni, da sta varstvo potrošnikov in temeljnih pravic ključna, da bi Evropejci zaupali enotnemu digitalnemu trgu kot sestavnemu delu digitalizacije v vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja sprejetje strategije za enotni digitalni trg in poziva k njenemu hitremu izvajanju z jasnimi zakonodajnimi priporočili in finančnimi načini in sredstvi, da bi ustvarili digitalno gospodarstvo, v katerem bi lahko Evropa prevzela vodilno vlogo v svetu, podjetja pa poslovala prek meja, in v katerem bi bile zaščitene pravice potrošnikov, imetnikov pravic in državljanov; je prepričan, da Evropa s spodbujanjem podjetništva in na znanju temelječega gospodarstva ter z odpravljanjem nepotrebnih ovir zagotavlja nedvomno dodano vrednost; meni, da bi moralo biti usmerjeno tudi k spodbujanju inovacij in ustvarjanju novih priložnosti za državljane, podjetja in potrošnike v EU ter s tem k ustvarjanju delovnih mest, hkrati pa zagotavljati osnovne socialne standarde; poudarja, da bo imel napredek na tem področju neposredne učinke za državljane; meni, da sta varstvo potrošnikov in temeljnih pravic ključna, da bi Evropejci zaupali enotnemu digitalnemu trgu kot sestavnemu delu digitalizacije v vsakdanjem življenju;

| 11. | meni, da je treba oblikovanje uravnotežene in pravične davčne politike, kjer je to ustrezno, razumeti kot sestavni del strukturnih reform v državah članicah, davčno politiko in politiko konkurence pa bi bilo treba v korist vseh potrošnikov in državljanov EU ter za nadaljnje ustvarjanje delovnih mest obravnavati kot dve plati istega procesa na notranjem trgu; podpira prenos davčnega bremena z dela na druge oblike vzdržne obdavčitve; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba oblikovanje uravnotežene in pravične davčne politike, kjer je to ustrezno, razumeti kot sestavni del strukturnih reform v državah članicah, davčno politiko in politiko konkurence pa bi bilo treba v korist vseh potrošnikov in državljanov EU ter za nadaljnje ustvarjanje delovnih mest obravnavati kot dve plati istega procesa na notranjem trgu; podpira prenos davčnega bremena z dela na druge oblike vzdržne obdavčitve;

| 12. | poziva Komisijo, naj ponovno oceni in okrepi mehanizme in vire za politiko konkurence in državne pomoči; meni, da sta politika EU o državni pomoči in nadzor nadnjo pomembni orodji za boj proti davčnim praksam, ki izkrivljajo enotni trg; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj ponovno oceni in okrepi mehanizme in vire za politiko konkurence in državne pomoči; meni, da sta politika EU o državni pomoči in nadzor nadnjo pomembni orodji za boj proti davčnim praksam, ki izkrivljajo enotni trg;

| 13. | ponovno potrjuje pomen, ki ga pripisuje metodi Skupnosti, preglednosti zakonodajnega postopka, demokratični legitimnosti ter vlogi in odgovornosti nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

13.

ponovno potrjuje pomen, ki ga pripisuje metodi Skupnosti, preglednosti zakonodajnega postopka, demokratični legitimnosti ter vlogi in odgovornosti nacionalnih parlamentov;

| 14. | vztraja, da je treba v celoti, hitro in učinkovito izvajati in uporabljati veljavno zakonodajo na področjih, kot so enotni trg, okoljska zakonodaja, revidirana skupna kmetijska politika, skupna ribiška politika in kohezijska politika ter finančni in bančni sektor; poziva Komisijo, naj bolje spremlja napredek držav članic pri izvajanju; |
| --- | --- |

14.

vztraja, da je treba v celoti, hitro in učinkovito izvajati in uporabljati veljavno zakonodajo na področjih, kot so enotni trg, okoljska zakonodaja, revidirana skupna kmetijska politika, skupna ribiška politika in kohezijska politika ter finančni in bančni sektor; poziva Komisijo, naj bolje spremlja napredek držav članic pri izvajanju;

| 15. | poziva, naj se po rednem zakonodajnem postopku sprejmejo smernice za konvergenco, ki bi morale biti skupaj z letnim pregledom rasti podlaga za priporočila za posamezne države; meni, da bi bilo treba nadzorno vlogo Parlamenta v evropskem semestru formalizirati, parlamenti držav iz evroobmočja pa bi morali slediti vsem korakom procesa evropskega semestra; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se po rednem zakonodajnem postopku sprejmejo smernice za konvergenco, ki bi morale biti skupaj z letnim pregledom rasti podlaga za priporočila za posamezne države; meni, da bi bilo treba nadzorno vlogo Parlamenta v evropskem semestru formalizirati, parlamenti držav iz evroobmočja pa bi morali slediti vsem korakom procesa evropskega semestra;

| 16. | poziva Komisijo, naj skupaj z vsemi deležniki preuči vse možnosti za krepitev evropske monetarne unije in za to, da bi postala odpornejša in da bi bolj spodbujala gospodarsko rast, zaposlovanje in stabilnost ter imela socialno razsežnost, katere namen bi bil ohranjanje evropskega socialnega tržnega gospodarstva in spoštovanje pravice do kolektivnih pogajanj, na podlagi katere bi države članice usklajevale socialno politiko – vključno z mehanizmom za minimalno plačo ali dohodek, ki ga določi posamezna država članica in je primeren zanjo –, ter podpiranje boja proti revščini in socialni izključenosti, ponovnega vključevanja delavcev na trg dela in prostovoljne mobilnosti in prožnosti med poklici in državami članicami; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj skupaj z vsemi deležniki preuči vse možnosti za krepitev evropske monetarne unije in za to, da bi postala odpornejša in da bi bolj spodbujala gospodarsko rast, zaposlovanje in stabilnost ter imela socialno razsežnost, katere namen bi bil ohranjanje evropskega socialnega tržnega gospodarstva in spoštovanje pravice do kolektivnih pogajanj, na podlagi katere bi države članice usklajevale socialno politiko – vključno z mehanizmom za minimalno plačo ali dohodek, ki ga določi posamezna država članica in je primeren zanjo –, ter podpiranje boja proti revščini in socialni izključenosti, ponovnega vključevanja delavcev na trg dela in prostovoljne mobilnosti in prožnosti med poklici in državami članicami;

| 17. | poudarja, da je treba proračun EU učinkovito uporabiti za napredovanje pri prednostnih nalogah in politikah EU, in zato poziva Komisijo, naj obravnava pomisleke glede slabega upravljanja in goljufij; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za oceno in izboljšanje sedanjega nadzora ter zmanjša upravno obremenitev, kjer je to mogoče; poudarja, da mora Komisija zagotoviti kar najboljšo porabo denarja evropskih davkoplačevalcev in da so dobri rezultati pomembnejši kot pa zgolj poraba razpoložljivih sredstev; poziva k izvedbi sistematičnih, rednih in neodvisnih ocen, da bi zagotovili, da bo vsa poraba dosegla želene rezultate na stroškovno učinkovit način; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za vključevanje držav članic v to nalogo, zlasti v zvezi s sredstvi, ki so jih izplačale same; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba proračun EU učinkovito uporabiti za napredovanje pri prednostnih nalogah in politikah EU, in zato poziva Komisijo, naj obravnava pomisleke glede slabega upravljanja in goljufij; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za oceno in izboljšanje sedanjega nadzora ter zmanjša upravno obremenitev, kjer je to mogoče; poudarja, da mora Komisija zagotoviti kar najboljšo porabo denarja evropskih davkoplačevalcev in da so dobri rezultati pomembnejši kot pa zgolj poraba razpoložljivih sredstev; poziva k izvedbi sistematičnih, rednih in neodvisnih ocen, da bi zagotovili, da bo vsa poraba dosegla želene rezultate na stroškovno učinkovit način; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za vključevanje držav članic v to nalogo, zlasti v zvezi s sredstvi, ki so jih izplačale same;

| 18. | poudarja, da je treba davkoplačevalski denar uporabljati učinkoviteje in sprejeti nadaljnje korake za zaščito finančnih interesov Unije, da bi zagotovili legitimnost stroškovno učinkovite porabe EU; zato poziva k učinkoviti uporabi proračuna EU, tako da bi se osredotočili na boljše izvajanje obstoječega nadzora, oceno nadzora in načine, s katerimi bi zagotovili, da bi bili uspešnost in dodana vrednost pomembnejši od čim večje porabe proračunskih sredstev; meni, da bi bilo treba ohraniti predlog glede uvedbe funkcije nadzornika za procesna jamstva za Evropski urad za boj proti goljufijam OLAF (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD)); |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba davkoplačevalski denar uporabljati učinkoviteje in sprejeti nadaljnje korake za zaščito finančnih interesov Unije, da bi zagotovili legitimnost stroškovno učinkovite porabe EU; zato poziva k učinkoviti uporabi proračuna EU, tako da bi se osredotočili na boljše izvajanje obstoječega nadzora, oceno nadzora in načine, s katerimi bi zagotovili, da bi bili uspešnost in dodana vrednost pomembnejši od čim večje porabe proračunskih sredstev; meni, da bi bilo treba ohraniti predlog glede uvedbe funkcije nadzornika za procesna jamstva za Evropski urad za boj proti goljufijam OLAF (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD));

| 19. | pozdravlja evropsko agendo o migracijah, ki jo je pripravila Komisija, ter ustrezne zakonodajne in z njimi povezane predloge za javnofinančne prilagoditve v letih 2015 in 2016, ki naj bi zagotovili ustrezno izvedbo ciljev iz te agende; hkrati pa Komisijo opozarja na njeno zavezo, da se bo odzvala na vse večje pritiske na zunanjih mejah EU, med drugim tudi s strogimi ukrepi proti nedovoljenim migracijam ter trgovini z ljudmi in tihotapljenju ljudi, pa tudi z boljšim upravljanjem migracijske politike, kar bi pomenilo večjo povezanost migracijske politike EU z njeno zunanjo politiko; poziva Komisijo, naj pri obravnavi posameznikov, ki v EU iščejo zaščito pred vojno in preganjanjem, še bolj razvije instrumente za pristop, temelječ na človekovih pravicah; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja evropsko agendo o migracijah, ki jo je pripravila Komisija, ter ustrezne zakonodajne in z njimi povezane predloge za javnofinančne prilagoditve v letih 2015 in 2016, ki naj bi zagotovili ustrezno izvedbo ciljev iz te agende; hkrati pa Komisijo opozarja na njeno zavezo, da se bo odzvala na vse večje pritiske na zunanjih mejah EU, med drugim tudi s strogimi ukrepi proti nedovoljenim migracijam ter trgovini z ljudmi in tihotapljenju ljudi, pa tudi z boljšim upravljanjem migracijske politike, kar bi pomenilo večjo povezanost migracijske politike EU z njeno zunanjo politiko; poziva Komisijo, naj pri obravnavi posameznikov, ki v EU iščejo zaščito pred vojno in preganjanjem, še bolj razvije instrumente za pristop, temelječ na človekovih pravicah;

| 20. | je globoko zaskrbljen zaradi nedavnih dogodkov v Sredozemlju in na zahodnobalkanski poti, kjer je rekordno število migrantov z neurejenim statusom prečkalo meje EU, kar za Evropo in njene države članice predstavlja izziv brez primere, na katerega se mora Evropa skupaj in odločno odzvati; podpira ukrepe, ki jih je predlagala Komisija, in poziva države članice, naj jih hitro sprejmejo in začnejo izvajati; pozdravlja pobude Komisije o premestitvi in preselitvi, vključno z novo pobudo o nujni premestitvi večjega števila prosilcev za azil, ki potrebujejo mednarodno pomoč, ki bo koristila Grčiji, Italiji in Madžarski, ter predlog Komisije o stalnem mehanizmu za premestite, ki bi se sprožil v izrednih razmerah, pri čemer bi se upoštevalo število beguncev v državi članici, ki je določeno v členu 78(2) PDEU; poziva Komisijo, naj uvede potreben program, ki je bil zasnovan posebej za množični prihod; hkrati poudarja, da je treba pospešiti obdelavo prošenj za azil in vračanje tistih, katerih prošnje so bile zavrnjene; izraža podporo pristopu „kritičnih točk“, ki je bil napovedan v agendi o migracijah in je namenjen krepitvi operativne podpore ob prihodu prosilcev, vključno z registracijo in začetno obdelavo zahtevkov, tudi za tiste, ki ne potrebujejo zaščite; zavrača vse ukrepe, ki bi dejansko ponovno uvedli nadzor meje in s tem ogrozili schengensko območje; |
| --- | --- |

20.

je globoko zaskrbljen zaradi nedavnih dogodkov v Sredozemlju in na zahodnobalkanski poti, kjer je rekordno število migrantov z neurejenim statusom prečkalo meje EU, kar za Evropo in njene države članice predstavlja izziv brez primere, na katerega se mora Evropa skupaj in odločno odzvati; podpira ukrepe, ki jih je predlagala Komisija, in poziva države članice, naj jih hitro sprejmejo in začnejo izvajati; pozdravlja pobude Komisije o premestitvi in preselitvi, vključno z novo pobudo o nujni premestitvi večjega števila prosilcev za azil, ki potrebujejo mednarodno pomoč, ki bo koristila Grčiji, Italiji in Madžarski, ter predlog Komisije o stalnem mehanizmu za premestite, ki bi se sprožil v izrednih razmerah, pri čemer bi se upoštevalo število beguncev v državi članici, ki je določeno v členu 78(2) PDEU; poziva Komisijo, naj uvede potreben program, ki je bil zasnovan posebej za množični prihod; hkrati poudarja, da je treba pospešiti obdelavo prošenj za azil in vračanje tistih, katerih prošnje so bile zavrnjene; izraža podporo pristopu „kritičnih točk“, ki je bil napovedan v agendi o migracijah in je namenjen krepitvi operativne podpore ob prihodu prosilcev, vključno z registracijo in začetno obdelavo zahtevkov, tudi za tiste, ki ne potrebujejo zaščite; zavrača vse ukrepe, ki bi dejansko ponovno uvedli nadzor meje in s tem ogrozili schengensko območje;

| 21. | opozarja na zavezo Komisije, da bo uporabila vse razpoložljive instrumente, tudi proračun EU, za spodbujanje zaposlovanja in rasti s pametnimi naložbami v tesnejšem partnerstvu z državami članicami, nacionalnimi parlamenti, regijami in mesti, da bi dosegli boljše izvajanje obstoječih politik in večjo učinkovitost ukrepov na terenu, zlasti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da je kohezijska politika v skladu s procesom gospodarskega upravljanja še vedno glavni vir javnih naložb, zato meni, da bi bilo treba uporabiti sinergije med Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi skladi, zlasti evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; poziva k iskanju sinergij med temi skladi in programom Obzorje 2020; poziva k vključitvi zasebnih partnerjev in vlagateljev, ki je osrednjega pomena za uspešnost Evropskega sklada za strateške naložbe, in opozarja na njegov potencial za ustvarjanje delovnih mest; hkrati poziva k demokratičnemu nadzoru nad Evropskim skladom za strateške naložbe na ravni EU; meni, da bi bilo treba vsa sredstva, preusmerjena iz programa Obzorje 2020 in instrumenta za povezovanje Evrope, v enaki ali večji meri nameniti za naložbe v raziskave in inovacije, digitalno infrastrukturo, promet in energijo, poleg tega pa Komisijo poziva, naj pri obveznem pregledu leta 2016 izkoristi priložnost za pripravo nadomestila za ta dva programa; |
| --- | --- |

21.

opozarja na zavezo Komisije, da bo uporabila vse razpoložljive instrumente, tudi proračun EU, za spodbujanje zaposlovanja in rasti s pametnimi naložbami v tesnejšem partnerstvu z državami članicami, nacionalnimi parlamenti, regijami in mesti, da bi dosegli boljše izvajanje obstoječih politik in večjo učinkovitost ukrepov na terenu, zlasti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da je kohezijska politika v skladu s procesom gospodarskega upravljanja še vedno glavni vir javnih naložb, zato meni, da bi bilo treba uporabiti sinergije med Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi skladi, zlasti evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; poziva k iskanju sinergij med temi skladi in programom Obzorje 2020; poziva k vključitvi zasebnih partnerjev in vlagateljev, ki je osrednjega pomena za uspešnost Evropskega sklada za strateške naložbe, in opozarja na njegov potencial za ustvarjanje delovnih mest; hkrati poziva k demokratičnemu nadzoru nad Evropskim skladom za strateške naložbe na ravni EU; meni, da bi bilo treba vsa sredstva, preusmerjena iz programa Obzorje 2020 in instrumenta za povezovanje Evrope, v enaki ali večji meri nameniti za naložbe v raziskave in inovacije, digitalno infrastrukturo, promet in energijo, poleg tega pa Komisijo poziva, naj pri obveznem pregledu leta 2016 izkoristi priložnost za pripravo nadomestila za ta dva programa;

| 22. | poziva k hitremu izvajanju strategije v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, z boljšo infrastrukturo in projekti z evropsko dodano vrednostjo v sektorjih prometa, energije in telekomunikacij, ki so bistveni za delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

22.

poziva k hitremu izvajanju strategije v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, z boljšo infrastrukturo in projekti z evropsko dodano vrednostjo v sektorjih prometa, energije in telekomunikacij, ki so bistveni za delovanje enotnega trga;

| 23. | ugotavlja, da mora Komisija v letu 2016 začeti obsežen in izčrpen ter širok povolilni pregled večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 in mu priložiti zakonodajni predlog za spremembo uredbe o večletnem finančnem okviru – kot možnost uporabe proračuna EU in s tem prispevek k okrevanju evropskega gospodarstva; ugotavlja, da je bila obvezna zakonodajna revizija večletnega finančnega okvira ena izmed glavnih zahtev Parlamenta v pogajanjih o večletnem finančnem okviru, zato temu procesu pripisuje izjemen pomen; je pripravljen na konstruktivno delovanje pri iskanju rešitev za številna nerešena vprašanja, vključno s tistimi, ki se nanašajo na financiranje jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da mora Komisija v letu 2016 začeti obsežen in izčrpen ter širok povolilni pregled večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 in mu priložiti zakonodajni predlog za spremembo uredbe o večletnem finančnem okviru – kot možnost uporabe proračuna EU in s tem prispevek k okrevanju evropskega gospodarstva; ugotavlja, da je bila obvezna zakonodajna revizija večletnega finančnega okvira ena izmed glavnih zahtev Parlamenta v pogajanjih o večletnem finančnem okviru, zato temu procesu pripisuje izjemen pomen; je pripravljen na konstruktivno delovanje pri iskanju rešitev za številna nerešena vprašanja, vključno s tistimi, ki se nanašajo na financiranje jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe;

| 24. | spodbuja Komisijo, naj upošteva ugotovitve skupine na visoki ravni o lastnih sredstvih, ki naj bi jih ta pripravila do konca leta 2016, in med svojim mandatom poda konkretne predloge; ponavlja zavezanost reformi sistema lastnih sredstev EU pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

24.

spodbuja Komisijo, naj upošteva ugotovitve skupine na visoki ravni o lastnih sredstvih, ki naj bi jih ta pripravila do konca leta 2016, in med svojim mandatom poda konkretne predloge; ponavlja zavezanost reformi sistema lastnih sredstev EU pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira;

| 25. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi nakopičenih zaostankov pri plačilih, ki spodkopavajo verodostojnost EU; pozdravlja, da so Komisija, Svet in Parlament sprejeli skupno izjavo o načrtu plačil za obdobje 2015–2016, da bi ta zaostanek do konca leta 2016 zmanjšali na vzdržno raven; želi Komisijo spomniti na zavezo, da bo pozorno spremljala izvajanje programov za obdobje 2014–2020, vzpostavila sistem zgodnjega opozarjanja in pravočasno predlagala spremembo proračunov, če znesek odobrenih plačil leta 2016 ne bo zadostoval; |
| --- | --- |

25.

ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi nakopičenih zaostankov pri plačilih, ki spodkopavajo verodostojnost EU; pozdravlja, da so Komisija, Svet in Parlament sprejeli skupno izjavo o načrtu plačil za obdobje 2015–2016, da bi ta zaostanek do konca leta 2016 zmanjšali na vzdržno raven; želi Komisijo spomniti na zavezo, da bo pozorno spremljala izvajanje programov za obdobje 2014–2020, vzpostavila sistem zgodnjega opozarjanja in pravočasno predlagala spremembo proračunov, če znesek odobrenih plačil leta 2016 ne bo zadostoval;

| 26. | poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za boljšo izmenjavo informacij in okrepljeno operativno sodelovanje med državami članicami in agencijami EU, zlasti v zvezi z merili opozarjanja, poleg tega pa naj uvede obvezno opozarjanje na ljudi, ki so bili obsojeni zaradi terorizma ali ga bili osumljeni; poziva Komisijo, naj uporabi tehnična in finančna sredstva ter tako zagotovi usklajevanje na ravni EU in izmenjavo primerov najboljše prakse v boju proti teroristični propagandi, radikalnim mrežam in novačenju prek spleta; v zvezi s tem zlasti poziva, naj se Europolu v skladu z njegovim mandatom zagotovijo vsa potrebna sredstva za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za boljšo izmenjavo informacij in okrepljeno operativno sodelovanje med državami članicami in agencijami EU, zlasti v zvezi z merili opozarjanja, poleg tega pa naj uvede obvezno opozarjanje na ljudi, ki so bili obsojeni zaradi terorizma ali ga bili osumljeni; poziva Komisijo, naj uporabi tehnična in finančna sredstva ter tako zagotovi usklajevanje na ravni EU in izmenjavo primerov najboljše prakse v boju proti teroristični propagandi, radikalnim mrežam in novačenju prek spleta; v zvezi s tem zlasti poziva, naj se Europolu v skladu z njegovim mandatom zagotovijo vsa potrebna sredstva za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu;

| 27. | poudarja, da je sklepanje novih trgovinskih dogovorov bistveno za razvoj navzven usmerjenega in konkurenčnega evropskega gospodarskega okvira, s katerim se bodo prek odpiranja trgov tretjih držav in diverzifikacije izvoza lahko potrošnikom zagotavljale oprijemljive koristi in nižje cene ter ustvarjala nova delovna mesta; želi spomniti na svoje stališče, da lahko uravnoteženi trgovinski sporazumi določajo pravila globalizacije; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da evropski standardi ne bodo ogroženi, in poudarja, da mora trgovina prevzeti vlogo v boju proti revščini in spodbujanju razvoja v tujini; meni, da mora biti zato odprava ovir za trgovino in naložbe po vsem svetu še naprej ključna prednostna naloga trgovinske strategije EU; zato podpira prizadevanja Komisije v vseh potekajočih dvostranskih in večstranskih trgovinskih pogajanjih, da bi v letu 2016 dosegli pozitiven izid, kar zadeva celovite in vzajemno koristne trgovinske sporazume; poudarja, da so potrebna nepretrgana prizadevanja EU, da bi lahko izkoristili prednosti procesa, ki se je pričel leta 2013 s svežnjem z Balija, ki je bil sprejet v okviru kroga pogajanj iz Dohe in naj bi utrl pot svetovni gospodarski stabilnosti; poudarja, da je treba vključiti poglavje o večjem sodelovanju na področju boja proti davčnim utajam, davčnim oazam, korupciji in pranju denarja v okviru dvostranske, večstranske in mnogostranske trgovine EU; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je sklepanje novih trgovinskih dogovorov bistveno za razvoj navzven usmerjenega in konkurenčnega evropskega gospodarskega okvira, s katerim se bodo prek odpiranja trgov tretjih držav in diverzifikacije izvoza lahko potrošnikom zagotavljale oprijemljive koristi in nižje cene ter ustvarjala nova delovna mesta; želi spomniti na svoje stališče, da lahko uravnoteženi trgovinski sporazumi določajo pravila globalizacije; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da evropski standardi ne bodo ogroženi, in poudarja, da mora trgovina prevzeti vlogo v boju proti revščini in spodbujanju razvoja v tujini; meni, da mora biti zato odprava ovir za trgovino in naložbe po vsem svetu še naprej ključna prednostna naloga trgovinske strategije EU; zato podpira prizadevanja Komisije v vseh potekajočih dvostranskih in večstranskih trgovinskih pogajanjih, da bi v letu 2016 dosegli pozitiven izid, kar zadeva celovite in vzajemno koristne trgovinske sporazume; poudarja, da so potrebna nepretrgana prizadevanja EU, da bi lahko izkoristili prednosti procesa, ki se je pričel leta 2013 s svežnjem z Balija, ki je bil sprejet v okviru kroga pogajanj iz Dohe in naj bi utrl pot svetovni gospodarski stabilnosti; poudarja, da je treba vključiti poglavje o večjem sodelovanju na področju boja proti davčnim utajam, davčnim oazam, korupciji in pranju denarja v okviru dvostranske, večstranske in mnogostranske trgovine EU;

| 28. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za dosledno in usklajeno strategijo na področju zunanje in varnostne politike, katere cilj bo v hitro spreminjajočih se varnostnih razmerah odkriti nove in novonastajajoče izzive, s katerimi se bo morala EU soočiti in spoprijeti, določiti, katere interese naj ščiti in katere vrednote spodbuja, pa tudi zagotoviti varnost državljanov EU in ustvariti okolje za trajen mir in stabilnost; v zvezi s tem opozarja, kako pomembne so človekove pravice in temeljne svoboščine in kako nujno je, da EU v svetu zavzame osrednjo vlogo na področju razvoja, vzpostavljanja in izgradnje miru, humanitarne pomoči in uveljavljanja človekovih pravic na svetovni ravni; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za dosledno in usklajeno strategijo na področju zunanje in varnostne politike, katere cilj bo v hitro spreminjajočih se varnostnih razmerah odkriti nove in novonastajajoče izzive, s katerimi se bo morala EU soočiti in spoprijeti, določiti, katere interese naj ščiti in katere vrednote spodbuja, pa tudi zagotoviti varnost državljanov EU in ustvariti okolje za trajen mir in stabilnost; v zvezi s tem opozarja, kako pomembne so človekove pravice in temeljne svoboščine in kako nujno je, da EU v svetu zavzame osrednjo vlogo na področju razvoja, vzpostavljanja in izgradnje miru, humanitarne pomoči in uveljavljanja človekovih pravic na svetovni ravni;

DEL 2

Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe

| 29. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog naslednje faze strategije Evropa 2020, v katerem se bo soočila z izzivi svetovne konkurenčnosti, energetskega prehoda, digitalne revolucije in demografskih trendov; meni, da bi moral ta predlog združevati strukturne spremembe in večje naložbene pobude, ki bodo nadgradile obstoječe instrumente (proračun EU, Evropski sklad za strateške naložbe); |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog naslednje faze strategije Evropa 2020, v katerem se bo soočila z izzivi svetovne konkurenčnosti, energetskega prehoda, digitalne revolucije in demografskih trendov; meni, da bi moral ta predlog združevati strukturne spremembe in večje naložbene pobude, ki bodo nadgradile obstoječe instrumente (proračun EU, Evropski sklad za strateške naložbe);

| 30. | poudarja, kako bistveno vlogo ima izvrševanje politike konkurence pri ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev, ki spodbujajo inovacije, produktivnost, ustvarjanje delovnih mest ter naložbe vseh akterjev na celotnem enotnem trgu in ne glede na poslovni model, vključno z malimi in srednjimi podjetji; poziva Komisijo, naj dosledno izvršuje protimonopolna pravila ter pravila v zvezi z državno pomočjo in nadzorom združevanja, da bi zagotovila dobro delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

30.

poudarja, kako bistveno vlogo ima izvrševanje politike konkurence pri ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev, ki spodbujajo inovacije, produktivnost, ustvarjanje delovnih mest ter naložbe vseh akterjev na celotnem enotnem trgu in ne glede na poslovni model, vključno z malimi in srednjimi podjetji; poziva Komisijo, naj dosledno izvršuje protimonopolna pravila ter pravila v zvezi z državno pomočjo in nadzorom združevanja, da bi zagotovila dobro delovanje notranjega trga;

| 31. | podpira razvoj unije kapitalskih trgov, pri tem pa poudarja, da je treba zagotoviti, da se sistemska finančna tveganja ne bodo povečala, in jo opremiti s potrebno infrastrukturo in okrepljenim nadzorom, da bi pospešili vzdržno nebančno kreditiranje in spodbujali dolgoročne naložbe v korist realnega gospodarstva; |
| --- | --- |

31.

podpira razvoj unije kapitalskih trgov, pri tem pa poudarja, da je treba zagotoviti, da se sistemska finančna tveganja ne bodo povečala, in jo opremiti s potrebno infrastrukturo in okrepljenim nadzorom, da bi pospešili vzdržno nebančno kreditiranje in spodbujali dolgoročne naložbe v korist realnega gospodarstva;

| 32. | poziva Komisijo, naj odpravi ovire na enotnem trgu, da bi tako izboljšala financiranje podjetij, zlasti mikro, malih in srednjih podjetij, da bi okrepili naložbe zasebnega sektorja; poziva k okrepitvi in polnemu izvajanju pravil notranjega trga EU in poziva Komisijo, naj dosledno razvija zunanjo razsežnost enotnega trga v okviru trgovinskih politik EU, da bi okrepila konkurenčnost EU in varstvo potrošnikov, obenem pa preprečila nepošteno konkurenco zaradi blaga in proizvodov, ki niso skladni z varnostnimi, okoljskimi in socialnimi standardi EU; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj odpravi ovire na enotnem trgu, da bi tako izboljšala financiranje podjetij, zlasti mikro, malih in srednjih podjetij, da bi okrepili naložbe zasebnega sektorja; poziva k okrepitvi in polnemu izvajanju pravil notranjega trga EU in poziva Komisijo, naj dosledno razvija zunanjo razsežnost enotnega trga v okviru trgovinskih politik EU, da bi okrepila konkurenčnost EU in varstvo potrošnikov, obenem pa preprečila nepošteno konkurenco zaradi blaga in proizvodov, ki niso skladni z varnostnimi, okoljskimi in socialnimi standardi EU;

| 33. | poziva k ambiciozni industrijski politiki EU, ki bo omogočila razvoj novega blaga in prestrukturiranje industrijskih procesov z inovacijami, da bi s prehodom tega sektorja na digitalno tehnologijo in zagotavljanjem digitalnih spretnosti za njeno uporabo posodobili industrijo EU; |
| --- | --- |

33.

poziva k ambiciozni industrijski politiki EU, ki bo omogočila razvoj novega blaga in prestrukturiranje industrijskih procesov z inovacijami, da bi s prehodom tega sektorja na digitalno tehnologijo in zagotavljanjem digitalnih spretnosti za njeno uporabo posodobili industrijo EU;

| 34. | meni, da bi morala strategija Evropa 2020 kar zadeva konkurenčnost, rast in delovna mesta v svoji socialni razsežnosti stremeti k trajnosti in izboljšavam vrste temeljnih socialnih standardov, kot so kakovost javnih služb za zaposlovanje, zagotavljanje nadomestil za brezposelnost, ki so povezana z aktivacijskimi ukrepi, dostop do storitev zdravstvenega varstva, cenovno dostopne in kakovostne storitve varstva otrok, poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje, in sicer z usklajevanjem socialnih politik držav članic, med drugim z merili ali po potrebi z zakonodajo; meni, da bi lahko za spremljanje izvajanja teh temeljnih standardov uporabili socialne cilje strategije Evropa 2020 in statistični pregled zaposlitvenih in socialnih kazalnikov; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi morala strategija Evropa 2020 kar zadeva konkurenčnost, rast in delovna mesta v svoji socialni razsežnosti stremeti k trajnosti in izboljšavam vrste temeljnih socialnih standardov, kot so kakovost javnih služb za zaposlovanje, zagotavljanje nadomestil za brezposelnost, ki so povezana z aktivacijskimi ukrepi, dostop do storitev zdravstvenega varstva, cenovno dostopne in kakovostne storitve varstva otrok, poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje, in sicer z usklajevanjem socialnih politik držav članic, med drugim z merili ali po potrebi z zakonodajo; meni, da bi lahko za spremljanje izvajanja teh temeljnih standardov uporabili socialne cilje strategije Evropa 2020 in statistični pregled zaposlitvenih in socialnih kazalnikov;

| 35. | poziva Komisijo, naj do konca leta dokonča in predloži sveženj za mobilnost delavcev, v katerem bo obravnavala tudi negativne učinke mobilnosti delavcev; poziva, naj se za boj proti zlorabam vzpostavijo okrepljene čezmejne delovne inšpekcije; meni, da je mobilnost v Evropi temeljna pravica; nadalje poziva Komisijo, naj z ukrepi spodbuja integracijo in zaposljivost evropskih delavcev; opozarja Komisijo na njene obveznosti glede direktive o napotitvi delavcev; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj do konca leta dokonča in predloži sveženj za mobilnost delavcev, v katerem bo obravnavala tudi negativne učinke mobilnosti delavcev; poziva, naj se za boj proti zlorabam vzpostavijo okrepljene čezmejne delovne inšpekcije; meni, da je mobilnost v Evropi temeljna pravica; nadalje poziva Komisijo, naj z ukrepi spodbuja integracijo in zaposljivost evropskih delavcev; opozarja Komisijo na njene obveznosti glede direktive o napotitvi delavcev;

| 36. | zahteva konkretne ukrepe za odpravo še vedno prisotne diskriminacije na trgu dela, zlasti glede starejših delavcev, dolgotrajno brezposelnih, žensk, invalidnih delavcev in mladih; opominja, da je treba težave dolgotrajno brezposelnih reševati z izobraževanjem in usposabljanjem, vendar tudi z bolj vključujočim trgom dela, boljšim svetovanjem in podporo iskalcem zaposlitve, usmerjenimi subvencijami za zaposlovanje in ugodnostmi ob zaposlitvi; |
| --- | --- |

36.

zahteva konkretne ukrepe za odpravo še vedno prisotne diskriminacije na trgu dela, zlasti glede starejših delavcev, dolgotrajno brezposelnih, žensk, invalidnih delavcev in mladih; opominja, da je treba težave dolgotrajno brezposelnih reševati z izobraževanjem in usposabljanjem, vendar tudi z bolj vključujočim trgom dela, boljšim svetovanjem in podporo iskalcem zaposlitve, usmerjenimi subvencijami za zaposlovanje in ugodnostmi ob zaposlitvi;

| 37. | upa, da bo izvajanje jamstva za mlade, vključno s podporo iz pobude za zaposlovanje mladih, obrodilo sadove, in izraža pripravljenost za podporo vsem pobudam za okrepitev tega programa EU, tudi finančnim; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bosta izobraževanje in usposabljanje še naprej med njenimi najpomembnejšimi prednostnimi nalogami, ter premisli o spretnostih, ki so potrebne za sedanji in prihodnji trg dela, pri tem pa se osredotoči na visoko kakovost, učinkovitost, dostop in enakopravnost; meni, da je treba posebno pozornost nameniti vseživljenjskemu učenju, dualnim sistemom, priznavanju diplom in podpori ukrepom za znižanje stopenj zgodnjega osipa, da bi tako zagotovili, da učenci pridobijo osnovne pismene spretnosti, kot to določa Program OECD za mednarodno ocenjevanje učencev (PISA) in v skladu s pristojnostmi iz Pogodbe; poziva, naj se posveti več pozornosti financiranju in spodbujanju mobilnosti mladih, zlasti s pripravništvi, da bi tako kar najbolje uskladili dostopna znanja in spretnosti ter zaposlitve, ki so na voljo na enotnem trgu; |
| --- | --- |

37.

upa, da bo izvajanje jamstva za mlade, vključno s podporo iz pobude za zaposlovanje mladih, obrodilo sadove, in izraža pripravljenost za podporo vsem pobudam za okrepitev tega programa EU, tudi finančnim; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bosta izobraževanje in usposabljanje še naprej med njenimi najpomembnejšimi prednostnimi nalogami, ter premisli o spretnostih, ki so potrebne za sedanji in prihodnji trg dela, pri tem pa se osredotoči na visoko kakovost, učinkovitost, dostop in enakopravnost; meni, da je treba posebno pozornost nameniti vseživljenjskemu učenju, dualnim sistemom, priznavanju diplom in podpori ukrepom za znižanje stopenj zgodnjega osipa, da bi tako zagotovili, da učenci pridobijo osnovne pismene spretnosti, kot to določa Program OECD za mednarodno ocenjevanje učencev (PISA) in v skladu s pristojnostmi iz Pogodbe; poziva, naj se posveti več pozornosti financiranju in spodbujanju mobilnosti mladih, zlasti s pripravništvi, da bi tako kar najbolje uskladili dostopna znanja in spretnosti ter zaposlitve, ki so na voljo na enotnem trgu;

| 38. | meni, da je izredno pomembno, da sta izobraževanje in zdravstveno varstvo otrok dostopna, cenovno dostopna in kakovostna, da noben otrok ne bo zapostavljen, in zato poziva Komisijo, naj premisli o nadaljnjih ukrepih za spodbujanje socialnih naložb ter zlasti za zmanjšanje revščine otrok; |
| --- | --- |

38.

meni, da je izredno pomembno, da sta izobraževanje in zdravstveno varstvo otrok dostopna, cenovno dostopna in kakovostna, da noben otrok ne bo zapostavljen, in zato poziva Komisijo, naj premisli o nadaljnjih ukrepih za spodbujanje socialnih naložb ter zlasti za zmanjšanje revščine otrok;

| 39. | opozarja, da bi bilo treba pri vsakem novem predlogu upoštevati ustrezno ravnovesje med prožnostjo in varnostjo tako za delodajalce kot za zaposlene, obenem pa tudi zaposlovanje in socialne vidike, vključno s posledicami staranja in potrebami po znanju in spretnostih; ugotavlja, da je pojem delavca zaradi novih oblik zaposlitev in samozaposlitev večplasten in bi ga zato morali obravnavati s ciljem odpravljanja neenakosti, ki lahko ogrozijo pravičnost in učinkovitost našega socialnega tržnega gospodarstva; želi spomniti Komisijo na poziv k reviziji Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu, ki bi jo morala opraviti do konca leta 2012; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da bi bilo treba pri vsakem novem predlogu upoštevati ustrezno ravnovesje med prožnostjo in varnostjo tako za delodajalce kot za zaposlene, obenem pa tudi zaposlovanje in socialne vidike, vključno s posledicami staranja in potrebami po znanju in spretnostih; ugotavlja, da je pojem delavca zaradi novih oblik zaposlitev in samozaposlitev večplasten in bi ga zato morali obravnavati s ciljem odpravljanja neenakosti, ki lahko ogrozijo pravičnost in učinkovitost našega socialnega tržnega gospodarstva; želi spomniti Komisijo na poziv k reviziji Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu, ki bi jo morala opraviti do konca leta 2012;

| 40. | poudarja, da je podpora kohezijske politike pomembna za mala in srednja podjetja, ki so temelj rasti in zaposlovanja v EU, in poziva k vzpostavitvi sinergij med skladi kohezijske politike, programom za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) in programom Obzorje 2020; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je podpora kohezijske politike pomembna za mala in srednja podjetja, ki so temelj rasti in zaposlovanja v EU, in poziva k vzpostavitvi sinergij med skladi kohezijske politike, programom za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) in programom Obzorje 2020;

| 41. | poudarja neprekinjeno izvajanje Obzorja 2020, zlasti prizadevanj, da bi se bolj osredotočili na pretvarjanje vrhunskih raziskav v proizvode in storitve, ki lahko prispevajo k povrnitvi konkurenčnosti evropskih gospodarstev; |
| --- | --- |

41.

poudarja neprekinjeno izvajanje Obzorja 2020, zlasti prizadevanj, da bi se bolj osredotočili na pretvarjanje vrhunskih raziskav v proizvode in storitve, ki lahko prispevajo k povrnitvi konkurenčnosti evropskih gospodarstev;

| 42. | poziva k pripravi pobud za razvoj potenciala kulturnega in ustvarjalnega sektorja kot vira delovnih mest in rasti; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, in poziva Komisijo, naj nadaljuje delo na podlagi svojega akcijskega načrta za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine, med drugim tudi s pregledom direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, saj je za digitalno dobo neustrezna in neprimerna za boj proti kršitvam na spletu, pa tudi na podlagi zelene knjige o storno knjiženju in s tem povezanih sistemih, saj bi z njimi lahko po vsej EU zagotovili pravico do vračila denarja, ki je bil nenamerno porabljen za nakup ponarejenega blaga; poziva Komisijo, naj še okrepi pristojnosti Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine, in pozdravlja, da je Komisija ustanovila skupino strokovnjakov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

42.

poziva k pripravi pobud za razvoj potenciala kulturnega in ustvarjalnega sektorja kot vira delovnih mest in rasti; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, in poziva Komisijo, naj nadaljuje delo na podlagi svojega akcijskega načrta za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine, med drugim tudi s pregledom direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, saj je za digitalno dobo neustrezna in neprimerna za boj proti kršitvam na spletu, pa tudi na podlagi zelene knjige o storno knjiženju in s tem povezanih sistemih, saj bi z njimi lahko po vsej EU zagotovili pravico do vračila denarja, ki je bil nenamerno porabljen za nakup ponarejenega blaga; poziva Komisijo, naj še okrepi pristojnosti Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine, in pozdravlja, da je Komisija ustanovila skupino strokovnjakov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine;

| 43. | pozdravlja namero Komisije, da bo umaknila predlog o skupnem evropskem prodajnem pravu, in poudarja, da mora novi predlog Komisije, ki je bil napovedan v sporočilu o enotnem digitalnem trgu, temeljiti na stališču Parlamenta iz prve obravnave; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja namero Komisije, da bo umaknila predlog o skupnem evropskem prodajnem pravu, in poudarja, da mora novi predlog Komisije, ki je bil napovedan v sporočilu o enotnem digitalnem trgu, temeljiti na stališču Parlamenta iz prve obravnave;

| 44. | poudarja pomen konkurenčnega sektorja finančnih storitev, saj potrošnikom zagotavlja koristne produkte in pregledne informacije; poudarja, da bo to povečalo zaupanje potrošnikov v produkte finančnih storitev; |
| --- | --- |

44.

poudarja pomen konkurenčnega sektorja finančnih storitev, saj potrošnikom zagotavlja koristne produkte in pregledne informacije; poudarja, da bo to povečalo zaupanje potrošnikov v produkte finančnih storitev;

| 45. | je zaskrbljen zaradi mogočih posledic gospodarske in finančne krize na Kitajskem, ki jo je sprožil pok borznega balona; svari pred morebitnimi posledicami sistemskih pomanjkljivosti v kitajski strukturi finančnih storitev; |
| --- | --- |

45.

je zaskrbljen zaradi mogočih posledic gospodarske in finančne krize na Kitajskem, ki jo je sprožil pok borznega balona; svari pred morebitnimi posledicami sistemskih pomanjkljivosti v kitajski strukturi finančnih storitev;

Preprečevanje davčnih goljufij in davčnih utaj

| 46. | pozdravlja objavo novega svežnja o davčni politiki in poziva Komisijo, naj bo ambiciozna, ko bo poskušala zagotoviti pošten sistem obdavčitve na podlagi načela, da je treba davke plačevati v državi, kjer se ustvarja dobiček, ob tem pa se izogniti izkrivljanju notranjega trga in nepošteni konkurenci; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja objavo novega svežnja o davčni politiki in poziva Komisijo, naj bo ambiciozna, ko bo poskušala zagotoviti pošten sistem obdavčitve na podlagi načela, da je treba davke plačevati v državi, kjer se ustvarja dobiček, ob tem pa se izogniti izkrivljanju notranjega trga in nepošteni konkurenci;

| 47. | pozdravlja delo, ki so ga Komisija in države članice opravile za spodbujanje boja proti davčnim goljufijam, davčni utaji, agresivnemu davčnemu načrtovanju in uporabi davčnih oaz, ob opiranju na strokovno znanje OECD za spodbujanje dobrega davčnega upravljanja na vseh ustreznih mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja delo, ki so ga Komisija in države članice opravile za spodbujanje boja proti davčnim goljufijam, davčni utaji, agresivnemu davčnemu načrtovanju in uporabi davčnih oaz, ob opiranju na strokovno znanje OECD za spodbujanje dobrega davčnega upravljanja na vseh ustreznih mednarodnih forumih;

| 48. | poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo, v katerem bo na podlagi meril OECD na ravni EU opredelila davčne oaze (nekooperativne jurisdikcije); meni, da bi bilo treba to politiko združiti z jasnim načrtom o tem, kako se bo seznam uporabljal; Komisijo tudi poziva, naj pripravi izboljšano pobudo EU o obvezni skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, tudi če se konsolidacija v prvi fazi preloži, kar bi imelo znatne upravne posledice in bi morali zaradi tega uvesti nemoten prehodni režim; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo, v katerem bo na podlagi meril OECD na ravni EU opredelila davčne oaze (nekooperativne jurisdikcije); meni, da bi bilo treba to politiko združiti z jasnim načrtom o tem, kako se bo seznam uporabljal; Komisijo tudi poziva, naj pripravi izboljšano pobudo EU o obvezni skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, tudi če se konsolidacija v prvi fazi preloži, kar bi imelo znatne upravne posledice in bi morali zaradi tega uvesti nemoten prehodni režim;

Povezan in vključujoč enotni digitalni trg

| 49. | odločno opozarja Komisijo, da ambicioznega enotnega digitalnega trga ne bo mogoče doseči brez ustreznega mehanizma za spodbujanje naložb na terenu, in podpira prednostno obravnavo enotnega digitalnega trga zaradi priložnosti, ki jih digitalne dejavnosti lahko pomenijo za ustvarjanje delovnih mest, ustanavljanje zagonskih podjetij, spodbujanje inovacij, povečanje produktivnosti in krepitev konkurenčnosti ter s tem za doseganje rasti; poudarja, da je treba podpreti razvoj digitalnega sektorja, s čemer bi zagotovili, da bo imel vsak evropski državljan dostop do kar najhitrejše internetne povezave po najnižji ceni; |
| --- | --- |

49.

odločno opozarja Komisijo, da ambicioznega enotnega digitalnega trga ne bo mogoče doseči brez ustreznega mehanizma za spodbujanje naložb na terenu, in podpira prednostno obravnavo enotnega digitalnega trga zaradi priložnosti, ki jih digitalne dejavnosti lahko pomenijo za ustvarjanje delovnih mest, ustanavljanje zagonskih podjetij, spodbujanje inovacij, povečanje produktivnosti in krepitev konkurenčnosti ter s tem za doseganje rasti; poudarja, da je treba podpreti razvoj digitalnega sektorja, s čemer bi zagotovili, da bo imel vsak evropski državljan dostop do kar najhitrejše internetne povezave po najnižji ceni;

| 50. | priznava zavzetost Komisije pri sproščanju potenciala digitalnega gospodarstva z osredotočenjem svojega pristopa na tri stebre, katerih namen je boljši dostop za potrošnike in podjetja ter boljše okolje za razvoj digitalnih storitev; poudarja, da je treba sodelovati z regulatorji po svetu glede konkurence, varnosti in zaščite; vztraja, da je treba izboljšati dostop do spleta prek hitrih širokopasovnih povezav za vse državljane, da bi premostili digitalno ločnico; pozdravlja najavo evropske pobude o prostem pretoku podatkov, ki mora odpraviti obstoječe ovire za enotni trg za podatke; |
| --- | --- |

50.

priznava zavzetost Komisije pri sproščanju potenciala digitalnega gospodarstva z osredotočenjem svojega pristopa na tri stebre, katerih namen je boljši dostop za potrošnike in podjetja ter boljše okolje za razvoj digitalnih storitev; poudarja, da je treba sodelovati z regulatorji po svetu glede konkurence, varnosti in zaščite; vztraja, da je treba izboljšati dostop do spleta prek hitrih širokopasovnih povezav za vse državljane, da bi premostili digitalno ločnico; pozdravlja najavo evropske pobude o prostem pretoku podatkov, ki mora odpraviti obstoječe ovire za enotni trg za podatke;

| 51. | podpira prizadevanja Komisije, da bi dokončala sveženj o varstvu podatkov EU; |
| --- | --- |

51.

podpira prizadevanja Komisije, da bi dokončala sveženj o varstvu podatkov EU;

| 52. | meni, da je treba tudi odpraviti birokracijo in neupravičene ali nesorazmerne regulativne ali neregulativne ovire za strategijo za enotni digitalni trg, da bi v celoti izkoristili potencial digitalnega preoblikovanja industrije in čezmejne e-trgovine; meni, da bi lahko razmislili o več ciljno usmerjenih ukrepih, da bi okrepili zaupanje potrošnikov in povečali varstvo podatkov pri kupovanju digitalnega blaga in storitev po vsej EU, saj sta bistvena, da bi Evropejci zaupali enotnemu digitalnemu trgu kot delu njihovega digitalnega vsakdana; |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba tudi odpraviti birokracijo in neupravičene ali nesorazmerne regulativne ali neregulativne ovire za strategijo za enotni digitalni trg, da bi v celoti izkoristili potencial digitalnega preoblikovanja industrije in čezmejne e-trgovine; meni, da bi lahko razmislili o več ciljno usmerjenih ukrepih, da bi okrepili zaupanje potrošnikov in povečali varstvo podatkov pri kupovanju digitalnega blaga in storitev po vsej EU, saj sta bistvena, da bi Evropejci zaupali enotnemu digitalnemu trgu kot delu njihovega digitalnega vsakdana;

| 53. | poziva Komisijo, naj pri reviziji direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah upošteva nenehno tehnološko zbliževanje in pripravi ustrezna priporočila za prilagajanje regulativnega okvira, da bo primeren za prihodnost; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja kulturne in ustvarjalne panoge ter podpira in spodbuja razglasitev evropskega leta kulturne dediščine; v zvezi s tem poudarja, da kulturni in ustvarjalni sektor skupaj predstavljata do 4,5 % BDP EU in do 8,5 milijona delovnih mest ter nista pomembna le za kulturno raznolikost, temveč tudi zato, ker znatno prispevata k socialnemu in gospodarskemu razvoju v EU; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj pri reviziji direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah upošteva nenehno tehnološko zbliževanje in pripravi ustrezna priporočila za prilagajanje regulativnega okvira, da bo primeren za prihodnost; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja kulturne in ustvarjalne panoge ter podpira in spodbuja razglasitev evropskega leta kulturne dediščine; v zvezi s tem poudarja, da kulturni in ustvarjalni sektor skupaj predstavljata do 4,5 % BDP EU in do 8,5 milijona delovnih mest ter nista pomembna le za kulturno raznolikost, temveč tudi zato, ker znatno prispevata k socialnemu in gospodarskemu razvoju v EU;

| 54. | pričakuje, da bodo v okviru ambicioznega pregleda direktive o univerzalnih storitvah posodobljene pravice končnih uporabnikov; |
| --- | --- |

54.

pričakuje, da bodo v okviru ambicioznega pregleda direktive o univerzalnih storitvah posodobljene pravice končnih uporabnikov;

Avtorske pravice

| 55. | poziva k dodatnim prizadevanjem za razvoj in posodobitev zakonodaje EU o intelektualni lastnini, zlasti na področju avtorskih pravic, da bi jo uskladili z zahtevami digitalne dobe in olajšali čezmejni dostop do ustvarjalnih vsebin pod pravičnimi in razumnimi pogoji po vsej EU, s čemer bi ustvarili pravno varnost, obenem pa zaščitili pravice avtorjev in izvajalcev ter zagotovili ustrezno plačilo in obravnavali digitalno piratstvo v zvezi z vrednostjo in zaposlovanjem v ustvarjalnih in kulturnih panogah; poziva Komisijo, naj morebitno zakonodajno pobudo za posodobitev avtorskih pravic utemelji z neodvisnimi dokazi; meni, da bi morala avtorska pravica ohraniti svojo prvotno funkcijo, tj. omogočiti ustvarjalcem ustrezno nagrado za trud, ki jo plačajo uporabniki njihovega dela; poudarja, da predlogi za posodobitve ali reforme ne bi smeli ovirati pomembnega prispevka tradicionalnih metod promoviranja regionalne in evropske kulture; |
| --- | --- |

55.

poziva k dodatnim prizadevanjem za razvoj in posodobitev zakonodaje EU o intelektualni lastnini, zlasti na področju avtorskih pravic, da bi jo uskladili z zahtevami digitalne dobe in olajšali čezmejni dostop do ustvarjalnih vsebin pod pravičnimi in razumnimi pogoji po vsej EU, s čemer bi ustvarili pravno varnost, obenem pa zaščitili pravice avtorjev in izvajalcev ter zagotovili ustrezno plačilo in obravnavali digitalno piratstvo v zvezi z vrednostjo in zaposlovanjem v ustvarjalnih in kulturnih panogah; poziva Komisijo, naj morebitno zakonodajno pobudo za posodobitev avtorskih pravic utemelji z neodvisnimi dokazi; meni, da bi morala avtorska pravica ohraniti svojo prvotno funkcijo, tj. omogočiti ustvarjalcem ustrezno nagrado za trud, ki jo plačajo uporabniki njihovega dela; poudarja, da predlogi za posodobitve ali reforme ne bi smeli ovirati pomembnega prispevka tradicionalnih metod promoviranja regionalne in evropske kulture;

Odporna energijska unija s politiko podnebnih sprememb, usmerjeno v prihodnost

| 56. | poudarja dejstvo, da je energijsko unijo mogoče doseči z okrepljenimi ukrepi EU na naslednjih področjih: konkurenčni notranji trg z energijo, močan evropski sistem upravljanja, raziskave in inovacije, nove naložbe v izboljšanje čezmejne infrastrukture in povezovalni daljnovodi, saj bodo zagotovili trajnost in varnost energetskega prehoda, ki bo okrepil rast in ustvarjanje delovnih mest ter dolgoročno zagotovil cenovno dostopno energijo za gospodinjstva in industrijo ter tako preprečil in zmanjšal energijsko revščino; |
| --- | --- |

56.

poudarja dejstvo, da je energijsko unijo mogoče doseči z okrepljenimi ukrepi EU na naslednjih področjih: konkurenčni notranji trg z energijo, močan evropski sistem upravljanja, raziskave in inovacije, nove naložbe v izboljšanje čezmejne infrastrukture in povezovalni daljnovodi, saj bodo zagotovili trajnost in varnost energetskega prehoda, ki bo okrepil rast in ustvarjanje delovnih mest ter dolgoročno zagotovil cenovno dostopno energijo za gospodinjstva in industrijo ter tako preprečil in zmanjšal energijsko revščino;

| 57. | poziva k spodbujanju zelenih naložb, tudi na podlagi strateškega naložbenega načrta, in k vzpostavitvi dolgoročnega in stabilnega političnega okvira za spodbujanje z viri gospodarnega in nizkoogljičnega gospodarstva, krepitev ciljev EU za zmanjšanje emisij CO2, povečanje deleža obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti, kar vključuje naložbe v vseevropsko omrežje električne energije in usmerjenost v večje vlaganje v obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

57.

poziva k spodbujanju zelenih naložb, tudi na podlagi strateškega naložbenega načrta, in k vzpostavitvi dolgoročnega in stabilnega političnega okvira za spodbujanje z viri gospodarnega in nizkoogljičnega gospodarstva, krepitev ciljev EU za zmanjšanje emisij CO2, povečanje deleža obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti, kar vključuje naložbe v vseevropsko omrežje električne energije in usmerjenost v večje vlaganje v obnovljive vire energije;

| 58. | poziva Komisijo, naj v skupna prizadevanja za boj proti globalnemu segrevanju v celoti vključi Parlament in zagotovi, da bodo v vseh politikah EU upoštevani podnebni ukrepi, in sicer tako, da jih prilagodi realnosti podnebnih sprememb, ter poziva, naj se v zakonodajnih predlogih izvaja podnebni in energetski sveženj do leta 2030 v okviru rednega zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj v skupna prizadevanja za boj proti globalnemu segrevanju v celoti vključi Parlament in zagotovi, da bodo v vseh politikah EU upoštevani podnebni ukrepi, in sicer tako, da jih prilagodi realnosti podnebnih sprememb, ter poziva, naj se v zakonodajnih predlogih izvaja podnebni in energetski sveženj do leta 2030 v okviru rednega zakonodajnega postopka;

| 59. | poziva Komisijo, naj zagotovi celovito izvajanje Direktive 2009/28/ES o spodbujanju rabe energije iz obnovljivih virov, vključno s predlogi za učinkovito pravno urejanje, ki jih je med drugim podal Evropski parlament, da bi omogočila doseganje ambiciozno zastavljenih energetskih ciljev do leta 2030; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj zagotovi celovito izvajanje Direktive 2009/28/ES o spodbujanju rabe energije iz obnovljivih virov, vključno s predlogi za učinkovito pravno urejanje, ki jih je med drugim podal Evropski parlament, da bi omogočila doseganje ambiciozno zastavljenih energetskih ciljev do leta 2030;

| 60. | poziva Komisijo, naj predstavi več pobud, da bi določili ambiciozen okvir podnebne in energetske politike za leto 2030 kot prispevek EU k sklenitvi globalnega podnebnega sporazuma pred vrhom Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja v Parizu; poudarja, da je pomembno, da se ustvari zagon za oblikovanje trdnega, splošnega, pravičnega in pravno zavezujočega sporazuma; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezne nadaljnje ukrepe po vrhu v Parizu in pripravi zakonodajne predloge, da se zagotovi pravočasna ratifikacija sporazuma; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj predstavi več pobud, da bi določili ambiciozen okvir podnebne in energetske politike za leto 2030 kot prispevek EU k sklenitvi globalnega podnebnega sporazuma pred vrhom Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja v Parizu; poudarja, da je pomembno, da se ustvari zagon za oblikovanje trdnega, splošnega, pravičnega in pravno zavezujočega sporazuma; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezne nadaljnje ukrepe po vrhu v Parizu in pripravi zakonodajne predloge, da se zagotovi pravočasna ratifikacija sporazuma;

| 61. | poziva k zakonodajnemu predlogu o porazdelitvi ciljev glede emisij toplogrednih plinov za leto 2030 v panogah, ki niso vključene v sistem trgovanja, in k pregledu zakonodajnega okvira za energetsko učinkovitost, vključno z energetsko učinkovitostjo stavb, direktivo o energetski učinkovitosti in drugimi vidiki okvira za leto 2030, povezanimi z upravljanjem, ter k reviziji direktive o obnovljivih virih energije; |
| --- | --- |

61.

poziva k zakonodajnemu predlogu o porazdelitvi ciljev glede emisij toplogrednih plinov za leto 2030 v panogah, ki niso vključene v sistem trgovanja, in k pregledu zakonodajnega okvira za energetsko učinkovitost, vključno z energetsko učinkovitostjo stavb, direktivo o energetski učinkovitosti in drugimi vidiki okvira za leto 2030, povezanimi z upravljanjem, ter k reviziji direktive o obnovljivih virih energije;

| 62. | poziva Komisijo, naj prednostno obravnava geopolitično neodvisnost EU prek enotnih stališč v pogajanjih s tretjimi državami, vključno s pravočasno revizijo uredbe o zanesljivi oskrbi s plinom ter sklepa, s katerim se vzpostavi mehanizem za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi na področju energetike; poudarja pomen cenovno dostopne, trajnostne in varne oskrbe z energijo; poudarja, da pravico vsake države članice, da izbere lastno kombinacijo energetskih virov zagotavlja Pogodba, vseeno pa bi regionalno sodelovanje (npr. v baltski regiji, jugovzhodni evropski regiji, srednjeevropski in zahodnoevropski regiji ter na območju Severnega morja) omogočilo prihranek pri stroških in koristi za evropski energetski sistem; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj prednostno obravnava geopolitično neodvisnost EU prek enotnih stališč v pogajanjih s tretjimi državami, vključno s pravočasno revizijo uredbe o zanesljivi oskrbi s plinom ter sklepa, s katerim se vzpostavi mehanizem za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi na področju energetike; poudarja pomen cenovno dostopne, trajnostne in varne oskrbe z energijo; poudarja, da pravico vsake države članice, da izbere lastno kombinacijo energetskih virov zagotavlja Pogodba, vseeno pa bi regionalno sodelovanje (npr. v baltski regiji, jugovzhodni evropski regiji, srednjeevropski in zahodnoevropski regiji ter na območju Severnega morja) omogočilo prihranek pri stroških in koristi za evropski energetski sistem;

Vprašanja o okolju in zdravju

| 63. | pozdravlja predlog Komisije o svežnju za izboljšanje kakovosti zraka in nadaljnje izvajanje uredbe REACH; poziva k bolj uravnoteženemu pristopu do ukrepov za okoljsko primerno zasnovo na podlagi njihovih potencialnih prihrankov energije in tržnega pomena; odločno podpira jasno energijsko označevanje, da se potrošnikom omogoči izbira, in vztraja pri novem predlogu v zvezi s svežnjem ukrepov za krožno gospodarstvo; meni, da lahko vlaganje v prehod na krožno gospodarstvo in spodbujanje tega prehoda podpreta načrt Komisije za delovna mesta, rast in konkurenčnost in da bi lahko z zmanjšanjem odvisnosti Evropske unije od uvoženih surovin prineslo koristi vsem udeleženim, da bi napredek pri prehodu na krožno gospodarstvo dosegli s proizvodnjo v sklenjenem krogu in razvojem trajnostnih proizvodov; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja predlog Komisije o svežnju za izboljšanje kakovosti zraka in nadaljnje izvajanje uredbe REACH; poziva k bolj uravnoteženemu pristopu do ukrepov za okoljsko primerno zasnovo na podlagi njihovih potencialnih prihrankov energije in tržnega pomena; odločno podpira jasno energijsko označevanje, da se potrošnikom omogoči izbira, in vztraja pri novem predlogu v zvezi s svežnjem ukrepov za krožno gospodarstvo; meni, da lahko vlaganje v prehod na krožno gospodarstvo in spodbujanje tega prehoda podpreta načrt Komisije za delovna mesta, rast in konkurenčnost in da bi lahko z zmanjšanjem odvisnosti Evropske unije od uvoženih surovin prineslo koristi vsem udeleženim, da bi napredek pri prehodu na krožno gospodarstvo dosegli s proizvodnjo v sklenjenem krogu in razvojem trajnostnih proizvodov;

| 64. | poziva k celostnim ukrepom na podlagi vmesnega pregleda strategije EU za biotsko raznovrstnost in poročila Komisije z naslovom Stanje narave v Evropski uniji, da bi odpravili pomanjkljivosti, zagotovili dosledno izvajanje strategije in izpolnili cilje EU na področju biotske raznovrstnosti; na splošno poudarja, da ta proces ne sme biti izgovor za zniževanje ambicij o vprašanjih, ki so bistvenega pomena za varstvo okolja; |
| --- | --- |

64.

poziva k celostnim ukrepom na podlagi vmesnega pregleda strategije EU za biotsko raznovrstnost in poročila Komisije z naslovom Stanje narave v Evropski uniji, da bi odpravili pomanjkljivosti, zagotovili dosledno izvajanje strategije in izpolnili cilje EU na področju biotske raznovrstnosti; na splošno poudarja, da ta proces ne sme biti izgovor za zniževanje ambicij o vprašanjih, ki so bistvenega pomena za varstvo okolja;

| 65. | pričakuje, da bo Komisija razmislila o aktualnih izzivih na področju okolja in zdravja, kjer razmere v okolju negativno vplivajo na zdravje ljudi, in dosegla napredek pri načrtovanih strategijah, zlasti znanstveno podprtih horizontalnih merilih za endokrine motilce iz 7. okoljskega akcijskega programa; poudarja, da je treba doseči napredek pri skupnem ocenjevanju zdravstvene tehnologije na ravni EU, ki ne bo ustvaril dodatne plasti upravnih bremen, in da je treba obravnavati protimikrobno odpornost; pričakuje, da bo v obravnavo dobil sekundarno zakonodajo, določeno z direktivo o tobačnih izdelkih; poudarja, da je potrebna hitra revizija direktive o tkivih in celicah, da bo skladna z načelom neplačanega darovanja in uredbo o naprednem zdravljenju, ki jo je treba prilagoditi malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

65.

pričakuje, da bo Komisija razmislila o aktualnih izzivih na področju okolja in zdravja, kjer razmere v okolju negativno vplivajo na zdravje ljudi, in dosegla napredek pri načrtovanih strategijah, zlasti znanstveno podprtih horizontalnih merilih za endokrine motilce iz 7. okoljskega akcijskega programa; poudarja, da je treba doseči napredek pri skupnem ocenjevanju zdravstvene tehnologije na ravni EU, ki ne bo ustvaril dodatne plasti upravnih bremen, in da je treba obravnavati protimikrobno odpornost; pričakuje, da bo v obravnavo dobil sekundarno zakonodajo, določeno z direktivo o tobačnih izdelkih; poudarja, da je potrebna hitra revizija direktive o tkivih in celicah, da bo skladna z načelom neplačanega darovanja in uredbo o naprednem zdravljenju, ki jo je treba prilagoditi malim in srednjim podjetjem;

| 66. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo vse prihodnje pobude ali revizije, ki jih bo Komisija predlagala na področju zdravja in varnosti hrane, temeljile na trdnih znanstvenih dokazih; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo vse prihodnje pobude ali revizije, ki jih bo Komisija predlagala na področju zdravja in varnosti hrane, temeljile na trdnih znanstvenih dokazih;

Povezan in učinkovit prometni sektor

| 67. | poziva Komisijo, naj zagotovi boljše spremljanje in pravilno izvajanje politike vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), in sicer od faze načrtovanja do faze izvajanja; poudarja, da je treba nadaljevati delo v zvezi s koridorji omrežja TEN-T, da bi se povezala prometna omrežja vseh regij EU, izboljšala infrastruktura in odpravile ovire, zlasti v smeri vzhod-zahod; poudarja pomen celovitega izvajanja akcijskega programa NAIADES II; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj zagotovi boljše spremljanje in pravilno izvajanje politike vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), in sicer od faze načrtovanja do faze izvajanja; poudarja, da je treba nadaljevati delo v zvezi s koridorji omrežja TEN-T, da bi se povezala prometna omrežja vseh regij EU, izboljšala infrastruktura in odpravile ovire, zlasti v smeri vzhod-zahod; poudarja pomen celovitega izvajanja akcijskega programa NAIADES II;

| 68. | poziva k sprejetju konkretnih ukrepov, s katerimi se bo zagotovila dostopnost učinkovitega javnega prevoza in se bodo razvile pametne in inovativne rešitve ter mobilizirala finančna sredstva za trajnostno in medsebojno povezano infrastrukturo sistema mestnega prevoza, vključno s trajnostnim prometom s tehnološkimi inovacijami in alternativnimi gorivi; |
| --- | --- |

68.

poziva k sprejetju konkretnih ukrepov, s katerimi se bo zagotovila dostopnost učinkovitega javnega prevoza in se bodo razvile pametne in inovativne rešitve ter mobilizirala finančna sredstva za trajnostno in medsebojno povezano infrastrukturo sistema mestnega prevoza, vključno s trajnostnim prometom s tehnološkimi inovacijami in alternativnimi gorivi;

| 69. | zahteva pravično in učinkovito določanje cen za trajnostni promet s pomočjo pregleda in morebitne spremembe direktive o evrovinjeti ter okvira za spodbujanje evropskega elektronskega cestninjenja in s pomočjo priprave glavnega načrta za uvajanje kooperativnih inteligentnih prometnih sistemov, pregleda in morebitne spremembe direktive o spodbujanju čistih in energijsko učinkovitih vozil za cestni prevoz ter pregleda in morebitne spremembe pravil za dostop do trga za cestni promet, da se izboljša njegova energijska učinkovitost; |
| --- | --- |

69.

zahteva pravično in učinkovito določanje cen za trajnostni promet s pomočjo pregleda in morebitne spremembe direktive o evrovinjeti ter okvira za spodbujanje evropskega elektronskega cestninjenja in s pomočjo priprave glavnega načrta za uvajanje kooperativnih inteligentnih prometnih sistemov, pregleda in morebitne spremembe direktive o spodbujanju čistih in energijsko učinkovitih vozil za cestni prevoz ter pregleda in morebitne spremembe pravil za dostop do trga za cestni promet, da se izboljša njegova energijska učinkovitost;

| 70. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi zagotovili pošteno konkurenco med prevozniki, ter obravnava delovne pogoje delavcev v cestnem prevozu in poveča varnost na cesti; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj preuči, kako bi zagotovili pošteno konkurenco med prevozniki, ter obravnava delovne pogoje delavcev v cestnem prevozu in poveča varnost na cesti;

| 71. | poudarja, da so ključne prednostne naloge v zvezi z letalskim svežnjem strategija konkurenčnosti, revizija Uredbe (ES) št. 868/2004, ki se nanaša na nepošteno določanje cen v letalstvu, ter revizija Uredbe (ES) št. 216/2008 o Evropski agenciji za varnost v letalstvu; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da so ključne prednostne naloge v zvezi z letalskim svežnjem strategija konkurenčnosti, revizija Uredbe (ES) št. 868/2004, ki se nanaša na nepošteno določanje cen v letalstvu, ter revizija Uredbe (ES) št. 216/2008 o Evropski agenciji za varnost v letalstvu;

Kmetijska in ribiška politika

| 72. | se zaveda, da se je Komisija zavezala poenostaviti predlagano preverjanje ustreznosti in ovrednotenje skupne kmetijske politike, da se zmanjša birokracija in odpravijo regulativna bremena; poziva k predlogu, ki bo olajšal izvajanje reforme, da se zagotovi najnižja možna raven upravnih bremen za kmete in javne organe držav članic; poudarja, da je treba ohraniti pomembno vlogo skupne kmetijske politike pri zagotavljanju prehranske varnosti in spodbujati rast izvoza v agroživilski industriji EU ter razviti nove trge, do katerih bi izvozniki imeli pravičen dostop; prav tako poudarja, da ne bi smeli ogroziti zelo visokih zdravstvenih standardov in varnosti hrane v EU; poziva, naj se s pomočjo inovacij okrepijo povezave med raziskavami, kmeti in industrijo; |
| --- | --- |

72.

se zaveda, da se je Komisija zavezala poenostaviti predlagano preverjanje ustreznosti in ovrednotenje skupne kmetijske politike, da se zmanjša birokracija in odpravijo regulativna bremena; poziva k predlogu, ki bo olajšal izvajanje reforme, da se zagotovi najnižja možna raven upravnih bremen za kmete in javne organe držav članic; poudarja, da je treba ohraniti pomembno vlogo skupne kmetijske politike pri zagotavljanju prehranske varnosti in spodbujati rast izvoza v agroživilski industriji EU ter razviti nove trge, do katerih bi izvozniki imeli pravičen dostop; prav tako poudarja, da ne bi smeli ogroziti zelo visokih zdravstvenih standardov in varnosti hrane v EU; poziva, naj se s pomočjo inovacij okrepijo povezave med raziskavami, kmeti in industrijo;

| 73. | poziva Komisijo, naj kmetom pomaga predvidevati krize na trgu z novimi in zanesljivimi tržnimi orodji, katerih cilj je preprečiti izgubo dohodka, ter s sporočanjem sprememb tržnih razmer, in sicer z uporabo točnih in aktualnih podatkov, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj kmetom pomaga predvidevati krize na trgu z novimi in zanesljivimi tržnimi orodji, katerih cilj je preprečiti izgubo dohodka, ter s sporočanjem sprememb tržnih razmer, in sicer z uporabo točnih in aktualnih podatkov, kjer je to mogoče;

| 74. | poudarja potrebo po trdnih ukrepih za reševanjeneravnovesij v verigi preskrbe s hrano, zlasti zato, da bi zagotovili pravičnost in preglednost v odnosu med primarnimi proizvajalci, predelovalci, dobavitelji in distributerji, ter poziva Komisijo, naj preuči neravnovesja v dobavni verigi in trajnostno vlogo primarnih proizvajalcev znotraj nje; |
| --- | --- |

74.

poudarja potrebo po trdnih ukrepih za reševanjeneravnovesij v verigi preskrbe s hrano, zlasti zato, da bi zagotovili pravičnost in preglednost v odnosu med primarnimi proizvajalci, predelovalci, dobavitelji in distributerji, ter poziva Komisijo, naj preuči neravnovesja v dobavni verigi in trajnostno vlogo primarnih proizvajalcev znotraj nje;

| 75. | poziva Komisijo, naj predloži večletne načrte upravljanja, ki so eno od glavnih orodij za izvajanje reformirane skupne ribiške politike, kar zadeva trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov, zakonodajni okvir za tehnične ukrepe, predviden že v letu 2015, ter predlog revizije uredbe o nadzoru po rednem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj predloži večletne načrte upravljanja, ki so eno od glavnih orodij za izvajanje reformirane skupne ribiške politike, kar zadeva trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov, zakonodajni okvir za tehnične ukrepe, predviden že v letu 2015, ter predlog revizije uredbe o nadzoru po rednem zakonodajnem postopku;

| 76. | poziva Komisijo, naj si kot del strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast še naprej prizadeva za ustvarjanje delovnih mest z uporabo koncepta krožnega gospodarstva in ustvarjanjem sinergij v pomorskem in morskem sektorju kot celoti (modra rast); |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj si kot del strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast še naprej prizadeva za ustvarjanje delovnih mest z uporabo koncepta krožnega gospodarstva in ustvarjanjem sinergij v pomorskem in morskem sektorju kot celoti (modra rast);

| 77. | poudarja, da je bila uredba o boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu uspešna in da jo je treba izvajati tudi v letu 2016, zlasti proti nekooperativnim državam in vsem organizacijam, ki prispevajo k takšnemu ribolovu; poziva Komisijo, naj zagotovi usklajenost vseh politik EU, tudi skupne ribiške politike in trgovinske politike; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je bila uredba o boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu uspešna in da jo je treba izvajati tudi v letu 2016, zlasti proti nekooperativnim državam in vsem organizacijam, ki prispevajo k takšnemu ribolovu; poziva Komisijo, naj zagotovi usklajenost vseh politik EU, tudi skupne ribiške politike in trgovinske politike;

| 78. | poudarja, da si je treba za cilj enotnega znaka EU za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture prizadevati prek poročila; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da si je treba za cilj enotnega znaka EU za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture prizadevati prek poročila;

Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija

| 79. | poziva Komisijo, naj v skladu z metodo Skupnosti nadaljuje delo iz poročila petih predsednikov in predloži ambiciozen načrt z vsemi potrebnimi ukrepi za povečanje odpornosti ekonomske in monetarne unije, da bo postala okvir za boljše usklajevanje in strukturno približevanje; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj v skladu z metodo Skupnosti nadaljuje delo iz poročila petih predsednikov in predloži ambiciozen načrt z vsemi potrebnimi ukrepi za povečanje odpornosti ekonomske in monetarne unije, da bo postala okvir za boljše usklajevanje in strukturno približevanje;

| 80. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boljše izvajanje priporočil za posamezne države v državah članicah ter pospeši in zagotovi izvajanje strukturnih reform in naložb, namenjenih posodobitvi gospodarstva EU, pri tem pa uporabi orodja iz šesterčka in dvojčka, ter naj zagotovi izvajanje zakonodaje o gospodarskem upravljanju; poziva Komisijo, naj pri obravnavanju držav pod okrepljenim nadzorom ali kjer se izvaja program za makroekonomsko prilagoditev ustrezno upošteva svoje naloge in pristojnosti iz zakonodajnega dvojčka; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boljše izvajanje priporočil za posamezne države v državah članicah ter pospeši in zagotovi izvajanje strukturnih reform in naložb, namenjenih posodobitvi gospodarstva EU, pri tem pa uporabi orodja iz šesterčka in dvojčka, ter naj zagotovi izvajanje zakonodaje o gospodarskem upravljanju; poziva Komisijo, naj pri obravnavanju držav pod okrepljenim nadzorom ali kjer se izvaja program za makroekonomsko prilagoditev ustrezno upošteva svoje naloge in pristojnosti iz zakonodajnega dvojčka;

Politika mednarodne trgovine

| 81. | opozarja na svoje stališče, da lahko uravnoteženi trgovinski sporazumi zagotovijo pravila za globalizacijo; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da evropski standardi ne bodo ogroženi, in poudarja, da mora trgovina prevzeti vlogo v boju proti revščini in spodbujanju razvoja v tujini; meni, da odprava ovir za trgovino in naložbe po vsem svetu še naprej ostaja ključna prednostna naloga trgovinske strategije EU; v zvezi s tem ugotavlja, da iz poročila Komisije o ovirah za trgovino in naložbe za leto 2014 izhaja, da obstajajo velike in neupravičene ovire v trgovinskih odnosih EU s pomembnimi tretjimi državami; zato ponovno poziva Komisijo, naj se posveti temu vprašanju in se bori proti neupravičenim zaščitnim ukrepom; |
| --- | --- |

81.

opozarja na svoje stališče, da lahko uravnoteženi trgovinski sporazumi zagotovijo pravila za globalizacijo; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da evropski standardi ne bodo ogroženi, in poudarja, da mora trgovina prevzeti vlogo v boju proti revščini in spodbujanju razvoja v tujini; meni, da odprava ovir za trgovino in naložbe po vsem svetu še naprej ostaja ključna prednostna naloga trgovinske strategije EU; v zvezi s tem ugotavlja, da iz poročila Komisije o ovirah za trgovino in naložbe za leto 2014 izhaja, da obstajajo velike in neupravičene ovire v trgovinskih odnosih EU s pomembnimi tretjimi državami; zato ponovno poziva Komisijo, naj se posveti temu vprašanju in se bori proti neupravičenim zaščitnim ukrepom;

| 82. | ugotavlja pomen sporazuma o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb; opozarja Komisijo na pomen sodelovanja, preglednosti in izmenjave informacij s Parlamentom med celotnim postopkom; |
| --- | --- |

82.

ugotavlja pomen sporazuma o čezatlantskem partnerstvu na področju trgovine in naložb; opozarja Komisijo na pomen sodelovanja, preglednosti in izmenjave informacij s Parlamentom med celotnim postopkom;

Druga trgovinska vprašanja

| 83. | poziva Komisijo, naj prej od načrtovanega opravi revizijo uredbe o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah, ki je bila predvidena za leto 2020, in tako oblikuje potrebne instrumente za nadaljnje ukrepe, ki jih je treba sprejeti pri oblikovanju naložbene politike EU; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj prej od načrtovanega opravi revizijo uredbe o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah, ki je bila predvidena za leto 2020, in tako oblikuje potrebne instrumente za nadaljnje ukrepe, ki jih je treba sprejeti pri oblikovanju naložbene politike EU;

| 84. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za sprejemanje novih in revizijo obstoječih prostotrgovinskih sporazumov in pozdravlja njeno namero, da bo državam članicam predlagala osnutek smernic za posodobitev obstoječih sporazumov z Mehiko, Čilom in Turčijo; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za sprejemanje novih in revizijo obstoječih prostotrgovinskih sporazumov in pozdravlja njeno namero, da bo državam članicam predlagala osnutek smernic za posodobitev obstoječih sporazumov z Mehiko, Čilom in Turčijo;

| 85. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pri prostotrgovinskem sporazumu med EU in Indijo ni bil dosežen napredek, ter poziva Komisijo, naj vloži dodaten trud, da bi presegla trenutne ovire v pogajanjih; |
| --- | --- |

85.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pri prostotrgovinskem sporazumu med EU in Indijo ni bil dosežen napredek, ter poziva Komisijo, naj vloži dodaten trud, da bi presegla trenutne ovire v pogajanjih;

| 86. | poudarja, da mora multilateralizem ostati glavni cilj trgovinske politike EU, in poziva Komisijo, naj si na 10. ministrskem srečanju STO v Nairobiju decembra 2015 prizadeva za napredovanje k sporazumu; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da mora multilateralizem ostati glavni cilj trgovinske politike EU, in poziva Komisijo, naj si na 10. ministrskem srečanju STO v Nairobiju decembra 2015 prizadeva za napredovanje k sporazumu;

Območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju

| 87. | poziva Komisijo, naj razmisli o odpravi vrzeli pri uporabi člena 2 PEU in vrednot, na katerih temelji EU, in sicer spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, načela pravne države in spoštovanje človekovih pravic, tudi pripadnikov manjšin, med drugim z zavezujočim mehanizmom, oprtim na niz objektivnih kazalnikov, ki omogoča postopen odziv na kršitve teh vrednot in temeljnih pravic tako na ravni EU kot na ravni držav članic; opozarja, da bo treba spoštovanje človekovih pravic izvajati na učinkovit način, in sicer prek skladnosti z vsemi določili Pogodbe, ki se nanašajo na demokracijo; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj razmisli o odpravi vrzeli pri uporabi člena 2 PEU in vrednot, na katerih temelji EU, in sicer spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, načela pravne države in spoštovanje človekovih pravic, tudi pripadnikov manjšin, med drugim z zavezujočim mehanizmom, oprtim na niz objektivnih kazalnikov, ki omogoča postopen odziv na kršitve teh vrednot in temeljnih pravic tako na ravni EU kot na ravni držav članic; opozarja, da bo treba spoštovanje človekovih pravic izvajati na učinkovit način, in sicer prek skladnosti z vsemi določili Pogodbe, ki se nanašajo na demokracijo;

| 88. | poziva, naj se glede na ambiciozni sveženj o varstvu podatkov, ki določa nov zakonodajni okvir na ravni EU za varstvo osebnih podatkov, dokonča celoviti krovni sporazum EU-ZDA o varstvu podatkov in reviziji načel o varnem pristanu, tako da bodo usklajena in ne bodo omogočala pravnih vrzeli; |
| --- | --- |

88.

poziva, naj se glede na ambiciozni sveženj o varstvu podatkov, ki določa nov zakonodajni okvir na ravni EU za varstvo osebnih podatkov, dokonča celoviti krovni sporazum EU-ZDA o varstvu podatkov in reviziji načel o varnem pristanu, tako da bodo usklajena in ne bodo omogočala pravnih vrzeli;

| 89. | poziva Komisijo, naj pregleda uredbo Bruselj IIA o kolizijskih vprašanjih v družinskem pravu med državami članicami; zato poziva Komisijo, naj z mediacijskim programom prepreči mednarodne „ugrabitve otrok“ in spodbuja posebno usposabljanje mediatorjev in sodnikov, ki vodijo čezmejne postopke, ki vključujejo otroke, ter spodbuja države članice, naj zadeve v zvezi z ugrabitvijo otrok obravnavajo centralizirano na specializiranih sodiščih; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj pregleda uredbo Bruselj IIA o kolizijskih vprašanjih v družinskem pravu med državami članicami; zato poziva Komisijo, naj z mediacijskim programom prepreči mednarodne „ugrabitve otrok“ in spodbuja posebno usposabljanje mediatorjev in sodnikov, ki vodijo čezmejne postopke, ki vključujejo otroke, ter spodbuja države članice, naj zadeve v zvezi z ugrabitvijo otrok obravnavajo centralizirano na specializiranih sodiščih;

| 90. | pozdravlja sprejetje evropske agende za varnost za obdobje 2015–2020 in prednostne naloge, določene na področjih boja proti terorizmu, čezmejnega organiziranega kriminala in kibernetskega kriminala, ter v celoti podpira zavezo Komisije v zvezi s strategijo notranje varnosti, in sicer da bo pomagala obravnavati grožnje za notranjo varnost držav članic, povezane s tujimi borci in terorizmom; poudarja, da se mora EU soočiti s čedalje večjo grožnjo terorizma na domačih tleh, ki jo predstavljajo „tuji borci“, tj. posamezniki, ki potujejo v državo, ki ni njihova država bivanja ali državljanstva, da bi izvedli, načrtovali ali pripravili teroristična dejanja oziroma izvajali teroristično urjenje ali se ga udeležili, tudi v oboroženih spopadih; se strinja, da bi morala biti prednostna naloga EU preprečiti nasilni ekstremizem; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja sprejetje evropske agende za varnost za obdobje 2015–2020 in prednostne naloge, določene na področjih boja proti terorizmu, čezmejnega organiziranega kriminala in kibernetskega kriminala, ter v celoti podpira zavezo Komisije v zvezi s strategijo notranje varnosti, in sicer da bo pomagala obravnavati grožnje za notranjo varnost držav članic, povezane s tujimi borci in terorizmom; poudarja, da se mora EU soočiti s čedalje večjo grožnjo terorizma na domačih tleh, ki jo predstavljajo „tuji borci“, tj. posamezniki, ki potujejo v državo, ki ni njihova država bivanja ali državljanstva, da bi izvedli, načrtovali ali pripravili teroristična dejanja oziroma izvajali teroristično urjenje ali se ga udeležili, tudi v oboroženih spopadih; se strinja, da bi morala biti prednostna naloga EU preprečiti nasilni ekstremizem;

| 91. | poziva Komisijo, naj z okrepitvijo kontrol na zunanjih mejah, bolj sistematičnim in učinkovitim preverjanjem potovalnih dokumentov, bojem proti nezakoniti trgovini z orožjem in uporabi lažnih identifikacijskih dokumentov ter z opredelitvijo področij tveganja onemogoči gibanje posameznih teroristov; pričakuje nov predlog Komisije za sveženj ukrepov o pametnih mejah; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisijo, naj z okrepitvijo kontrol na zunanjih mejah, bolj sistematičnim in učinkovitim preverjanjem potovalnih dokumentov, bojem proti nezakoniti trgovini z orožjem in uporabi lažnih identifikacijskih dokumentov ter z opredelitvijo področij tveganja onemogoči gibanje posameznih teroristov; pričakuje nov predlog Komisije za sveženj ukrepov o pametnih mejah;

| 92. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boljšo izmenjavo informacij med organi preiskovanja in kazenskega pregona držav članic in agencijami EU; poziva Komisijo, naj pomaga izboljšati, okrepiti in pospešiti izmenjavo informacij v zvezi s preiskovanjem kaznivih dejanj in kazenskim pregonom, ter poziva k učinkovitejšemu operativnemu sodelovanju med državami članicami na podlagi hitrejše in učinkovitejše izmenjave ustreznih podatkov in informacij ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in načel varstva podatkov; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boljšo izmenjavo informacij med organi preiskovanja in kazenskega pregona držav članic in agencijami EU; poziva Komisijo, naj pomaga izboljšati, okrepiti in pospešiti izmenjavo informacij v zvezi s preiskovanjem kaznivih dejanj in kazenskim pregonom, ter poziva k učinkovitejšemu operativnemu sodelovanju med državami članicami na podlagi hitrejše in učinkovitejše izmenjave ustreznih podatkov in informacij ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in načel varstva podatkov;

| 93. | pozdravlja predloge Komisije v evropski agendi za varnost o boju proti kibernetski kriminaliteti in ugotavlja, da teroristične organizacije v vse večji meri uporabljajo internet in komunikacijske tehnologije za načrtovanje napadov, širjenje propagande in zbiranje sredstev; poziva Komisijo, naj spodbuja internetne družbe in družbe, ki upravljajo družbene medije, naj sodelujejo z vladami in organi preiskovanja in kazenskega pregona, da bi se s to težavo spopadli, obenem pa zagotovili polno spoštovanje temeljnih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

93.

pozdravlja predloge Komisije v evropski agendi za varnost o boju proti kibernetski kriminaliteti in ugotavlja, da teroristične organizacije v vse večji meri uporabljajo internet in komunikacijske tehnologije za načrtovanje napadov, širjenje propagande in zbiranje sredstev; poziva Komisijo, naj spodbuja internetne družbe in družbe, ki upravljajo družbene medije, naj sodelujejo z vladami in organi preiskovanja in kazenskega pregona, da bi se s to težavo spopadli, obenem pa zagotovili polno spoštovanje temeljnih pravic in pravne države;

| 94. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog za reformo evropskega naloga za prijetje; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog za reformo evropskega naloga za prijetje;

| 95. | opozarja, da mora Komisija zagotoviti popolno izvajanje zakonodaje EU v rokih za prenos, in poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe proti tistim državam članicam, ki niso ustrezno prenesle Direktive 2011/93/EU o spolni zlorabi otrok; poziva Komisijo, naj nadaljuje in okrepi prizadevanja za izboljšanje postopkov za odkrivanje kibernetskih plenilcev in zaščito otrok pred njimi; |
| --- | --- |

95.

opozarja, da mora Komisija zagotoviti popolno izvajanje zakonodaje EU v rokih za prenos, in poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe proti tistim državam članicam, ki niso ustrezno prenesle Direktive 2011/93/EU o spolni zlorabi otrok; poziva Komisijo, naj nadaljuje in okrepi prizadevanja za izboljšanje postopkov za odkrivanje kibernetskih plenilcev in zaščito otrok pred njimi;

| 96. | spodbuja Komisijo, naj pri napredku pri pridružitvi EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in obravnavanju preostalih pravnih izzivov upošteva mnenje Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

96.

spodbuja Komisijo, naj pri napredku pri pridružitvi EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in obravnavanju preostalih pravnih izzivov upošteva mnenje Sodišča Evropske unije;

| 97. | poziva Komisijo, naj še naprej zagotavlja pravilno izvajanje zakonodaje EU na področju pravosodja in naj bolj sistematično deluje na področju sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo, naj še naprej zagotavlja pravilno izvajanje zakonodaje EU na področju pravosodja in naj bolj sistematično deluje na področju sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah;

| 98. | poziva Komisijo, naj pomaga EU pri dejavnem spodbujanju dialoga v zvezi z globalnim partnerstvom za boj proti terorizmu in tesno sodeluje z regionalnimi akterji, kot so Afriška unija, Svet za sodelovanje v Zalivu in Arabska liga, zlasti pa s sosednjimi državami Sirije in Iraka ter državami, na katere je tamkajšnji konflikt še posebej močno vplival, kot so Jordanija, Libanon in Turčija, pa tudi z OZN, Natom in še zlasti protiterorističnim odborom OZN; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj pomaga EU pri dejavnem spodbujanju dialoga v zvezi z globalnim partnerstvom za boj proti terorizmu in tesno sodeluje z regionalnimi akterji, kot so Afriška unija, Svet za sodelovanje v Zalivu in Arabska liga, zlasti pa s sosednjimi državami Sirije in Iraka ter državami, na katere je tamkajšnji konflikt še posebej močno vplival, kot so Jordanija, Libanon in Turčija, pa tudi z OZN, Natom in še zlasti protiterorističnim odborom OZN;

| 99. | močno podpira ukrepe za odpravo vseh vrst diskriminacije in pričakuje, da bo Komisija predložila pobude za okrepitev boja proti diskriminaciji na podlagi spola, rasnega ali etničnega porekla, spolne usmerjenosti, vere ali prepričanja ter invalidnosti ali starosti; |
| --- | --- |

99.

močno podpira ukrepe za odpravo vseh vrst diskriminacije in pričakuje, da bo Komisija predložila pobude za okrepitev boja proti diskriminaciji na podlagi spola, rasnega ali etničnega porekla, spolne usmerjenosti, vere ali prepričanja ter invalidnosti ali starosti;

| 100. | poudarja, da je porast rasizma in ksenofobije v Evropi eden največjih izzivov za EU, saj ogroža demokracijo in spoštovanje človekovih pravic; zato poziva Komisijo, naj predstavi pobude za boj proti rasizmu in ksenofobiji v EU; |
| --- | --- |

100.

poudarja, da je porast rasizma in ksenofobije v Evropi eden največjih izzivov za EU, saj ogroža demokracijo in spoštovanje človekovih pravic; zato poziva Komisijo, naj predstavi pobude za boj proti rasizmu in ksenofobiji v EU;

| 101. | je seznanjen z odločitvijo Komisije, da umakne svoj predlog za revizijo Direktive 92/85/EGS o varnosti in zdravju pri delu nosečih delavk, in z njeno pripravljenostjo omogočiti novo pobudo, o kateri se lahko doseže dogovor in ki lahko privede k dejanskemu izboljšanju življenja staršev in drugim osebam, ki skrbijo za otroka, da bi lažje uskladili poklicno, družinsko in zasebno življenje, ženskam olajšali sodelovanje na trgu dela, materam nudili minimalno zaščito in zmanjšali neenakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

101.

je seznanjen z odločitvijo Komisije, da umakne svoj predlog za revizijo Direktive 92/85/EGS o varnosti in zdravju pri delu nosečih delavk, in z njeno pripravljenostjo omogočiti novo pobudo, o kateri se lahko doseže dogovor in ki lahko privede k dejanskemu izboljšanju življenja staršev in drugim osebam, ki skrbijo za otroka, da bi lažje uskladili poklicno, družinsko in zasebno življenje, ženskam olajšali sodelovanje na trgu dela, materam nudili minimalno zaščito in zmanjšali neenakosti med moškimi in ženskami;

| 102. | pričakuje, da bo Komisija leto 2017 razglasila za leto za odpravo nasilja nad ženskami in da bo povečala svoja prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi in njeno preprečevanje ter za zaščito žrtev tovrstnega trgovanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj sproži postopek za pristop EU h konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija); poleg tega poziva Komisijo, naj sprejme novo ločeno strategijo za pravice žensk in enakost med spoloma v Evropi za obdobje 2015–2020, katere cilji bodo ustvarjanje enakih priložnosti, zmanjševanje razkoraka med spoloma glede plač, revščine in pokojnin ter boj proti nasilju nad ženskami; vztraja, da je treba še naprej obravnavati uravnoteženo zastopanost obeh spolov v zvezi z obveznostjo v okviru postopka sprejemanja odločitev na gospodarskem področju, in poziva Komisijo, naj obravnava dejavnike, ki odvračajo ženske od vstopanja v podjetništvo; |
| --- | --- |

102.

pričakuje, da bo Komisija leto 2017 razglasila za leto za odpravo nasilja nad ženskami in da bo povečala svoja prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi in njeno preprečevanje ter za zaščito žrtev tovrstnega trgovanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj sproži postopek za pristop EU h konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija); poleg tega poziva Komisijo, naj sprejme novo ločeno strategijo za pravice žensk in enakost med spoloma v Evropi za obdobje 2015–2020, katere cilji bodo ustvarjanje enakih priložnosti, zmanjševanje razkoraka med spoloma glede plač, revščine in pokojnin ter boj proti nasilju nad ženskami; vztraja, da je treba še naprej obravnavati uravnoteženo zastopanost obeh spolov v zvezi z obveznostjo v okviru postopka sprejemanja odločitev na gospodarskem področju, in poziva Komisijo, naj obravnava dejavnike, ki odvračajo ženske od vstopanja v podjetništvo;

Celosten pristop k migracijam in azilu

| 103. | ponovno poziva k celostnemu in globalnemu pristopu k azilni in migracijski politiki; poudarja, da je treba prosilcem za azil zagotoviti varnost pri postopku za pridobitev statusa begunca in jim omogočiti, da v EU pripotujejo po varnih poteh, in sicer tako, da se odpravijo temeljni vzroki za nedovoljene migracije, z učinkovitim bojem proti tihotapcem migrantov, okrepitvijo solidarnosti in delitvijo odgovornosti med vse države članice; soglaša, da je treba migracije povezati z zunanjo politiko EU prek sodelovanja z državami izvora in tranzita; pozdravlja predlog Komisije o nudenju človekoljubne pomoči; poudarja, da je treba v zvezi z nedavnimi tragičnimi dogodki v Sredozemlju sprejeti nadaljnje ukrepe, da bi preprečili izgubo življenj v morju; poziva k soočanju s srednje in dolgoročnimi izzivi in oblikovanju celovitega odziva, kot je opredeljeno v evropski agendi o migracijah; poudarja, da bi bilo treba revidirati direktivo o modri karti, da bi dopuščala možnost zakonite migracije v EU; |
| --- | --- |

103.

ponovno poziva k celostnemu in globalnemu pristopu k azilni in migracijski politiki; poudarja, da je treba prosilcem za azil zagotoviti varnost pri postopku za pridobitev statusa begunca in jim omogočiti, da v EU pripotujejo po varnih poteh, in sicer tako, da se odpravijo temeljni vzroki za nedovoljene migracije, z učinkovitim bojem proti tihotapcem migrantov, okrepitvijo solidarnosti in delitvijo odgovornosti med vse države članice; soglaša, da je treba migracije povezati z zunanjo politiko EU prek sodelovanja z državami izvora in tranzita; pozdravlja predlog Komisije o nudenju človekoljubne pomoči; poudarja, da je treba v zvezi z nedavnimi tragičnimi dogodki v Sredozemlju sprejeti nadaljnje ukrepe, da bi preprečili izgubo življenj v morju; poziva k soočanju s srednje in dolgoročnimi izzivi in oblikovanju celovitega odziva, kot je opredeljeno v evropski agendi o migracijah; poudarja, da bi bilo treba revidirati direktivo o modri karti, da bi dopuščala možnost zakonite migracije v EU;

| 104. | poudarja, da je pripravljen nov program za nujno premestitev obravnavati prek pospešenega postopka in izraža svojo namero, da bo sočasno pospešil obravnavo vseh drugih ukrepov, ki jih bo predlagala Komisija, da bi zagotovili, da države članice ne bodo odlašale s stalnim programom za premestitve; opozarja Svet, da je Parlament močno naklonjen zavezujočemu mehanizmu za premestitve, ki temelji na jasnih in natančno opredeljenih merilih ter ki upošteva želje beguncev; |
| --- | --- |

104.

poudarja, da je pripravljen nov program za nujno premestitev obravnavati prek pospešenega postopka in izraža svojo namero, da bo sočasno pospešil obravnavo vseh drugih ukrepov, ki jih bo predlagala Komisija, da bi zagotovili, da države članice ne bodo odlašale s stalnim programom za premestitve; opozarja Svet, da je Parlament močno naklonjen zavezujočemu mehanizmu za premestitve, ki temelji na jasnih in natančno opredeljenih merilih ter ki upošteva želje beguncev;

| 105. | poziva Komisijo, naj obravnava pomanjkljivosti glede kakovosti pogojev pridržanja in azilnih postopkov v EU, saj oboje pomembno vpliva na uspešno in učinkovito obvladovanje migracijskih pritiskov; podpira predloge Komisije, da se za dosego tega cilja najbolj obremenjenim državam članicam prejemnicam ponudi okrepljena pomoč Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) in Evropskega azilnega podpornega urada (EASO); |
| --- | --- |

105.

poziva Komisijo, naj obravnava pomanjkljivosti glede kakovosti pogojev pridržanja in azilnih postopkov v EU, saj oboje pomembno vpliva na uspešno in učinkovito obvladovanje migracijskih pritiskov; podpira predloge Komisije, da se za dosego tega cilja najbolj obremenjenim državam članicam prejemnicam ponudi okrepljena pomoč Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) in Evropskega azilnega podpornega urada (EASO);

| 106. | pozdravlja predlog Komisije za povečanje učinkovitosti sistema vračanja za neuspešne prosilce za azil; vseeno jo spodbuja, naj po oceni in pregledu obstoječih ukrepov predloži predlog o politiki hitrega vračanja, na primer da bi se v ta okvir vključila okrepljena pomoč agencije FRONTEX; vztraja, da bi morali ukrepi vračanja potekati ob polnem spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

106.

pozdravlja predlog Komisije za povečanje učinkovitosti sistema vračanja za neuspešne prosilce za azil; vseeno jo spodbuja, naj po oceni in pregledu obstoječih ukrepov predloži predlog o politiki hitrega vračanja, na primer da bi se v ta okvir vključila okrepljena pomoč agencije FRONTEX; vztraja, da bi morali ukrepi vračanja potekati ob polnem spoštovanju temeljnih pravic;

Močnejša svetovna akterka

| 107. | poudarja, da je pomembno podpreti skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP) s pristnim notranjim trgom na področju obrambe in varnosti, poglobljenim sodelovanjem med evropskimi obrambnimi industrijami, konkurenčno tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe in pristopom do raziskav in razvoja ter javnih naročil na področju varnosti in obrambe, ki bi temeljil na večjem sodelovanju; poudarja, da mora Komisija pripraviti predlog o vzpostavitvi sistema za zanesljivo oskrbo po vsej Evropi, ki je bistven za razvoj, podporo in prenos kritičnih obrambnih zmogljivosti in je izraz solidarnosti in zaupanja med državami članicami; izraža polno podporo sprožitvi pripravljalnega ukrepa za raziskave, povezane s skupno varnostno in obrambno politiko, in pilotnemu projektu, ki ga je predlagal Parlament; |
| --- | --- |

107.

poudarja, da je pomembno podpreti skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP) s pristnim notranjim trgom na področju obrambe in varnosti, poglobljenim sodelovanjem med evropskimi obrambnimi industrijami, konkurenčno tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe in pristopom do raziskav in razvoja ter javnih naročil na področju varnosti in obrambe, ki bi temeljil na večjem sodelovanju; poudarja, da mora Komisija pripraviti predlog o vzpostavitvi sistema za zanesljivo oskrbo po vsej Evropi, ki je bistven za razvoj, podporo in prenos kritičnih obrambnih zmogljivosti in je izraz solidarnosti in zaupanja med državami članicami; izraža polno podporo sprožitvi pripravljalnega ukrepa za raziskave, povezane s skupno varnostno in obrambno politiko, in pilotnemu projektu, ki ga je predlagal Parlament;

| 108. | meni, da morajo obramba in spodbujanje svobode, podpora našim zaveznikom ter preprečevanje grozodejstev ostati v središču smotrov zunanje politike, vključno z obrambo pravic preganjanih pripadnikov verskih in drugih manjšinskih skupin; |
| --- | --- |

108.

meni, da morajo obramba in spodbujanje svobode, podpora našim zaveznikom ter preprečevanje grozodejstev ostati v središču smotrov zunanje politike, vključno z obrambo pravic preganjanih pripadnikov verskih in drugih manjšinskih skupin;

| 109. | opozarja na svoje stališče, da bi Komisija za doseganje rezultatov morala uvesti revidirano evropsko sosedsko politiko, s celovitim in skladnim pristopom med zunanjim delovanjem in notranjimi politikami; poziva k pregledu evropske sosedske politike, v okviru katerega je treba obravnavati naslednje točke: (a) razlikovanje in „več za več“; (b) obveznosti, ki bi presegale sosedstvo; (c) podpora demokraciji, pravosodnim reformam, pravni državi in izgradnji institucionalnih zmogljivosti; (d) raznolika ponudba: prednostni sektorji, (e) varnostna razsežnost; (f) spodbujanje regionalnega povezovanja; |
| --- | --- |

109.

opozarja na svoje stališče, da bi Komisija za doseganje rezultatov morala uvesti revidirano evropsko sosedsko politiko, s celovitim in skladnim pristopom med zunanjim delovanjem in notranjimi politikami; poziva k pregledu evropske sosedske politike, v okviru katerega je treba obravnavati naslednje točke: (a) razlikovanje in „več za več“; (b) obveznosti, ki bi presegale sosedstvo; (c) podpora demokraciji, pravosodnim reformam, pravni državi in izgradnji institucionalnih zmogljivosti; (d) raznolika ponudba: prednostni sektorji, (e) varnostna razsežnost; (f) spodbujanje regionalnega povezovanja;

| 110. | meni, da je treba jasno razlikovati med sosedsko in širitveno politiko; je prepričan, da je bila širitev ena od zgodb o uspehu Evropske unije in da bi bilo treba z njo nadaljevati z določitvijo prednostnih reform v državah kandidatkah in njihovim objektivnim spremljanjem vse do konca mandata, da bi ohranili motivacijo teh držav in zmožnost EU, da širi svoje vrednote; ponovno poudarja, da lahko te države motivira le takšen pristop; |
| --- | --- |

110.

meni, da je treba jasno razlikovati med sosedsko in širitveno politiko; je prepričan, da je bila širitev ena od zgodb o uspehu Evropske unije in da bi bilo treba z njo nadaljevati z določitvijo prednostnih reform v državah kandidatkah in njihovim objektivnim spremljanjem vse do konca mandata, da bi ohranili motivacijo teh držav in zmožnost EU, da širi svoje vrednote; ponovno poudarja, da lahko te države motivira le takšen pristop;

| 111. | poziva, naj se več pozornosti nameni medverskemu dialogu, katerega cilj je analiziranje in razumevanje verskih dogodkov, da bi se spodbujala strpnost in aktivno sodelovanje v okviru zunanje politike EU proti nasilni in ekstremistični radikalizaciji; |
| --- | --- |

111.

poziva, naj se več pozornosti nameni medverskemu dialogu, katerega cilj je analiziranje in razumevanje verskih dogodkov, da bi se spodbujala strpnost in aktivno sodelovanje v okviru zunanje politike EU proti nasilni in ekstremistični radikalizaciji;

| 112. | vztraja pri podpori delu mednarodnih partnerjev za zagotovitev dolgoročne stabilnosti, miru in političnih reform v državah južnega in vzhodnega sosedstva ter podpira želje teh držav po vzpostavitvi tesnejših vezi z EU, tudi držav kandidatk, ki si prizadevajo izpolniti merila za članstvo v EU, ki med drugim vključujejo gospodarske, politične in socialne reforme ter spoštovanje človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

112.

vztraja pri podpori delu mednarodnih partnerjev za zagotovitev dolgoročne stabilnosti, miru in političnih reform v državah južnega in vzhodnega sosedstva ter podpira želje teh držav po vzpostavitvi tesnejših vezi z EU, tudi držav kandidatk, ki si prizadevajo izpolniti merila za članstvo v EU, ki med drugim vključujejo gospodarske, politične in socialne reforme ter spoštovanje človekovih pravic in pravne države;

| 113. | meni, da so nedavni pretresi na kitajskem finančnem trgu pomembna prelomnica za kitajski razvojni model in da je potrebno tesno sodelovanje med EU in Kitajsko, če naj se tako ena kot druga stran izogneta morebitnim negativnim posledicam za trgovino; poziva Komisijo in visoko predstavnico, naj preučita možnost posodobitve strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, ocenita finančna tveganja in okrepita medsebojno sodelovanje, da bi zagotovili boljši dostop do trga na podlagi vzajemnosti, kar bo koristilo tako EU kot Kitajski; |
| --- | --- |

113.

meni, da so nedavni pretresi na kitajskem finančnem trgu pomembna prelomnica za kitajski razvojni model in da je potrebno tesno sodelovanje med EU in Kitajsko, če naj se tako ena kot druga stran izogneta morebitnim negativnim posledicam za trgovino; poziva Komisijo in visoko predstavnico, naj preučita možnost posodobitve strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, ocenita finančna tveganja in okrepita medsebojno sodelovanje, da bi zagotovili boljši dostop do trga na podlagi vzajemnosti, kar bo koristilo tako EU kot Kitajski;

| 114. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in tretjimi državami sprejme niz merljivih ukrepov za izkoreninjenje praks, ki so škodljive za ženske in dekleta, vključno s porokami otrok in prisilnimi porokami, pohabljanjem ženskih spolnih organov, zločini iz časti, prisilno sterilizacijo, posilstvi v konfliktih, kamenjanjem in vsemi ostalimi oblikami krutega ravnanja; poziva Komisijo, naj sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje, da bi izboljšala podporo za žrtve takšnega krutega ravnanja; |
| --- | --- |

114.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in tretjimi državami sprejme niz merljivih ukrepov za izkoreninjenje praks, ki so škodljive za ženske in dekleta, vključno s porokami otrok in prisilnimi porokami, pohabljanjem ženskih spolnih organov, zločini iz časti, prisilno sterilizacijo, posilstvi v konfliktih, kamenjanjem in vsemi ostalimi oblikami krutega ravnanja; poziva Komisijo, naj sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje, da bi izboljšala podporo za žrtve takšnega krutega ravnanja;

Razvojna politika

| 115. | poudarja, da mora Komisija v evropskem letu razvoja doseči oprijemljive rezultate, in jo poziva, naj oblikuje in predstavi akcijski načrt za izvajanje evropskega soglasja o humanitarni pomoči, s čimer bi zagotovila skladnost in neprekinjeno skupno izvajanje svojih zavez glede humanitarnih načel človečnosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; |
| --- | --- |

115.

poudarja, da mora Komisija v evropskem letu razvoja doseči oprijemljive rezultate, in jo poziva, naj oblikuje in predstavi akcijski načrt za izvajanje evropskega soglasja o humanitarni pomoči, s čimer bi zagotovila skladnost in neprekinjeno skupno izvajanje svojih zavez glede humanitarnih načel človečnosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti;

| 116. | poudarja, da je treba razvojno pomoč usmeriti v prizadevanja za spodbujanje dobrega upravljanja, vzpostavitev pravne države, boj proti korupciji, nedovoljenim kapitalskim tokom, pranju denarja ter izogibanju plačevanja davkov in davčni utaji ter v povečanje preglednosti in odgovornosti vseh deležnikov, vključno z nacionalnimi vladami držav v razvoju in zasebnim sektorjem; zato poziva Komisijo, naj oblikuje celovito strategijo in akcijski načrt za reševanje te težave v državah v razvoju, da bi zagotovili tudi prilagoditev agende EU za razvojno sodelovanje ter nadgradili pogojevanje; tako bi boj proti izogibanju davkom in davčnim utajam postal učinkovit; |
| --- | --- |

116.

poudarja, da je treba razvojno pomoč usmeriti v prizadevanja za spodbujanje dobrega upravljanja, vzpostavitev pravne države, boj proti korupciji, nedovoljenim kapitalskim tokom, pranju denarja ter izogibanju plačevanja davkov in davčni utaji ter v povečanje preglednosti in odgovornosti vseh deležnikov, vključno z nacionalnimi vladami držav v razvoju in zasebnim sektorjem; zato poziva Komisijo, naj oblikuje celovito strategijo in akcijski načrt za reševanje te težave v državah v razvoju, da bi zagotovili tudi prilagoditev agende EU za razvojno sodelovanje ter nadgradili pogojevanje; tako bi boj proti izogibanju davkom in davčnim utajam postal učinkovit;

| 117. | opominja na dejstvo, da so mala in srednja podjetja gonilna sila ustvarjanja delovnih mest in bogastva v državah v razvoju, saj ustvarjajo približno 90 % delovnih mest; poziva Komisijo, naj pomaga pri podpori MMSP ter se osredotoči na sodelovanje s partnerskimi vladami, da bi izvedli reforme za zmanjšanje regulativnih bremen, boj proti korupciji in davčnim utajam, razvoj javnofinančnega upravljanja in uspešne javne institucije, v zvezi s tem za spodbujanje podjetniškega in inovativnega duha ter dodatno povečanje dostopa do mikrokreditov in mikrofinanciranja; |
| --- | --- |

117.

opominja na dejstvo, da so mala in srednja podjetja gonilna sila ustvarjanja delovnih mest in bogastva v državah v razvoju, saj ustvarjajo približno 90 % delovnih mest; poziva Komisijo, naj pomaga pri podpori MMSP ter se osredotoči na sodelovanje s partnerskimi vladami, da bi izvedli reforme za zmanjšanje regulativnih bremen, boj proti korupciji in davčnim utajam, razvoj javnofinančnega upravljanja in uspešne javne institucije, v zvezi s tem za spodbujanje podjetniškega in inovativnega duha ter dodatno povečanje dostopa do mikrokreditov in mikrofinanciranja;

| 118. | poziva Komisijo, naj se osredotoči na krhke države in pripravi strategije za vzpostavljanje miru in izgradnjo države; poudarja, da je nujno treba sodelovati v strukturnih in dolgoročnih partnerstvih, ki dajejo prednost vzpostavitvi pravne države in demokratičnih institucij v teh državah; |
| --- | --- |

118.

poziva Komisijo, naj se osredotoči na krhke države in pripravi strategije za vzpostavljanje miru in izgradnjo države; poudarja, da je nujno treba sodelovati v strukturnih in dolgoročnih partnerstvih, ki dajejo prednost vzpostavitvi pravne države in demokratičnih institucij v teh državah;

| 119. | poziva k večjim naložbam v dostopanje do izobraževanja v izrednih humanitarnih razmerah kot način zaščite otrok v kriznih situacijah, kar odraža tudi potrebo, da se premosti vrzel med človekoljubno in razvojno pomočjo tako, da se povečajo pomoč, obnova in razvoj; |
| --- | --- |

119.

poziva k večjim naložbam v dostopanje do izobraževanja v izrednih humanitarnih razmerah kot način zaščite otrok v kriznih situacijah, kar odraža tudi potrebo, da se premosti vrzel med človekoljubno in razvojno pomočjo tako, da se povečajo pomoč, obnova in razvoj;

Unija demokratičnih sprememb

Institucionalna vprašanja

| 120. | poziva Komisijo, naj prilagodi zakonodajo vseh še nezaključenih predlizbonskih aktov (v okviru regulativnega postopka s pregledom) Lizbonski pogodbi, kar zadeva delegirane in izvedbene akte; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisijo, naj prilagodi zakonodajo vseh še nezaključenih predlizbonskih aktov (v okviru regulativnega postopka s pregledom) Lizbonski pogodbi, kar zadeva delegirane in izvedbene akte;

| 121. | ponavlja zahtevo, da naj Komisija na podlagi člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog uredbe o zakonu Evropske unije o upravnem postopku; |
| --- | --- |

121.

ponavlja zahtevo, da naj Komisija na podlagi člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog uredbe o zakonu Evropske unije o upravnem postopku;

| 122. | poziva Komisijo, naj si kot prednostno nalogo zada sprostitev revizije uredbe o dostopu do dokumentov in da sprejme nadaljnje ukrepe na podlagi priporočil, ki jih je Parlament podal v več zaporednih resolucijah o preglednosti in dostopu do dokumentov; |
| --- | --- |

122.

poziva Komisijo, naj si kot prednostno nalogo zada sprostitev revizije uredbe o dostopu do dokumentov in da sprejme nadaljnje ukrepe na podlagi priporočil, ki jih je Parlament podal v več zaporednih resolucijah o preglednosti in dostopu do dokumentov;

| 123. | odločno podpira pobudo o obveznem registru za preglednost, ki bi temeljil na medinstitucionalnem sporazumu; ponavlja svoj poziv za zakonodajni predlog; |
| --- | --- |

123.

odločno podpira pobudo o obveznem registru za preglednost, ki bi temeljil na medinstitucionalnem sporazumu; ponavlja svoj poziv za zakonodajni predlog;

| 124. | poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ob upoštevanju pravnih argumentov, ki jih je nedavno oblikovalo Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

124.

poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ob upoštevanju pravnih argumentov, ki jih je nedavno oblikovalo Sodišče Evropske unije;

| 125. | poziva Komisijo, naj oceni nizek odstotek uspešnih evropskih državljanskih pobud, kar negativno vpliva na sprejemanje tega instrumenta nadnacionalne participativne demokracije pri državljanih, in naj zagotovi, da bodo odločitve o dopustnosti evropskih državljanskih pobud ustrezale pravni pristojnosti EU, ter pričakuje, da bo Komisija ustrezno spremljala vsako uspešno evropsko državljansko pobudo, saj se je k temu zavezala, in da bo na splošno obravnavala slabosti in omejitve tega instrumenta, zlasti z olajšanjem postopka in izboljšanjem precej birokratskih in dolgotrajnih postopkov, kar naj bi bilo del skorajšnjega pregleda in morebitne spremembe uredbe o evropski državljanski pobudi, da bi jo preobrazili v verodostojno orodje za oblikovanje programskih usmeritev; |
| --- | --- |

125.

poziva Komisijo, naj oceni nizek odstotek uspešnih evropskih državljanskih pobud, kar negativno vpliva na sprejemanje tega instrumenta nadnacionalne participativne demokracije pri državljanih, in naj zagotovi, da bodo odločitve o dopustnosti evropskih državljanskih pobud ustrezale pravni pristojnosti EU, ter pričakuje, da bo Komisija ustrezno spremljala vsako uspešno evropsko državljansko pobudo, saj se je k temu zavezala, in da bo na splošno obravnavala slabosti in omejitve tega instrumenta, zlasti z olajšanjem postopka in izboljšanjem precej birokratskih in dolgotrajnih postopkov, kar naj bi bilo del skorajšnjega pregleda in morebitne spremembe uredbe o evropski državljanski pobudi, da bi jo preobrazili v verodostojno orodje za oblikovanje programskih usmeritev;

o

o o

| 126. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

126.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 8. september 2015

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/270 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/270

---

P8_TA(2015)0282

Zahteva za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju (2015/2102(IMM))

(2017/C 316/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju, ki jo je dne 13. marca 2015 posredoval generalni državni tožilec Republike Poljske v zvezi s sodnim postopkom, ki ga je 9. marca 2015 sprožil načelnik policijske uprave v mestu Piotrków Trybunalski (primer št. SM.O.4151-F.2454/16769/2014), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 15. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Januszu Korwin-Mikkeju, ki jo je dne 13. marca 2015 posredoval generalni državni tožilec Republike Poljske v zvezi s sodnim postopkom, ki ga je 9. marca 2015 sprožil načelnik policijske uprave v mestu Piotrków Trybunalski (primer št. SM.O.4151-F.2454/16769/2014), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 15. aprila 2015,

| — | po zagovoru Janusza Korwin-Mikkeja v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Janusza Korwin-Mikkeja v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c(1) v povezavi s členom 10b poljskega zakona o opravljanju dolžnosti poslanca poljskega parlamenta ali senata z dne 9. maja 1996, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c(1) v povezavi s členom 10b poljskega zakona o opravljanju dolžnosti poslanca poljskega parlamenta ali senata z dne 9. maja 1996,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0229/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0229/2015),

| A. | ker je generalni državni tožilec Republike Poljske posredoval zahtevo načelnika policijske uprave v Piotrków Trybunalski za odobritev uvedbe postopka zoper poslanca Evropskega parlamenta Janusza Korwin-Mikkeja v zvezi s prekrškom po členu 92a zakona o prekrških z dne 20. maja 1971 in v povezavi s členom 20(1) zakona o cestnem prometu z dne 20. junija 1997; zlasti, ker je domnevna kršitev prekoračitev dovoljene hitrosti v naseljenem območju; |
| --- | --- |

A.

ker je generalni državni tožilec Republike Poljske posredoval zahtevo načelnika policijske uprave v Piotrków Trybunalski za odobritev uvedbe postopka zoper poslanca Evropskega parlamenta Janusza Korwin-Mikkeja v zvezi s prekrškom po členu 92a zakona o prekrških z dne 20. maja 1971 in v povezavi s členom 20(1) zakona o cestnem prometu z dne 20. junija 1997; zlasti, ker je domnevna kršitev prekoračitev dovoljene hitrosti v naseljenem območju;

| B. | ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskave, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodnega postopka zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskave, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodnega postopka zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker v skladu s členom 105(2) ustave Republike Poljske poslanec ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve sejma; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 105(2) ustave Republike Poljske poslanec ne more biti kazensko odgovoren brez privolitve sejma;

| E. | ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2); |
| --- | --- |

E.

ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2);

| F. | ker domnevno kaznivo dejanje nima neposredne ali očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Janusza Korwin-Mikkeja kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

F.

ker domnevno kaznivo dejanje nima neposredne ali očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Janusza Korwin-Mikkeja kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| G. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

G.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Januszu Korwin-Mikkeju; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Januszu Korwin-Mikkeju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Januszu Korwin-Mikkeju. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Januszu Korwin-Mikkeju.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu (citirano zgoraj), odstavek 28.

---

Sreda, 9. september 2015

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/272 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/272

---

P8_TA(2015)0295

Vprašanje za pisni odgovor (razlaga člena 130(3) Poslovnika)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o vprašanju za pisni odgovor (razlaga člena 130(3) Poslovnika) (2015/2152(REG))

(2017/C 316/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednice Odbora za ustavne zadeve z dne 4. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednice Odbora za ustavne zadeve z dne 4. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 226 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 226 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se členu 130(3) Poslovnika doda sledeča razlaga:
  „Izraz ‚izjemoma‘ je treba razlagati tako, da se dodatno vprašanje nanaša na nujno zadevo ter njegova vložitev ne more počakati do naslednjega meseca. Poleg tega mora biti število vloženih vprašanj v skladu z drugim pododstavkom odstavka 3 manjše od običajnih pet vprašanj na mesec.“; |
| --- | --- |

1.

sklene, da se členu 130(3) Poslovnika doda sledeča razlaga:

„Izraz ‚izjemoma‘ je treba razlagati tako, da se dodatno vprašanje nanaša na nujno zadevo ter njegova vložitev ne more počakati do naslednjega meseca. Poleg tega mora biti število vloženih vprašanj v skladu z drugim pododstavkom odstavka 3 manjše od običajnih pet vprašanj na mesec.“;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/273 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/273

---

P8_TA(2015)0296

Prekinitev ali zaključek seje (razlaga člena 191 Poslovnika)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o prekinitvi ali zaključku seje (razlaga člena 191 Poslovnika) (2015/2153(REG))

(2017/C 316/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednice Odbora za ustavne zadeve z dne 4. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednice Odbora za ustavne zadeve z dne 4. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 226 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 226 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se členu 191 Poslovnika doda sledeča razlaga:
  „Če je vložena zahteva za prekinitev ali zaključek seje, se o tem glasuje brez nepotrebnega odlašanja. Uporabiti bi bilo treba običajni postopek napovedovanja plenarnega glasovanja, v skladu z obstoječo prakso pa bi bilo treba poslancem dati na voljo dovolj časa, da se vrnejo v sejno dvorano.
  Če je zahteva zavrnjena, je po analogiji z drugim pododstavkom člena 152(2) istega dne ni mogoče ponovno vložiti. V skladu z razlago člena 22(1) ima predsednik pravico prekiniti vlaganje nesorazmerno velikega števila zahtev v skladu s tem členom.“; |
| --- | --- |

1.

sklene, da se členu 191 Poslovnika doda sledeča razlaga:

„Če je vložena zahteva za prekinitev ali zaključek seje, se o tem glasuje brez nepotrebnega odlašanja. Uporabiti bi bilo treba običajni postopek napovedovanja plenarnega glasovanja, v skladu z obstoječo prakso pa bi bilo treba poslancem dati na voljo dovolj časa, da se vrnejo v sejno dvorano.

Če je zahteva zavrnjena, je po analogiji z drugim pododstavkom člena 152(2) istega dne ni mogoče ponovno vložiti. V skladu z razlago člena 22(1) ima predsednik pravico prekiniti vlaganje nesorazmerno velikega števila zahtev v skladu s tem členom.“;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/274 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/274

---

P8_TA(2015)0297

Poimenovanje medparlamentarne delegacije

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o poimenovanju medparlamentarne delegacije ((2015/2842(RSO)))

(2017/C 316/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju svojega Sklepa z dne 12. marca 2014 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij pri skupnih parlamentarnih odborih ter delegacij pri odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega Sklepa z dne 12. marca 2014 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij pri skupnih parlamentarnih odborih ter delegacij pri odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (1),

| — | ob upoštevanju člena 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 212 Poslovnika,

| 1. | odloči, da svojo delegacijo za odnose s palestinskim zakonodajnim svetom preimenuje v „Delegacijo za odnose s Palestino“; |
| --- | --- |

1.

odloči, da svojo delegacijo za odnose s palestinskim zakonodajnim svetom preimenuje v „Delegacijo za odnose s Palestino“;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0217.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 8. september 2015

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/275

---

P8_TA(2015)0281

Konvencija Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu: socialna politika ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930 glede zadev na področju socialne politike (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 316/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06732/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06732/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 153(2), v povezavi s točkama (a) in (b) člena 153(1), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0079/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 153(2), v povezavi s točkama (a) in (b) člena 153(1), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0079/2015),

| — | ob upoštevanju Protokola iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930,

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0243/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0243/2015),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/276 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/276

---

P8_TA(2015)0283

Pravilno izvajanje carinske in kmetijske zakonodaje ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2017/C 316/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (08257/3/2015 – C8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (08257/3/2015 – C8-0159/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 25. februarja 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 25. februarja 2014 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0796), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0796),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0234/2015) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0234/2015)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 94, 31.3.2014, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, 15.4.2014, P7_TA(2014)0344.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/277 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/277

---

P8_TA(2015)0284

Trgovina z izdelki iz tjulnjev ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1007/2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 316/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0045), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0045),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0037/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0037/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. maja 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. maja 2015 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0186/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0186/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0028

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. septembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1007/2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev in razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 737/2010

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/1775.)

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/278 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/278

---

P8_TA(2015)0285

Kloniranje živali, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kloniranju goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 316/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0892), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0892),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0002/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 7. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (ES) št. 1331/2008 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 in Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 7. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (ES) št. 1331/2008 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 in Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. aprila 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. aprila 2014 (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0216/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0216/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0266.

(2)  UL C 311, 12.9.2014, str. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0433

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. septembra 2015 z namenom sprejetja Direktiva
  Uredba (EU)2015/... Evropskega parlamenta in sveta o kloniranju goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev
  živali, rejenih in reproduciranih za kmetijske namene [Sprememba 1. Prvi del te spremembe, in sicer sprememba iz direktive v uredbo, se uporablja za celotno besedilo]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju predloga nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (-1) | Pri izvajanju politike Unije in ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in varstva potrošnikov ter dobrobiti živali in varstva okolja. Dosledno bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta

   (3)
  . [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(-1)

Pri izvajanju politike Unije in ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in varstva potrošnikov ter dobrobiti živali in varstva okolja. Dosledno bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta

   (3)
  . [Sprememba 2]

| (1) | Direktiva

  Kloniranje živali ni v skladu z Direktivo
  Sveta št. 98/58/ES (4)

  , ki
  določa splošne minimalne standarde za dobrobit živali, rejenih ali vzrejenih za kmetijske namene. Prav tako

  Direktiva 98/58/ES
  poziva države članice, da

  naj
  preprečijo nepotrebno bolečino, trpljenje ali poškodbe rejnih živali. Če kloniranje povzroča nepotrebno bolečino,
  v točki 20 Priloge k navedeni direktivi pa je podrobneje določeno, da „metode ekstenzivne in intenzivne reje, ki povzročajo ali lahko povzročijo
  trpljenje ali poškodbe, morajo države članice ukrepati na nacionalni ravni, da se temu izognejo

  poškodbo katere koli zadevne živali, niso dovoljene“
  . Različni nacionalni pristopi h kloniranju živali
  ali uporabi proizvodov iz kloniranih živali
  bi lahko privedli do izkrivljanja trga. Zato je treba zagotoviti, da se za vse udeležence pri pridobivanju in distribuciji živih živali
  in proizvodov živalskega izvora
  po vsej Uniji uporabljajo isti pogoji. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(1)

Direktiva

  Kloniranje živali ni v skladu z Direktivo
  Sveta št. 98/58/ES (4)

  , ki
  določa splošne minimalne standarde za dobrobit živali, rejenih ali vzrejenih za kmetijske namene. Prav tako

  Direktiva 98/58/ES
  poziva države članice, da

  naj
  preprečijo nepotrebno bolečino, trpljenje ali poškodbe rejnih živali. Če kloniranje povzroča nepotrebno bolečino,
  v točki 20 Priloge k navedeni direktivi pa je podrobneje določeno, da „metode ekstenzivne in intenzivne reje, ki povzročajo ali lahko povzročijo
  trpljenje ali poškodbe, morajo države članice ukrepati na nacionalni ravni, da se temu izognejo

  poškodbo katere koli zadevne živali, niso dovoljene“
  . Različni nacionalni pristopi h kloniranju živali
  ali uporabi proizvodov iz kloniranih živali
  bi lahko privedli do izkrivljanja trga. Zato je treba zagotoviti, da se za vse udeležence pri pridobivanju in distribuciji živih živali
  in proizvodov živalskega izvora
  po vsej Uniji uporabljajo isti pogoji. [Sprememba 3]

| (2) | Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je
  v svojem mnenju o kloniranju živali iz leta 2008

   (5)

  ugotovila, da sta „zdravje in dobrobit precejšnjega deleža klonov pogosto močno in življenjsko ogrožena“. Agencija je pravzaprav
  potrdila, da nadomestne matere, ki se uporabljajo pri kloniranju, trpijo zlasti zaradi disfunkcij placente, kar povzroča pogostejše splave
  , poleg tega lahko škoduje njihovemu zdravju

   (6). To med drugim pomeni tudi, da je učinkovitost te tehnike nizka, in sicer od 6 do 15 % pri govedu in 6 % pri prašičih, in da je treba zarodkovne klone vsaditi v več mater za pridobitev enega klona. Poleg tega anomalije klonov in neobičajno veliki potomci povzročijo težka rojstva in smrti novorojencev.
  Za tehniko kloniranja

   (7)

  je značilna visoka stopnja smrtnosti v vseh fazah razvoja. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(2)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je
  v svojem mnenju o kloniranju živali iz leta 2008

   (5)

  ugotovila, da sta „zdravje in dobrobit precejšnjega deleža klonov pogosto močno in življenjsko ogrožena“. Agencija je pravzaprav
  potrdila, da nadomestne matere, ki se uporabljajo pri kloniranju, trpijo zlasti zaradi disfunkcij placente, kar povzroča pogostejše splave
  , poleg tega lahko škoduje njihovemu zdravju

   (6). To med drugim pomeni tudi, da je učinkovitost te tehnike nizka, in sicer od 6 do 15 % pri govedu in 6 % pri prašičih, in da je treba zarodkovne klone vsaditi v več mater za pridobitev enega klona. Poleg tega anomalije klonov in neobičajno veliki potomci povzročijo težka rojstva in smrti novorojencev.
  Za tehniko kloniranja

   (7)

  je značilna visoka stopnja smrtnosti v vseh fazah razvoja. [Sprememba 4]

| (2a) | Evropska agencija za varnost hrane je poudarila, da se je treba zavedati omejene razpoložljivosti podatkov na področju varnosti hrane, in v svojem mnenju iz leta 2008 ugotovila naslednje: Ocena tveganja je nezanesljiva zaradi omejenega števila razpoložljivih študij in majhnega obsega raziskanih vzorcev ter na splošno zaradi pomanjkanja enotnega pristopa, na podlagi katerega bi lahko v mnenju ustrezneje obravnavali vsa relevantna vprašanja. EFSA je na primer navedla, da so informacije o imunski sposobnosti klonov omejene, in v tem mnenju priporočila, da bi morali v primeru, da bodo na voljo dokazi o zmanjšani imunski sposobnost klonov, raziskati, ali oziroma v kolikšni meri lahko uživanje mesa in mleka, pridobljenih iz klonov in njihovih potomcev, poveča človeško izpostavljenost prenosljivim povzročiteljem bolezni. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(2a)

Evropska agencija za varnost hrane je poudarila, da se je treba zavedati omejene razpoložljivosti podatkov na področju varnosti hrane, in v svojem mnenju iz leta 2008 ugotovila naslednje: Ocena tveganja je nezanesljiva zaradi omejenega števila razpoložljivih študij in majhnega obsega raziskanih vzorcev ter na splošno zaradi pomanjkanja enotnega pristopa, na podlagi katerega bi lahko v mnenju ustrezneje obravnavali vsa relevantna vprašanja. EFSA je na primer navedla, da so informacije o imunski sposobnosti klonov omejene, in v tem mnenju priporočila, da bi morali v primeru, da bodo na voljo dokazi o zmanjšani imunski sposobnost klonov, raziskati, ali oziroma v kolikšni meri lahko uživanje mesa in mleka, pridobljenih iz klonov in njihovih potomcev, poveča človeško izpostavljenost prenosljivim povzročiteljem bolezni. [Sprememba 5]

| (2b) | EFSA je navedla, da so v zvezi s potencialnimi vplivi na okolje na voljo omejeni podatki, v zvezi s potencialnimi učinki na gensko raznovrstnost pa opozorila, da bi lahko čezmerna uporaba omejenega števila živali v rejskih programih imela posredne učinke ter da bi lahko povečana homogenost genotipa v živalski populaciji povečala njeno izpostavljenost okužbam in drugim tveganjem. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(2b)

EFSA je navedla, da so v zvezi s potencialnimi vplivi na okolje na voljo omejeni podatki, v zvezi s potencialnimi učinki na gensko raznovrstnost pa opozorila, da bi lahko čezmerna uporaba omejenega števila živali v rejskih programih imela posredne učinke ter da bi lahko povečana homogenost genotipa v živalski populaciji povečala njeno izpostavljenost okužbam in drugim tveganjem. [Sprememba 6]

| (2c) | Evropska skupina za etiko v znanosti in novih tehnologijah je v posebnem poročilu o kloniranju iz leta 2008

   (8)

  izrazila dvome o upravičenosti kloniranja živali za namene proizvodnje hrane glede na trenutno stopnjo trpljenja in zdravstvenih težav nadomestnih mater in živalskih klonov. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(2c)

Evropska skupina za etiko v znanosti in novih tehnologijah je v posebnem poročilu o kloniranju iz leta 2008

   (8)

  izrazila dvome o upravičenosti kloniranja živali za namene proizvodnje hrane glede na trenutno stopnjo trpljenja in zdravstvenih težav nadomestnih mater in živalskih klonov. [Sprememba 7]

| (2d) | Eden od ciljev skupne kmetijske politike Unije, zapisan v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je „povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje“. Namen tega cilja je med drugim izboljšati proizvodnjo, v zvezi z racionalnim razvojem kmetijske proizvodnje pa zahteva optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, in sicer ustrezno proizvodnjo za namene trženja, ki upošteva tudi interese potrošnika. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(2d)

Eden od ciljev skupne kmetijske politike Unije, zapisan v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je „povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje“. Namen tega cilja je med drugim izboljšati proizvodnjo, v zvezi z racionalnim razvojem kmetijske proizvodnje pa zahteva optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, in sicer ustrezno proizvodnjo za namene trženja, ki upošteva tudi interese potrošnika. [Sprememba 8]

| (2e) | V skladu s sodno praks

   (9)

  Sodišča Evropske unije je člen 43 PDEU ustrezna pravna podlaga za vso zakonodajo o proizvodnji in trženju kmetijskih proizvodov s seznama iz Priloge I PDEU, ki prispeva k doseganju enega ali več ciljev skupne kmetijske politike, določenih v členu 39 PDEU. Tudi če bi lahko takšno zakonodajo preusmerili na druge cilje, kot je skupna kmetijska politika, ki se, če ni posebnih določb, uresničuje na podlagi člena 114 PDEU, bi to morda pomenilo harmonizacijo predpisov nacionalne zakonodaje na tem področju brez uporabe člena 114. Poleg tega lahko ukrepi, sprejeti v okviru skupne kmetijske politike, vplivajo na uvoz zadevnih proizvodov. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(2e)

V skladu s sodno praks

   (9)

  Sodišča Evropske unije je člen 43 PDEU ustrezna pravna podlaga za vso zakonodajo o proizvodnji in trženju kmetijskih proizvodov s seznama iz Priloge I PDEU, ki prispeva k doseganju enega ali več ciljev skupne kmetijske politike, določenih v členu 39 PDEU. Tudi če bi lahko takšno zakonodajo preusmerili na druge cilje, kot je skupna kmetijska politika, ki se, če ni posebnih določb, uresničuje na podlagi člena 114 PDEU, bi to morda pomenilo harmonizacijo predpisov nacionalne zakonodaje na tem področju brez uporabe člena 114. Poleg tega lahko ukrepi, sprejeti v okviru skupne kmetijske politike, vplivajo na uvoz zadevnih proizvodov. [Sprememba 9]

| (2f) | Večina državljanov Unije ne odobrava kloniranja za kmetijske namene, kar jasno in dosledno dokazujejo potrošniške raziskave, med drugim zaradi pomislekov glede dobrobiti živali in splošnih etičnih pomislekov

   (10)

  . Kloniranje za kmetijske namene bi lahko povzročilo, da bi živalski kloni ali njihovi potomci vstopili v prehransko verigo. Potrošniki odločno nasprotujejo uživanju hrane iz živalskih klonov ali njihovih potomcev. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(2f)

Večina državljanov Unije ne odobrava kloniranja za kmetijske namene, kar jasno in dosledno dokazujejo potrošniške raziskave, med drugim zaradi pomislekov glede dobrobiti živali in splošnih etičnih pomislekov

   (10)

  . Kloniranje za kmetijske namene bi lahko povzročilo, da bi živalski kloni ali njihovi potomci vstopili v prehransko verigo. Potrošniki odločno nasprotujejo uživanju hrane iz živalskih klonov ali njihovih potomcev. [Sprememba 10]

| (2 g) | Kloniranje živali za proizvodnjo hrane ogroža bistvo evropskega kmetijskega modela, ki temelji na kakovosti proizvodov, varnosti hrane, zdravju potrošnikov, strogih predpisih o dobrobiti živali in uporabi okolju prijaznih metod. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(2 g)

Kloniranje živali za proizvodnjo hrane ogroža bistvo evropskega kmetijskega modela, ki temelji na kakovosti proizvodov, varnosti hrane, zdravju potrošnikov, strogih predpisih o dobrobiti živali in uporabi okolju prijaznih metod. [Sprememba 11]

| (3) | Ob upoštevanju ciljev
  skupne
  kmetijske politike Unije, rezultatov nedavne znanstvene ocene EFSA in

  na podlagi razpoložljivih študij,
  zahteve za dobrobit živali iz člena 13 Pogodbe je preudarno začasno

  PDEU in pomislekov državljanov je primerno
  prepovedati uporabo kloniranja pri pridobivanju nekaterih vrst živali za kmetijske namene
  in dajanje živali in proizvodov, pridobljenih z uporabo tehnike kloniranja, na trg
  . [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju ciljev
  skupne
  kmetijske politike Unije, rezultatov nedavne znanstvene ocene EFSA in

  na podlagi razpoložljivih študij,
  zahteve za dobrobit živali iz člena 13 Pogodbe je preudarno začasno

  PDEU in pomislekov državljanov je primerno
  prepovedati uporabo kloniranja pri pridobivanju nekaterih vrst živali za kmetijske namene
  in dajanje živali in proizvodov, pridobljenih z uporabo tehnike kloniranja, na trg
  . [Sprememba 12]

| (3a) | Živalski kloni se ne proizvajajo za namene proizvodnje mesa ali mleka, temveč za to, da se njihov zarodni material uporabi za vzrejne namene. Potomci, ki nastanejo s spolnim razmnoževanjem živalskih klonov, pa so živali za proizvodnjo hrane. Pomisleki glede dobrobiti živali morda ne zadevajo potomcev kloniranih živali, ki nastanejo z običajnim spolnim razmnoževanjem, vendar teh potomcev ne more biti brez kloniranega živalskega starša, to pa vzbuja velike pomisleke glede dobrobiti živali in etične pomisleke. Ukrepi, s katerimi bi se odzvali na pomisleke glede dobrobiti živali in mnenje potrošnikov v zvezi s tehniko kloniranja, bi torej morali veljati za zarodni material živalskih klonov, potomce živalskih klonov in proizvode, pridobljene iz potomcev živalskih klonov. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(3a)

Živalski kloni se ne proizvajajo za namene proizvodnje mesa ali mleka, temveč za to, da se njihov zarodni material uporabi za vzrejne namene. Potomci, ki nastanejo s spolnim razmnoževanjem živalskih klonov, pa so živali za proizvodnjo hrane. Pomisleki glede dobrobiti živali morda ne zadevajo potomcev kloniranih živali, ki nastanejo z običajnim spolnim razmnoževanjem, vendar teh potomcev ne more biti brez kloniranega živalskega starša, to pa vzbuja velike pomisleke glede dobrobiti živali in etične pomisleke. Ukrepi, s katerimi bi se odzvali na pomisleke glede dobrobiti živali in mnenje potrošnikov v zvezi s tehniko kloniranja, bi torej morali veljati za zarodni material živalskih klonov, potomce živalskih klonov in proizvode, pridobljene iz potomcev živalskih klonov. [Sprememba 13]

| (4) | Trenutno se za kmetijske namene najverjetneje klonirajo govedo, prašiči, ovce, koze in enoprsti kopitarji. Področje uporabe te direktive bi bilo torej treba omejiti na kloniranje navedenih pet vrst za kmetijske namene.
  [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(4)

Trenutno se za kmetijske namene najverjetneje klonirajo govedo, prašiči, ovce, koze in enoprsti kopitarji. Področje uporabe te direktive bi bilo torej treba omejiti na kloniranje navedenih pet vrst za kmetijske namene.
  [Sprememba 14]

| (4a) | V zvezi s trženjem kmetijskih proizvodov je treba zaradi prepovedi uporabe kloniranja in za upoštevanje mnenja potrošnikov o kloniranju, med drugim v zvezi z dobrobitjo živali, pomanjkanjem zadostnih znanstvenih študij in splošnimi etičnimi pomisleki, zagotoviti, da hrana iz živalskih klonov in njihovih potomcev ne bo vstopala v prehransko verigo. Z manj omejevalnimi ukrepi, kot je označevanje hrane, ne bi v celoti upoštevali pomislekov državljanov, saj bi bilo še naprej dovoljeno trženje hrane, proizvedene s tehniko, ki vključuje trpljenje živali. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(4a)

V zvezi s trženjem kmetijskih proizvodov je treba zaradi prepovedi uporabe kloniranja in za upoštevanje mnenja potrošnikov o kloniranju, med drugim v zvezi z dobrobitjo živali, pomanjkanjem zadostnih znanstvenih študij in splošnimi etičnimi pomisleki, zagotoviti, da hrana iz živalskih klonov in njihovih potomcev ne bo vstopala v prehransko verigo. Z manj omejevalnimi ukrepi, kot je označevanje hrane, ne bi v celoti upoštevali pomislekov državljanov, saj bi bilo še naprej dovoljeno trženje hrane, proizvedene s tehniko, ki vključuje trpljenje živali. [Sprememba 15]

| (4b) | V nekaterih tretjih državah že uporabljajo kloniranje pri pridobivanju živali za kmetijske namene. Da se lahko hrana, uvožena iz tretjih držav, da na trg v Uniji, mora v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 izpolnjevati ustrezne zahteve živilske zakonodaje Unije ali pogoje, ki jih Unija priznava kot vsaj enakovredne tem zahtevam. Zato bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi preprečili uvoz živalskih klonov in njihovih potomcev ter proizvodov, pridobljenih iz živalskih klonov in njihovih potomcev, iz tretjih držav v Unijo. Komisija bi morala dopolniti ustrezno zootehnično zakonodajo in zakonodajo na področju zdravja živali ali predlagati spremembe te zakonodaje, da bi zagotovila, da bi bilo na priloženem uvoznem potrdilu za žival in zarodni material ter krmo živalskega izvora navedeno, ali so to živalski kloni ali njihovi potomci oziroma so pridobljeni iz živalskih klonov ali njihovih potomcev. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(4b)

V nekaterih tretjih državah že uporabljajo kloniranje pri pridobivanju živali za kmetijske namene. Da se lahko hrana, uvožena iz tretjih držav, da na trg v Uniji, mora v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 izpolnjevati ustrezne zahteve živilske zakonodaje Unije ali pogoje, ki jih Unija priznava kot vsaj enakovredne tem zahtevam. Zato bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi preprečili uvoz živalskih klonov in njihovih potomcev ter proizvodov, pridobljenih iz živalskih klonov in njihovih potomcev, iz tretjih držav v Unijo. Komisija bi morala dopolniti ustrezno zootehnično zakonodajo in zakonodajo na področju zdravja živali ali predlagati spremembe te zakonodaje, da bi zagotovila, da bi bilo na priloženem uvoznem potrdilu za žival in zarodni material ter krmo živalskega izvora navedeno, ali so to živalski kloni ali njihovi potomci oziroma so pridobljeni iz živalskih klonov ali njihovih potomcev. [Sprememba 16]

| (4c) | Živalskih klonov, zarodkovnih klonov, potomcev živalskih klonov, zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrane in krme iz živalskih klonov in njihovih potomcev ni mogoče enačiti z živalmi, zarodki, zarodnim materialom, hrano in krmo, ki niso bili proizvedeni z uporabo tehnike kloniranja, v smislu člena III.4 Splošni sporazum o carinah in trgovini (GATT). Poleg tega je za varovanje javne morale in zdravja živali v smislu člena XX sporazuma GATT potreben ukrep prepovedi kloniranja živali ter dajanja živalskih in zarodkovnih klonov, potomcev živalskih klonov, zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrane in krme iz živalskih klonov in njihovih potomcev na trg ter njihovega uvoza. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(4c)

Živalskih klonov, zarodkovnih klonov, potomcev živalskih klonov, zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrane in krme iz živalskih klonov in njihovih potomcev ni mogoče enačiti z živalmi, zarodki, zarodnim materialom, hrano in krmo, ki niso bili proizvedeni z uporabo tehnike kloniranja, v smislu člena III.4 Splošni sporazum o carinah in trgovini (GATT). Poleg tega je za varovanje javne morale in zdravja živali v smislu člena XX sporazuma GATT potreben ukrep prepovedi kloniranja živali ter dajanja živalskih in zarodkovnih klonov, potomcev živalskih klonov, zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrane in krme iz živalskih klonov in njihovih potomcev na trg ter njihovega uvoza. [Sprememba 17]

| (4d) | Zagotoviti bi bilo treba, da trgovinski sporazumi, o katerih potekajo pogajanja, ne bi spodbujali odobritve praks, ki bi lahko negativno vplivale na zdravje potrošnikov in kmetov, okolje in dobrobit živali. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(4d)

Zagotoviti bi bilo treba, da trgovinski sporazumi, o katerih potekajo pogajanja, ne bi spodbujali odobritve praks, ki bi lahko negativno vplivale na zdravje potrošnikov in kmetov, okolje in dobrobit živali. [Sprememba 18]

| (4e) | Uporaba te uredbe je lahko ogrožena, kadar ni možna sledljivost hrane, pridobljene iz živalskih klonov in njihovih potomcev. Zato je treba v skladu s previdnostnim načelom in za uveljavitev prepovedi, določene v tej uredbi, ter v posvetovanju z ustreznimi deležniki, določiti sisteme sledljivosti na ravni Unije. Takšni sistemi bi lahko pristojnim organom in gospodarskim subjektom omogočili zbiranje podatkov o živalskih klonih, potomcih živalskih klonov in zarodnem materialu živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrani iz živalskih klonov in njihovih potomcev. Komisija bi si morala v okviru tekočih in prihodnjih trgovinskih pogajanj na dvostranski in večstranski ravni prizadevati za to, da bi trgovinske partnerice Unije, v katerih se klonirajo živali za kmetijske namene, sprejele zaveze glede tega. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(4e)

Uporaba te uredbe je lahko ogrožena, kadar ni možna sledljivost hrane, pridobljene iz živalskih klonov in njihovih potomcev. Zato je treba v skladu s previdnostnim načelom in za uveljavitev prepovedi, določene v tej uredbi, ter v posvetovanju z ustreznimi deležniki, določiti sisteme sledljivosti na ravni Unije. Takšni sistemi bi lahko pristojnim organom in gospodarskim subjektom omogočili zbiranje podatkov o živalskih klonih, potomcih živalskih klonov in zarodnem materialu živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrani iz živalskih klonov in njihovih potomcev. Komisija bi si morala v okviru tekočih in prihodnjih trgovinskih pogajanj na dvostranski in večstranski ravni prizadevati za to, da bi trgovinske partnerice Unije, v katerih se klonirajo živali za kmetijske namene, sprejele zaveze glede tega. [Sprememba 19]

| (4f) | Komisija je v svojem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu iz leta 2010 potrdila ustreznost ukrepov, s katerimi bi zagotovili sledljivost uvoženega semena in zarodkov, da bi vzpostavili banke podatkov o potomcih v Uniji. Komisija bi zato morala ravnati v skladu s tem. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(4f)

Komisija je v svojem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu iz leta 2010 potrdila ustreznost ukrepov, s katerimi bi zagotovili sledljivost uvoženega semena in zarodkov, da bi vzpostavili banke podatkov o potomcih v Uniji. Komisija bi zato morala ravnati v skladu s tem. [Sprememba 20]

| (4 g) | V skladu z izvajanjem prepovedi kloniranja, določene v tej uredbi, bi bilo treba v podporo visokokakovostni proizvodnji mesa in živinoreje v Uniji uporabljati namenske ukrepe spodbujanja trgovine, ki jih je sprejela Komisija. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(4 g)

V skladu z izvajanjem prepovedi kloniranja, določene v tej uredbi, bi bilo treba v podporo visokokakovostni proizvodnji mesa in živinoreje v Uniji uporabljati namenske ukrepe spodbujanja trgovine, ki jih je sprejela Komisija. [Sprememba 21]

| (5) | Pričakuje se, da se bo znanje o vplivih tehnike kloniranja na dobrobit uporabljenih živali še izboljšalo. Tehnika kloniranja se bo sčasoma verjetno izboljšala. Zato bi

  To uredbo bi
  bilo treba prepovedi uporabljati le začasno. To direktivo bi zato bilo treba pregledati v razumnem roku ob upoštevanju izkušenj držav članic pri njenem izvajanju

  njeni uporabi
  , znanstvenega in tehničnega napredka
  , spremembe mnenja potrošnikov
  ter razvoja dogodkov na mednarodni ravni
  , zlasti trgovinskih tokov in trgovinskih odnosov Unije
  . [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(5)

Pričakuje se, da se bo znanje o vplivih tehnike kloniranja na dobrobit uporabljenih živali še izboljšalo. Tehnika kloniranja se bo sčasoma verjetno izboljšala. Zato bi

  To uredbo bi
  bilo treba prepovedi uporabljati le začasno. To direktivo bi zato bilo treba pregledati v razumnem roku ob upoštevanju izkušenj držav članic pri njenem izvajanju

  njeni uporabi
  , znanstvenega in tehničnega napredka
  , spremembe mnenja potrošnikov
  ter razvoja dogodkov na mednarodni ravni
  , zlasti trgovinskih tokov in trgovinskih odnosov Unije
  . [Sprememba 22]

| (5a) | Po najnovejši raziskavi Eurobarometra večina Evropejcev meni, da kloniranje živali za proizvodnjo hrane ni varno za njihovo zdravje in zdravje njihove družine. Poleg tega več držav v Evropi želi, da se odločitve na področju kloniranja živali sprejemajo predvsem na podlagi moralnih in etičnih stališč in ne na podlagi znanstvenih dokazov. Zato bi morala Komisija pred pregledom te zakonodaje opraviti uradno raziskavo na ravni EU, s katero bi ponovno ocenila mnenje potrošnikov. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(5a)

Po najnovejši raziskavi Eurobarometra večina Evropejcev meni, da kloniranje živali za proizvodnjo hrane ni varno za njihovo zdravje in zdravje njihove družine. Poleg tega več držav v Evropi želi, da se odločitve na področju kloniranja živali sprejemajo predvsem na podlagi moralnih in etičnih stališč in ne na podlagi znanstvenih dokazov. Zato bi morala Komisija pred pregledom te zakonodaje opraviti uradno raziskavo na ravni EU, s katero bi ponovno ocenila mnenje potrošnikov. [Sprememba 23]

| (5b) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z določitvijo pravil za sisteme sledljivosti živalskih klonov, potomcev živalskih klonov in zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(5b)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z določitvijo pravil za sisteme sledljivosti živalskih klonov, potomcev živalskih klonov in zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 24]

| (6) | Ta direktiva

  uredba
  spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, in zlasti svobodo gospodarske pobude in svobodo znanosti. To direktivo

  uredbo
  je treba izvajati

  uporabljati
  v skladu s temi pravicami in načeli – [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(6)

Ta direktiva

  uredba
  spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, in zlasti svobodo gospodarske pobude in svobodo znanosti. To direktivo

  uredbo
  je treba izvajati

  uporabljati
  v skladu s temi pravicami in načeli – [Sprememba 25]

| (6a) | Ker države članice cilja te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, temveč ga je zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(6a)

Ker države članice cilja te uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, temveč ga je zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 26]

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO

  UREDBO
  :

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta direktiva

  uredba
  določa pravila o:

| (a) | kloniranju živali v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

kloniranju živali v Uniji;

| (b) | dajanju zarodkovnih

  na trg
  in
  uvozu
  živalskih klonov na trg

  , zarodkovnih klonov, potomcev živalskih klonov, zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrane in krme iz živalskih klonov in njihovih potomcev
  . [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(b)

dajanju zarodkovnih

  na trg
  in
  uvozu
  živalskih klonov na trg

  , zarodkovnih klonov, potomcev živalskih klonov, zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrane in krme iz živalskih klonov in njihovih potomcev
  . [Sprememba 27]

Uporablja se za živali

  vse živalske
  vrste goveda, prašičev, ovc, koz in enoprstih kopitarjev (v nadaljnjem besedilu: živali), rejene in reproducirane za kmetijske namene. [Sprememba 28]

Člen 1a

Cilj

Cilj te uredbe je obravnavati pomisleke glede zdravja in dobrobiti živali ter mnenje potrošnikov in etične vidike v zvezi s tehniko kloniranja. [Sprememba 29]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi

  uredbi
  se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „živali, rejene in reproducirane za kmetijske namene“
  („živali“)
  pomeni živali, rejene in reproducirane za proizvodnjo hrane,
  krme,
  volne, kož, krzna ali za druge kmetijske namene. Ne vključujejo živali, rejene in reproducirane izključno za druge namene, kot so raziskave, proizvodnja zdravil in medicinskih pripomočkov,
  ter
  ohranjanje
  ogroženih vrst in
  redkih pasem ali ogroženih vrst, športni in kulturni dogodki

  , ki so jih kot take opredelili pristojni organi držav članic, če alternativne metode niso na voljo
  ; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(a)

„živali, rejene in reproducirane za kmetijske namene“
  („živali“)
  pomeni živali, rejene in reproducirane za proizvodnjo hrane,
  krme,
  volne, kož, krzna ali za druge kmetijske namene. Ne vključujejo živali, rejene in reproducirane izključno za druge namene, kot so raziskave, proizvodnja zdravil in medicinskih pripomočkov,
  ter
  ohranjanje
  ogroženih vrst in
  redkih pasem ali ogroženih vrst, športni in kulturni dogodki

  , ki so jih kot take opredelili pristojni organi držav članic, če alternativne metode niso na voljo
  ; [Sprememba 30]

| (b) | „kloniranje“ pomeni nespolno reprodukcijo živali s tehniko,
  da se, med drugim, z uporabo tehnike,
  pri kateri se jedro celice posamezne živali prenese v jajčno celico, iz katere je bilo jedro odstranjeno, da se ustvarijo genetsko identični posamezni zarodki („zarodkovni kloni“), ki se lahko potem vsadijo v nadomestne matere za pridobivanje populacije genetsko

  gensko
  identičnih živali („živalski klon

  kloni
  “); [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(b)

„kloniranje“ pomeni nespolno reprodukcijo živali s tehniko,
  da se, med drugim, z uporabo tehnike,
  pri kateri se jedro celice posamezne živali prenese v jajčno celico, iz katere je bilo jedro odstranjeno, da se ustvarijo genetsko identični posamezni zarodki („zarodkovni kloni“), ki se lahko potem vsadijo v nadomestne matere za pridobivanje populacije genetsko

  gensko
  identičnih živali („živalski klon

  kloni
  “); [Sprememba 31]

| (ba) | „potomci živalskih klonov“ pomeni živali, ki niso živalski kloni in pri katerih je vsaj eden od prednikov živalski klon; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(ba)

„potomci živalskih klonov“ pomeni živali, ki niso živalski kloni in pri katerih je vsaj eden od prednikov živalski klon; [Sprememba 32]

| (bb) | „zarodni material“ pomeni semena, jajčne celice in zarodke, odvzete ali pridobljene od živali za reprodukcijske namene; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(bb)

„zarodni material“ pomeni semena, jajčne celice in zarodke, odvzete ali pridobljene od živali za reprodukcijske namene; [Sprememba 33]

| (bc) | „sledljivost“ pomeni možnost sledenja in spremljanja hrane, krme, živali za proizvodnjo hrane ali snovi, ki je namenjena za uporabo v hrani ali krmi ali se zanjo pričakuje, da bo uporabljena v hrani ali krmi, skozi vse faze pridelave, predelave in distribucije; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(bc)

„sledljivost“ pomeni možnost sledenja in spremljanja hrane, krme, živali za proizvodnjo hrane ali snovi, ki je namenjena za uporabo v hrani ali krmi ali se zanjo pričakuje, da bo uporabljena v hrani ali krmi, skozi vse faze pridelave, predelave in distribucije; [Sprememba 34]

| (c) | „dajanje na trg“ pomeni prvič omogočiti dostopnost živali ali proizvoda na notranjem trgu; |
| --- | --- |

(c)

„dajanje na trg“ pomeni prvič omogočiti dostopnost živali ali proizvoda na notranjem trgu;

| (ca) | „hrana“ pomeni hrano, kakor je opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002
  . [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(ca)

„hrana“ pomeni hrano, kakor je opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002
  . [Sprememba 35]

Člen 3

Začasna Prepoved [Sprememba 36]

Države članice začasno prepovejo

  Prepovedano je naslednje
  : [Sprememba 37]

| (a) | kloniranje živali; |
| --- | --- |

(a)

kloniranje živali;

| (b) | dajanje
  na trg
  in
  uvozu

  zarodkovnih živalskih klonovna trg

  , zarodkovnih klonov, potomcev živalskih klonov, zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrane in krme iz živalskih klonov in njihovih potomcev
  . [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(b)

dajanje
  na trg
  in
  uvozu

  zarodkovnih živalskih klonovna trg

  , zarodkovnih klonov, potomcev živalskih klonov, zarodnega materiala živalskih klonov in njihovih potomcev ter hrane in krme iz živalskih klonov in njihovih potomcev
  . [Sprememba 38]

Člen 3a

Uvozni pogoji

Živali se ne uvozijo iz tretjih držav, če iz priloženega uvoznega potrdila ni razvidno, da niso živalski kloni ali potomci živalskih klonov.

Zarodni material ter hrana in krma živalskega izvora se ne uvozijo iz tretjih držav, če iz priloženega uvoznega potrdila ni razvidno, da niso pridobljeni iz živalskih klonov ali potomcev živalskih klonov.

Da bo na priloženih uvoznih potrdilih za živali in zarodni material ter hrano in krmo živalskega izvora zagotovo navedeno, ali so to živalski kloni ali potomci živalskih klonov oziroma so pridobljeni iz živalskih klonov ali potomcev živalskih klonov, Komisija do ...

   (11)

  sprejme posebne uvozne pogoje v skladu s členom 48 ali členom 49 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  in po potrebi pripravi predlog o spremembi druge zakonodaje na področju zdravja živali in zootehniških in genealoških pogojev za uvoz. [Sprememba 39]

Člen 3b

Sledljivost

Da se pristojnim organom in gospodarskim subjektom zagotovijo informacije, ki jih potrebujejo za izvajanje točke (b) člena 3, se uvedejo sistemi sledljivosti za:

| (a) | živalske klone, |
| --- | --- |

(a)

živalske klone,

| (b) | potomce živalskih klonov, |
| --- | --- |

(b)

potomce živalskih klonov,

| (c) | zarodni material živalskih klonov in njihovih potomcev. |
| --- | --- |

(c)

zarodni material živalskih klonov in njihovih potomcev.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 4a za določitev podrobnih pravil za vključevanje informacij iz točk (a) do (c) prvega pododstavka v potrdila, ki jih določa zakonodaja na področju zdravja živali in zootehnična zakonodaja, ali potrdila, ki jih v ta namen pripravi Komisija. Delegirani akti se sprejmejo do ...

   (*2)
  . [Sprememba 40]

Člen 4

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo,

  te uredbe
  in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje

  uporabo
  . Predvidene kazni morajo biti

  so
  učinkovite, sorazmerne
  , odvračilne
  in odvračilne

  zagotavljajo enake konkurenčne pogoje
  . Države članice Komisijo obvestijo o navedenih določbah najpozneje [datum prenosa te direktive]

  do...

   (*3) in ji nemudoma sporočijo vse
  njihove
  naknadne spremembe, ki vplivajo nanje. [Sprememba 41]

Člen 4a

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3a se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ...

   (*4)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Pooblastilo iz člena 3a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 42]

Člen 5

Poročanje in pregled

1.   Države članice do [datum = 5 let po datumu prenosa te direktive]... (*5) Komisiji poročajo o izkušnjah v zvezi z uporabo te direktive

  uredbe
  . [Sprememba 43]

2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive, pri čemer upošteva:

| (a) | poročila, ki jih predložijo države članice v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(a)

poročila, ki jih predložijo države članice v skladu z odstavkom 1;

| (b) | znanstveni in tehnični napredek

  vse razpoložljive znanstvene in tehnične dokaze o napredku
  , zlasti v zvezi z vidiki dobrobiti živali pri kloniranju
  in vprašanji varnosti hrane, in napredek pri vzpostavljanju zanesljivih sistemov sledljivosti za klone in njihove potomce
  ; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(b)

znanstveni in tehnični napredek

  vse razpoložljive znanstvene in tehnične dokaze o napredku
  , zlasti v zvezi z vidiki dobrobiti živali pri kloniranju
  in vprašanji varnosti hrane, in napredek pri vzpostavljanju zanesljivih sistemov sledljivosti za klone in njihove potomce
  ; [Sprememba 44]

| (ba) | spremembe mnenja potrošnikov o kloniranju; [Sprememba 45](c) razvoj dogodkov na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(ba)

spremembe mnenja potrošnikov o kloniranju; [Sprememba 45](c) razvoj dogodkov na mednarodni ravni;

| (ca) | pomisleke potrošnikov glede javnega zdravja in dobrobiti živali; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(ca)

pomisleke potrošnikov glede javnega zdravja in dobrobiti živali; [Sprememba 46]

| (cb) | etična vprašanja, povezana s kloniranjem živali. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(cb)

etična vprašanja, povezana s kloniranjem živali. [Sprememba 47]

2a.
     
  Komisija zagotovi, da je poročilo iz odstavka 2 javno dostopno. [Sprememba 48]

2b.
     
  Komisija z uradno raziskavo na ravni EU začne javno posvetovanje, da bo ocenila morebitne nove trende v zvezi z mnenjem potrošnikov o živilih, pridobljenih iz kloniranih živali. [Sprememba 49]

Člen 6

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do [datum = 12 mesecev po datumu prenosa te direktive]. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
  [Sprememba 50]

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta direktiva

  uredba
  začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ...

   (*6)
  . [Sprememba 52]

Člen 8

Naslovniki

Ta direktiva


  uredba


  je naslovljena na države članice.
  [Sprememba 53]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se v vseh državah članicah neposredno uporablja. [Sprememba 54]

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 311, 12.9.2014, str. 73.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 8. Septembra 2015.

2

(3)  
  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

3

Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(4)  Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (UL L 221, 8.8.1998, str. 23).

4

(5)  
  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

5

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

(6)  Znanstveno mnenje Znanstvenega odbora o varnosti hrane, zdravju in dobrobiti živali ter okoljskem vplivu živali, kloniranih s prenosom jedra somatskih celic, in njihovih potomcev ter proizvodov, pridobljenih iz navedenih živali http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/cloning.htm?wtrl=01.

6

(7)  
  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

7

http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

(8)  
  Etični vidiki kloniranja živali za preskrbo s hrano, 16. januar 2008: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

8

Etični vidiki kloniranja živali za preskrbo s hrano, 16. januar 2008: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

(9)  
  Sodba Evropskega sodišča z dne 23. februarja 1988
  ,
  Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska proti Svetu Evropskih skupnosti, C-68/86, EU:C:1988:85; Sodba Evropskega sodišča z dne 16. novembra 1989
  ,
  Komisija Evropskih skupnosti proti Svetu Evropske skupnosti, C-131/87, EU:C:1989:581; Sodba Evropskega sodišča z dne 16. novembra 19898
  ,
  Komisija Evropskih skupnosti proti Svetu Evropske skupnosti, C-11/88, EU:C:1989:583.

9

Sodba Evropskega sodišča z dne 23. februarja 1988

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska proti Svetu Evropskih skupnosti, C-68/86, EU:C:1988:85; Sodba Evropskega sodišča z dne 16. novembra 1989

Komisija Evropskih skupnosti proti Svetu Evropske skupnosti, C-131/87, EU:C:1989:581; Sodba Evropskega sodišča z dne 16. novembra 19898

Komisija Evropskih skupnosti proti Svetu Evropske skupnosti, C-11/88, EU:C:1989:583.

(10)  
  Gl. npr. poročili Eurobarometera iz let 2008 in 2010: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf in http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

10

Gl. npr. poročili Eurobarometera iz let 2008 in 2010: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf in http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

(11)  
  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

11

Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

(*1)  
  Datum: šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

*1

Datum: šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

(*2)  
  Datum: šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

*2

Datum: šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

(*3)  
  Datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

*3

Datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

(*4)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe

*4

Datum začetka veljavnosti te uredbe

(*5)  
  Datum: šest let po začetku veljavnosti te uredbe.

*5

Datum: šest let po začetku veljavnosti te uredbe.

(*6)  
  Datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

*6

Datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

---

Sreda, 9. september 2015

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/287 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/287

---

P8_TA(2015)0298

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko Gvinejo Bissau: ribolovne možnosti in finančni prispevek (odobritev) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, določenih s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 316/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11667/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11667/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o določitvi ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, določenih s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (11671/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o določitvi ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, določenih s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (11671/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0278/2014),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (1) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (1) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) ter člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) ter člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0233/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0233/2015),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republiki Gvineji Bissau. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republiki Gvineji Bissau.

---

(1)  Sprejeta besedila s tega dne, P8_TA(2015)0299.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/288 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/288

---

P8_TA(2015)0300

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko Zelenortski otoki: ribolovne možnosti in finančni prispevek (odobritev) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 316/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15848/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15848/2014),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15849/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (15849/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0003/2015),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (1) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (1) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0201/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0201/2015),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Zelenortski otoki. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Zelenortski otoki.

---

(1)  Sprejeta besedila s tega dne, P8_TA(2015)0301.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/289

---

P8_TA(2015)0302

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju z Republiko Madagaskar: ribolovne možnosti in finančni prispevek ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Republiko Madagaskar in Evropsko skupnostjo v imenu Evropske unije (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 316/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15225/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15225/2014),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Republiko Madagaskar in Evropsko skupnostjo (15226/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Republiko Madagaskar in Evropsko skupnostjo (15226/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0002/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0002/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A8-0196/2015),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Madagaskar. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Madagaskar.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/290 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/290

---

P8_TA(2015)0303

Protokol o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (odobritev) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije v imenu Evropske unije (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 316/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06040/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06040/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (06041/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (06041/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0077/2015),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (1) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 9. septembra 2015 (1) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A8-0237/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A8-0237/2015),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetovni trgovinski organizaciji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetovni trgovinski organizaciji.

---

(1)  Sprejeta besedila s tega dne, P8_TA(2015)0304.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/291 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/291

---

P8_TA(2015)0305

Pooblastilo Avstriji, Belgiji in Poljski da ratificirajo ali pristopijo k Budipeštanski konvenciji o pogodbi za prevoz blaga po celinskih plovnih poteh ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu Kraljevini Belgiji oziroma Republiki Poljski, da ratificira Budimpeštansko konvencijo o pogodbi za prevoz blaga po celinskih plovnih poteh (CMNI), in Republiki Avstriji, da k navedeni konvenciji pristopi (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 316/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08223/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08223/2015),

| — | ob upoštevanju Budimpeštanske konvencije o pogodbi za prevoz blaga po celinskih plovnih poteh (08223/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Budimpeštanske konvencije o pogodbi za prevoz blaga po celinskih plovnih poteh (08223/15/ADD1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 81(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 81(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0173/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) ter člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) ter člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0231/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0231/2015),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta, ki pooblašča Kraljevino Belgijo oziroma Republiko Poljsko, da ratificira Budimpeštansko konvencijo o pogodbi za prevoz blaga po celinskih plovnih poteh (CMNI), in Republiko Avstrijo, da k navedeni konvenciji pristopi; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta, ki pooblašča Kraljevino Belgijo oziroma Republiko Poljsko, da ratificira Budimpeštansko konvencijo o pogodbi za prevoz blaga po celinskih plovnih poteh (CMNI), in Republiko Avstrijo, da k navedeni konvenciji pristopi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/292 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/292

---

P8_TA(2015)0306

Predlog sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 316/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0286), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0286),

| — | ob upoštevanju člena 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0156/2015),

| — | ob upoštevanju pisma Sveta z dne 30. julija 2015 s katerim je Parlament obvestil o svojem splošnem pristopu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Sveta z dne 30. julija 2015 s katerim je Parlament obvestil o svojem splošnem pristopu,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0245/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0245/2015),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 5. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Navedba sklicevanja 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti Poglavja I ter členov 18 in 19, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti Poglavja I ter členov 18 in 19,

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Solidarnostni ukrepi iz tega sklepa so v skladu s členom 78(3) in členom 80 Pogodbe zavezujoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Solidarnostni ukrepi iz tega sklepa so v skladu s členom 78(3) in členom 80 Pogodbe zavezujoči.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Začasni ukrepi za nujno premestitev so le del celostnega pristopa k migracijam, opisanega v sporočilu Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom 'Evropska agenda o migracijah' in v samoiniciativnem poročilu Evropskega parlamenta v pripravi. Evropski parlament poudarja, da so vse razsežnosti celovitega pristopa pomembne in bi jih bilo treba nadgrajevati vzporedno. Evropski svet se je na seji 25. in 26. junija 2015 zlasti ob upoštevanju sedanjih izrednih razmer ter zaveze k okrepitvi solidarnosti in odgovornosti dogovoril o začasni in izjemni premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz Italije in Grčije v druge države članice v naslednjih dveh letih. Države članice naj bi se dogovorile o zavezujočih kvotah za razdelitev teh oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Začasni ukrepi za nujno premestitev so le del celostnega pristopa k migracijam, opisanega v sporočilu Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom 'Evropska agenda o migracijah' in v samoiniciativnem poročilu Evropskega parlamenta v pripravi. Evropski parlament poudarja, da so vse razsežnosti celovitega pristopa pomembne in bi jih bilo treba nadgrajevati vzporedno. Evropski svet se je na seji 25. in 26. junija 2015 zlasti ob upoštevanju sedanjih izrednih razmer ter zaveze k okrepitvi solidarnosti in odgovornosti dogovoril o začasni in izjemni premestitvi 40 000 oseb, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, iz Italije in Grčije v druge države članice v naslednjih dveh letih. Države članice naj bi se dogovorile o zavezujočih kvotah za razdelitev teh oseb.

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 29. aprila 2015 ponovno potrdil, da mora Unija pri svojem odzivu na nedavne pretresljive dogodke v Sredozemlju izhajati iz solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter se pri tem osredotočiti zlasti na potrebe držav članic, ki sprejmejo v absolutnem smislu ali sorazmerno gledano največji delež beguncev in prosilcev za mednarodno pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 29. aprila 2015 ponovno potrdil, da mora Unija pri svojem odzivu na nedavne pretresljive dogodke v Sredozemlju izhajati iz solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter se pri tem osredotočiti zlasti na potrebe držav članic, ki sprejmejo v absolutnem smislu ali sorazmerno gledano največji delež beguncev in prosilcev za mednarodno pomoč.

| (5) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 29. aprila 2015 ponovno potrdil, da mora Unija pri svojem odzivu na nedavne pretresljive dogodke v Sredozemlju izhajati iz solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter se pri tem osredotočiti zlasti na potrebe držav članic, ki
  na podlagi meril za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1bis)

  ,
  sprejmejo v absolutnem smislu ali sorazmerno gledano največji delež beguncev in prosilcev za mednarodno pomoč.
  Pozval je k zavezujočim kvotam za razdelitev prosilcev za azil med vse države članice. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 29. aprila 2015 ponovno potrdil, da mora Unija pri svojem odzivu na nedavne pretresljive dogodke v Sredozemlju izhajati iz solidarnosti in pravične delitve odgovornosti ter se pri tem osredotočiti zlasti na potrebe držav članic, ki
  na podlagi meril za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1bis)

  ,
  sprejmejo v absolutnem smislu ali sorazmerno gledano največji delež beguncev in prosilcev za mednarodno pomoč.
  Pozval je k zavezujočim kvotam za razdelitev prosilcev za azil med vse države članice.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Zlasti v Italijo in Grčijo je prispelo doslej največje število migrantov, vključno s prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kar je močno obremenilo njuna migracijska in azilna sistema. Te razmere so še zaostrili nedavni tragični dogodki na Sredozemlju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Zlasti v Italijo in Grčijo je prispelo doslej največje število migrantov, vključno s prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kar je močno obremenilo njuna migracijska in azilna sistema. Te razmere so še zaostrili nedavni tragični dogodki na Sredozemlju.

| (7) | Zlasti v Italijo in Grčijo je prispelo doslej največje število migrantov, vključno s prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kar je močno obremenilo njuna migracijska in azilna sistema. Te razmere so še zaostrili nedavni tragični dogodki na Sredozemlju.
  Vse to kaže na negativen učinek Uredbe (EU) št. 604/2013 za prvo državo vstopa v Unijo, kar pa na žalost še ni privedlo do začasne prekinitve uporabe te uredbe ali vsaj do črtanja navedbe prve države vstopa v Unijo. Tudi druge države članice se soočajo z velikim povečanjem števila prosilcev za azil, ki jih sprejmejo. |
| --- | --- |

(7)

Zlasti v Italijo in Grčijo je prispelo doslej največje število migrantov, vključno s prosilci, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kar je močno obremenilo njuna migracijska in azilna sistema. Te razmere so še zaostrili nedavni tragični dogodki na Sredozemlju.
  Vse to kaže na negativen učinek Uredbe (EU) št. 604/2013 za prvo državo vstopa v Unijo, kar pa na žalost še ni privedlo do začasne prekinitve uporabe te uredbe ali vsaj do črtanja navedbe prve države vstopa v Unijo. Tudi druge države članice se soočajo z velikim povečanjem števila prosilcev za azil, ki jih sprejmejo.

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Glede na napovedi strokovnjakov kaže, da se bo migracijski pritisk na zunanje morske in kopenske meje Unije kratko- in dolgoročno povečal. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Glede na napovedi strokovnjakov kaže, da se bo migracijski pritisk na zunanje morske in kopenske meje Unije kratko- in dolgoročno povečal.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Po podatkih Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah (Frontex) za leto 2014 sta bili migracijski poti na osrednjem in vzhodnem Sredozemlju glavni območji nezakonitih prehodov meje z Unijo. Samo v Italijo je leta 2014 nezakonito vstopilo več kot 170 000 migrantov, kar je 277-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Trend enakomernega naraščanja je bilo opaziti tudi v Grčiji, v katero je nezakonito vstopilo več kot 50 000 migrantov, kar je 153-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Statistični podatki za prve mesece leta 2015 jasno potrjujejo nadaljevanje tega trenda v Italiji. Tudi v Grčiji se je število nezakonitih prehodov meje v prvih mesecih leta 2015 močno povečalo, in sicer je
  to število ustrezalo več kot polovici vseh nezakonitih
  prehodov
  meje
  v 
  letu 2014 (skoraj 28 000 nezakonitih prehodov v prvih štirih mesecih leta 2015 v
  primerjavi s skupaj skoraj 55 000 tovrstnimi prehodi v letu 2014). Velik del migrantov z neurejenim statusom, odkritih v teh dveh regijah, predstavljajo državljani držav, katerih prošnje za mednarodno zaščito v Uniji se po podatkih Eurostata pogosto ugodno rešijo (leta 2014 so Sirci in Eritrejci, katerih prošnje se na ravni Unije ugodno rešijo v več kot 75 % primerov, predstavljali več kot 40 % tovrstnih migrantov v Italiji in več kot 50 % v Grčiji). Glede na podatke Eurostata se je leta 2013 v Grčiji nahajalo 8 220 Sircev z neurejenim statusom, leta 2014 pa njihovo število znašalo že 30 505 . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Po podatkih Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah (Frontex) za leto 2014 sta bili migracijski poti na osrednjem in vzhodnem Sredozemlju glavni območji nezakonitih prehodov meje z Unijo. Samo v Italijo je leta 2014 nezakonito vstopilo več kot 170 000 migrantov, kar je 277-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Trend enakomernega naraščanja je bilo opaziti tudi v Grčiji, v katero je nezakonito vstopilo več kot 50 000 migrantov, kar je 153-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Statistični podatki za prve mesece leta 2015 jasno potrjujejo nadaljevanje tega trenda v Italiji. Tudi v Grčiji se je število nezakonitih prehodov meje v prvih mesecih leta 2015 močno povečalo, in sicer je
  to število ustrezalo več kot polovici vseh nezakonitih
  prehodov
  meje
  v 
  letu 2014 (skoraj 28 000 nezakonitih prehodov v prvih štirih mesecih leta 2015 v
  primerjavi s skupaj skoraj 55 000 tovrstnimi prehodi v letu 2014). Velik del migrantov z neurejenim statusom, odkritih v teh dveh regijah, predstavljajo državljani držav, katerih prošnje za mednarodno zaščito v Uniji se po podatkih Eurostata pogosto ugodno rešijo (leta 2014 so Sirci in Eritrejci, katerih prošnje se na ravni Unije ugodno rešijo v več kot 75 % primerov, predstavljali več kot 40 % tovrstnih migrantov v Italiji in več kot 50 % v Grčiji). Glede na podatke Eurostata se je leta 2013 v Grčiji nahajalo 8 220 Sircev z neurejenim statusom, leta 2014 pa njihovo število znašalo že 30 505 .

| (8) | Po podatkih Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah (Frontex) za leto 2014 sta bili migracijski poti na osrednjem in vzhodnem Sredozemlju glavni območji nezakonitih prehodov meje z Unijo. Samo v Italijo je leta 2014 nezakonito vstopilo več kot 170 000 migrantov, kar je 277-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013
  in vključuje več kot 26 100 otrok, med katerimi je 13 000 mladoletnikov brez spremstva, kar je 7,6  % vseh migrantov
  . Trend enakomernega naraščanja je bilo opaziti tudi v Grčiji, v katero je nezakonito vstopilo več kot 50 000 migrantov, kar je 153-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Statistični podatki za prve mesece leta 2015 jasno potrjujejo nadaljevanje tega trenda v Italiji.
  V Italiji so od januarja do junija 2015 zabeležili 5-odstotno povečanje nezakonitih prehodov meje v primerjavi z istim obdobjem lani.
  Tudi v Grčiji se je število nezakonitih prehodov meje v prvih mesecih leta 2015 močno povečalo, in sicer
  se
  je
  v primerjavi z istim obdobjem v preteklem letu število povečalo za šestkrat, v primerjavi s celim preteklim letom pa se je povečalo za skoraj 140 % (po podatkih agencije Frontex je bilo od januarja do junija leta 2015 76 293 tovrstnih
  prehodov v primerjavi s skupaj skoraj 55 000 tovrstnimi prehodi v letu 2014). Velik del migrantov z neurejenim statusom, odkritih v teh dveh regijah, predstavljajo državljani držav, katerih prošnje za mednarodno zaščito v Uniji se po podatkih Eurostata pogosto ugodno rešijo (leta 2014 so Sirci in Eritrejci, katerih prošnje se na ravni Unije ugodno rešijo v več kot 75 % primerov, predstavljali več kot 40 % tovrstnih migrantov v Italiji in več kot 50 % v Grčiji
  ; od januarja do junija 2015 je bilo med prispelimi v Italijo 30 % Sircev in Eritrejcev, med prispelimi v Grčijo pa skoraj 60 %
  ). Glede na podatke Eurostata se je leta 2013 v Grčiji nahajalo 8 220 Sircev z neurejenim statusom, leta 2014 pa njihovo število znašalo že 30 505 . |
| --- | --- |

(8)

Po podatkih Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah (Frontex) za leto 2014 sta bili migracijski poti na osrednjem in vzhodnem Sredozemlju glavni območji nezakonitih prehodov meje z Unijo. Samo v Italijo je leta 2014 nezakonito vstopilo več kot 170 000 migrantov, kar je 277-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013
  in vključuje več kot 26 100 otrok, med katerimi je 13 000 mladoletnikov brez spremstva, kar je 7,6  % vseh migrantov
  . Trend enakomernega naraščanja je bilo opaziti tudi v Grčiji, v katero je nezakonito vstopilo več kot 50 000 migrantov, kar je 153-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2013. Statistični podatki za prve mesece leta 2015 jasno potrjujejo nadaljevanje tega trenda v Italiji.
  V Italiji so od januarja do junija 2015 zabeležili 5-odstotno povečanje nezakonitih prehodov meje v primerjavi z istim obdobjem lani.
  Tudi v Grčiji se je število nezakonitih prehodov meje v prvih mesecih leta 2015 močno povečalo, in sicer
  se
  je
  v primerjavi z istim obdobjem v preteklem letu število povečalo za šestkrat, v primerjavi s celim preteklim letom pa se je povečalo za skoraj 140 % (po podatkih agencije Frontex je bilo od januarja do junija leta 2015 76 293 tovrstnih
  prehodov v primerjavi s skupaj skoraj 55 000 tovrstnimi prehodi v letu 2014). Velik del migrantov z neurejenim statusom, odkritih v teh dveh regijah, predstavljajo državljani držav, katerih prošnje za mednarodno zaščito v Uniji se po podatkih Eurostata pogosto ugodno rešijo (leta 2014 so Sirci in Eritrejci, katerih prošnje se na ravni Unije ugodno rešijo v več kot 75 % primerov, predstavljali več kot 40 % tovrstnih migrantov v Italiji in več kot 50 % v Grčiji
  ; od januarja do junija 2015 je bilo med prispelimi v Italijo 30 % Sircev in Eritrejcev, med prispelimi v Grčijo pa skoraj 60 %
  ). Glede na podatke Eurostata se je leta 2013 v Grčiji nahajalo 8 220 Sircev z neurejenim statusom, leta 2014 pa njihovo število znašalo že 30 505 .

Sprememba 8

Predlog sklepa

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Po podatkih agencije Frontex je bila leta 2014 pomembna migracijska pot v Unijo tudi zahodna balkanska pot s 43 357 nezakonitimi prehodi meje.
  Vendar pa večina migrantov, ki vstopijo po tej poti, niso migranti, ki bi prima facie potrebovali mednarodno zaščito, pri čemer 51 % teh migrantov predstavljajo kosovski Albanci
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Po podatkih agencije Frontex je bila leta 2014 pomembna migracijska pot v Unijo tudi zahodna balkanska pot s 43 357 nezakonitimi prehodi meje.
  Vendar pa večina migrantov, ki vstopijo po tej poti, niso migranti, ki bi prima facie potrebovali mednarodno zaščito, pri čemer 51 % teh migrantov predstavljajo kosovski Albanci
  .

| (10) | Po podatkih agencije Frontex je bila leta 2014 pomembna migracijska pot v Unijo tudi zahodna balkanska pot s 43 357 nezakonitimi prehodi meje.
  Leta 2015 se je število nezakonitih prehodov meje drastično povečalo. Od januarja do junija 2015 je 67 444 migrantov in beguncev uporabilo pot prek meje med Turčijo ter Grčijo in Bolgarijo ter prek kopenske madžarske meje. To pomeni
  ,
  da se je število prehodov povečalo za 962 % v primerjavi z istim obdobjem preteklega leta. To pot vse bolj uporabljajo tisti,
  ki
  bežijo pred vojno in preganjanjem. Po tej poti je od januarja do junija 2015 v Unijo vstopilo 17 955 beguncev iz Afganistana
  ,
  13 225 beguncev iz Sirije, 3 021 beguncev iz Iraka in 196 beguncev iz Eritreje
  . |
| --- | --- |

(10)

Po podatkih agencije Frontex je bila leta 2014 pomembna migracijska pot v Unijo tudi zahodna balkanska pot s 43 357 nezakonitimi prehodi meje.
  Leta 2015 se je število nezakonitih prehodov meje drastično povečalo. Od januarja do junija 2015 je 67 444 migrantov in beguncev uporabilo pot prek meje med Turčijo ter Grčijo in Bolgarijo ter prek kopenske madžarske meje. To pomeni
  ,
  da se je število prehodov povečalo za 962 % v primerjavi z istim obdobjem preteklega leta. To pot vse bolj uporabljajo tisti,
  ki
  bežijo pred vojno in preganjanjem. Po tej poti je od januarja do junija 2015 v Unijo vstopilo 17 955 beguncev iz Afganistana
  ,
  13 225 beguncev iz Sirije, 3 021 beguncev iz Iraka in 196 beguncev iz Eritreje
  .

Sprememba 9

Predlog sklepa

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Vse sodelujoče države članice bi morale hitro in celovito prenesti skupni evropski azilni sistem ter ga učinkovito izvajati, saj bi tako zagotovile skupne standarde Unije, vključno s pogoji za sprejem prosilcev za azil in spoštovanjem temeljnih pravic, kot je določeno v veljavni zakonodaji Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Vse sodelujoče države članice bi morale hitro in celovito prenesti skupni evropski azilni sistem ter ga učinkovito izvajati, saj bi tako zagotovile skupne standarde Unije, vključno s pogoji za sprejem prosilcev za azil in spoštovanjem temeljnih pravic, kot je določeno v veljavni zakonodaji Unije.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Če bi se katera koli druga država članica zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav znašla v podobnih izrednih razmerah kot Italija in Grčija, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v skladu s členom 78(3) Pogodbe v korist zadevne države članice. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Če bi se katera koli druga država članica zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav znašla v podobnih izrednih razmerah kot Italija in Grčija, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v skladu s členom 78(3) Pogodbe v korist zadevne države članice. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom.

| (15) | Če bi se
  glede na sedanjo nestabilnost in konflikte v neposrednem sosedstvu Unije in glede na spreminjajoče se migracijske tokove
  katera koli druga država članica zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav znašla v podobnih izrednih razmerah kot Italija in Grčija, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v skladu s členom 78(3) Pogodbe v korist zadevne države članice. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom. |
| --- | --- |

(15)

Če bi se
  glede na sedanjo nestabilnost in konflikte v neposrednem sosedstvu Unije in glede na spreminjajoče se migracijske tokove
  katera koli druga država članica zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav znašla v podobnih izrednih razmerah kot Italija in Grčija, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v skladu s členom 78(3) Pogodbe v korist zadevne države članice. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom.

Sprememba 11

Predlog sklepa

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Ukrepi iz tega sklepa pomenijo začasno odstopanje od merila iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 604/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta ter

   (1) postopkovnih korakov, vključno z roki iz členov 21, 22 in 29 navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Ukrepi iz tega sklepa pomenijo začasno odstopanje od merila iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 604/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta ter

   (1) postopkovnih korakov, vključno z roki iz členov 21, 22 in 29 navedene uredbe.

| (17) | Ukrepi iz tega sklepa pomenijo začasno odstopanje od merila iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 604/2013
  in
  postopkovnih korakov, vključno z roki iz členov 21, 22 in 29 navedene uredbe.
  Ukrepi premestitve držav članic ne bi smeli ovirati pri celovitem izvajanju Uredbe (EU) št. 604/2013 in tudi ne pri proaktivni in učinkoviti uporabi vseh meril, kot so ponovna združitev družine, posebna zaščita mladoletnikov brez spremstva in diskrecijska klavzula iz humanitarnih razlogov. |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz tega sklepa pomenijo začasno odstopanje od merila iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 604/2013
  in
  postopkovnih korakov, vključno z roki iz členov 21, 22 in 29 navedene uredbe.
  Ukrepi premestitve držav članic ne bi smeli ovirati pri celovitem izvajanju Uredbe (EU) št. 604/2013 in tudi ne pri proaktivni in učinkoviti uporabi vseh meril, kot so ponovna združitev družine, posebna zaščita mladoletnikov brez spremstva in diskrecijska klavzula iz humanitarnih razlogov.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Izbrati je bilo treba merila za določitev, kateri prosilci in koliko naj se jih premesti iz Italije in Grčije. Zasnovan je jasen in obvladljiv sistem, ki temelji na določitvi praga povprečne stopnje na ravni Unije ugodno rešenih prošenj za mednarodno zašito v postopkih na prvi stopnji, kakor jo je izračunal Eurostat na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov o vseh prvostopenjskih odločitvah, ki so bile na ravni Unije sprejete v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito. Po eni strani bi bilo treba s tem pragom v čim večji možni meri zagotoviti, da lahko vsi prosilci, ki bodo najverjetneje potrebovali mednarodno zaščito, neomejeno in hitro uveljavijo svoje pravice do zaščite v državi članici, v katero bodo premeščeni. Po drugi strani bi se v največji možni meri preprečilo, da bi bili prosilci, katerih prošnje bodo verjetno zavrnjene, premeščeni v drugo državo članico in bi se s tem neupravičeno podaljšalo njihovo bivanje v Uniji. Glede na podatke Eurostata o odločitvah, ki so bile leta 2014 sprejete v postopkih na prvi stopnji, bi bilo v treba v tem sklepu uporabiti prag 75 %, ki ustreza ravni odločitev, ki so bile navedenega leta sprejete v zvezi s prošnjami Sircev in Eritrejcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Izbrati je bilo treba merila za določitev, kateri prosilci in koliko naj se jih premesti iz Italije in Grčije. Zasnovan je jasen in obvladljiv sistem, ki temelji na določitvi praga povprečne stopnje na ravni Unije ugodno rešenih prošenj za mednarodno zašito v postopkih na prvi stopnji, kakor jo je izračunal Eurostat na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov o vseh prvostopenjskih odločitvah, ki so bile na ravni Unije sprejete v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito. Po eni strani bi bilo treba s tem pragom v čim večji možni meri zagotoviti, da lahko vsi prosilci, ki bodo najverjetneje potrebovali mednarodno zaščito, neomejeno in hitro uveljavijo svoje pravice do zaščite v državi članici, v katero bodo premeščeni. Po drugi strani bi se v največji možni meri preprečilo, da bi bili prosilci, katerih prošnje bodo verjetno zavrnjene, premeščeni v drugo državo članico in bi se s tem neupravičeno podaljšalo njihovo bivanje v Uniji. Glede na podatke Eurostata o odločitvah, ki so bile leta 2014 sprejete v postopkih na prvi stopnji, bi bilo v treba v tem sklepu uporabiti prag 75 %, ki ustreza ravni odločitev, ki so bile navedenega leta sprejete v zvezi s prošnjami Sircev in Eritrejcev.

| (18) | Izbrati je bilo treba merila za določitev, kateri prosilci in koliko naj se jih premesti iz Italije in Grčije. Zasnovan je jasen in obvladljiv sistem, ki temelji na določitvi praga povprečne stopnje na ravni Unije ugodno rešenih prošenj za mednarodno zašito v postopkih na prvi stopnji, kakor jo je izračunal Eurostat na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov o vseh prvostopenjskih odločitvah, ki so bile na ravni Unije sprejete v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito. Po eni strani bi bilo treba s tem pragom v čim večji možni meri zagotoviti, da lahko vsi prosilci, ki bodo najverjetneje potrebovali mednarodno zaščito, neomejeno in hitro uveljavijo svoje pravice do zaščite v državi članici, v katero bodo premeščeni. Po drugi strani bi se v največji možni meri preprečilo, da bi bili prosilci, katerih prošnje bodo verjetno zavrnjene, premeščeni v drugo državo članico in bi se s tem neupravičeno podaljšalo njihovo bivanje v Uniji. Glede na podatke Eurostata o odločitvah, ki so bile leta 2014 sprejete v postopkih na prvi stopnji, bi bilo v treba v tem sklepu uporabiti prag 75 %, ki ustreza ravni odločitev, ki so bile navedenega leta sprejete v zvezi s prošnjami Sircev in Eritrejcev.
  Da bi upoštevali spreminjanje migracijskih tokov, bi bilo treba vsako četrtletje oceniti ciljno skupino upravičencev za premestitev. |
| --- | --- |

(18)

Izbrati je bilo treba merila za določitev, kateri prosilci in koliko naj se jih premesti iz Italije in Grčije. Zasnovan je jasen in obvladljiv sistem, ki temelji na določitvi praga povprečne stopnje na ravni Unije ugodno rešenih prošenj za mednarodno zašito v postopkih na prvi stopnji, kakor jo je izračunal Eurostat na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov o vseh prvostopenjskih odločitvah, ki so bile na ravni Unije sprejete v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito. Po eni strani bi bilo treba s tem pragom v čim večji možni meri zagotoviti, da lahko vsi prosilci, ki bodo najverjetneje potrebovali mednarodno zaščito, neomejeno in hitro uveljavijo svoje pravice do zaščite v državi članici, v katero bodo premeščeni. Po drugi strani bi se v največji možni meri preprečilo, da bi bili prosilci, katerih prošnje bodo verjetno zavrnjene, premeščeni v drugo državo članico in bi se s tem neupravičeno podaljšalo njihovo bivanje v Uniji. Glede na podatke Eurostata o odločitvah, ki so bile leta 2014 sprejete v postopkih na prvi stopnji, bi bilo v treba v tem sklepu uporabiti prag 75 %, ki ustreza ravni odločitev, ki so bile navedenega leta sprejete v zvezi s prošnjami Sircev in Eritrejcev.
  Da bi upoštevali spreminjanje migracijskih tokov, bi bilo treba vsako četrtletje oceniti ciljno skupino upravičencev za premestitev.

Sprememba 13

Predlog sklepa

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Namen začasnih ukrepov je ublažiti občuten pritisk na azilna sistema Italije in Grčije, zlasti s premestitvijo pomembnega števila prosilcev, ki bodo na njuni ozemlji prispeli po dnevu začetka uporabe tega sklepa in bodo nedvomno potrebovali mednarodno zaščito. Glede na skupno število državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo in Grčijo, ter ob upoštevanju števila tistih, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba iz Italije in Grčije premestiti skupaj 40 000 prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. To število ustreza približno 40 % skupnega števila državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo in Grčijo ter nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. Ukrep premestitve, ki se predlaga v tem sklepu, torej pomeni pravično delitev
  bremena
  med Italijo in Grčijo na eni strani ter drugimi državami članicami na drugi. Ob upoštevanju ustreznih skupnih podatkov za leto 2014 in prvo četrtletje leta 2015 za Italijo in Grčijo bi bilo treba iz Italije premestiti 60 % tovrstnih prosilcev, iz Grčije pa 40 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Namen začasnih ukrepov je ublažiti občuten pritisk na azilna sistema Italije in Grčije, zlasti s premestitvijo pomembnega števila prosilcev, ki bodo na njuni ozemlji prispeli po dnevu začetka uporabe tega sklepa in bodo nedvomno potrebovali mednarodno zaščito. Glede na skupno število državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo in Grčijo, ter ob upoštevanju števila tistih, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba iz Italije in Grčije premestiti skupaj 40 000 prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. To število ustreza približno 40 % skupnega števila državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo in Grčijo ter nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. Ukrep premestitve, ki se predlaga v tem sklepu, torej pomeni pravično delitev
  bremena
  med Italijo in Grčijo na eni strani ter drugimi državami članicami na drugi. Ob upoštevanju ustreznih skupnih podatkov za leto 2014 in prvo četrtletje leta 2015 za Italijo in Grčijo bi bilo treba iz Italije premestiti 60 % tovrstnih prosilcev, iz Grčije pa 40 %.

| (19) | Namen začasnih
  nujnih
  ukrepov je
  vzpostaviti pošten in pravičen mehanizem premestitve in
  ublažiti občuten pritisk na azilna sistema Italije in Grčije, zlasti s premestitvijo pomembnega števila prosilcev, ki bodo na njuni ozemlji prispeli po dnevu začetka uporabe tega sklepa in bodo nedvomno potrebovali mednarodno zaščito. Glede na skupno število državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo in Grčijo, ter ob upoštevanju števila tistih, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba iz Italije in Grčije premestiti skupaj 40 000 prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. To število ustreza približno 40 % skupnega števila državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo in Grčijo ter nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. Ukrep premestitve, ki se predlaga v tem sklepu, torej pomeni pravično delitev
  odgovornosti
  med Italijo in Grčijo na eni strani ter drugimi državami članicami na drugi. Ob upoštevanju ustreznih skupnih podatkov za leto 2014 in prvo četrtletje leta 2015 za Italijo in Grčijo bi bilo treba iz Italije premestiti 60 % tovrstnih prosilcev, iz Grčije pa 40 %.
  Komisija bi morala v šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti tega sklepa na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov oceniti, kolikšen delež oseb je treba premestiti iz Italije in Grčije, in ta delež prilagoditi spreminjajočim se tokovom beguncev. Mehanizem nujnih premestitev ni rešitev za dolgoročne izzive zaradi pritiska na azilne sisteme na zunanjih mejah Unije, temveč je bolj preizkusni primer za prihodnji zakonodajni predlog o stalni shemi nujnih premestitev na podlagi člena 78(2) Pogodbe in je zato zaenkrat omejen na 40 000 prosilcev. Vseeno bi bilo treba preučiti možnost, da bi se število mest za premestitve po potrebi dodatno povečalo, saj bi se tako prilagodili hitro spreminjajočim se tokovom beguncev in trendom v času uporabe tega sklepa. Vsak predlog o stalnem mehanizmu nujnih premestitev mora temeljiti na občutnejšem prispevku k solidarnosti in delitvi odgovornosti med državami članicami, vključno s precejšnjim povečanjem števila razpoložljivih mest za premestitve zaradi prilagoditve hitro spreminjajočim se migracijskim tokovom in trendom. Mehanizem bi moral biti osnovan na jasno opredeljenih merilih, vključno z upoštevanjem nenadnega pritoka državljanov tretjih držav in izjemnega pritiska na azilne sisteme, da se bo lahko sprožil na podlagi preglednih in objektivnih kazalnikov. |
| --- | --- |

(19)

Namen začasnih
  nujnih
  ukrepov je
  vzpostaviti pošten in pravičen mehanizem premestitve in
  ublažiti občuten pritisk na azilna sistema Italije in Grčije, zlasti s premestitvijo pomembnega števila prosilcev, ki bodo na njuni ozemlji prispeli po dnevu začetka uporabe tega sklepa in bodo nedvomno potrebovali mednarodno zaščito. Glede na skupno število državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo in Grčijo, ter ob upoštevanju števila tistih, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba iz Italije in Grčije premestiti skupaj 40 000 prosilcev, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. To število ustreza približno 40 % skupnega števila državljanov tretjih držav, ki so leta 2014 nezakonito vstopili v Italijo in Grčijo ter nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. Ukrep premestitve, ki se predlaga v tem sklepu, torej pomeni pravično delitev
  odgovornosti
  med Italijo in Grčijo na eni strani ter drugimi državami članicami na drugi. Ob upoštevanju ustreznih skupnih podatkov za leto 2014 in prvo četrtletje leta 2015 za Italijo in Grčijo bi bilo treba iz Italije premestiti 60 % tovrstnih prosilcev, iz Grčije pa 40 %.
  Komisija bi morala v šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti tega sklepa na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov oceniti, kolikšen delež oseb je treba premestiti iz Italije in Grčije, in ta delež prilagoditi spreminjajočim se tokovom beguncev. Mehanizem nujnih premestitev ni rešitev za dolgoročne izzive zaradi pritiska na azilne sisteme na zunanjih mejah Unije, temveč je bolj preizkusni primer za prihodnji zakonodajni predlog o stalni shemi nujnih premestitev na podlagi člena 78(2) Pogodbe in je zato zaenkrat omejen na 40 000 prosilcev. Vseeno bi bilo treba preučiti možnost, da bi se število mest za premestitve po potrebi dodatno povečalo, saj bi se tako prilagodili hitro spreminjajočim se tokovom beguncev in trendom v času uporabe tega sklepa. Vsak predlog o stalnem mehanizmu nujnih premestitev mora temeljiti na občutnejšem prispevku k solidarnosti in delitvi odgovornosti med državami članicami, vključno s precejšnjim povečanjem števila razpoložljivih mest za premestitve zaradi prilagoditve hitro spreminjajočim se migracijskim tokovom in trendom. Mehanizem bi moral biti osnovan na jasno opredeljenih merilih, vključno z upoštevanjem nenadnega pritoka državljanov tretjih držav in izjemnega pritiska na azilne sisteme, da se bo lahko sprožil na podlagi preglednih in objektivnih kazalnikov.

Sprememba 14

Predlog sklepa

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Komisija bi morala pri pripravi stalnega mehanizma za premestitve v skladu s členom 78(2) Pogodbe ozemlje države članice vključiti kot merilo za določanje ključa za porazdelitev migrantov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Komisija bi morala pri pripravi stalnega mehanizma za premestitve v skladu s členom 78(2) Pogodbe ozemlje države članice vključiti kot merilo za določanje ključa za porazdelitev migrantov.

Sprememba 15

Predlog sklepa

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Sklad za azil, migracije in vključevanje, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1), finančno podpira ukrepe za delitev
  bremena
  , o katerih se dogovorijo države članice, in je odprt za nove pobude na tem področju. V členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 je določena možnost, da države članice izvedejo ukrepe v zvezi s premestitvijo prosilcev za mednarodno zaščito v okviru svojih nacionalnih programov, člen 18 Uredbe (EU) št. 516/2014 pa določa možnost plačila pavšalnega zneska 6 000 EUR za premestitev vsakega upravičenca do mednarodne zaščite v drugo državo članico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Sklad za azil, migracije in vključevanje, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1), finančno podpira ukrepe za delitev
  bremena
  , o katerih se dogovorijo države članice, in je odprt za nove pobude na tem področju. V členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 je določena možnost, da države članice izvedejo ukrepe v zvezi s premestitvijo prosilcev za mednarodno zaščito v okviru svojih nacionalnih programov, člen 18 Uredbe (EU) št. 516/2014 pa določa možnost plačila pavšalnega zneska 6 000 EUR za premestitev vsakega upravičenca do mednarodne zaščite v drugo državo članico.

| (21) | Sklad za azil, migracije in vključevanje, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1), finančno podpira ukrepe za
  pravično
  delitev
  odgovornosti
  , o katerih se dogovorijo države članice, in je odprt za nove pobude na tem področju. V členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 je določena možnost, da države članice izvedejo ukrepe v zvezi s premestitvijo prosilcev za mednarodno zaščito v okviru svojih nacionalnih programov, člen 18 Uredbe (EU) št. 516/2014 pa določa možnost plačila pavšalnega zneska 6 000 EUR za premestitev vsakega upravičenca do mednarodne zaščite v drugo državo članico. |
| --- | --- |

(21)

Sklad za azil, migracije in vključevanje, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1), finančno podpira ukrepe za
  pravično
  delitev
  odgovornosti
  , o katerih se dogovorijo države članice, in je odprt za nove pobude na tem področju. V členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 je določena možnost, da države članice izvedejo ukrepe v zvezi s premestitvijo prosilcev za mednarodno zaščito v okviru svojih nacionalnih programov, člen 18 Uredbe (EU) št. 516/2014 pa določa možnost plačila pavšalnega zneska 6 000 EUR za premestitev vsakega upravičenca do mednarodne zaščite v drugo državo članico.

Sprememba 16

Predlog sklepa

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Komisija bi morala nadzorovati porabo zneska v višini 6 000 EUR za premestitev posameznega prosilca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Komisija bi morala nadzorovati porabo zneska v višini 6 000 EUR za premestitev posameznega prosilca.

Sprememba 17

Predlog sklepa

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Pri odločanju, katere prosilce, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba premestiti iz Italije in Grčije, bi bilo treba dati prednost ranljivim prosilcem v smislu
  člena
  22 Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10). Pri tem bi se morale prednostno upoštevati posebne potrebe prosilcev, vključno s potrebami, povezanimi z zdravjem. Korist otroka bi morala biti vedno najpomembnejše vodilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Pri odločanju, katere prosilce, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba premestiti iz Italije in Grčije, bi bilo treba dati prednost ranljivim prosilcem v smislu
  člena
  22 Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10). Pri tem bi se morale prednostno upoštevati posebne potrebe prosilcev, vključno s potrebami, povezanimi z zdravjem. Korist otroka bi morala biti vedno najpomembnejše vodilo.

| (25) | Pri odločanju, katere prosilce, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba premestiti iz Italije in Grčije, bi bilo treba dati prednost ranljivim prosilcem v smislu
  členov 21 in
  22 Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10)

  (pri tem pa še posebno pozornost nameniti mladoletnikom brez spremstva)
  .
  Zaradi upoštevanja posebnega položaja ranljivih oseb morajo države članice v skladu z Direktivo 2013/33/EU in Direktivo 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1 bis)

  posamično oceniti ranljivost posameznikov glede na njihove posebne potrebe glede sprejema in postopkovne potrebe. Države članice morajo torej dejavno ukrepati in oceniti posamezne potrebe prosilcev za azil ter se ne smejo zanašati zgolj na njihovo samoopredelitev, da bodo učinkovito zagotavljale njihove pravice na podlagi prava Unije.
  Pri tem bi se morale prednostno upoštevati posebne potrebe prosilcev, vključno s potrebami, povezanimi z zdravjem. Korist otroka bi morala biti vedno najpomembnejše vodilo
  v vseh postopkih, uvedenih na podlagi tega sklepa, poleg tega pa nikoli ne bi smela biti ogrožena glavna načela, ki jih je določilo Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 6. junija 2013 v zadevi C-648/11

   (1 ter)

  . |
| --- | --- |

(25)

Pri odločanju, katere prosilce, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, bi bilo treba premestiti iz Italije in Grčije, bi bilo treba dati prednost ranljivim prosilcem v smislu
  členov 21 in
  22 Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10)

  (pri tem pa še posebno pozornost nameniti mladoletnikom brez spremstva)
  .
  Zaradi upoštevanja posebnega položaja ranljivih oseb morajo države članice v skladu z Direktivo 2013/33/EU in Direktivo 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1 bis)

  posamično oceniti ranljivost posameznikov glede na njihove posebne potrebe glede sprejema in postopkovne potrebe. Države članice morajo torej dejavno ukrepati in oceniti posamezne potrebe prosilcev za azil ter se ne smejo zanašati zgolj na njihovo samoopredelitev, da bodo učinkovito zagotavljale njihove pravice na podlagi prava Unije.
  Pri tem bi se morale prednostno upoštevati posebne potrebe prosilcev, vključno s potrebami, povezanimi z zdravjem. Korist otroka bi morala biti vedno najpomembnejše vodilo
  v vseh postopkih, uvedenih na podlagi tega sklepa, poleg tega pa nikoli ne bi smela biti ogrožena glavna načela, ki jih je določilo Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 6. junija 2013 v zadevi C-648/11

   (1 ter)

  .

Sprememba 18

Predlog sklepa

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Poleg tega bi bilo treba pri določanju države članice, ki bo država premestitve, upoštevati zlasti posebne kvalifikacije zadevnih prosilcev, kot je znanje jezikov, da bi se olajšala njihova vključitev v državi članice
  premestitve
  . Kar zadeva najbolj ranljive prosilce, bi bilo treba upoštevati zmogljivosti države članice premestitve, da tovrstnim prosilcem zagotovi ustrezno pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Poleg tega bi bilo treba pri določanju države članice, ki bo država premestitve, upoštevati zlasti posebne kvalifikacije zadevnih prosilcev, kot je znanje jezikov, da bi se olajšala njihova vključitev v državi članice
  premestitve
  . Kar zadeva najbolj ranljive prosilce, bi bilo treba upoštevati zmogljivosti države članice premestitve, da tovrstnim prosilcem zagotovi ustrezno pomoč.

| (26) | Poleg tega bi bilo treba pri določanju države članice, ki bo država premestitve, upoštevati zlasti
  preference in
  posebne kvalifikacije zadevnih prosilcev, kot
  so
  znanje jezikov,
  družinske vezi, širše od opredelitve družinskih članov v Uredbi (EU) št. 604/2013, socialne odnose, kulturne vezi, predhodno bivanje v državi članici, predhodni študij in predhodne delovne izkušnje v podjetju ali organizaciji določene države članice,
  da bi se olajšala njihova vključitev v državi
  članici premestitve, pa tudi posebne kvalifikacije, ki bi lahko bile pomembne za vključitev prosilcev na trg dela v državi članici premestitve. Zato bi morale države
  članice
  pospešiti učinkovito priznavanje diplom, kvalifikacij in spretnosti prosilcev
  .
  Polega tega lahko države članice prosilce obvestijo o priložnostih na trgu dela.
  Kar zadeva najbolj ranljive prosilce, bi bilo treba upoštevati zmogljivosti države članice premestitve, da tovrstnim prosilcem zagotovi ustrezno pomoč.
  Četudi prosilci nimajo pravice izbirati države članice svoje premestitve, bi bilo treba v čim večji meri upoštevati njihove potrebe, preference in posebne kvalifikacije. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega bi bilo treba pri določanju države članice, ki bo država premestitve, upoštevati zlasti
  preference in
  posebne kvalifikacije zadevnih prosilcev, kot
  so
  znanje jezikov,
  družinske vezi, širše od opredelitve družinskih članov v Uredbi (EU) št. 604/2013, socialne odnose, kulturne vezi, predhodno bivanje v državi članici, predhodni študij in predhodne delovne izkušnje v podjetju ali organizaciji določene države članice,
  da bi se olajšala njihova vključitev v državi
  članici premestitve, pa tudi posebne kvalifikacije, ki bi lahko bile pomembne za vključitev prosilcev na trg dela v državi članici premestitve. Zato bi morale države
  članice
  pospešiti učinkovito priznavanje diplom, kvalifikacij in spretnosti prosilcev
  .
  Polega tega lahko države članice prosilce obvestijo o priložnostih na trgu dela.
  Kar zadeva najbolj ranljive prosilce, bi bilo treba upoštevati zmogljivosti države članice premestitve, da tovrstnim prosilcem zagotovi ustrezno pomoč.
  Četudi prosilci nimajo pravice izbirati države članice svoje premestitve, bi bilo treba v čim večji meri upoštevati njihove potrebe, preference in posebne kvalifikacije.

Sprememba 19

Predlog sklepa

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih v okviru pilotnega projekta o premestitvah z Malte (EUREMA), bi bilo treba v čim večji možni meri upoštevati pričakovanja in preference. Na začetku bi morali imeti prosilci možnost izraziti svojo preferenco. Med državami članicami naj bi pet držav razvrstili po prednostnem vrstnem redu ter svoje preference utemeljili z dejavniki, kot so družinske in socialne vezi ter kulturne vezi, denimo znanje jezika, predhodno bivanje, predhodni študij in predhodne delovne izkušnje. To bi bilo treba opraviti med začetno obravnavo. Nato bi bilo treba o izbiri prosilcev obvestiti ustrezne države članice, ki bi morale nato imeti možnost, da navedejo svoje preference glede prosilcev, ki so izrazili svojo preferenco za zadevno državo članico. Države članice bi morale svoje preference utemeljiti z vidiki, kot so družinske, socialne in kulturne vezi. Uradniki za zvezo, ki jih imenujejo države članice, bi lahko postopek olajšali tako, da bi opravili razgovore z ustreznimi prosilci. Prosilci bi morali imeti tudi možnost, da se posvetujejo z drugimi akterji, kot so nevladne organizacije, visoki komisar Združenih narodov za begunce in Mednarodna organizacija za migracije. Nazadnje bi morali Italija in Grčija ob podpori Evropskega azilnega podpornega urada sprejeti odločitev o premestitvi posameznih prosilcev v določene države članice in pri tem v čim večji meri upoštevati preference. Z visokim komisarjem Združenih narodov za begunce bi se bilo treba posvetovati o najboljši praksi, ki so jo razvili za preselitev, vključno z upoštevanjem preferenc in posebnih kvalifikacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih v okviru pilotnega projekta o premestitvah z Malte (EUREMA), bi bilo treba v čim večji možni meri upoštevati pričakovanja in preference. Na začetku bi morali imeti prosilci možnost izraziti svojo preferenco. Med državami članicami naj bi pet držav razvrstili po prednostnem vrstnem redu ter svoje preference utemeljili z dejavniki, kot so družinske in socialne vezi ter kulturne vezi, denimo znanje jezika, predhodno bivanje, predhodni študij in predhodne delovne izkušnje. To bi bilo treba opraviti med začetno obravnavo. Nato bi bilo treba o izbiri prosilcev obvestiti ustrezne države članice, ki bi morale nato imeti možnost, da navedejo svoje preference glede prosilcev, ki so izrazili svojo preferenco za zadevno državo članico. Države članice bi morale svoje preference utemeljiti z vidiki, kot so družinske, socialne in kulturne vezi. Uradniki za zvezo, ki jih imenujejo države članice, bi lahko postopek olajšali tako, da bi opravili razgovore z ustreznimi prosilci. Prosilci bi morali imeti tudi možnost, da se posvetujejo z drugimi akterji, kot so nevladne organizacije, visoki komisar Združenih narodov za begunce in Mednarodna organizacija za migracije. Nazadnje bi morali Italija in Grčija ob podpori Evropskega azilnega podpornega urada sprejeti odločitev o premestitvi posameznih prosilcev v določene države članice in pri tem v čim večji meri upoštevati preference. Z visokim komisarjem Združenih narodov za begunce bi se bilo treba posvetovati o najboljši praksi, ki so jo razvili za preselitev, vključno z upoštevanjem preferenc in posebnih kvalifikacij.

Sprememba 20

Predlog sklepa

Uvodna izjava 26 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26b) | V celotnem postopku premestitve bi bilo treba v celoti upoštevati načelo nediskriminacije iz člena 10 Pogodbe. Diskriminacija na podlagi spola, starosti, etnične pripadnosti, invalidnosti in vere pomeni očitno kršitev Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26b)

V celotnem postopku premestitve bi bilo treba v celoti upoštevati načelo nediskriminacije iz člena 10 Pogodbe. Diskriminacija na podlagi spola, starosti, etnične pripadnosti, invalidnosti in vere pomeni očitno kršitev Pogodbe.

Sprememba 21

Predlog sklepa

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Pravni in postopkovni zaščitni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 604/2013 se še naprej uporabljajo v zvezi s prosilci, za katere se uporablja ta sklep. Poleg tega bi morali biti prosilci obveščeni o postopku premestitve iz tega sklepa in seznanjeni z odločitvijo o premestitvi.
  Ker
  prosilec
  v skladu s pravom EU nima pravice izbrati države članice, ki bo odgovorna za obravnavo njegove prošnje, bi se lahko na
  pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper odločitev o premestitvi, ki je določena v Uredbi (EU) št. 604/2013
  , skliceval samo, kadar uveljavlja svoje temeljne pravice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Pravni in postopkovni zaščitni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 604/2013 se še naprej uporabljajo v zvezi s prosilci, za katere se uporablja ta sklep. Poleg tega bi morali biti prosilci obveščeni o postopku premestitve iz tega sklepa in seznanjeni z odločitvijo o premestitvi.
  Ker
  prosilec
  v skladu s pravom EU nima pravice izbrati države članice, ki bo odgovorna za obravnavo njegove prošnje, bi se lahko na
  pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper odločitev o premestitvi, ki je določena v Uredbi (EU) št. 604/2013
  , skliceval samo, kadar uveljavlja svoje temeljne pravice
  .

| (28) | Pravni in postopkovni zaščitni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 604/2013 se še naprej uporabljajo v zvezi s prosilci, za katere se uporablja ta sklep. Poleg tega bi morali biti prosilci obveščeni o postopku premestitve iz tega sklepa in seznanjeni z odločitvijo o premestitvi. Prosilec
  bi moral imeti
  pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper odločitev o premestitvi, ki je določena v Uredbi (EU) št. 604/2013
  in členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  . |
| --- | --- |

(28)

Pravni in postopkovni zaščitni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 604/2013 se še naprej uporabljajo v zvezi s prosilci, za katere se uporablja ta sklep. Poleg tega bi morali biti prosilci obveščeni o postopku premestitve iz tega sklepa in seznanjeni z odločitvijo o premestitvi. Prosilec
  bi moral imeti
  pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper odločitev o premestitvi, ki je določena v Uredbi (EU) št. 604/2013
  in členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  .

Sprememba 22

Predlog sklepa

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje sekundarnega gibanja premeščenih oseb iz države članice premestitve v druge države članice.
  Zlasti bi bilo treba prosilce
  seznaniti s posledicami nadaljnjega premikanja znotraj EU in dejstvom, da se jim pravice iz naslova mednarodne zaščite, ki jim jo prizna država članica premestitve, načeloma priznajo samo v tej državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje sekundarnega gibanja premeščenih oseb iz države članice premestitve v druge države članice.
  Zlasti bi bilo treba prosilce
  seznaniti s posledicami nadaljnjega premikanja znotraj EU in dejstvom, da se jim pravice iz naslova mednarodne zaščite, ki jim jo prizna država članica premestitve, načeloma priznajo samo v tej državi članici.

| (30) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje sekundarnega gibanja premeščenih oseb iz države članice premestitve v druge države članice.
  Upoštevanje preferenc prosilcev v čim večji meri, tudi družinskih vezi, ki presegajo določbe o družini v Uredbi (EU) št. 604/2013, ter socialnih in kulturnih vezi, je preprost ukrep, da prosilci razvijejo občutek pripadnosti do države članice premestitve. Prosilcem bi bilo treba v jeziku, ki ga razumejo ali se upravičeno domneva, da ga razumejo, zagotoviti vse potrebne informacije o namembni državi in, v primeru, da njihove preference ni bilo mogoče upoštevati v celoti, razlogih za to. Da bi poleg tega preprečili sekundarne premike prosilcev, bi jih bilo treba
  seznaniti s posledicami nadaljnjega premikanja znotraj EU
  , kot je določeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 604/2013,
  in dejstvom, da se jim pravice iz naslova mednarodne zaščite, ki jim jo prizna država članica premestitve, načeloma priznajo samo v tej državi članici. |
| --- | --- |

(30)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje sekundarnega gibanja premeščenih oseb iz države članice premestitve v druge države članice.
  Upoštevanje preferenc prosilcev v čim večji meri, tudi družinskih vezi, ki presegajo določbe o družini v Uredbi (EU) št. 604/2013, ter socialnih in kulturnih vezi, je preprost ukrep, da prosilci razvijejo občutek pripadnosti do države članice premestitve. Prosilcem bi bilo treba v jeziku, ki ga razumejo ali se upravičeno domneva, da ga razumejo, zagotoviti vse potrebne informacije o namembni državi in, v primeru, da njihove preference ni bilo mogoče upoštevati v celoti, razlogih za to. Da bi poleg tega preprečili sekundarne premike prosilcev, bi jih bilo treba
  seznaniti s posledicami nadaljnjega premikanja znotraj EU
  , kot je določeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 604/2013,
  in dejstvom, da se jim pravice iz naslova mednarodne zaščite, ki jim jo prizna država članica premestitve, načeloma priznajo samo v tej državi članici.

Sprememba 23

Predlog sklepa

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Soglasje prosilcev ali upravičencev do mednarodne zaščite za premestitev je uveljavljeno načelo v sekundarni zakonodaji Unije, zapisano v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 ter po analogiji v členu 5 Uredbe (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1 bis)

  in členu 17(2) Uredbe (EU) št. 604/2013, poleg tega so na podlagi člena 78(3) Pogodbe odstopanja od prava Unije možna le pod zelo omejenimi pogoji. Zagotoviti je treba učinkovito izvajanje mehanizma nujnih premestitev, pri čemer je za preprečitev sekundarnih premikov zlasti pomembno soglasje, zato bi ga bilo treba načeloma pridobiti pred premestitvijo. Kadar oseba ne da soglasja, se je načeloma ne bi smelo premestiti, temveč bi bilo treba to možnost ponuditi drugi osebi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Soglasje prosilcev ali upravičencev do mednarodne zaščite za premestitev je uveljavljeno načelo v sekundarni zakonodaji Unije, zapisano v členu 7(2) Uredbe (EU) št. 516/2014 ter po analogiji v členu 5 Uredbe (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1 bis)

  in členu 17(2) Uredbe (EU) št. 604/2013, poleg tega so na podlagi člena 78(3) Pogodbe odstopanja od prava Unije možna le pod zelo omejenimi pogoji. Zagotoviti je treba učinkovito izvajanje mehanizma nujnih premestitev, pri čemer je za preprečitev sekundarnih premikov zlasti pomembno soglasje, zato bi ga bilo treba načeloma pridobiti pred premestitvijo. Kadar oseba ne da soglasja, se je načeloma ne bi smelo premestiti, temveč bi bilo treba to možnost ponuditi drugi osebi.

Sprememba 24

Predlog sklepa

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta sklep določa začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, da bi se jima omogočilo obvladovanje izrednih razmer, ki so posledica nenadnega prihoda državljanov tretjih držav na njuni ozemlji. | Ta sklep določa
  zavezujoče
  začasne
  nujne
  ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, da bi se jima omogočilo obvladovanje izrednih razmer, ki so posledica nenadnega prihoda državljanov tretjih držav
  ali oseb brez državljanstva
  na njuni ozemlji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta sklep določa začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, da bi se jima omogočilo obvladovanje izrednih razmer, ki so posledica nenadnega prihoda državljanov tretjih držav na njuni ozemlji.

Ta sklep določa
  zavezujoče
  začasne
  nujne
  ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, da bi se jima omogočilo obvladovanje izrednih razmer, ki so posledica nenadnega prihoda državljanov tretjih držav
  ali oseb brez državljanstva
  na njuni ozemlji.

Sprememba 25

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | „prosilec“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, v zvezi s katero še ni bila sprejeta dokončna odločitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

„prosilec“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, v zvezi s katero še ni bila sprejeta dokončna odločitev;

| (b) | „prosilec“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, v zvezi s katero še ni bila sprejeta dokončna odločitev
  , kot je navedeno v členu 2(i) Direktive 2011/95/EU
  ; |
| --- | --- |

(b)

„prosilec“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, v zvezi s katero še ni bila sprejeta dokončna odločitev
  , kot je navedeno v členu 2(i) Direktive 2011/95/EU
  ;

Sprememba 26

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | „
  družinski člani
  “ pomenijo
  družinske člane v smislu člena 2(g) Uredbe (EU) No 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

„
  družinski člani
  “ pomenijo
  družinske člane v smislu člena 2(g) Uredbe (EU) No 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
  ;

| (d) | „
  bližnji sorodniki
  “ pomenijo
  zakonca, otroke, starše, osebe, ki uresničujejo starševske pravice, stare starše in vnuke
  ; |
| --- | --- |

(d)

„
  bližnji sorodniki
  “ pomenijo
  zakonca, otroke, starše, osebe, ki uresničujejo starševske pravice, stare starše in vnuke
  ;

(Horizontalni predlog spremembe. Velja za celotno besedilo predloga Komisije.)

Sprememba 27

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | „preferenca“ pomeni preferenco, ki jo je prosilec izrazil glede neke države članice, ali preferenco, ki jo je država članica izrazila glede posameznega prosilca, podprto z dejavniki, kot so družinske vezi poleg opredelitve družinskih članov kot so opredeljeni v členu 2(g) Uredbe (EU) št. 604/2013, socialne vezi, kot so vezi etničnih in kulturnih skupnosti, in kulturne vezi s preferenčno državo članico, kot so znanje jezika, predhodno bivanje v državi članici ali predhodni študij ali delovno razmerje v podjetju ali organizaciji te države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fa)

„preferenca“ pomeni preferenco, ki jo je prosilec izrazil glede neke države članice, ali preferenco, ki jo je država članica izrazila glede posameznega prosilca, podprto z dejavniki, kot so družinske vezi poleg opredelitve družinskih članov kot so opredeljeni v členu 2(g) Uredbe (EU) št. 604/2013, socialne vezi, kot so vezi etničnih in kulturnih skupnosti, in kulturne vezi s preferenčno državo članico, kot so znanje jezika, predhodno bivanje v državi članici ali predhodni študij ali delovno razmerje v podjetju ali organizaciji te države članice.

Sprememba 28

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Glede na spreminjajočo se naravo migracijskih tokov bi bilo treba vsako četrtletje oceniti ciljno skupino upravičencev do premestitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Glede na spreminjajočo se naravo migracijskih tokov bi bilo treba vsako četrtletje oceniti ciljno skupino upravičencev do premestitve.

Sprememba 47

Predlog sklepa

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Za ublažitev precejšnjega pritiska na azilna sistema Italije in Grčije in tudi kot preizkusni primer za prihodnji zakonodajni predlog o stalni shemi nujnih premestitev na podlagi člena 78(2) Pogodbe se iz Italije in Grčije sprva premesti skupno 110 000 prosilcev. Nato se preuči možnost povečanja tega števila zaradi prilagoditve hitro spreminjajočim se tokovom beguncev in trendom v času uporabe tega sklepa. |
| 1.   
  24 000 prosilcev
  se
  premesti
  iz Italije na ozemlja drugih držav članic
  , kakor je določeno v Prilogi I
  . | 1.   
  Sprva se
  iz Italije na ozemlja drugih držav članic
  premesti 40 000 prosilcev
  ; |
| 2.   
  16 000 prosilcev
  se
  premesti
  iz Grčije na ozemlja drugih držav članic
  , kakor je določeno v Prilogi II
  . | 2.   
  Sprva se
  iz Grčije na ozemlja drugih držav članic
  premesti 70 000 prosilcev
  ; |
| | 2a.
     
  Komisija v [šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti tega sklepa] na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov agencije Frontex oceni posamezna deleža oseb, ki jih je treba premestiti iz Italije in Grčije, in ju prilagodi spreminjajočim se tokovom beguncev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

-1.
     
  Za ublažitev precejšnjega pritiska na azilna sistema Italije in Grčije in tudi kot preizkusni primer za prihodnji zakonodajni predlog o stalni shemi nujnih premestitev na podlagi člena 78(2) Pogodbe se iz Italije in Grčije sprva premesti skupno 110 000 prosilcev. Nato se preuči možnost povečanja tega števila zaradi prilagoditve hitro spreminjajočim se tokovom beguncev in trendom v času uporabe tega sklepa.

1.   
  24 000 prosilcev
  se
  premesti
  iz Italije na ozemlja drugih držav članic
  , kakor je določeno v Prilogi I
  .

1.   
  Sprva se
  iz Italije na ozemlja drugih držav članic
  premesti 40 000 prosilcev
  ;

2.   
  16 000 prosilcev
  se
  premesti
  iz Grčije na ozemlja drugih držav članic
  , kakor je določeno v Prilogi II
  .

2.   
  Sprva se
  iz Grčije na ozemlja drugih držav članic
  premesti 70 000 prosilcev
  ;

2a.
     
  Komisija v [šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti tega sklepa] na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov agencije Frontex oceni posamezna deleža oseb, ki jih je treba premestiti iz Italije in Grčije, in ju prilagodi spreminjajočim se tokovom beguncev.

Sprememba 30

Predlog sklepa

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Soglasje |
| | Načeloma bi bilo treba od prosilca pridobiti soglasje za premestitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4a

Soglasje

Načeloma bi bilo treba od prosilca pridobiti soglasje za premestitev.

Sprememba 31

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Italija in Grčija v obdobju uporabe tega sklepa s podporo Evropskega azilnega podpornega urada in
  po potrebi uradnikov za zvezo držav članic iz odstavka 8
  v rednih časovnih presledkih določita posamezne prosilce, ki bodo premeščeni v druge države članice, ter kontaktnim točkam teh držav članic in Evropskemu azilnemu podpornemu uradu sporočita število prosilcev, ki jih je mogoče premestiti. Prednost pri tem imajo ranljivi prosilci v smislu
  člena
  22 Direktive 2013/33/EU. | 2.   Italija in Grčija v obdobju uporabe tega sklepa s podporo Evropskega azilnega podpornega urada in
  ustreznih drugih agencij
  v rednih časovnih presledkih določita posamezne prosilce, ki bodo premeščeni v druge države članice, ter kontaktnim točkam teh držav članic in Evropskemu azilnemu podpornemu uradu sporočita število prosilcev, ki jih je mogoče premestiti. Prednost pri tem imajo ranljivi prosilci v smislu
  členov 21 in
  22 Direktive 2013/33/EU
  , pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti mladoletnikom brez spremstva
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Italija in Grčija v obdobju uporabe tega sklepa s podporo Evropskega azilnega podpornega urada in
  po potrebi uradnikov za zvezo držav članic iz odstavka 8
  v rednih časovnih presledkih določita posamezne prosilce, ki bodo premeščeni v druge države članice, ter kontaktnim točkam teh držav članic in Evropskemu azilnemu podpornemu uradu sporočita število prosilcev, ki jih je mogoče premestiti. Prednost pri tem imajo ranljivi prosilci v smislu
  člena
  22 Direktive 2013/33/EU.

2.   Italija in Grčija v obdobju uporabe tega sklepa s podporo Evropskega azilnega podpornega urada in
  ustreznih drugih agencij
  v rednih časovnih presledkih določita posamezne prosilce, ki bodo premeščeni v druge države članice, ter kontaktnim točkam teh držav članic in Evropskemu azilnemu podpornemu uradu sporočita število prosilcev, ki jih je mogoče premestiti. Prednost pri tem imajo ranljivi prosilci v smislu
  členov 21 in
  22 Direktive 2013/33/EU
  , pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti mladoletnikom brez spremstva
  .

Sprememba 32

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice čim prej po prejetju informacij iz odstavka 2 sporočijo število prosilcev, ki se lahko takoj premestijo na njihovo ozemlje, in morebitne druge relevantne informacije, pri čemer upoštevajo ciljni števili, ki sta zanje določeni v Prilogi I in Prilogi II. | 3.   Države članice čim prej po prejetju informacij iz odstavka 2
  zagotovijo informacije o razpoložljivih zmožnostih za sprejem migrantov in
  sporočijo število prosilcev, ki se lahko takoj premestijo na njihovo ozemlje, in morebitne druge relevantne informacije, pri čemer upoštevajo ciljni števili, ki sta zanje določeni v Prilogi I in Prilogi II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Države članice čim prej po prejetju informacij iz odstavka 2 sporočijo število prosilcev, ki se lahko takoj premestijo na njihovo ozemlje, in morebitne druge relevantne informacije, pri čemer upoštevajo ciljni števili, ki sta zanje določeni v Prilogi I in Prilogi II.

3.   Države članice čim prej po prejetju informacij iz odstavka 2
  zagotovijo informacije o razpoložljivih zmožnostih za sprejem migrantov in
  sporočijo število prosilcev, ki se lahko takoj premestijo na njihovo ozemlje, in morebitne druge relevantne informacije, pri čemer upoštevajo ciljni števili, ki sta zanje določeni v Prilogi I in Prilogi II.

Sprememba 33

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Italija in Grčija ob podpori Evropskega azilnega podpornega urada prosilcem zagotovita informacije o državi članici, ki je vključena v nujno premestitev, in sicer v jeziku, ki ga razumejo ali za katerega se upravičeno domneva, da ga razumejo. Prosilci imajo tudi dostop do informacij, ki jih zagotavljajo drugi akterji, kot so nevladne organizacije, Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce in Mednarodna organizacija za migracije. Med začetno obravnavo se prosilce prosi, naj države članice razvrstijo po prednostnem vrstnem redu in utemeljijo svojo preferenco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Italija in Grčija ob podpori Evropskega azilnega podpornega urada prosilcem zagotovita informacije o državi članici, ki je vključena v nujno premestitev, in sicer v jeziku, ki ga razumejo ali za katerega se upravičeno domneva, da ga razumejo. Prosilci imajo tudi dostop do informacij, ki jih zagotavljajo drugi akterji, kot so nevladne organizacije, Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce in Mednarodna organizacija za migracije. Med začetno obravnavo se prosilce prosi, naj države članice razvrstijo po prednostnem vrstnem redu in utemeljijo svojo preferenco.

Spremembi 34 in 48

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Prosilci, za katere se v skladu z obveznostmi iz člena 9 Uredbe (EU) št. 603/2013 zahteva odvzem prstnih odtisov, so lahko premeščeni le, če so bili njihovi prstni odtisi odvzeti. | 5.   Prosilci, za katere se v skladu z obveznostmi iz člena 9 Uredbe (EU) št. 603/2013 zahteva odvzem
  in posredovanje
  prstnih odtisov, so lahko premeščeni le, če so bili njihovi prstni odtisi odvzeti
  ob popolnem spoštovanju njihovih temeljnih pravic in brez uporabe prisile ali ukrepov pridržanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Prosilci, za katere se v skladu z obveznostmi iz člena 9 Uredbe (EU) št. 603/2013 zahteva odvzem prstnih odtisov, so lahko premeščeni le, če so bili njihovi prstni odtisi odvzeti.

5.   Prosilci, za katere se v skladu z obveznostmi iz člena 9 Uredbe (EU) št. 603/2013 zahteva odvzem
  in posredovanje
  prstnih odtisov, so lahko premeščeni le, če so bili njihovi prstni odtisi odvzeti
  ob popolnem spoštovanju njihovih temeljnih pravic in brez uporabe prisile ali ukrepov pridržanja
  .

Sprememba 35

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.
     
  Države članice lahko za izvajanje vseh vidikov postopka premestitve iz tega člena v Italijo in Grčijo napotijo uradnike za zvezo. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.
     
  Države članice lahko za izvajanje vseh vidikov postopka premestitve iz tega člena v Italijo in Grčijo napotijo uradnike za zvezo.

črtano

Sprememba 36

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Italija in Grčija po sprejetju odločitve o premestitvi prosilca in pred dejansko premestitvijo zadevno osebo pisno seznanita z odločitvijo o njeni premestitvi. V odločitvi je navedena država članica premestitve. | 4.   Italija in Grčija po sprejetju odločitve o premestitvi prosilca in pred dejansko premestitvijo
  ob pomoči Evropskega azilnega podpornega urada in drugih akterjev, kot so uradniki za zvezo, če so na voljo,
  zadevno osebo
  na razumljiv način in v jeziku, ki ga razume ali se upravičeno domneva, da ga razume, obvestita o državi premestitve ali, če preferenca prosilca ni bila upoštevana, o razlogih za to odločitev. Italija in Grčija zadevno osebo tudi
  pisno seznanita z odločitvijo o njeni premestitvi. V odločitvi je navedena država članica premestitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Italija in Grčija po sprejetju odločitve o premestitvi prosilca in pred dejansko premestitvijo zadevno osebo pisno seznanita z odločitvijo o njeni premestitvi. V odločitvi je navedena država članica premestitve.

4.   Italija in Grčija po sprejetju odločitve o premestitvi prosilca in pred dejansko premestitvijo
  ob pomoči Evropskega azilnega podpornega urada in drugih akterjev, kot so uradniki za zvezo, če so na voljo,
  zadevno osebo
  na razumljiv način in v jeziku, ki ga razume ali se upravičeno domneva, da ga razume, obvestita o državi premestitve ali, če preferenca prosilca ni bila upoštevana, o razlogih za to odločitev. Italija in Grčija zadevno osebo tudi
  pisno seznanita z odločitvijo o njeni premestitvi. V odločitvi je navedena država članica premestitve.

Sprememba 37

Predlog sklepa

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | začetno obravnavo prošenj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

začetno obravnavo prošenj;

| (b) | začetno obravnavo prošenj
  , vključno z ugotavljanjem ranljivosti in preferenc, za namene določanja potencialnih prosilcev za premestitev in pregled prosilcev, vključno z ugotavljanjem natančne identitete, odvzemom prstnih odtisov in registracijo prošenj za mednarodno zaščito
  ; |
| --- | --- |

(b)

začetno obravnavo prošenj
  , vključno z ugotavljanjem ranljivosti in preferenc, za namene določanja potencialnih prosilcev za premestitev in pregled prosilcev, vključno z ugotavljanjem natančne identitete, odvzemom prstnih odtisov in registracijo prošenj za mednarodno zaščito
  ;

Sprememba 38

Predlog sklepa

Člen 7 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | izvedbo premestitve prosilcev v državo članico premestitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

izvedbo premestitve prosilcev v državo članico premestitve.

| (d) | izvedbo premestitve prosilcev v državo članico premestitve.
  Stroški premestitve v državo članico premestitve ne bi smeli biti dodatna obremenitev za Grčijo in Italijo. |
| --- | --- |

(d)

izvedbo premestitve prosilcev v državo članico premestitve.
  Stroški premestitve v državo članico premestitve ne bi smeli biti dodatna obremenitev za Grčijo in Italijo.

Sprememba 39

Predlog sklepa

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če Italija ali Grčija ne izpolni obveznosti iz odstavka 1, se lahko Komisija odloči
  zamrzniti
  uporabo tega sklepa v zvezi z zadevno državo članico za obdobje do treh mesecev. Komisija lahko takšno zamrznitev podaljša največ enkrat za dodatno obdobje do treh mesecev. | 2.   Če Italija ali Grčija ne izpolni obveznosti iz odstavka 1, se lahko Komisija odloči
  , da po tem, ko zadevni državi članici omogoči predstavitev njenega stališča, sklene, da zamrzne
  uporabo tega sklepa v zvezi z zadevno državo članico za obdobje do treh mesecev. Komisija lahko takšno zamrznitev podaljša največ enkrat za dodatno obdobje do treh mesecev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Če Italija ali Grčija ne izpolni obveznosti iz odstavka 1, se lahko Komisija odloči
  zamrzniti
  uporabo tega sklepa v zvezi z zadevno državo članico za obdobje do treh mesecev. Komisija lahko takšno zamrznitev podaljša največ enkrat za dodatno obdobje do treh mesecev.

2.   Če Italija ali Grčija ne izpolni obveznosti iz odstavka 1, se lahko Komisija odloči
  , da po tem, ko zadevni državi članici omogoči predstavitev njenega stališča, sklene, da zamrzne
  uporabo tega sklepa v zvezi z zadevno državo članico za obdobje do treh mesecev. Komisija lahko takšno zamrznitev podaljša največ enkrat za dodatno obdobje do treh mesecev.

Sprememba 40

Predlog sklepa

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če bi v državi članici premestitve zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav nastale izredne razmere, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice v skladu s členom 78(3) Pogodbe. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom. | Če bi v državi članici premestitve zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav nastale izredne razmere, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice v skladu s členom 78(3) Pogodbe. Takšni ukrepi lahko po potrebi
  tudi
  vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Če bi v državi članici premestitve zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav nastale izredne razmere, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice v skladu s členom 78(3) Pogodbe. Takšni ukrepi lahko po potrebi vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom.

Če bi v državi članici premestitve zaradi nenadnega prihoda državljanov tretjih držav nastale izredne razmere, lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist zadevne države članice v skladu s členom 78(3) Pogodbe. Takšni ukrepi lahko po potrebi
  tudi
  vključujejo zamrznitev obveznosti zadevne države članice, ki so ji naložene s tem sklepom.

Sprememba 41

Predlog sklepa

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Italija in Grčija vsake tri mesece poročata Svetu in Komisiji o izvajanju tega sklepa, vključno z izvajanjem časovnih načrtov iz člena 8. | Italija in Grčija vsake tri mesece poročata Svetu in Komisiji o izvajanju tega sklepa
  in ustrezni uporabi sredstev
  ,
  prejetih na podlagi tega sklepa,
  vključno z izvajanjem časovnih načrtov iz člena 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Italija in Grčija vsake tri mesece poročata Svetu in Komisiji o izvajanju tega sklepa, vključno z izvajanjem časovnih načrtov iz člena 8.

Italija in Grčija vsake tri mesece poročata Svetu in Komisiji o izvajanju tega sklepa
  in ustrezni uporabi sredstev
  ,
  prejetih na podlagi tega sklepa,
  vključno z izvajanjem časovnih načrtov iz člena 8.

Sprememba 42

Predlog sklepa

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a




  Ocena




  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do julija 2016 predloži vmesno oceno uporabe tega sklepa in po potrebi tudi zaradi napovedanega preverjanja ustreznosti dublinskega sistema predlaga vsa potrebna priporočila za stalni mehanizem premestitev.




  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do ...

   (*1)

  predloži končno poročilo o oceni uporabe tega sklepa.




  Države članice Komisiji pravočasno posredujejo vse ustrezne informacije za pripravo tega poročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 11a

Ocena

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do julija 2016 predloži vmesno oceno uporabe tega sklepa in po potrebi tudi zaradi napovedanega preverjanja ustreznosti dublinskega sistema predlaga vsa potrebna priporočila za stalni mehanizem premestitev.

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do ...

   (*1)

  predloži končno poročilo o oceni uporabe tega sklepa.

Države članice Komisiji pravočasno posredujejo vse ustrezne informacije za pripravo tega poročila.

Sprememba 43

Predlog sklepa

Priloga II a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Priloga IIa

Postopek premestitve

Postopek, kot je predviden v predlogu Komisije; dodatni postopkovni koraki, ki jih je vključil Parlament, so podčrtani

| | 1 – | Začetna obravnava oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito |
| --- | --- | --- |

1 –

| — | Opredelitev oseb, za katere je (ali bi morala biti) po dublinski uredbi odgovorna druga država članica |
| --- | --- |

—

Opredelitev oseb, za katere je (ali bi morala biti) po dublinski uredbi odgovorna druga država članica

→ Premestitve po dublinski uredbi

| — | Opredelitev ranljivih prosilcev |
| --- | --- |

—

Opredelitev ranljivih prosilcev

| — | Opredelitev bližnjih sorodnikov za skupno premestitev |
| --- | --- |

—

Opredelitev bližnjih sorodnikov za skupno premestitev

| — | Ugotavljanje preferenc prosilcev za določene države članice |
| --- | --- |

—

Ugotavljanje preferenc prosilcev za določene države članice

↓

| 2 – | Izbor prosilcev za premestitev |
| --- | --- |

2 –

| — | Italija/Grčija določita prosilce, ki se premestijo. |
| --- | --- |

—

Italija/Grčija določita prosilce, ki se premestijo.

| — | Države članice obvestita o potrebnem številu mest ter o preferencah prosilcev. |
| --- | --- |

—

Države članice obvestita o potrebnem številu mest ter o preferencah prosilcev.

↓

| 3 – | Vključitev držav članic |
| --- | --- |

3 –

| — | Države članice obvestijo Italijo/Grčijo o številu razpoložljivih mest za premestitev. |
| --- | --- |

—

Države članice obvestijo Italijo/Grčijo o številu razpoložljivih mest za premestitev.

| — | Uradniki za zvezo lahko opravijo razgovore s prosilci, ki so izrazili preferenco za njihovo državo članico. |
| --- | --- |

—

Uradniki za zvezo lahko opravijo razgovore s prosilci, ki so izrazili preferenco za njihovo državo članico.

| — | Države članice navedejo svoje preference glede prosilcev. |
| --- | --- |

—

Države članice navedejo svoje preference glede prosilcev.

↓

| 4 – | Odločitev o premestitvi |
| --- | --- |

4 –

| — | Italija/Grčija se odločita, kateri prosilec bo premeščen v katero državo članico, tako da upoštevata preference prosilcev in držav članic. |
| --- | --- |

—

Italija/Grčija se odločita, kateri prosilec bo premeščen v katero državo članico, tako da upoštevata preference prosilcev in držav članic.

↓

| 5 – | Informacije in soglasje |
| --- | --- |

5 –

| — | Prosilci so izčrpno obveščeni o državi članici svoje premestitve |
| --- | --- |

—

Prosilci so izčrpno obveščeni o državi članici svoje premestitve

| — | Načeloma dajo soglasje za premestitev v to državo članico. |
| --- | --- |

—

Načeloma dajo soglasje za premestitev v to državo članico.

↓

| 6 – | Prevoz |
| --- | --- |

6 –

Prevoz prosilcev v državo članico premestitve v enem mesecu

---

(1bis)  
  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

(1)  
  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

(1)  Uredba (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje, o spremembi Odločbe Sveta 2008/381/ES in razveljavitvi odločb št. 573/2007/ES in št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2007/435/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 168).

(1)  Uredba (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje, o spremembi Odločbe Sveta 2008/381/ES in razveljavitvi odločb št. 573/2007/ES in št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2007/435/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 168).

(10)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

(10)  Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96).

(1 bis)  
  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

(1 ter)  
  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 6. junija 2013, MA in drugi, C-648/11, ECLI:EU:C:2013:367.

(1 bis)  
  Uredba (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada (UL L 132, 29.5.2010, str. 11).

(*1)  
  UL: prosimo, vstavite datum: 30 mesecev po dnevu začetka veljavnosti tega sklepa.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Zaradi potrebe po takojšnjem sprejetju ukrepov v korist držav članic, ki so se zaradi nenadnega pritoka državljanov iz tretjih držav znašle v izrednih razmerah, se Evropski parlament strinja s pravno podlago, členom 78(3) PDEU, ki jo je Komisija predlagala za sklep Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije. Vendar Evropski parlament pristaja na člen 78(3) PDEU kot pravno podlago zgolj kot nujni ukrep, ki mu bo sledil pravi zakonodajni predlog, v katerem bodo strukturno obravnavane vse prihodnje izredne razmere. Vztraja, da sta pravilna pravna podlaga člen 78(2) PDEU, na podlagi katerega je treba ukrepe, s katerimi se določa, katera država članica je pristojna za obravnavo vloge za mednarodno zaščito, sprejemati po rednem zakonodajnem postopku, in drugi stavek člena 80 PDEU, katerega določbe uresničujejo načelo solidarnosti, kot je izraženo v prvem stavku člena 80. Evropski parlament tudi poudarja, da sprejetje tega sklepa nikakor ne posega v vrsto pravnih podlag, ki bodo sozakonodajalcu na voljo v prihodnje, zlasti glede člena 78 skupaj s členom 80 PDEU. Evropski parlament poziva Komisijo, naj do konca leta 2015 predloži zakonodajni predlog o stalnem sistemu premestitev na podlagi člena 78(2) in člena 80, kot je napovedala v svoji Evropski agendi o migracijah. Evropski parlament si pridržuje pravico do priprave zakonodajnega samoiniciativnega poročila, če Komisija ne bo pravočasno predložila takega zakonodajnega predloga.

---

Četrtek, 17. september 2015

| 22.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/314 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/314

---

P8_TA(2015)0324

Začasni ukrepi na področju mednarodne zaščite v korist Italije, Grčije in Madžarske *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije, Grčije in Madžarske (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 316/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0451), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0451),

| — | ob upoštevanju člena 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0271/2015),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. septembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. septembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (1),

| — | ob upoštevanju izrednih nujnih razmer in potrebe po tem, da se nemudoma odzove nanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izrednih nujnih razmer in potrebe po tem, da se nemudoma odzove nanje,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 154 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 154 Poslovnika,

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | obvešča Svet, da ta odobritev ne posega v stališče, ki ga bo Evropski parlament v prihodnje sprejel v zvezi s predlogom uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi kriznega mehanizma za premestitev in spremembi Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

4.

obvešča Svet, da ta odobritev ne posega v stališče, ki ga bo Evropski parlament v prihodnje sprejel v zvezi s predlogom uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi kriznega mehanizma za premestitev in spremembi Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (COM(2015)0450);

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0306.

---