# Službeni list C 349/17.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 349 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.17. listopada 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 349

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.17. listopada 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 5. do 8. listopada 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 408, 4.11.2016.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevna sjednica od 14. listopada 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 414, 10.11.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 5. do 8. listopada 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 408, 4.11.2016.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevna sjednica od 14. listopada 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 414, 10.11.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 408, 4.11.2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 414, 10.11.2016.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | 2015. listopad 06 |
| 2017/C 349/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o mogućem proširenju zaštite oznake zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode (2015/2053(INI)) | 2 |
| 2017/C 349/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o ulozi lokalnih vlasti zemalja u razvoju u razvojnoj suradnji<i (2015/2004(INI)) | 11 |
| | 2015. listopad 08 |
| 2017/C 349/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o Srednjoafričkoj Republici (2015/2874(RSP)) | 20 |
| 2017/C 349/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o stanju u Tajlandu (2015/2875(RSP)) | 26 |
| 2017/C 349/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o masovnom raseljavanju djece u Nigeriji kao posljedici napada skupine Boko Haram (2015/2876(RSP)) | 30 |
| 2017/C 349/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o slučaju Alija Muhameda al Nimra (2015/2883(RSP)) | 34 |
| 2017/C 349/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o zakonodavstvu o hipotekama i riskantnim financijskim instrumentima u Španjolskoj (na osnovi primljenih predstavki) (2015/2740(RSP)) | 37 |
| 2017/C 349/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (2015/2879(RSP)) | 41 |
| 2017/C 349/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o lekcijama naučenima na temelju katastrofe uzrokovane crvenim blatom pet godina nakon nesreće u Mađarskoj (2015/2801(RSP)) | 45 |
| 2017/C 349/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o obnovi Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2015/2754(RSP)) | 50 |
| 2017/C 349/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2014/2160(INI)) | 56 |
| | 2015. listopad 14 |
| 2017/C 349/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o putu prema novom međunarodnom sporazumu o klimi u Parizu (2015/2112(INI)) | 67 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

2015. listopad 06

2017/C 349/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o mogućem proširenju zaštite oznake zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode (2015/2053(INI))

2

2017/C 349/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o ulozi lokalnih vlasti zemalja u razvoju u razvojnoj suradnji<i (2015/2004(INI))

11

2015. listopad 08

2017/C 349/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o Srednjoafričkoj Republici (2015/2874(RSP))

20

2017/C 349/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o stanju u Tajlandu (2015/2875(RSP))

26

2017/C 349/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o masovnom raseljavanju djece u Nigeriji kao posljedici napada skupine Boko Haram (2015/2876(RSP))

30

2017/C 349/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o slučaju Alija Muhameda al Nimra (2015/2883(RSP))

34

2017/C 349/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o zakonodavstvu o hipotekama i riskantnim financijskim instrumentima u Španjolskoj (na osnovi primljenih predstavki) (2015/2740(RSP))

37

2017/C 349/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (2015/2879(RSP))

41

2017/C 349/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o lekcijama naučenima na temelju katastrofe uzrokovane crvenim blatom pet godina nakon nesreće u Mađarskoj (2015/2801(RSP))

45

2017/C 349/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o obnovi Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2015/2754(RSP))

50

2017/C 349/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2014/2160(INI))

56

2015. listopad 14

2017/C 349/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o putu prema novom međunarodnom sporazumu o klimi u Parizu (2015/2112(INI))

67

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | 2015. listopad 14 |
| 2017/C 349/13 | Odluka Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Béli Kovácsu (2014/2044(IMM)) | 81 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

2015. listopad 14

2017/C 349/13

Odluka Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Béli Kovácsu (2014/2044(IMM))

81

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | 2015. listopad 06 |
| 2017/C 349/14 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol iz 2014. uz Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. Međunarodne organizacije rada u vezi s člancima 1. – 4. Protokola koji se odnosi na pitanja u vezi s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE)) | 83 |
| 2017/C 349/15 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju 4-metilamfetamina kontrolnim mjerama (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE)) | 84 |
| 2017/C 349/16 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju 5-(2-aminopropil)indola kontrolnim mjerama (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE)) | 85 |
| 2017/C 349/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju tvari 4-jodo- 2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamin (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamid (AH-7921), 3,4-metilendioksipirovaleron (MDPV) i 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanon (metoksetamin) kontrolnim mjerama (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE)) | 86 |
| 2017/C 349/18 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju tvari 4-metil-5-(4-metilfenil)- 4,5-dihidrooksazol-2-amin (4,4'-DMAR) i 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazin (MT-45) kontrolnim mjerama (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE)) | 87 |
| 2017/C 349/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije u skladu s točkom 11. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (katastrofe do kojih je 2015. došlo u Bugarskoj i Grčkoj) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD)) | 88 |
| 2017/C 349/20 | P8_TA(2015)0332Zajedničke odredbe o europskim strukturnim i investicijskim fondovima: posebne mjere za GrčkuZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo s obzirom na posebne mjere za Grčku (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))P8_TC1-COD(2015)0160Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 s obzirom na posebne mjere za Grčku | 89 |
| 2017/C 349/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/002 DE/Adam Opel, koji je podnijela Njemačka) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD)) | 91 |
| 2017/C 349/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/003 BE/Ford Genk, koji je podnijela Belgija) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD)) | 95 |
| 2017/C 349/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/004 IT/Alitalia, koji je podnijela Italija) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD)) | 98 |
| | 2015. listopad 07 |
| 2017/C 349/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Republike Tunisa o općim načelima sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE)) | 101 |
| 2017/C 349/25 | P8_TA(2015)0338Europski postupak u sporovima manje vrijednosti i europski platni nalog ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 861/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti i Uredbe (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uvođenju postupka za europski platni nalog (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))P8_TC1-COD(2013)0403Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) br..../2015 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbe (EZ) br. 861/2007 o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti i Uredbe (EZ) br. 1896/2006 o uvođenju postupka za europski platni nalog | 102 |
| 2017/C 349/26 | P8_TA(2015)0339Ograničenje emisija određenih onečišćivača u zrak ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ograničenju emisija određenih onečišćivača u zrak iz srednje velikih postrojenja za izgaranje (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))P8_TC1-COD(2013)0442Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. o prijedlogu direktive (EU) 2015/...Europskog parlamenta i Vijeća o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz srednjih uređaja za loženje | 103 |
| 2017/C 349/27 | P8_TA(2015)0340Kazeini i kazeinati namijenjeni za prehranu ljudi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na kazeine i kazeinate namijenjene za prehranu ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 83/417/EEZ (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))P8_TC1-COD(2014)0096Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na kazeine i kazeinate namijenjene za prehranu ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 83/417/EEZ | 104 |
| 2017/C 349/28 | P8_TA(2015)0341Financijska pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))P8_TC1-COD(2014)0180Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU, Euroatom) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije | 105 |
| | 2015. listopad 08 |
| 2017/C 349/29 | P8_TA(2015)0346Usluge platnog prometa na unutarnjem tržištu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))P8_TC1-COD(2013)0264Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ | 106 |
| | 2015. listopad 14 |
| 2017/C 349/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o utvrđivanju datuma od kojeg Odluka 2008/633/PUP o pristupu određenih tijela država članica i Europola viznom informacijskom sustavu (VIS) za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela proizvodi učinke (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS)) | 107 |
| 2017/C 349/31 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2015 Europske unije za financijsku godinu 2015., vlastita sredstva, uzajamni fondovi Unije za vanjsko djelovanje, Ured Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD)) | 108 |
| 2017/C 349/32 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za hitne proračunske mjere u okviru Europskog migracijskog programa u skladu s točkom 12. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD)) | 110 |
| 2017/C 349/33 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2015 Europske unije za financijsku godinu 2015., Upravljanje izbjegličkom krizom: hitne proračunske mjere u okviru Europskog migracijskog programa (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD)) | 112 |
| 2017/C 349/34 | Odluka Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o prijedlogu za imenovanje glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE)) | 115 |
| 2017/C 349/35 | Odluka Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o prijedlogu za imenovanje zamjenika glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE)) | 116 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

2015. listopad 06

2017/C 349/14

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol iz 2014. uz Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. Međunarodne organizacije rada u vezi s člancima 1. – 4. Protokola koji se odnosi na pitanja u vezi s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE))

83

2017/C 349/15

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju 4-metilamfetamina kontrolnim mjerama (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE))

84

2017/C 349/16

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju 5-(2-aminopropil)indola kontrolnim mjerama (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE))

85

2017/C 349/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju tvari 4-jodo- 2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamin (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamid (AH-7921), 3,4-metilendioksipirovaleron (MDPV) i 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanon (metoksetamin) kontrolnim mjerama (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE))

86

2017/C 349/18

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju tvari 4-metil-5-(4-metilfenil)- 4,5-dihidrooksazol-2-amin (4,4'-DMAR) i 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazin (MT-45) kontrolnim mjerama (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE))

87

2017/C 349/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije u skladu s točkom 11. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (katastrofe do kojih je 2015. došlo u Bugarskoj i Grčkoj) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD))

88

2017/C 349/20

P8_TA(2015)0332Zajedničke odredbe o europskim strukturnim i investicijskim fondovima: posebne mjere za GrčkuZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo s obzirom na posebne mjere za Grčku (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))P8_TC1-COD(2015)0160Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 s obzirom na posebne mjere za Grčku

89

2017/C 349/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/002 DE/Adam Opel, koji je podnijela Njemačka) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD))

91

2017/C 349/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/003 BE/Ford Genk, koji je podnijela Belgija) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD))

95

2017/C 349/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/004 IT/Alitalia, koji je podnijela Italija) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD))

98

2015. listopad 07

2017/C 349/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Republike Tunisa o općim načelima sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE))

101

2017/C 349/25

P8_TA(2015)0338Europski postupak u sporovima manje vrijednosti i europski platni nalog ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 861/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti i Uredbe (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uvođenju postupka za europski platni nalog (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))P8_TC1-COD(2013)0403Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) br..../2015 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbe (EZ) br. 861/2007 o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti i Uredbe (EZ) br. 1896/2006 o uvođenju postupka za europski platni nalog

102

2017/C 349/26

P8_TA(2015)0339Ograničenje emisija određenih onečišćivača u zrak ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ograničenju emisija određenih onečišćivača u zrak iz srednje velikih postrojenja za izgaranje (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))P8_TC1-COD(2013)0442Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. o prijedlogu direktive (EU) 2015/...Europskog parlamenta i Vijeća o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz srednjih uređaja za loženje

103

2017/C 349/27

P8_TA(2015)0340Kazeini i kazeinati namijenjeni za prehranu ljudi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na kazeine i kazeinate namijenjene za prehranu ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 83/417/EEZ (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))P8_TC1-COD(2014)0096Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na kazeine i kazeinate namijenjene za prehranu ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 83/417/EEZ

104

2017/C 349/28

P8_TA(2015)0341Financijska pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))P8_TC1-COD(2014)0180Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU, Euroatom) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije

105

2015. listopad 08

2017/C 349/29

P8_TA(2015)0346Usluge platnog prometa na unutarnjem tržištu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))P8_TC1-COD(2013)0264Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ

106

2015. listopad 14

2017/C 349/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o utvrđivanju datuma od kojeg Odluka 2008/633/PUP o pristupu određenih tijela država članica i Europola viznom informacijskom sustavu (VIS) za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela proizvodi učinke (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS))

107

2017/C 349/31

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2015 Europske unije za financijsku godinu 2015., vlastita sredstva, uzajamni fondovi Unije za vanjsko djelovanje, Ured Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD))

108

2017/C 349/32

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za hitne proračunske mjere u okviru Europskog migracijskog programa u skladu s točkom 12. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD))

110

2017/C 349/33

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2015 Europske unije za financijsku godinu 2015., Upravljanje izbjegličkom krizom: hitne proračunske mjere u okviru Europskog migracijskog programa (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD))

112

2017/C 349/34

Odluka Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o prijedlogu za imenovanje glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))

115

2017/C 349/35

Odluka Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o prijedlogu za imenovanje zamjenika glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE))

116

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

17.10.2017

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 349/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2015.–2016.

Dnevne sjednice od 5. do 8. listopada 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 408, 4.11.2016.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevna sjednica od 14. listopada 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 414, 10.11.2016.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

2015. listopad 06

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/2

---

P8_TA(2015)0331

Moguće proširenje zaštite oznake zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o mogućem proširenju zaštite oznake zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode (2015/2053(INI))

(2017/C 349/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) Svjetske trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) Svjetske trgovinske organizacije;

| — | uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije pod nazivom „Iskorištavanje tradicionalnog europskog znanja i iskustva na najbolji način: moguće proširenje zaštite oznake zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode” (COM(2014)0469), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije pod nazivom „Iskorištavanje tradicionalnog europskog znanja i iskustva na najbolji način: moguće proširenje zaštite oznake zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode” (COM(2014)0469),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 (1) o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene prozvode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 (1) o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene prozvode,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 (2) o vinu i vinskim proizvodima, (Uredba o jedinstvenom ZOT-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 (2) o vinu i vinskim proizvodima, (Uredba o jedinstvenom ZOT-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 110/2008 (3) o jakim alkoholnim pićima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 110/2008 (3) o jakim alkoholnim pićima,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 251/2014 (4) o aromatiziranim proizvodima od vina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 251/2014 (4) o aromatiziranim proizvodima od vina,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 12. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 12. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije u pogledu oznaka zemljopisnog podrijetla, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije u pogledu oznaka zemljopisnog podrijetla,

| — | uzimajući u obzir Ženevski akt Lisabonskog sporazuma za zaštitu oznaka podrijetla od 31. listopada 1958., revidiranog u Stockholmu 14. srpnja 1967. i 28. rujna 1979., o intelektualnom vlasništvu i jamčenju zaštite proizvoda koji se prodaju na međunarodnom tržištu te su poznati po značajkama određenog zemljopisnog područja s kojeg potječu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevski akt Lisabonskog sporazuma za zaštitu oznaka podrijetla od 31. listopada 1958., revidiranog u Stockholmu 14. srpnja 1967. i 28. rujna 1979., o intelektualnom vlasništvu i jamčenju zaštite proizvoda koji se prodaju na međunarodnom tržištu te su poznati po značajkama određenog zemljopisnog područja s kojeg potječu,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0259/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0259/2015),

| A. | budući da poljoprivredni proizvodi specifičnog zemljopisnog podrijetla koji imaju određene značajke ili su uzgojeni prema tradicionalnim metodama mogu dobiti jedinstvenu zaštitu oznake zemljopisne podrijetla koja je priznata u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

A.

budući da poljoprivredni proizvodi specifičnog zemljopisnog podrijetla koji imaju određene značajke ili su uzgojeni prema tradicionalnim metodama mogu dobiti jedinstvenu zaštitu oznake zemljopisne podrijetla koja je priznata u cijelom EU-u;

| B. | budući da je za Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO) oznaka zemljopisnog podrijetla smjernica za identifikaciju proizvoda kao izvornog proizvoda s teritorija članice [WTO-a], regije ili mjesta na tom teritoriju, u slučaju kada se određena kakvoća, ugled ili druga karakteristika proizvoda može pripisati tom zemljopisnom podrijetlu; |
| --- | --- |

B.

budući da je za Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO) oznaka zemljopisnog podrijetla smjernica za identifikaciju proizvoda kao izvornog proizvoda s teritorija članice [WTO-a], regije ili mjesta na tom teritoriju, u slučaju kada se određena kakvoća, ugled ili druga karakteristika proizvoda može pripisati tom zemljopisnom podrijetlu;

| C. | budući da tradicionalni europski visokokvalitetni proizvodi utemeljeni na tradicionalnom znanju i tehnikama čine dio kulturne baštine EU-a i ključan su element koji treba očuvati u sklopu gospodarskog i socijalnog života brojnih regija Europe i kojim se omogućuju aktivnosti koje su posebno u ruralnim područjima izravno povezane s lokalnim načinom života, te doprinose povećanju cjelokupne privlačnosti određenih područja, čuvaju lokalne identitete te promiču njihove posebnosti uz pozitivne učinke na turizam, kulturu i trgovinu; |
| --- | --- |

C.

budući da tradicionalni europski visokokvalitetni proizvodi utemeljeni na tradicionalnom znanju i tehnikama čine dio kulturne baštine EU-a i ključan su element koji treba očuvati u sklopu gospodarskog i socijalnog života brojnih regija Europe i kojim se omogućuju aktivnosti koje su posebno u ruralnim područjima izravno povezane s lokalnim načinom života, te doprinose povećanju cjelokupne privlačnosti određenih područja, čuvaju lokalne identitete te promiču njihove posebnosti uz pozitivne učinke na turizam, kulturu i trgovinu;

| D. | budući da bi se takvim proizvodima moglo doprinijeti razvoju novih strategija za podupiranje poduzetništva na lokalnoj i regionalnoj razini te poticati održavanje infrastrukture i otvaranje novih radnih mjesta za kvalificirane radnike koja su povezana s određenim područjima, posebno u ruralnim područjima, nerazvijenim područjima i najudaljenijim regijama, u kojima zapošljavanje često ovisi o autohtonim lokalno proizvedenim proizvodima, dajući novi poticaj profesionalnom i obrtničkom usavršavanju koje je usko povezano s razvojem geografskih područja i proizvodnih zona, te istovremeno čuvajući i promičući jedinstvenu i raznoliku baštinu svake regije; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se takvim proizvodima moglo doprinijeti razvoju novih strategija za podupiranje poduzetništva na lokalnoj i regionalnoj razini te poticati održavanje infrastrukture i otvaranje novih radnih mjesta za kvalificirane radnike koja su povezana s određenim područjima, posebno u ruralnim područjima, nerazvijenim područjima i najudaljenijim regijama, u kojima zapošljavanje često ovisi o autohtonim lokalno proizvedenim proizvodima, dajući novi poticaj profesionalnom i obrtničkom usavršavanju koje je usko povezano s razvojem geografskih područja i proizvodnih zona, te istovremeno čuvajući i promičući jedinstvenu i raznoliku baštinu svake regije;

| E. | podsjeća da su nepoljoprivredni proizvodi sastavni dio našeg identiteta i važan element kulturne baštine država članica; ističe da je jedan od glavnih izazova s kojima je ovaj sektor suočen postupno izumiranje tradicionalnih vještina i obrta te da bi zaštita oznake zemljopisnog podrijetla (OZP) za nepoljoprivredne proizvode mogla funkcionirati kao poticaj za očuvanje te kulturne baštine i tradicionalnog znanja, ali i jamčiti pravedan prihod proizvođačima te izvornost i najširu moguću dostupnost tih proizvoda; |
| --- | --- |

E.

podsjeća da su nepoljoprivredni proizvodi sastavni dio našeg identiteta i važan element kulturne baštine država članica; ističe da je jedan od glavnih izazova s kojima je ovaj sektor suočen postupno izumiranje tradicionalnih vještina i obrta te da bi zaštita oznake zemljopisnog podrijetla (OZP) za nepoljoprivredne proizvode mogla funkcionirati kao poticaj za očuvanje te kulturne baštine i tradicionalnog znanja, ali i jamčiti pravedan prihod proizvođačima te izvornost i najširu moguću dostupnost tih proizvoda;

| F. | budući da je ugled zemljopisne oznake podrijetla nematerijalno zajedničko dobro koje bi se, ako se ne zaštiti, moglo upotrebljavati slobodno i bez ograničenja, čime bi se smanjila njegova vrijednost te bi čak moglo doći do gubitka samog proizvoda; |
| --- | --- |

F.

budući da je ugled zemljopisne oznake podrijetla nematerijalno zajedničko dobro koje bi se, ako se ne zaštiti, moglo upotrebljavati slobodno i bez ograničenja, čime bi se smanjila njegova vrijednost te bi čak moglo doći do gubitka samog proizvoda;

| G. | budući da oznake zemljopisnog podrijetla mogu imati velik gospodarski potencijal te bi se njihovom odgovarajućom zaštitom mogla ostvariti znatna korist, posebno za mala i srednja poduzeća te regije EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da oznake zemljopisnog podrijetla mogu imati velik gospodarski potencijal te bi se njihovom odgovarajućom zaštitom mogla ostvariti znatna korist, posebno za mala i srednja poduzeća te regije EU-a;

| H. | budući da europske regije obiluju nepoljoprivrednim proizvodima koji se temelje na vrhunskom tradicionalnim vještinama i izradi rukotvorina koje su im pomogle pri postizanju ugleda te su sastavni dio regionalne i lokalne kulture; |
| --- | --- |

H.

budući da europske regije obiluju nepoljoprivrednim proizvodima koji se temelje na vrhunskom tradicionalnim vještinama i izradi rukotvorina koje su im pomogle pri postizanju ugleda te su sastavni dio regionalne i lokalne kulture;

| I. | budući da bi javne vlasti trebale štititi, poticati (ako to traži privatni sektor) i promicati europske tradicionalne kvalitetne proizvode te njihove oznake zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

I.

budući da bi javne vlasti trebale štititi, poticati (ako to traži privatni sektor) i promicati europske tradicionalne kvalitetne proizvode te njihove oznake zemljopisnog podrijetla;

| J. | budući da se kvaliteta, ugled i ostale karakteristike proizvoda mogu odrediti na temelju njegova podrijetla; budući da određene prakse koje uključuju protupravno prisvajanje naziva mogu ozbiljno naštetiti ugledu proizvoda koji je određen svojim podrijetlom; |
| --- | --- |

J.

budući da se kvaliteta, ugled i ostale karakteristike proizvoda mogu odrediti na temelju njegova podrijetla; budući da određene prakse koje uključuju protupravno prisvajanje naziva mogu ozbiljno naštetiti ugledu proizvoda koji je određen svojim podrijetlom;

| K. | budući da traženi tradicionalni europski visokokvalitetni proizvodi mogu biti predmetom protupravnog prisvajanja upravo zbog svoje kvalitete, na štetu i potrošača i poduzeća; |
| --- | --- |

K.

budući da traženi tradicionalni europski visokokvalitetni proizvodi mogu biti predmetom protupravnog prisvajanja upravo zbog svoje kvalitete, na štetu i potrošača i poduzeća;

| L. | budući da bi se adekvatnom zaštitom oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda na razini EU-a, kojom se nadzire i prati njihova upotreba te se suzbijaju prijevare, mogla omogućiti borba protiv krivotvorenja te izbjeći nepoštena konkurencija i spriječiti varanje potrošača; |
| --- | --- |

L.

budući da bi se adekvatnom zaštitom oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda na razini EU-a, kojom se nadzire i prati njihova upotreba te se suzbijaju prijevare, mogla omogućiti borba protiv krivotvorenja te izbjeći nepoštena konkurencija i spriječiti varanje potrošača;

| M. | budući da potrošači pokazuju sve veći interes ne samo za sigurnost proizvoda nego i za njihovo podrijetlo, autentičnost i metode proizvodnje; |
| --- | --- |

M.

budući da potrošači pokazuju sve veći interes ne samo za sigurnost proizvoda nego i za njihovo podrijetlo, autentičnost i metode proizvodnje;

| N. | budući da bi se potrošačima trebalo omogućiti da pri kupovini proizvoda donose utemeljene odluke tako da mogu utvrditi podrijetlo i kvalitetu proizvoda; |
| --- | --- |

N.

budući da bi se potrošačima trebalo omogućiti da pri kupovini proizvoda donose utemeljene odluke tako da mogu utvrditi podrijetlo i kvalitetu proizvoda;

| O. | budući da se u okviru postojećih nacionalnih zakonodavstava kojima se štite nepoljoprivredni proizvodi u državama članicama pružaju različite razine zaštite, što nije u skladu s ciljevima unutarnjeg tržišta te izaziva poteškoće za njihovu učinkovitu zaštitu u Europi i državama članicama ako nisu obuhvaćeni nacionalnim zakonodavstvom, čime se ističe potreba za jedinstvenim sustavom zaštite oznake zemljopisnog podrijetla u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

O.

budući da se u okviru postojećih nacionalnih zakonodavstava kojima se štite nepoljoprivredni proizvodi u državama članicama pružaju različite razine zaštite, što nije u skladu s ciljevima unutarnjeg tržišta te izaziva poteškoće za njihovu učinkovitu zaštitu u Europi i državama članicama ako nisu obuhvaćeni nacionalnim zakonodavstvom, čime se ističe potreba za jedinstvenim sustavom zaštite oznake zemljopisnog podrijetla u cijelom EU-u;

| P. | budući da bi ujednačeno europsko zakonodavstvo u tom području samo koristilo Europskoj uniji u međunarodnim trgovinskim pregovorima; |
| --- | --- |

P.

budući da bi ujednačeno europsko zakonodavstvo u tom području samo koristilo Europskoj uniji u međunarodnim trgovinskim pregovorima;

| Q. | budući da nepostojanje jedinstvenog sustava EU-a za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda dovodi do neprimjerene i vrlo fragmentirane situacije u Europi jer određene države članice ne pružaju nikakvu posebnu zaštitu, dok u nekim drugima zbog razlika u definicijama, postupcima i razini zaštite u okviru nacionalnih i lokalnih propisa za pojedine sektore ili više njih dolazi do poremećaja koji onemogućuju skladan razvoj jedinstvenog tržišta, ujednačenu zaštitu i učinkovito tržišno natjecanje pod jednakim uvjetima, pristup potrošača točnim, istinitim i usporedivim informacijama zahvaljujući kojima bi mogli donijeti utemeljenije odluke te predstavljaju prepreku za zaštitu potrošača; |
| --- | --- |

Q.

budući da nepostojanje jedinstvenog sustava EU-a za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda dovodi do neprimjerene i vrlo fragmentirane situacije u Europi jer određene države članice ne pružaju nikakvu posebnu zaštitu, dok u nekim drugima zbog razlika u definicijama, postupcima i razini zaštite u okviru nacionalnih i lokalnih propisa za pojedine sektore ili više njih dolazi do poremećaja koji onemogućuju skladan razvoj jedinstvenog tržišta, ujednačenu zaštitu i učinkovito tržišno natjecanje pod jednakim uvjetima, pristup potrošača točnim, istinitim i usporedivim informacijama zahvaljujući kojima bi mogli donijeti utemeljenije odluke te predstavljaju prepreku za zaštitu potrošača;

Uvod

| 1. | pozdravlja inicijativu Komisije da organizira javno savjetovanje s dionicima o mogućem proširenju zaštite oznake zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode te ishod savjetovanja zaključenog u listopadu 2014. kojim se jasno podržava sustav zaštite EU-a utemeljen na oznakama zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja inicijativu Komisije da organizira javno savjetovanje s dionicima o mogućem proširenju zaštite oznake zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode te ishod savjetovanja zaključenog u listopadu 2014. kojim se jasno podržava sustav zaštite EU-a utemeljen na oznakama zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode;

| 2. | smatra da bi se instrument za zaštitu trebao uspostaviti na europskoj razini kao dio šire strategije za promicanje visokokvalitetnih proizvoda EU-a na temelju odlučnijeg nastojanja institucija EU-a da se industrijska i zanatska proizvodnja smatraju pokretačkom snagom za rast i dovršenje jedinstvenog tržišta, čime se priznaje vrijednost industrijske i lokalne obrtničke proizvodnje, potiče lokalni gospodarski razvoj i zapošljavanje u relevantnim područjima, potiče turizam i jača povjerenje potrošača; |
| --- | --- |

2.

smatra da bi se instrument za zaštitu trebao uspostaviti na europskoj razini kao dio šire strategije za promicanje visokokvalitetnih proizvoda EU-a na temelju odlučnijeg nastojanja institucija EU-a da se industrijska i zanatska proizvodnja smatraju pokretačkom snagom za rast i dovršenje jedinstvenog tržišta, čime se priznaje vrijednost industrijske i lokalne obrtničke proizvodnje, potiče lokalni gospodarski razvoj i zapošljavanje u relevantnim područjima, potiče turizam i jača povjerenje potrošača;

| 3. | poziva Komisiju da nakon ishoda već provedenog savjetovanja s dionicima i dodatnih analiza bez odgode podnese zakonodavni prijedlog u cilju uspostave jedinstvenog europskog sustava za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda te da zajamči da će se u potpunosti u obzir uzeti učinci novog sustava na proizvođače, njihove konkurente, potrošače i države članice; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da nakon ishoda već provedenog savjetovanja s dionicima i dodatnih analiza bez odgode podnese zakonodavni prijedlog u cilju uspostave jedinstvenog europskog sustava za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda te da zajamči da će se u potpunosti u obzir uzeti učinci novog sustava na proizvođače, njihove konkurente, potrošače i države članice;

| 4. | naglašava činjenicu da će uvođenje takvog instrumenta trebati popratiti informativnim i komunikacijskim kampanjama kako bi se proizvođače i potrošače upoznalo s novim tipom oznaka zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

4.

naglašava činjenicu da će uvođenje takvog instrumenta trebati popratiti informativnim i komunikacijskim kampanjama kako bi se proizvođače i potrošače upoznalo s novim tipom oznaka zemljopisnog podrijetla;

| 5. | čvrsto je uvjeren da bi proširenje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla na nepoljoprivredne proizvode moglo dovesti do višestrukih pozitivnih učinaka na građane, potrošače, proizvođače te cjelokupno gospodarsko i socijalno tkivo Europe; |
| --- | --- |

5.

čvrsto je uvjeren da bi proširenje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla na nepoljoprivredne proizvode moglo dovesti do višestrukih pozitivnih učinaka na građane, potrošače, proizvođače te cjelokupno gospodarsko i socijalno tkivo Europe;

| 6. | smatra da bi se tim sustavom posebno moglo na učinkovitiji način štititi potrošače, ojačati njihovo povjerenje u označene proizvode i pomoći im da donose utemeljenije odluke o kupnji proizvoda povećanjem transparentnosti i uklanjanjem zbrke nastale zbog lažnih ili obmanjujućih naziva ili opisa, posebno ako se potrošači na učinkovit način obavijeste o postojanju tog sustava; smatra da bi se njime također moglo doprinijeti poboljšanju sljedivosti i pružanju više informacija o kvaliteti, podrijetlu te metodama i uvjetima proizvodnje, između ostalog i zbog sve većeg interesa potrošača za ta pitanja; |
| --- | --- |

6.

smatra da bi se tim sustavom posebno moglo na učinkovitiji način štititi potrošače, ojačati njihovo povjerenje u označene proizvode i pomoći im da donose utemeljenije odluke o kupnji proizvoda povećanjem transparentnosti i uklanjanjem zbrke nastale zbog lažnih ili obmanjujućih naziva ili opisa, posebno ako se potrošači na učinkovit način obavijeste o postojanju tog sustava; smatra da bi se njime također moglo doprinijeti poboljšanju sljedivosti i pružanju više informacija o kvaliteti, podrijetlu te metodama i uvjetima proizvodnje, između ostalog i zbog sve većeg interesa potrošača za ta pitanja;

Prednosti ujednačene zaštite na razini EU-a

| 7. | podsjeća da bi bilo itekako preporučljivo da EU donese zakonodavstvo o oznakama zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode kako bi se u potpunosti iskoristili ekonomski učinci zaštite prepoznatljivosti i kvalitete tih proizvoda, potrošačima pružile pouzdane informacije o mjestu i metodi proizvodnje te sačuvali znanje i radna mjesta povezani s tim proizvodima; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da bi bilo itekako preporučljivo da EU donese zakonodavstvo o oznakama zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode kako bi se u potpunosti iskoristili ekonomski učinci zaštite prepoznatljivosti i kvalitete tih proizvoda, potrošačima pružile pouzdane informacije o mjestu i metodi proizvodnje te sačuvali znanje i radna mjesta povezani s tim proizvodima;

| 8. | smatra da se takvim zakonodavstvom mogu potaknuti inovacije u tradicionalnim proizvodnim postupcima i otvaranje novih start-up poduzeća za tradicionalne proizvode te se također može doprinijeti održivosti radnih mjesta otvorenih u slabo razvijenim područjima, posebno na način da malim poduzećima i mikropoduzećima, u kojima nastaje gotovo 80 % autohtonih lokalno proizvedenih proizvoda koji bi mogli biti zaštićeni u okviru sustava oznaka zemljopisnog podrijetla, pruži prilika da povećaju prodaju uz pomoć učinkovitijih marketinških aktivnosti i da poticaj za užu suradnju, s obzirom na kolektivnu prirodu sustava; |
| --- | --- |

8.

smatra da se takvim zakonodavstvom mogu potaknuti inovacije u tradicionalnim proizvodnim postupcima i otvaranje novih start-up poduzeća za tradicionalne proizvode te se također može doprinijeti održivosti radnih mjesta otvorenih u slabo razvijenim područjima, posebno na način da malim poduzećima i mikropoduzećima, u kojima nastaje gotovo 80 % autohtonih lokalno proizvedenih proizvoda koji bi mogli biti zaštićeni u okviru sustava oznaka zemljopisnog podrijetla, pruži prilika da povećaju prodaju uz pomoć učinkovitijih marketinških aktivnosti i da poticaj za užu suradnju, s obzirom na kolektivnu prirodu sustava;

| 9. | naglašava da bi se time moglo učinkovito doprinijeti borbi protiv krivotvorenja, zloupotrebe oznaka zemljopisnog podrijetla i drugih nepoštenih praksi koje dovode krajnjeg potrošača u zabludu i koje su osobito štetne za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća koja zakonito proizvode veliku većinu proizvoda koji bi na taj način mogli biti zaštićeni i koji trenutačno nemaju pravna ili financijska sredstva za obranu svojih interesa, što negativno utječe i na njihov izvoz; |
| --- | --- |

9.

naglašava da bi se time moglo učinkovito doprinijeti borbi protiv krivotvorenja, zloupotrebe oznaka zemljopisnog podrijetla i drugih nepoštenih praksi koje dovode krajnjeg potrošača u zabludu i koje su osobito štetne za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća koja zakonito proizvode veliku većinu proizvoda koji bi na taj način mogli biti zaštićeni i koji trenutačno nemaju pravna ili financijska sredstva za obranu svojih interesa, što negativno utječe i na njihov izvoz;

| 10. | smatra da se takvom zaštitom promiču europski obrtnički proizvodi koji su plod tradicionalnih znanja i vještina te olakšava njihov pristup jedinstvenom tržištu i tržištima izvan EU-a, dajući na taj način doprinos očuvanju vrijednih znanja koja su karakteristična za cijele društvene i lokalne zajednice i koja također predstavljaju važan dio povijesne, kulturne, gospodarske i društvene baštine Europe; |
| --- | --- |

10.

smatra da se takvom zaštitom promiču europski obrtnički proizvodi koji su plod tradicionalnih znanja i vještina te olakšava njihov pristup jedinstvenom tržištu i tržištima izvan EU-a, dajući na taj način doprinos očuvanju vrijednih znanja koja su karakteristična za cijele društvene i lokalne zajednice i koja također predstavljaju važan dio povijesne, kulturne, gospodarske i društvene baštine Europe;

| 11. | smatra da bi se jedinstvenom zaštitom oznake zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode potaknuo tehnološki i gospodarski razvoj na regionalnoj i lokalnoj razini povećanjem broja zaposlenih u proizvodnji tradicionalnih proizvoda; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi se jedinstvenom zaštitom oznake zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode potaknuo tehnološki i gospodarski razvoj na regionalnoj i lokalnoj razini povećanjem broja zaposlenih u proizvodnji tradicionalnih proizvoda;

| 12. | naglašava da bi se jedinstvenom zaštitom oznake zemljopisnog podrijetla doprinijelo ne samo promicanju tradicionalnih proizvoda već i priznanju kvalitete sirovina upotrijebljenih u tim proizvodima te ističe potrebu za izvrsnošću u svim fazama proizvodnog procesa; |
| --- | --- |

12.

naglašava da bi se jedinstvenom zaštitom oznake zemljopisnog podrijetla doprinijelo ne samo promicanju tradicionalnih proizvoda već i priznanju kvalitete sirovina upotrijebljenih u tim proizvodima te ističe potrebu za izvrsnošću u svim fazama proizvodnog procesa;

| 13. | naglašava da su oznake zemljopisnog podrijetla potrošačima jamstvo kvalitete proizvoda, a proizvođačima predstavljaju priznanje njihova znanja i zaštitu; |
| --- | --- |

13.

naglašava da su oznake zemljopisnog podrijetla potrošačima jamstvo kvalitete proizvoda, a proizvođačima predstavljaju priznanje njihova znanja i zaštitu;

| 14. | naglašava da je priznavanje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode i tradicionalno visokokvalitetno znanje istodobno i defenzivni i ofenzivni interes u okviru zajedničke trgovinske politike i da ono može biti djelotvoran instrument potpore mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima u borbi protiv imitacija i krivotvorenih proizvoda te u jamčenju društveno, ekonomski i ekološki održivijeg pristupa ekonomskom razvoju u Europskoj uniji i izvan nje te poštenog tržišnog natjecanja i zaštite potrošača, čime se omogućuje učinkovitije utvrđivanje autentičnosti i kvalitete proizvoda; smatra da bi se priznavanjem jedinstvene zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode također doprinijelo stvaranju većeg socijalnog kapitala u regijama proizvodnje; |
| --- | --- |

14.

naglašava da je priznavanje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode i tradicionalno visokokvalitetno znanje istodobno i defenzivni i ofenzivni interes u okviru zajedničke trgovinske politike i da ono može biti djelotvoran instrument potpore mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima u borbi protiv imitacija i krivotvorenih proizvoda te u jamčenju društveno, ekonomski i ekološki održivijeg pristupa ekonomskom razvoju u Europskoj uniji i izvan nje te poštenog tržišnog natjecanja i zaštite potrošača, čime se omogućuje učinkovitije utvrđivanje autentičnosti i kvalitete proizvoda; smatra da bi se priznavanjem jedinstvene zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode također doprinijelo stvaranju većeg socijalnog kapitala u regijama proizvodnje;

| 15. | smatra da bi se jedinstvenim sustavom na razini EU-a mogla povećati privlačnost zanimanja u području baštine; |
| --- | --- |

15.

smatra da bi se jedinstvenim sustavom na razini EU-a mogla povećati privlačnost zanimanja u području baštine;

| 16. | naglašava da očuvanje tradicionalnog znanja i proizvodnje može pomoći u zaustavljanju depopulacije i propadanja ruralnih područja te iseljavanja mladih ljudi iz tih područja; |
| --- | --- |

16.

naglašava da očuvanje tradicionalnog znanja i proizvodnje može pomoći u zaustavljanju depopulacije i propadanja ruralnih područja te iseljavanja mladih ljudi iz tih područja;

| 17. | naglašava važnost kulturnih, obrazovnih, društvenih i održivih komponenti nepoljoprivrednih proizvoda koje će postati dio tog procesa i ističe potrebu za očuvanjem, prenošenjem i razvijanjem tradicionalnih znanja i vještina povezanih s njima, kao i za poticanjem uže suradnje s kreativnim industrijama, osobito u cilju isticanja kvalitete korištenih materijala i konačnih proizvoda; poziva na to da upotreba naziva i logotipa bude dostupna svim proizvođačima iz određenog područja koji proizvod izrađuju na propisan način; |
| --- | --- |

17.

naglašava važnost kulturnih, obrazovnih, društvenih i održivih komponenti nepoljoprivrednih proizvoda koje će postati dio tog procesa i ističe potrebu za očuvanjem, prenošenjem i razvijanjem tradicionalnih znanja i vještina povezanih s njima, kao i za poticanjem uže suradnje s kreativnim industrijama, osobito u cilju isticanja kvalitete korištenih materijala i konačnih proizvoda; poziva na to da upotreba naziva i logotipa bude dostupna svim proizvođačima iz određenog područja koji proizvod izrađuju na propisan način;

| 18. | ističe da će zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode pomoći očuvanju kulturne i umjetničke baštine koju čine europske lokalne i regionalne tradicije; |
| --- | --- |

18.

ističe da će zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode pomoći očuvanju kulturne i umjetničke baštine koju čine europske lokalne i regionalne tradicije;

| 19. | uzima u obzir ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća koja ulažu u visokokvalitetna tradicionalna znanja, otvaraju radna mjesta na lokalnoj razini i osiguravaju naukovanje u cilju izobrazbe kvalificiranih stručnjaka koji će imati važnu ulogu u prenošenju tradicionalnih metoda proizvodnje; uviđa važnost ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje u tom području te potiče države članice da optimalno iskoriste dostupne programe i sredstva EU-a za podršku strukovnom osposobljavanju stručnjaka uključenih u proizvodnju i promicanje ekoloških lokalnih i regionalnih obrtničkih i industrijskih proizvoda; |
| --- | --- |

19.

uzima u obzir ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća koja ulažu u visokokvalitetna tradicionalna znanja, otvaraju radna mjesta na lokalnoj razini i osiguravaju naukovanje u cilju izobrazbe kvalificiranih stručnjaka koji će imati važnu ulogu u prenošenju tradicionalnih metoda proizvodnje; uviđa važnost ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje u tom području te potiče države članice da optimalno iskoriste dostupne programe i sredstva EU-a za podršku strukovnom osposobljavanju stručnjaka uključenih u proizvodnju i promicanje ekoloških lokalnih i regionalnih obrtničkih i industrijskih proizvoda;

| 20. | potiče države članice da razmjenjuju dobre prakse u osmišljavanju i podržavanju inicijativa usmjerenih na poticanje tradicionalnog obrtničkog sektora, što bi moglo rezultirati većom razinom osviještenosti o lokalnoj kulturnoj baštini i potaknuti razvoj ruralnih područja; |
| --- | --- |

20.

potiče države članice da razmjenjuju dobre prakse u osmišljavanju i podržavanju inicijativa usmjerenih na poticanje tradicionalnog obrtničkog sektora, što bi moglo rezultirati većom razinom osviještenosti o lokalnoj kulturnoj baštini i potaknuti razvoj ruralnih područja;

| 21. | naglašava činjenicu da bi se dobro poznatom oznakom zemljopisnog podrijetla moglo doprinijeti boljoj promidžbi europskih kulturnih ruta; |
| --- | --- |

21.

naglašava činjenicu da bi se dobro poznatom oznakom zemljopisnog podrijetla moglo doprinijeti boljoj promidžbi europskih kulturnih ruta;

| 22. | poziva Komisiju i države članice da promiču transregionalnu i transnacionalnu suradnju i razmjenu najboljih praksi između klastera nepoljoprivrednih proizvoda i povezanih sektora; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju i države članice da promiču transregionalnu i transnacionalnu suradnju i razmjenu najboljih praksi između klastera nepoljoprivrednih proizvoda i povezanih sektora;

| 23. | ističe važnost oznaka zemljopisnog podrijetla u širem spektru prava intelektualnoga vlasništva kao načina zaštite vrijednosti na lokalnoj razini, između ostalog i infrastrukture i radnih mjesta, unapređenja regionalnog razvoja i poboljšanja sljedivosti, transparentnosti i informiranja potrošača; |
| --- | --- |

23.

ističe važnost oznaka zemljopisnog podrijetla u širem spektru prava intelektualnoga vlasništva kao načina zaštite vrijednosti na lokalnoj razini, između ostalog i infrastrukture i radnih mjesta, unapređenja regionalnog razvoja i poboljšanja sljedivosti, transparentnosti i informiranja potrošača;

| 24. | napominje da industrijski i ručno izrađeni proizvodi povezani s mjestom svojega podrijetla ili koji su tradicionalni na tom području predstavljaju ključan element gospodarskog i socijalnog života brojnih regija Europe u kojima znače stvaranje nepreseljivih djelatnosti izravno povezanih s lokalnim načinom života, osobito u ruralnim područjima; naglašava da bi se usvajanjem europskog sustava zaštite industrijskih i ručno izrađenih proizvoda koji su povezani s mjestom svojega podrijetla ili su tradicionalni na tom području omogućilo zadržavanje izvornosti tih proizvoda te spriječila standardizacija proizvodnje; |
| --- | --- |

24.

napominje da industrijski i ručno izrađeni proizvodi povezani s mjestom svojega podrijetla ili koji su tradicionalni na tom području predstavljaju ključan element gospodarskog i socijalnog života brojnih regija Europe u kojima znače stvaranje nepreseljivih djelatnosti izravno povezanih s lokalnim načinom života, osobito u ruralnim područjima; naglašava da bi se usvajanjem europskog sustava zaštite industrijskih i ručno izrađenih proizvoda koji su povezani s mjestom svojega podrijetla ili su tradicionalni na tom području omogućilo zadržavanje izvornosti tih proizvoda te spriječila standardizacija proizvodnje;

Odnosi s trećim zemljama

| 25. | smatra da bi otvorene liste svih proizvoda, poljoprivrednih i nepoljoprivrednih, zaštićenih oznakama zemljopisnog podrijetla trebale biti uvrštene u buduće trgovinske sporazume EU-a s trećim zemljama; |
| --- | --- |

25.

smatra da bi otvorene liste svih proizvoda, poljoprivrednih i nepoljoprivrednih, zaštićenih oznakama zemljopisnog podrijetla trebale biti uvrštene u buduće trgovinske sporazume EU-a s trećim zemljama;

| 26. | smatra da bi to također imalo pozitivne učinke u trgovinskim odnosima koje EU održava ili o kojima pregovara s trećim zemljama, čime se EU-u omogućuje postizanje jednake zaštite tih europskih proizvoda i u okviru međunarodnih trgovinskih pregovora; |
| --- | --- |

26.

smatra da bi to također imalo pozitivne učinke u trgovinskim odnosima koje EU održava ili o kojima pregovara s trećim zemljama, čime se EU-u omogućuje postizanje jednake zaštite tih europskih proizvoda i u okviru međunarodnih trgovinskih pregovora;

| 27. | smatra da bi proširenje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode mogao biti način za poticanje europskog izvoza i povećanje njezina tržišnog udjela te istodobno način na koji ti proizvodi zahvaljujući trgovini i trgovinskim pregovorima mogu biti međunarodno priznati te razviti pritom imidž i reputaciju visoke kvalitete; |
| --- | --- |

27.

smatra da bi proširenje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla Europske unije na nepoljoprivredne proizvode mogao biti način za poticanje europskog izvoza i povećanje njezina tržišnog udjela te istodobno način na koji ti proizvodi zahvaljujući trgovini i trgovinskim pregovorima mogu biti međunarodno priznati te razviti pritom imidž i reputaciju visoke kvalitete;

| 28. | smatra da bi zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode na razini EU-a ojačala položaj Unije u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji kad je riječ o pozivanju na povećanje standardne razine zaštite i da bi mogla pozitivno utjecati na obnovu rasprave o stvaranju multilateralnog registra oznaka zemljopisnog podrijetla u okviru Razvojnog plana iz Dohe, uz potpunu sukladnost sa Sporazumom o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode na razini EU-a ojačala položaj Unije u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji kad je riječ o pozivanju na povećanje standardne razine zaštite i da bi mogla pozitivno utjecati na obnovu rasprave o stvaranju multilateralnog registra oznaka zemljopisnog podrijetla u okviru Razvojnog plana iz Dohe, uz potpunu sukladnost sa Sporazumom o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva;

| 29. | smatra da zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode mora biti popraćena učinkovitijom strategijom zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama radi unapređenja mjera za borbu protiv krivotvorenih proizvoda ili imitacija; |
| --- | --- |

29.

smatra da zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode mora biti popraćena učinkovitijom strategijom zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama radi unapređenja mjera za borbu protiv krivotvorenih proizvoda ili imitacija;

| 30. | smatra da bi jedinstvena zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla u EU-u mogla biti prednost u pregovorima o sporazumima u trgovini s trećim zemljama i, nasuprot tome, ističe da su neki od naših glavnih partnera, kao što su Indija i Kina, već uveli takve sustave zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

30.

smatra da bi jedinstvena zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla u EU-u mogla biti prednost u pregovorima o sporazumima u trgovini s trećim zemljama i, nasuprot tome, ističe da su neki od naših glavnih partnera, kao što su Indija i Kina, već uveli takve sustave zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla;

| 31. | poziva Komisiju da u predstojeću komunikaciju o trgovinskoj i investicijskoj strategiji EU-a uvrsti dosljednu i dobro pripremljenu strategiju o svim oznakama zemljopisnog podrijetla kojom bi se zajamčilo njihovo poštovanje i priznavanje; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da u predstojeću komunikaciju o trgovinskoj i investicijskoj strategiji EU-a uvrsti dosljednu i dobro pripremljenu strategiju o svim oznakama zemljopisnog podrijetla kojom bi se zajamčilo njihovo poštovanje i priznavanje;

| 32. | smatra da bi se proširenjem sustava zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla na nepoljoprivredne proizvode moglo doprinijeti još snažnijem i dosljednijem položaju EU-a u tom području, i u bilateralnim trgovinskim pregovorima i na multilateralnim forumima, s krajnjim ciljem da se za sve visokokvalitetne europske proizvode izvan EU-a pruži visoka razina zaštite; posebno smatra da bi i poljoprivredne i nepoljoprivredne proizvode zaštićene oznakama zemljopisnog podrijetla trebalo u potpunosti uzeti u obzir u pregovorima o budućim trgovinskim sporazumima EU-a; vjeruje da bi se sveobuhvatnim europskim sustavom oznaka zemljopisnog podrijetla potakla trgovinska ekspanzija te bi se olakšala provedba zajedničkih promidžbenih kampanja izvan EU-a; |
| --- | --- |

32.

smatra da bi se proširenjem sustava zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla na nepoljoprivredne proizvode moglo doprinijeti još snažnijem i dosljednijem položaju EU-a u tom području, i u bilateralnim trgovinskim pregovorima i na multilateralnim forumima, s krajnjim ciljem da se za sve visokokvalitetne europske proizvode izvan EU-a pruži visoka razina zaštite; posebno smatra da bi i poljoprivredne i nepoljoprivredne proizvode zaštićene oznakama zemljopisnog podrijetla trebalo u potpunosti uzeti u obzir u pregovorima o budućim trgovinskim sporazumima EU-a; vjeruje da bi se sveobuhvatnim europskim sustavom oznaka zemljopisnog podrijetla potakla trgovinska ekspanzija te bi se olakšala provedba zajedničkih promidžbenih kampanja izvan EU-a;

Opća načela

| 33. | ističe važnost oznaka zemljopisnog podrijetla kao bitnog instrumenta za poboljšanje sljedivosti, transparentnosti i informiranja potrošača te za pridavanje veće važnosti regijama i područjima EU-a u okviru pristupa gospodarskom razvoju koji bi sa socijalnog i ekološkog aspekta bio održiviji, te za razvoj ključne uloge koju oznaka zemljopisnog podrijetla ima u trgovinskoj politici EU-a; |
| --- | --- |

33.

ističe važnost oznaka zemljopisnog podrijetla kao bitnog instrumenta za poboljšanje sljedivosti, transparentnosti i informiranja potrošača te za pridavanje veće važnosti regijama i područjima EU-a u okviru pristupa gospodarskom razvoju koji bi sa socijalnog i ekološkog aspekta bio održiviji, te za razvoj ključne uloge koju oznaka zemljopisnog podrijetla ima u trgovinskoj politici EU-a;

| 34. | uvjeren je da se taj sustav mora temeljiti na najboljim praksama te na transparentnim i nediskriminatornim načelima i da može biti djelotvoran instrument u borbi protiv imitacija i krivotvorenih proizvoda te u jamčenju pristupa gospodarskom razvoju u EU-u i izvan njega koji bi sa socijalnog, gospodarskog i ekološkog aspekta bio održiviji te u jačanju zaštite potrošača; |
| --- | --- |

34.

uvjeren je da se taj sustav mora temeljiti na najboljim praksama te na transparentnim i nediskriminatornim načelima i da može biti djelotvoran instrument u borbi protiv imitacija i krivotvorenih proizvoda te u jamčenju pristupa gospodarskom razvoju u EU-u i izvan njega koji bi sa socijalnog, gospodarskog i ekološkog aspekta bio održiviji te u jačanju zaštite potrošača;

| 35. | poziva Komisiju da primijeni saznanja stečena u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru u svrhu uspostave sustava koji se temelji na najboljim praksama i na nediskriminatornim načelima i koji je transparentan, učinkovit, prilagodljiv i lišen administrativnih opterećenja i ograničavajućih troškova za proizvođače koji dobrovoljno odluče registrirati proizvod u okviru sustava oznaka zemljopisnog podrijetla; smatra, nadalje, da bi se tim sustavom trebale zajamčiti stroge kontrole i najviši mogući stupanj transparentnosti te da bi on trebao obuhvaćati odgovarajuće mehanizme rješavanja slučajeva prijevare; u tom pogledu poziva Komisiju da za svaki sustav zaštite primijeni nesektorski pristup; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da primijeni saznanja stečena u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru u svrhu uspostave sustava koji se temelji na najboljim praksama i na nediskriminatornim načelima i koji je transparentan, učinkovit, prilagodljiv i lišen administrativnih opterećenja i ograničavajućih troškova za proizvođače koji dobrovoljno odluče registrirati proizvod u okviru sustava oznaka zemljopisnog podrijetla; smatra, nadalje, da bi se tim sustavom trebale zajamčiti stroge kontrole i najviši mogući stupanj transparentnosti te da bi on trebao obuhvaćati odgovarajuće mehanizme rješavanja slučajeva prijevare; u tom pogledu poziva Komisiju da za svaki sustav zaštite primijeni nesektorski pristup;

| 36. | smatra da bi novi sustav, kao što je to bio slučaj s poljoprivredno-prehrambenim proizvodima, trebao predstavljati jamstvo autentičnosti i podrijetla uz čvrstu poveznicu s geografskim područjem, koje bi potrošačima koji traže visokokvalitetne proizvode bilo odmah uočljivo i koje bi bilo popraćeno pouzdanim i jasnim informacijama; vjeruje da će učinkovitost tog jedinstvenog europskog sustava zaštite oznake zemljopisnog podrijetla ovisiti o tome hoće li sve potrebne informacije doprijeti do proizvođača i potrošača; ističe da taj sustav mora biti transparentan i zajamčiti dostupnu zaštitu jer je to od ključne važnosti za povjerenje potrošača i proizvođača; |
| --- | --- |

36.

smatra da bi novi sustav, kao što je to bio slučaj s poljoprivredno-prehrambenim proizvodima, trebao predstavljati jamstvo autentičnosti i podrijetla uz čvrstu poveznicu s geografskim područjem, koje bi potrošačima koji traže visokokvalitetne proizvode bilo odmah uočljivo i koje bi bilo popraćeno pouzdanim i jasnim informacijama; vjeruje da će učinkovitost tog jedinstvenog europskog sustava zaštite oznake zemljopisnog podrijetla ovisiti o tome hoće li sve potrebne informacije doprijeti do proizvođača i potrošača; ističe da taj sustav mora biti transparentan i zajamčiti dostupnu zaštitu jer je to od ključne važnosti za povjerenje potrošača i proizvođača;

| 37. | smatra da bi, prema novom zakonodavnom okviru EU-a za javnu nabavu, sustav ovjeravanja kvalitete i podrijetla proizvoda mogao biti koristan javnim naručiteljima u smislu tehničkih specifikacija, certificiranja i kriterija za odabir, posebice na lokalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

37.

smatra da bi, prema novom zakonodavnom okviru EU-a za javnu nabavu, sustav ovjeravanja kvalitete i podrijetla proizvoda mogao biti koristan javnim naručiteljima u smislu tehničkih specifikacija, certificiranja i kriterija za odabir, posebice na lokalnoj i regionalnoj razini.

| 38. | poziva na to da se takvi proizvodi stave u središte pozornosti projekata iz područja regionalnog razvoja, istraživanja i inovacija te financiranja iz programa Obzor 2020. i Kohezijskog fonda; |
| --- | --- |

38.

poziva na to da se takvi proizvodi stave u središte pozornosti projekata iz područja regionalnog razvoja, istraživanja i inovacija te financiranja iz programa Obzor 2020. i Kohezijskog fonda;

| 39. | smatra da bi se sustavom zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla na razini EU-a za nepoljoprivredne proizvode koji je dosljedan, jednostavan i transparentan te ne predstavlja birokratsko i financijsko opterećenje, čime se u prvom redu omogućuje da bude dostupan malim i srednjim poduzećima, EU-u omogućilo da ostvari jednaku zaštitu tih europskih proizvoda izvan EU-a u okviru međunarodnih trgovinskih pregovora te bi se stvorila znatna prednost i u bilateralnim pregovorima o ugovorima o slobodnoj trgovini s trgovinskim partnerima Unije i u multilateralnim pregovorima u okviru Svjetske trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

39.

smatra da bi se sustavom zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla na razini EU-a za nepoljoprivredne proizvode koji je dosljedan, jednostavan i transparentan te ne predstavlja birokratsko i financijsko opterećenje, čime se u prvom redu omogućuje da bude dostupan malim i srednjim poduzećima, EU-u omogućilo da ostvari jednaku zaštitu tih europskih proizvoda izvan EU-a u okviru međunarodnih trgovinskih pregovora te bi se stvorila znatna prednost i u bilateralnim pregovorima o ugovorima o slobodnoj trgovini s trgovinskim partnerima Unije i u multilateralnim pregovorima u okviru Svjetske trgovinske organizacije;

| 40. | mišljenja je da bi uspostavljanje jedinstvene zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode na razini EU-a, što podrazumijeva zajedničke definicije, postupke i troškove registracije kao i opseg zaštite i načine provedbe te uspostavu vjerodostojnog tijela nadležnog za donošenje odluke o oznakama zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode priznate na razini EU-a, a bez snižavanja normi zaštite koje već postoje u petnaest država članica, bio najbolji način za bolju učinkovitost i u EU-u i u pregovorima s trećim zemljama; |
| --- | --- |

40.

mišljenja je da bi uspostavljanje jedinstvene zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode na razini EU-a, što podrazumijeva zajedničke definicije, postupke i troškove registracije kao i opseg zaštite i načine provedbe te uspostavu vjerodostojnog tijela nadležnog za donošenje odluke o oznakama zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode priznate na razini EU-a, a bez snižavanja normi zaštite koje već postoje u petnaest država članica, bio najbolji način za bolju učinkovitost i u EU-u i u pregovorima s trećim zemljama;

Područje primjene

| 41. | ponovno potvrđuje da je veza s teritorijem neophodna za utvrđivanje znanja i umijeća te određivanje kvalitete, autentičnosti i značajki proizvoda; |
| --- | --- |

41.

ponovno potvrđuje da je veza s teritorijem neophodna za utvrđivanje znanja i umijeća te određivanje kvalitete, autentičnosti i značajki proizvoda;

| 42. | podržava široku definiciju kojom bi se omogućilo prepoznavanje veze između proizvoda i zemljopisnog područja obuhvaćenog oznakom zemljopisnog podrijetla; smatra da bi sustav zaštite na razini EU-a trebao imati prošireno područje primjene, čime bi se omogućilo uvrštavanje naziva koji su, iako nezemljopisini, nedvosmisleno povezani s određenim mjestom; |
| --- | --- |

42.

podržava široku definiciju kojom bi se omogućilo prepoznavanje veze između proizvoda i zemljopisnog područja obuhvaćenog oznakom zemljopisnog podrijetla; smatra da bi sustav zaštite na razini EU-a trebao imati prošireno područje primjene, čime bi se omogućilo uvrštavanje naziva koji su, iako nezemljopisini, nedvosmisleno povezani s određenim mjestom;

| 43. | smatra da bi u sustav zaštite trebalo uvrstiti netekstualne oznake i simbole koji su nedvojbeno povezani s određenom regijom; |
| --- | --- |

43.

smatra da bi u sustav zaštite trebalo uvrstiti netekstualne oznake i simbole koji su nedvojbeno povezani s određenom regijom;

| 44. | ističe da bi etiketa/znak raspoznavanja/oznaka/logotip oznake zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode trebao biti jednostavan i lako prepoznatljiv, da bi trebalo odražavati regionalni/lokalni identitet proizvoda te biti napisan barem na jeziku koji se govori u području proizvodnje i zemlji u koju se proizvod izvozi; |
| --- | --- |

44.

ističe da bi etiketa/znak raspoznavanja/oznaka/logotip oznake zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode trebao biti jednostavan i lako prepoznatljiv, da bi trebalo odražavati regionalni/lokalni identitet proizvoda te biti napisan barem na jeziku koji se govori u području proizvodnje i zemlji u koju se proizvod izvozi;

| 45. | ističe da određene oznake ne bi trebale biti obuhvaćene oznakom zemljopisnog podrijetla, kao na primjer generički nazivi ili homonimi; dodaje da bi u tom pogledu kao primjer mogla poslužiti izuzeća iz članka 6. stavaka 1., 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012 o zemljopisnim oznakama za poljoprivredne proizvode; |
| --- | --- |

45.

ističe da određene oznake ne bi trebale biti obuhvaćene oznakom zemljopisnog podrijetla, kao na primjer generički nazivi ili homonimi; dodaje da bi u tom pogledu kao primjer mogla poslužiti izuzeća iz članka 6. stavaka 1., 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012 o zemljopisnim oznakama za poljoprivredne proizvode;

Postupak registracije

| 46. | smatra da bi trebao postojati obavezni postupak registracije jer bi se time pružila veća sigurnost, posebno u pogledu ostvarivanja prava u slučaju spora; poziva Komisiju da predloži učinkovitiji, jednostavniji, korisniji i pristupačniji mehanizam za registraciju proizvoda i da u okviru sustava osigura cjenovno povoljne, jasne i transparentne postupke registracije, izmjene i ukidanja, čime se pružaju pravna jamstva dionicima; poziva Komisiju da provede iscrpnu procjenu kako bi se smanjilo financijsko i administrativno radno opterećenje za dionike. |
| --- | --- |

46.

smatra da bi trebao postojati obavezni postupak registracije jer bi se time pružila veća sigurnost, posebno u pogledu ostvarivanja prava u slučaju spora; poziva Komisiju da predloži učinkovitiji, jednostavniji, korisniji i pristupačniji mehanizam za registraciju proizvoda i da u okviru sustava osigura cjenovno povoljne, jasne i transparentne postupke registracije, izmjene i ukidanja, čime se pružaju pravna jamstva dionicima; poziva Komisiju da provede iscrpnu procjenu kako bi se smanjilo financijsko i administrativno radno opterećenje za dionike.

| 47. | ističe da je uz takav sustav potrebno uspostaviti jedinstveni standardizirani i javni europski registar nepoljoprivrednih proizvoda koji bi imali koristi od zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla u cilju poticanja obrtničkih proizvoda te informiranja i zaštite potrošača i proizvođača, uz izbjegavanje bilo kakvih nepotrebnih administrativnih opterećenja; |
| --- | --- |

47.

ističe da je uz takav sustav potrebno uspostaviti jedinstveni standardizirani i javni europski registar nepoljoprivrednih proizvoda koji bi imali koristi od zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla u cilju poticanja obrtničkih proizvoda te informiranja i zaštite potrošača i proizvođača, uz izbjegavanje bilo kakvih nepotrebnih administrativnih opterećenja;

| 48. | nadalje, naglašava da bi se taj sustav trebao temeljiti na horizontalnom pristupu kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristio njegov gospodarski i socijalni učinak te da bi trebao znatno ojačati postojeće veze između proizvoda i njihova područja podrijetla te povećati transparentnost kako bi se poboljšala vjerodostojnost i autentičnost proizvoda, zajamčilo njegovo podrijetlo i poboljšala njegova sljedivost; ističe potrebu za redovitim provjerama koje bi se provodile nakon odobrenja statusa oznaka zemljopisnog podrijetla kako bi se zajamčilo da su kriteriji na temelju kojih je taj status dodijeljen i dalje zadovoljeni; |
| --- | --- |

48.

nadalje, naglašava da bi se taj sustav trebao temeljiti na horizontalnom pristupu kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristio njegov gospodarski i socijalni učinak te da bi trebao znatno ojačati postojeće veze između proizvoda i njihova područja podrijetla te povećati transparentnost kako bi se poboljšala vjerodostojnost i autentičnost proizvoda, zajamčilo njegovo podrijetlo i poboljšala njegova sljedivost; ističe potrebu za redovitim provjerama koje bi se provodile nakon odobrenja statusa oznaka zemljopisnog podrijetla kako bi se zajamčilo da su kriteriji na temelju kojih je taj status dodijeljen i dalje zadovoljeni;

| 49. | smatra da bi se registracija trebala odvijati u dvije faze: prvo, nacionalna ili regionalna tijela vlasti trebala bi provesti provjere na licu mjesta kako bi se uvjerila da su sačuvane specifične značajke proizvoda i drugo, trebao bi postojati jedinstven europski sustav registracije kako bi se zajamčila sukladnost sa zajedničkim kriterijima u svim dijelovima EU-a; |
| --- | --- |

49.

smatra da bi se registracija trebala odvijati u dvije faze: prvo, nacionalna ili regionalna tijela vlasti trebala bi provesti provjere na licu mjesta kako bi se uvjerila da su sačuvane specifične značajke proizvoda i drugo, trebao bi postojati jedinstven europski sustav registracije kako bi se zajamčila sukladnost sa zajedničkim kriterijima u svim dijelovima EU-a;

| 50. | predlaže da Komisija u tom kontekstu razmotri mogućnost da se registracija oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih proizvoda također prenese na Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM), predlaže da vođenje sustava na razini Unije bude povjereno Uredu za usklađivanje na unutarnjem tržištu |
| --- | --- |

50.

predlaže da Komisija u tom kontekstu razmotri mogućnost da se registracija oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih proizvoda također prenese na Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM), predlaže da vođenje sustava na razini Unije bude povjereno Uredu za usklađivanje na unutarnjem tržištu

| 51. | ističe da bi se tim sustavom trebali ograničiti troškovi i administrativni teret za poduzeća te istovremeno pružiti dostatna jamstva potrošačima i pomoći im da donose utemeljenije odluke pri kupovini proizvoda; |
| --- | --- |

51.

ističe da bi se tim sustavom trebali ograničiti troškovi i administrativni teret za poduzeća te istovremeno pružiti dostatna jamstva potrošačima i pomoći im da donose utemeljenije odluke pri kupovini proizvoda;

| 52. | smatra da bi se tim mjerama inicijativa kreiranja oznake zemljopisnog podrijetla trebala prepustiti dotičnim poduzećima, posebno u pogledu izrade registra zahtjeva, koje bi oznake zemljopisnog podrijetla trebale ispunjavati; |
| --- | --- |

52.

smatra da bi se tim mjerama inicijativa kreiranja oznake zemljopisnog podrijetla trebala prepustiti dotičnim poduzećima, posebno u pogledu izrade registra zahtjeva, koje bi oznake zemljopisnog podrijetla trebale ispunjavati;

| 53. | smatra da je potreban fleksibilan pristup kriterijima iz registra zahtjeva kako bi se zajamčilo poticanje razvoja proizvodnih postupaka i budućih inovacija pod uvjetom da to ne utječe na kvalitetu i autentičnost konačnog proizvoda; |
| --- | --- |

53.

smatra da je potreban fleksibilan pristup kriterijima iz registra zahtjeva kako bi se zajamčilo poticanje razvoja proizvodnih postupaka i budućih inovacija pod uvjetom da to ne utječe na kvalitetu i autentičnost konačnog proizvoda;

| 54. | smatra da bi u registar trebalo uključiti barem sljedeće kriterije: korištene sirovine, opis postupka proizvodnje, dokaz povezanosti s teritorijem, podatke o socijalnoj odgovornosti poduzeća; |
| --- | --- |

54.

smatra da bi u registar trebalo uključiti barem sljedeće kriterije: korištene sirovine, opis postupka proizvodnje, dokaz povezanosti s teritorijem, podatke o socijalnoj odgovornosti poduzeća;

| 55. | predlaže da proizvođači, njihove udruge i poslovne organizacije budu glavni akteri ovlašteni podnijeti zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

55.

predlaže da proizvođači, njihove udruge i poslovne organizacije budu glavni akteri ovlašteni podnijeti zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda;

| 56. | smatra da bi se od proizvođača moglo zatražiti plaćanje naknade za dobivanje oznake zemljopisnog podrijetla, pod uvjetom da je riječ o primjerenoj naknadi razmjernoj podmirenim troškovima, koja se istovjetno primjenjuje u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

56.

smatra da bi se od proizvođača moglo zatražiti plaćanje naknade za dobivanje oznake zemljopisnog podrijetla, pod uvjetom da je riječ o primjerenoj naknadi razmjernoj podmirenim troškovima, koja se istovjetno primjenjuje u cijeloj Uniji;

Mjere kontrole

| 57. | vjeruje da bi također trebala postojati odredba za potrebne resurse na temelju kojih bi zaštita takvim instrumentom bila djelotvorna u praksi, bez obzira na način distribucije proizvoda u slučajevima zloupotrebe; naglašava da je potrebno zajamčiti jednako dobru zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla na digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

57.

vjeruje da bi također trebala postojati odredba za potrebne resurse na temelju kojih bi zaštita takvim instrumentom bila djelotvorna u praksi, bez obzira na način distribucije proizvoda u slučajevima zloupotrebe; naglašava da je potrebno zajamčiti jednako dobru zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla na digitalnom tržištu;

| 58. | ističe važnost kontrola kvalitete u svjetlu znatnih razlika koje postoje između poljoprivrednih i nepoljoprivrednih proizvoda (na primjer broj proizvođača); |
| --- | --- |

58.

ističe važnost kontrola kvalitete u svjetlu znatnih razlika koje postoje između poljoprivrednih i nepoljoprivrednih proizvoda (na primjer broj proizvođača);

| 59. | povrh toga, zalaže se za uspostavu programa za provjeru, prekršaje i kažnjavanje u okviru kojeg bi se vršio nadzor nad oznakama zemljopisnog podrijetla na proizvodima koji se prodaju u Europi; |
| --- | --- |

59.

povrh toga, zalaže se za uspostavu programa za provjeru, prekršaje i kažnjavanje u okviru kojeg bi se vršio nadzor nad oznakama zemljopisnog podrijetla na proizvodima koji se prodaju u Europi;

| 60. | smatra da bi se u cilju jamčenja što bolje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda trebala primjenjivati zabrana nepravilne upotrebe oznaka zemljopisnog podrijetla, ne samo u slučajevima u kojima postoji opasnost od dovođenja potrošača u zabludu ili gdje postoji nepošteno tržišno natjecanje, nego i u slučajevima u kojima je pravo podrijetlo proizvoda jasno naznačeno; stoga predlaže da se primjena dodatne zaštite predviđene u članku 23. Sporazuma TRIPS, koja se originalno primjenjivala samo na vina i žestoka pića, proširi i na oznake zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

60.

smatra da bi se u cilju jamčenja što bolje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda trebala primjenjivati zabrana nepravilne upotrebe oznaka zemljopisnog podrijetla, ne samo u slučajevima u kojima postoji opasnost od dovođenja potrošača u zabludu ili gdje postoji nepošteno tržišno natjecanje, nego i u slučajevima u kojima je pravo podrijetlo proizvoda jasno naznačeno; stoga predlaže da se primjena dodatne zaštite predviđene u članku 23. Sporazuma TRIPS, koja se originalno primjenjivala samo na vina i žestoka pića, proširi i na oznake zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda;

| 61. | predlaže da se uvede postupak otvoren svim zainteresiranim strankama kojim bi se mogla osporiti registracija oznaka zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

61.

predlaže da se uvede postupak otvoren svim zainteresiranim strankama kojim bi se mogla osporiti registracija oznaka zemljopisnog podrijetla;

| 62. | smatra da bi se time olakšala uspostava učinkovitih postupaka nadzora, čime bi se potrošačima i proizvođačima pružila prilika da se zaštite od krivotvorenja, imitacija i drugih nezakonitih praksi; |
| --- | --- |

62.

smatra da bi se time olakšala uspostava učinkovitih postupaka nadzora, čime bi se potrošačima i proizvođačima pružila prilika da se zaštite od krivotvorenja, imitacija i drugih nezakonitih praksi;

Koegzistencija s prethodnim pravima

| 63. | smatra da bi se trebala dopustiti koegzistencija svih budućih oznaka zemljopisnog podrijetla s pravima koja se već primjenjuju na proizvod te da bi se u obzir trebale uzeti najbolje prakse na nacionalnoj i lokalnoj razini u EU-u; |
| --- | --- |

63.

smatra da bi se trebala dopustiti koegzistencija svih budućih oznaka zemljopisnog podrijetla s pravima koja se već primjenjuju na proizvod te da bi se u obzir trebale uzeti najbolje prakse na nacionalnoj i lokalnoj razini u EU-u;

| 64. | ističe da se veza između žigova i oznaka zemljopisnog podrijetla mora jasno odrediti kako bi se izbjegli sukobi; |
| --- | --- |

64.

ističe da se veza između žigova i oznaka zemljopisnog podrijetla mora jasno odrediti kako bi se izbjegli sukobi;

| 65. | predlaže da se pravila o odnosu između žigova i oznaka zemljopisnog podrijetla primjenjuju na zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

65.

predlaže da se pravila o odnosu između žigova i oznaka zemljopisnog podrijetla primjenjuju na zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda;

| 66. | predlaže da se onim državama članicama u kojima zaštita već postoji omogući prijelazno razdoblje te da se istodobno omogući primjena prijelaznih rješenja kako bi ta dva sustava mogla koegzistirati prije prelaska na mehanizam EU-a; |
| --- | --- |

66.

predlaže da se onim državama članicama u kojima zaštita već postoji omogući prijelazno razdoblje te da se istodobno omogući primjena prijelaznih rješenja kako bi ta dva sustava mogla koegzistirati prije prelaska na mehanizam EU-a;

o

o o

| 67. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

67.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

(3)  SL L 39, 13.2.2008., str. 16.

(4)  SL L 84, 20.3.2014., str. 14.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/11

---

P8_TA(2015)0336

Uloga lokalnih vlasti zemalja u razvoju u razvojnoj suradnji

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o ulozi lokalnih vlasti zemalja u razvoju u razvojnoj suradnji<i (2015/2004(INI))

(2017/C 349/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000.,

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je u srpnju 2014. usvojila Otvorena radna skupina UN-a za ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je u srpnju 2014. usvojila Otvorena radna skupina UN-a za ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je 8. kolovoza 2014. donio Međuvladin odbor stručnjaka za financiranje održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je 8. kolovoza 2014. donio Međuvladin odbor stručnjaka za financiranje održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju s političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju iz srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju s političkog foruma na visokoj razini o održivom razvoju iz srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ujedinjenih naroda o milenijskim razvojnim ciljevima za 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ujedinjenih naroda o milenijskim razvojnim ciljevima za 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument sa sastanka na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju u Ciudad de Méxicu u travnju 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument sa sastanka na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju u Ciudad de Méxicu u travnju 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće „Dijalog o provedbi razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. na lokalnoj razini” koje su 31. listopada 2014. sastavili Program Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP), Globalna radna skupina (2) i Habitat UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće „Dijalog o provedbi razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. na lokalnoj razini” koje su 31. listopada 2014. sastavili Program Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP), Globalna radna skupina (2) i Habitat UN-a,

| — | uzimajući u obzir izvješće za 2014. Skupine Ujedinjenih naroda za razvoj naslovljeno „Ostvarenje razvojnog plana za razdoblje nakon 2015.: prilike na nacionalnoj i lokalnoj razini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće za 2014. Skupine Ujedinjenih naroda za razvoj naslovljeno „Ostvarenje razvojnog plana za razdoblje nakon 2015.: prilike na nacionalnoj i lokalnoj razini”,

| — | uzimajući u obzir izvješće UNDP-a o ljudskom razvoju za 2014. naslovljeno „Održavanje ljudskog napretka: smanjenje ranjivosti i stvaranje otpornosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UNDP-a o ljudskom razvoju za 2014. naslovljeno „Održavanje ljudskog napretka: smanjenje ranjivosti i stvaranje otpornosti”,

| — | uzimajući u obzir sveobuhvatno izvješće glavnog tajnika UN-a o planu za razdoblje nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sveobuhvatno izvješće glavnog tajnika UN-a o planu za razdoblje nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a o rodnoj jednakosti za 2012., u kojem se prati napredak u vezi s aspektom rodne jednakosti osam milenijskih razvojnih ciljeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a o rodnoj jednakosti za 2012., u kojem se prati napredak u vezi s aspektom rodne jednakosti osam milenijskih razvojnih ciljeva,

| — | uzimajući u obzir ishod konferencije Ujedinjenih naroda o okolišu i razvoju iz 1992. i izvješće s njoj popratne konferencije o održivom razvoju održane u Rio de Janeiru u Brazilu od 20. do 22. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod konferencije Ujedinjenih naroda o okolišu i razvoju iz 1992. i izvješće s njoj popratne konferencije o održivom razvoju održane u Rio de Janeiru u Brazilu od 20. do 22. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2013. UN-ove Skupine uglednih osoba na visokoj razini o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2013. UN-ove Skupine uglednih osoba na visokoj razini o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne skupine stručnjaka UN-a iz lipnja 2012. o razvojnom planu UN-a za razdoblje nakon 2015. namijenjeno glavnom tajniku UN-a i naslovljeno „Ostvarivanje budućnosti koju želimo svima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne skupine stručnjaka UN-a iz lipnja 2012. o razvojnom planu UN-a za razdoblje nakon 2015. namijenjeno glavnom tajniku UN-a i naslovljeno „Ostvarivanje budućnosti koju želimo svima”,

| — | uzimajući u obzir Istanbulski program djelovanja za najmanje razvijene zemlje za desetljeće 2011. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Istanbulski program djelovanja za najmanje razvijene zemlje za desetljeće 2011. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju i akcijski plan s foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći koji je održan u Busanu u Republici Koreji u prosincu 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju i akcijski plan s foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći koji je održan u Busanu u Republici Koreji u prosincu 2011.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i pravni okvir o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i pravni okvir o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći i Program djelovanja iz Accre, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći i Program djelovanja iz Accre,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o pravu na razvoj iz 1986., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o pravu na razvoj iz 1986.,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju (3) te Kodeks ponašanja EU-a o dopunjavanju i podjeli rada u okviru razvojne politike (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju (3) te Kodeks ponašanja EU-a o dopunjavanju i podjeli rada u okviru razvojne politike (4),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. svibnja 2013. naslovljenu „Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim državama radi unaprijeđenog upravljanja i učinkovitijih rezultata razvoja” (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. svibnja 2013. naslovljenu „Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim državama radi unaprijeđenog upravljanja i učinkovitijih rezultata razvoja” (COM(2013)0280),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o lokalnim vlastima i civilnom društvu: Europski angažman za potporu održivom razvoju (5) te uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. srpnja 2013. o lokalnim vlastima i razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o lokalnim vlastima i civilnom društvu: Europski angažman za potporu održivom razvoju (5) te uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. srpnja 2013. o lokalnim vlastima i razvoju,

| — | uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”,

| — | uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a kojim se ističe da „Unija uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a kojim se ističe da „Unija uzima u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provodi, a koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju”,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. veljače 2015. naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. veljače 2015. naslovljenu „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (COM(2015)0044),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014., naslovljenu „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014., naslovljenu „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (COM(2014)0335),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2014., naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2014., naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014)0263),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 30. travnja 2014., paket mjera naslovljen „Pristup temeljen na poštovanju prava, uključivanje svih ljudskih prava u razvojnu suradnju EU-a” (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 30. travnja 2014., paket mjera naslovljen „Pristup temeljen na poštovanju prava, uključivanje svih ljudskih prava u razvojnu suradnju EU-a” (SWD(2014)0152),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. veljače 2013., naslovljenu „Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. veljače 2013., naslovljenu „Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu” (COM(2013)0092),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. rujna 2012. naslovljenu „Temelji demokracije i održivog razvoja: suradnja Europe i civilnog društva u području vanjskih odnosa” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. rujna 2012. naslovljenu „Temelji demokracije i održivog razvoja: suradnja Europe i civilnog društva u području vanjskih odnosa” (COM(2012)0492),

| — | uzimajući u obzir javno savjetovanje Komisije o pripremi stajališta EU-a naslovljeno „Prema razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015.” koje je trajalo od 15. lipnja do 15. rujna 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno savjetovanje Komisije o pripremi stajališta EU-a naslovljeno „Prema razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015.” koje je trajalo od 15. lipnja do 15. rujna 2012.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. listopada 2008. naslovljenu „Lokalna tijela vlasti: čimbenici za razvoj” (SEC(2008)2570), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. listopada 2008. naslovljenu „Lokalna tijela vlasti: čimbenici za razvoj” (SEC(2008)2570),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali s Vijećem, Europskim parlamentom i Komisijom, o razvojnoj politici EU-a naslovljenoj „Europski konsenzus” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali s Vijećem, Europskim parlamentom i Komisijom, o razvojnoj politici EU-a naslovljenoj „Europski konsenzus” (6),

| — | uzimajući u obzir Europsku povelju o razvojnoj suradnji za potporu lokalnom upravljanju donesenu tijekom Europskih dana razvoja, 16. studenoga 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku povelju o razvojnoj suradnji za potporu lokalnom upravljanju donesenu tijekom Europskih dana razvoja, 16. studenoga 2008.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. travnja 2005. naslovljenu „Politička usklađenost u interesu razvoja” (COM(2005)0134) i zaključke s 3166. sastanka Vijeća za vanjske poslove od 14. svibnja 2012. naslovljene „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. travnja 2005. naslovljenu „Politička usklađenost u interesu razvoja” (COM(2005)0134) i zaključke s 3166. sastanka Vijeća za vanjske poslove od 14. svibnja 2012. naslovljene „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 24. veljače 2015. naslovljeno „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 24. veljače 2015. naslovljeno „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2013. naslovljeno „Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim državama radi unaprijeđenog upravljanja i učinkovitijih rezultata razvoja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2013. naslovljeno „Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim državama radi unaprijeđenog upravljanja i učinkovitijih rezultata razvoja”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. lipnja 2010. naslovljeno „Proljetni paket: akcijski plan EU-a za ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. lipnja 2010. naslovljeno „Proljetni paket: akcijski plan EU-a za ostvarenje milenijskih razvojnih ciljeva”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 22. travnja 2009. naslovljeno „Lokalne vlasti: čimbenici za razvoj”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 22. travnja 2009. naslovljeno „Lokalne vlasti: čimbenici za razvoj”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. (7),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 2. travnja 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015.) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 2. travnja 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015.) (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o milenijskim razvojnim ciljevima – određivanje okvira za razdoblje nakon 2015. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o milenijskim razvojnim ciljevima – određivanje okvira za razdoblje nakon 2015. (9),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 19. svibnja 2014. o pristupu razvojnoj suradnji utemeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 19. svibnja 2014. o pristupu razvojnoj suradnji utemeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2013. o financiranju iskorjenjivanja siromaštva i održivom razvoju nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2013. o financiranju iskorjenjivanja siromaštva i održivom razvoju nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu AKP-a i EU-a od 20. lipnja 2014. o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu AKP-a i EU-a od 20. lipnja 2014. o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0232/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0232/2015),

| A. | budući da će lokalne vlasti, koje su ključni državni i institucijski akteri za upravljanje na lokalnoj razini, uz sve više demokratskog odlučivanja na lokalnoj razini te održiv teritorijalni razvoj koji se temelji na sudjelovanju lokalne zajednice i njezinom demokratskom izrazu, imati ključnu ulogu u postizanju ciljeva za razdoblje nakon 2015; |
| --- | --- |

A.

budući da će lokalne vlasti, koje su ključni državni i institucijski akteri za upravljanje na lokalnoj razini, uz sve više demokratskog odlučivanja na lokalnoj razini te održiv teritorijalni razvoj koji se temelji na sudjelovanju lokalne zajednice i njezinom demokratskom izrazu, imati ključnu ulogu u postizanju ciljeva za razdoblje nakon 2015;

| B. | budući da lokalne vlasti imaju ključnu ulogu u određivanju, organizaciji i ostvarenju razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

B.

budući da lokalne vlasti imaju ključnu ulogu u određivanju, organizaciji i ostvarenju razvojnih ciljeva;

| C. | budući da su lokalne vlasti snažna veza između zajednice i nacionalnih i globalnih ciljeva u planu za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

C.

budući da su lokalne vlasti snažna veza između zajednice i nacionalnih i globalnih ciljeva u planu za razdoblje nakon 2015.;

| D. | budući da lokalne vlasti imaju ključnu ulogu u zaštiti ugroženog stanovništva u nestabilnim državama u krizi te u državama srednjeg dohotka; |
| --- | --- |

D.

budući da lokalne vlasti imaju ključnu ulogu u zaštiti ugroženog stanovništva u nestabilnim državama u krizi te u državama srednjeg dohotka;

| E. | budući da novi globalni okvir za održivi razvoj pruža priliku da se zajamči široko sudjelovanje organizacija civilnog društva, lokalnih vlasti i nacionalnih parlamenata; budući da je osnaživanje lokalnih vlasti i organizacija civilnog društva neophodno kako bi se omogućilo ispravno, transparentno i odgovorno upravljanje; |
| --- | --- |

E.

budući da novi globalni okvir za održivi razvoj pruža priliku da se zajamči široko sudjelovanje organizacija civilnog društva, lokalnih vlasti i nacionalnih parlamenata; budući da je osnaživanje lokalnih vlasti i organizacija civilnog društva neophodno kako bi se omogućilo ispravno, transparentno i odgovorno upravljanje;

| F. | budući da EU intenzivno sudjeluje u pružanju potpore lokalnim vlastima u zemljama u razvoju u cilju smanjenja siromaštva i ostvarenja milenijskih razvojnih ciljeva, ali i osnaživanja demokratskog upravljanja na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

F.

budući da EU intenzivno sudjeluje u pružanju potpore lokalnim vlastima u zemljama u razvoju u cilju smanjenja siromaštva i ostvarenja milenijskih razvojnih ciljeva, ali i osnaživanja demokratskog upravljanja na lokalnoj razini;

| G. | budući da su predstavnici regionalnih i lokalnih vlasti sudjelovali na sjednicama Otvorene radne skupine Opće skupštine UN-a o ciljevima održivog razvoja, a Globalna radna skupina je zajedno s UNDP-om i Habitatom UN-a predsjedala savjetovanjima UN-a o lokalnoj provedbi razvojnog plana za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

G.

budući da su predstavnici regionalnih i lokalnih vlasti sudjelovali na sjednicama Otvorene radne skupine Opće skupštine UN-a o ciljevima održivog razvoja, a Globalna radna skupina je zajedno s UNDP-om i Habitatom UN-a predsjedala savjetovanjima UN-a o lokalnoj provedbi razvojnog plana za razdoblje nakon 2015.;

| H. | budući da se u sveobuhvatnom izvješću glavnog tajnika UN-a o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. ponavlja potreba da novi razvojni plan bude prilagodljiv, univerzalan, usmjeren prema građanima i da se temelji na načelima ljudskih prava i vladavine prava; budući da glavni tajnik poziva na to da inovativna partnerstva, uključujući lokalne vlasti, budu glavni akteri u provedbi tog plana na razini najbližoj građanima; |
| --- | --- |

H.

budući da se u sveobuhvatnom izvješću glavnog tajnika UN-a o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. ponavlja potreba da novi razvojni plan bude prilagodljiv, univerzalan, usmjeren prema građanima i da se temelji na načelima ljudskih prava i vladavine prava; budući da glavni tajnik poziva na to da inovativna partnerstva, uključujući lokalne vlasti, budu glavni akteri u provedbi tog plana na razini najbližoj građanima;

| I. | budući da će većina najvažnijih ciljeva i izazova globalnog razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. ovisiti o djelovanju na lokalnoj razini i čvrstim partnerstvima; |
| --- | --- |

I.

budući da će većina najvažnijih ciljeva i izazova globalnog razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. ovisiti o djelovanju na lokalnoj razini i čvrstim partnerstvima;

| J. | budući da se predviđa da će svjetsko stanovništvo do 2050. narasti sa 7 na 9,3 milijarde ljudi, a najveći se dio rasta očekuje u zemljama u razvoju, posebno u urbanim područjima; budući da pretjerana urbanizacija ugrožava održivost razvoja u svim njegovim dimenzijama; |
| --- | --- |

J.

budući da se predviđa da će svjetsko stanovništvo do 2050. narasti sa 7 na 9,3 milijarde ljudi, a najveći se dio rasta očekuje u zemljama u razvoju, posebno u urbanim područjima; budući da pretjerana urbanizacija ugrožava održivost razvoja u svim njegovim dimenzijama;

| K. | budući da će se za 2,5 milijardi novih gradskih stanovnika trebati omogućiti pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi, radnim mjestima, hrani, sanitarnom sustavu, prijevozu, stanovanju i električnoj energiji; budući da to predstavlja ključni izazov za lokalne i regionalne vlasti te općine zadužene za pružanje tih usluga; |
| --- | --- |

K.

budući da će se za 2,5 milijardi novih gradskih stanovnika trebati omogućiti pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi, radnim mjestima, hrani, sanitarnom sustavu, prijevozu, stanovanju i električnoj energiji; budući da to predstavlja ključni izazov za lokalne i regionalne vlasti te općine zadužene za pružanje tih usluga;

| L. | budući da se u Deklaraciji iz Rija naglašava da autohtono stanovništvo i njihove zajednice imaju ključnu ulogu u upravljanju okolišem i razvoju; budući da bi vlade trebale priznati i na odgovarajući način podržati njihov identitet, kulturu i interese te im omogućiti konkretno sudjelovanje u postizanju održivog razvoja; |
| --- | --- |

L.

budući da se u Deklaraciji iz Rija naglašava da autohtono stanovništvo i njihove zajednice imaju ključnu ulogu u upravljanju okolišem i razvoju; budući da bi vlade trebale priznati i na odgovarajući način podržati njihov identitet, kulturu i interese te im omogućiti konkretno sudjelovanje u postizanju održivog razvoja;

| M. | budući da je smanjenje siromaštva neujednačeno, a nejednakosti među zemljama i unutar njih, koje su sve veće i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju, predstavljaju velik razvojni izazov; |
| --- | --- |

M.

budući da je smanjenje siromaštva neujednačeno, a nejednakosti među zemljama i unutar njih, koje su sve veće i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju, predstavljaju velik razvojni izazov;

| N. | budući da nasilni sukobi i humanitarne krize i dalje ograničavaju nastojanja usmjerena prema razvoju; budući da su ugrožene skupine kao što su žene, djeca i starije osobe teže pogođene vojnim sukobima i krizama te da su lokalne vlasti glavni akteri u sprječavanju sukoba i postupanju u slučaju sukoba; |
| --- | --- |

N.

budući da nasilni sukobi i humanitarne krize i dalje ograničavaju nastojanja usmjerena prema razvoju; budući da su ugrožene skupine kao što su žene, djeca i starije osobe teže pogođene vojnim sukobima i krizama te da su lokalne vlasti glavni akteri u sprječavanju sukoba i postupanju u slučaju sukoba;

| O. | budući da su potrebni dodatni napori kako bi se prepolovio postotak ljudi koji gladuju te da pothranjenost prijeti 162 milijuna male djece; budući da se skrivena glad može definirati kao pomanjkanje mikronutrijenata, što može imati nepovratne učinke na zdravlje i socijalno-ekonomske posljedice povezane sa smanjenjem produktivnosti ljudi; |
| --- | --- |

O.

budući da su potrebni dodatni napori kako bi se prepolovio postotak ljudi koji gladuju te da pothranjenost prijeti 162 milijuna male djece; budući da se skrivena glad može definirati kao pomanjkanje mikronutrijenata, što može imati nepovratne učinke na zdravlje i socijalno-ekonomske posljedice povezane sa smanjenjem produktivnosti ljudi;

| P. | budući da klimatske promjene i uništavanje okoliša ugrožavaju smanjenje siromaštva i predstavljaju golem izazov za lokalne vlasti jer u prvom redu utječu na lokalne zajednice; |
| --- | --- |

P.

budući da klimatske promjene i uništavanje okoliša ugrožavaju smanjenje siromaštva i predstavljaju golem izazov za lokalne vlasti jer u prvom redu utječu na lokalne zajednice;

| Q. | budući da treba otvoriti više novih i dostojanstvenih radnih mjesta kako bi se odgovorilo na demografski rast na svjetskoj razini; budući da je i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju privatni sektor glavni izvor radnih mjesta te stoga može biti ključan saveznik u borbi protiv siromaštva; |
| --- | --- |

Q.

budući da treba otvoriti više novih i dostojanstvenih radnih mjesta kako bi se odgovorilo na demografski rast na svjetskoj razini; budući da je i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju privatni sektor glavni izvor radnih mjesta te stoga može biti ključan saveznik u borbi protiv siromaštva;

| R. | budući da pomoć i dalje igra jedinstvenu ulogu u smanjenju siromaštva i od presudne je važnosti u zemljama u razvoju; budući da mora biti bolje usmjerena na potrebe najugroženijeg stanovništva; budući da pomoć sama po sebi nije dostatna pa stoga treba upotrijebiti inovativne načine financiranja; |
| --- | --- |

R.

budući da pomoć i dalje igra jedinstvenu ulogu u smanjenju siromaštva i od presudne je važnosti u zemljama u razvoju; budući da mora biti bolje usmjerena na potrebe najugroženijeg stanovništva; budući da pomoć sama po sebi nije dostatna pa stoga treba upotrijebiti inovativne načine financiranja;

| S. | budući da će mobilizacija međunarodnih, javnih i privatnih sredstava biti ključna za promicanje održivog lokalnog razvoja; |
| --- | --- |

S.

budući da će mobilizacija međunarodnih, javnih i privatnih sredstava biti ključna za promicanje održivog lokalnog razvoja;

| T. | budući da bi EU i njegove države članice, kao najznačajniji pružatelji službene razvojne pomoći, ali i glavni kreatori politika te akteri u decentraliziranoj suradnji, stoga trebali ostati pokretačka sila tijekom sljedeće faze pregovora u okviru UN-a, osobito u pogledu provedbe ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

T.

budući da bi EU i njegove države članice, kao najznačajniji pružatelji službene razvojne pomoći, ali i glavni kreatori politika te akteri u decentraliziranoj suradnji, stoga trebali ostati pokretačka sila tijekom sljedeće faze pregovora u okviru UN-a, osobito u pogledu provedbe ciljeva održivog razvoja;

| U. | budući da se člankom 208. UFEU-a utvrđuje da je iskorjenjivanje siromaštva glavni cilj razvojne politike EU-a, kao i da se njime utvrđuje usklađenost politika u interesu razvoja; |
| --- | --- |

U.

budući da se člankom 208. UFEU-a utvrđuje da je iskorjenjivanje siromaštva glavni cilj razvojne politike EU-a, kao i da se njime utvrđuje usklađenost politika u interesu razvoja;

I.   
  Lokalne vlasti kao pokretači razvoja i uloga Europske unije

| 1. | podsjeća da je partnerstvom iz Busana predviđeno širenje foruma kako bi se u njega uključili novi akteri u razvoju kao što su lokalni i regionalni akteri; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da je partnerstvom iz Busana predviđeno širenje foruma kako bi se u njega uključili novi akteri u razvoju kao što su lokalni i regionalni akteri;

| 2. | ističe da nove smjernice navedene u Komunikaciji Komisije o lokalnim vlastima i priznavanju njihove uloge kao državnih dionika predstavljaju velik korak naprijed za novi razvojni plan Europske unije; |
| --- | --- |

2.

ističe da nove smjernice navedene u Komunikaciji Komisije o lokalnim vlastima i priznavanju njihove uloge kao državnih dionika predstavljaju velik korak naprijed za novi razvojni plan Europske unije;

| 3. | naglašava nužnost da se te nove smjernice stvarno primjenjuju u okviru provedbe europske suradnje i na razini 11. Europskog razvojnog fonda i na razini Instrumenta za razvojnu suradnju; |
| --- | --- |

3.

naglašava nužnost da se te nove smjernice stvarno primjenjuju u okviru provedbe europske suradnje i na razini 11. Europskog razvojnog fonda i na razini Instrumenta za razvojnu suradnju;

| 4. | ističe da je strateško planiranje na nacionalnoj i lokalnoj razini neophodno za promicanje i integraciju triju glavnih dimenzija razvoja: socijalne, gospodarske i ekološke dimenzije; |
| --- | --- |

4.

ističe da je strateško planiranje na nacionalnoj i lokalnoj razini neophodno za promicanje i integraciju triju glavnih dimenzija razvoja: socijalne, gospodarske i ekološke dimenzije;

| 5. | pozdravlja potporu jačanju kapaciteta lokalnih vlasti u okviru tematske proračunske linije za lokalne vlasti, a posebno podršku jačanju struktura za koordinaciju lokalnih vlasti na državnoj, regionalnoj i europskoj razini te sklapanje partnerstva na razini EU-a; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja potporu jačanju kapaciteta lokalnih vlasti u okviru tematske proračunske linije za lokalne vlasti, a posebno podršku jačanju struktura za koordinaciju lokalnih vlasti na državnoj, regionalnoj i europskoj razini te sklapanje partnerstva na razini EU-a;

| 6. | uviđa važnu ulogu lokalnih vlasti u zemljama u razvoju; potiče sklapanje partnerstava između lokalnih vlasti u državama članicama EU-a i lokalnih vlasti u zemljama u razvoju u područjima kao što su osposobljavanje i stvaranje ljudskih kapaciteta kako bi se ostvarila veća dobrobit, poput one povezane s boljim planiranjem zaštite okoliša; |
| --- | --- |

6.

uviđa važnu ulogu lokalnih vlasti u zemljama u razvoju; potiče sklapanje partnerstava između lokalnih vlasti u državama članicama EU-a i lokalnih vlasti u zemljama u razvoju u područjima kao što su osposobljavanje i stvaranje ljudskih kapaciteta kako bi se ostvarila veća dobrobit, poput one povezane s boljim planiranjem zaštite okoliša;

| 7. | smatra da te strukture za koordinaciju imaju presudnu ulogu kada je riječ o tehničkoj podršci razvoju lokalnih kapaciteta i načinima za njezino postizanje te kada je riječ o razmjeni znanja i iskustva radi davanja potpore decentralizaciji i pružanju osnovnih usluga; smatra i da predstavljaju prikladan forum za politički dijalog i za pružanje mogućnosti lokalnim vlastima da iznesu svoja stajališta na svim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

7.

smatra da te strukture za koordinaciju imaju presudnu ulogu kada je riječ o tehničkoj podršci razvoju lokalnih kapaciteta i načinima za njezino postizanje te kada je riječ o razmjeni znanja i iskustva radi davanja potpore decentralizaciji i pružanju osnovnih usluga; smatra i da predstavljaju prikladan forum za politički dijalog i za pružanje mogućnosti lokalnim vlastima da iznesu svoja stajališta na svim razinama upravljanja;

| 8. | potiče Europsku uniju da decentraliziranu suradnju promiče kao instrument provedbe razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; u tu svrhu traži od Komisije da ispita mogućnost da decentralizacija postane sektor financijske koncentracije njezinih financijskih instrumenata za vanjsku pomoć, u prvom redu Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda, te da više radi na tome da se lokalne vlasti kao punopravni akteri uključe u provedbu 11. Europskog razvojnog fonda na razini zemalja partnera i na razini regija ili na razini sektorske ili proračunske pomoći; poziva države članice da lokalne vlasti isto tako budu na odgovarajući način zastupljene u njihovim razvojnim programima, i to koordiniranjem svojih mjera s mjerama Komisije i drugih država članica; |
| --- | --- |

8.

potiče Europsku uniju da decentraliziranu suradnju promiče kao instrument provedbe razvojnog okvira za razdoblje nakon 2015.; u tu svrhu traži od Komisije da ispita mogućnost da decentralizacija postane sektor financijske koncentracije njezinih financijskih instrumenata za vanjsku pomoć, u prvom redu Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda, te da više radi na tome da se lokalne vlasti kao punopravni akteri uključe u provedbu 11. Europskog razvojnog fonda na razini zemalja partnera i na razini regija ili na razini sektorske ili proračunske pomoći; poziva države članice da lokalne vlasti isto tako budu na odgovarajući način zastupljene u njihovim razvojnim programima, i to koordiniranjem svojih mjera s mjerama Komisije i drugih država članica;

II.   
  Politički dijalog, mobilizacija financijskih sredstava i izvještavanje o tome

| 9. | ističe nužnost jamčenja pravednijeg prijenosa financijskih sredstava s nacionalne razine na lokalnu razine, tj. gradove i općine; |
| --- | --- |

9.

ističe nužnost jamčenja pravednijeg prijenosa financijskih sredstava s nacionalne razine na lokalnu razine, tj. gradove i općine;

| 10. | naglašava nužnost da se u okviru tekućih postupaka decentralizacije države potaknu da dio nacionalnih proračunskih sredstava dodijele regionalnim i lokalnim vlastima; u tom pogledu smatra da se veća podrška morati dati jačanju financijskih i proračunskih kapaciteta lokalnih vlasti, i to u prvom redu njihovim udruživanjem; |
| --- | --- |

10.

naglašava nužnost da se u okviru tekućih postupaka decentralizacije države potaknu da dio nacionalnih proračunskih sredstava dodijele regionalnim i lokalnim vlastima; u tom pogledu smatra da se veća podrška morati dati jačanju financijskih i proračunskih kapaciteta lokalnih vlasti, i to u prvom redu njihovim udruživanjem;

| 11. | smatra da je od ključne važnosti da se dio europske pomoći proračunu dodijeli financiranju lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

11.

smatra da je od ključne važnosti da se dio europske pomoći proračunu dodijeli financiranju lokalnih vlasti;

| 12. | ustraje na pokretanju istinskog političkog dijaloga s lokalnim vlastima u okviru europske suradnje, u sklopu koje će biti moguće vrednovati postignute rezultate, uočiti prepreke i iznaći mogućnosti poboljšanja djelotvornosti pomoći na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

ustraje na pokretanju istinskog političkog dijaloga s lokalnim vlastima u okviru europske suradnje, u sklopu koje će biti moguće vrednovati postignute rezultate, uočiti prepreke i iznaći mogućnosti poboljšanja djelotvornosti pomoći na lokalnoj razini;

| 13. | traži da se takav dijalog institucionalizira te da se temelji na postojećim strukturama koordinacije iz raznih okvira suradnje; |
| --- | --- |

13.

traži da se takav dijalog institucionalizira te da se temelji na postojećim strukturama koordinacije iz raznih okvira suradnje;

III.   
  Uloga lokalnih vlasti u ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva: dosadašnja iskustva

| 14. | ističe da je milenijskim razvojnim ciljevima utvrđena ključna uloga lokalnih vlasti u borbi protiv siromaštva i pružanju javnih usluga kao što su voda, sanitarne usluge, primarna zdravstvena skrb i obrazovanje; |
| --- | --- |

14.

ističe da je milenijskim razvojnim ciljevima utvrđena ključna uloga lokalnih vlasti u borbi protiv siromaštva i pružanju javnih usluga kao što su voda, sanitarne usluge, primarna zdravstvena skrb i obrazovanje;

| 15. | pozdravlja širenje decentraliziranih inicijativa za razvojnu suradnju i uporabu mehanizama za suradnju među gradovima; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja širenje decentraliziranih inicijativa za razvojnu suradnju i uporabu mehanizama za suradnju među gradovima;

| 16. | ističe nužnost izdvajanja dodatnih sredstava za jačanje kapaciteta lokalnih vlasti kako bi im se omogućilo da ponude kvalitetne javne usluge, jamče jednake mogućnosti i stvore socijalnu koheziju; |
| --- | --- |

16.

ističe nužnost izdvajanja dodatnih sredstava za jačanje kapaciteta lokalnih vlasti kako bi im se omogućilo da ponude kvalitetne javne usluge, jamče jednake mogućnosti i stvore socijalnu koheziju;

| 17. | žali što u milenijskim razvojnim ciljevima nije u dovoljnoj mjeri uzeta u obzir važnost lokalne sastavnice u razvoju; žali zbog toga što razvojnim programima nije u dovoljnoj mjeri obuhvaćena kulturna dimenzija, što je ključno za razumijevanje lokalnog konteksta; traži da se u okviru lokalnih, nacionalnih i međunarodnih strategija za smanjenje siromaštva vodi računa o kulturnoj dimenziji; |
| --- | --- |

17.

žali što u milenijskim razvojnim ciljevima nije u dovoljnoj mjeri uzeta u obzir važnost lokalne sastavnice u razvoju; žali zbog toga što razvojnim programima nije u dovoljnoj mjeri obuhvaćena kulturna dimenzija, što je ključno za razumijevanje lokalnog konteksta; traži da se u okviru lokalnih, nacionalnih i međunarodnih strategija za smanjenje siromaštva vodi računa o kulturnoj dimenziji;

| 18. | žali zbog toga što trenutačnim milenijskim razvojnim ciljevima nedostaje jasnoće u pogledu prilagodbe globalnih ciljeva nacionalnoj i lokalnoj dinamici; |
| --- | --- |

18.

žali zbog toga što trenutačnim milenijskim razvojnim ciljevima nedostaje jasnoće u pogledu prilagodbe globalnih ciljeva nacionalnoj i lokalnoj dinamici;

IV.   
  Definiranje razvojnog plana za razdoblje nakon 2015.: izazovi i mogućnosti

| 19. | smatra da bi se u razdoblju nakon 2015. trebala pružiti jasna vizija za provedbu rezultata konferencije Rio + 20 u koju je uključena uloga lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

19.

smatra da bi se u razdoblju nakon 2015. trebala pružiti jasna vizija za provedbu rezultata konferencije Rio + 20 u koju je uključena uloga lokalnih vlasti;

| 20. | ističe važnost utvrđivanja pouzdanih ciljeva i pokazatelja u vezi s ciljevima održivog razvoja koji su prilagođeni kontekstu, potrebama i problemima lokalnog stanovništva; poziva EU da ojača ulogu lokalnih vlasti te da njihovo stručno znanje uzme u obzir kada je riječ o drugim ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

20.

ističe važnost utvrđivanja pouzdanih ciljeva i pokazatelja u vezi s ciljevima održivog razvoja koji su prilagođeni kontekstu, potrebama i problemima lokalnog stanovništva; poziva EU da ojača ulogu lokalnih vlasti te da njihovo stručno znanje uzme u obzir kada je riječ o drugim ciljevima održivog razvoja;

| 21. | poziva EU da lokalnim vlastima i dalje pridaje posebnu pozornost pri razvojnom planiranju, njegovoj provedbi i priljevu financijske pomoći; ističe da bi to zahtijevalo istinski participativni postupak na samom početku faze razvoja te da se u skladu s time decentralizirana javna pomoć mora uvažiti i pojačati; ističe potrebu da se zajamči njihovo veće sudjelovanje u određivanju razvojnih strategija; |
| --- | --- |

21.

poziva EU da lokalnim vlastima i dalje pridaje posebnu pozornost pri razvojnom planiranju, njegovoj provedbi i priljevu financijske pomoći; ističe da bi to zahtijevalo istinski participativni postupak na samom početku faze razvoja te da se u skladu s time decentralizirana javna pomoć mora uvažiti i pojačati; ističe potrebu da se zajamči njihovo veće sudjelovanje u određivanju razvojnih strategija;

| 22. | traži od Unije da se pobrine da lokalne vlasti budu bolje zastupljene u međunarodnim pregovorima o usvajanju razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. na Međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja i na Međunarodnoj konferenciji o klimi COP21; |
| --- | --- |

22.

traži od Unije da se pobrine da lokalne vlasti budu bolje zastupljene u međunarodnim pregovorima o usvajanju razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. na Međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja i na Međunarodnoj konferenciji o klimi COP21;

| 23. | poziva EU da nastavi pružati potporu autonomnom cilju o gradovima i naseljima; |
| --- | --- |

23.

poziva EU da nastavi pružati potporu autonomnom cilju o gradovima i naseljima;

V.   
  Potreba za obnovljenim učinkovitim globalnim partnerstvom (s organizacijama civilnog društva, privatnim sektorom itd.)

| 24. | poziva EU da doprinosi osnaživanju partnerstava koja uključuju više dionika, čime se omogućuje lokalna provedba plana za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

24.

poziva EU da doprinosi osnaživanju partnerstava koja uključuju više dionika, čime se omogućuje lokalna provedba plana za razdoblje nakon 2015.;

| 25. | traži jasnu definiciju i podjelu odgovornosti među partnerima; |
| --- | --- |

25.

traži jasnu definiciju i podjelu odgovornosti među partnerima;

VI.   
  Partnerstva s privatnim sektorom

| 26. | podsjeća da će javni sektor biti ključan za pokretanje i provedbu novoga globalnog razvojnog plana te ističe da će mobilizacija javnih sredstava i jačanje poreznog sustava utemeljenog na sposobnosti građana da plaćaju poreze i na pravednoj naknadi za transparentno korištenje prirodnim resursima biti ključna sastavnica njegova uspjeha; |
| --- | --- |

26.

podsjeća da će javni sektor biti ključan za pokretanje i provedbu novoga globalnog razvojnog plana te ističe da će mobilizacija javnih sredstava i jačanje poreznog sustava utemeljenog na sposobnosti građana da plaćaju poreze i na pravednoj naknadi za transparentno korištenje prirodnim resursima biti ključna sastavnica njegova uspjeha;

| 27. | ponovno potvrđuje da je potrebno podupirati stvaranje srednjeg sloja promicanjem privatnog poduzetništva, posebno među mladima i ženama; |
| --- | --- |

27.

ponovno potvrđuje da je potrebno podupirati stvaranje srednjeg sloja promicanjem privatnog poduzetništva, posebno među mladima i ženama;

| 28. | ističe važnost osnaživanja lokalnih, mikro, malih i srednjih poduzeća u pogledu otvaranja radnih mjesta i promicanja održivog i uključivog gospodarskog rasta, ponajprije pomoću javno-privatnih politika; |
| --- | --- |

28.

ističe važnost osnaživanja lokalnih, mikro, malih i srednjih poduzeća u pogledu otvaranja radnih mjesta i promicanja održivog i uključivog gospodarskog rasta, ponajprije pomoću javno-privatnih politika;

| 29. | ponavlja potrebu za provedbom učinkovitih mehanizama odgovornosti i za određivanjem obaveznih socijalnih i ekoloških jamstava; |
| --- | --- |

29.

ponavlja potrebu za provedbom učinkovitih mehanizama odgovornosti i za određivanjem obaveznih socijalnih i ekoloških jamstava;

VII.   
  Partnerstvo s civilnim društvom

| 30. | smatra da se globalnim razvojnim planom za razdoblje nakon 2015. trebaju promijeniti uloga i učinak organizacija civilnog društva; vjeruje da bi države članice trebale blisko surađivati s organizacijama civilnog društva i uspostavom mehanizama za redovni dijalog, što bi trebalo omogućiti dobivanje pozitivnih povratnih informacija iz civilnog društva; |
| --- | --- |

30.

smatra da se globalnim razvojnim planom za razdoblje nakon 2015. trebaju promijeniti uloga i učinak organizacija civilnog društva; vjeruje da bi države članice trebale blisko surađivati s organizacijama civilnog društva i uspostavom mehanizama za redovni dijalog, što bi trebalo omogućiti dobivanje pozitivnih povratnih informacija iz civilnog društva;

VIII.   
  Podrška domaćoj odgovornosti i stvaranju kapaciteta

| 31. | ističe da vlade moraju odgovarati i domaćim dionicima i međunarodnoj zajednici; |
| --- | --- |

31.

ističe da vlade moraju odgovarati i domaćim dionicima i međunarodnoj zajednici;

| 32. | ističe važnost transparentnosti i promicanja dijaloga s više dionika radi većeg sudjelovanja lokalnih kultura, autohtonog stanovništva, migranata i manjina; |
| --- | --- |

32.

ističe važnost transparentnosti i promicanja dijaloga s više dionika radi većeg sudjelovanja lokalnih kultura, autohtonog stanovništva, migranata i manjina;

| 33. | smatra da je potrebno poduzeti velike napore kako bi se povećala sposobnost lokalnih vlasti u pružanju javnih usluga; |
| --- | --- |

33.

smatra da je potrebno poduzeti velike napore kako bi se povećala sposobnost lokalnih vlasti u pružanju javnih usluga;

| 34. | naglašava važnost promicanja dobrog upravljanja na lokalnoj razini stavljanjem u prvi plan načela odgovornosti, transparentnosti, sudjelovanja, reagiranja i vladavine prava; |
| --- | --- |

34.

naglašava važnost promicanja dobrog upravljanja na lokalnoj razini stavljanjem u prvi plan načela odgovornosti, transparentnosti, sudjelovanja, reagiranja i vladavine prava;

| 35. | potiče osnivanje platformi za savjetovanje na lokalnoj razini u okviru planiranja proračuna; |
| --- | --- |

35.

potiče osnivanje platformi za savjetovanje na lokalnoj razini u okviru planiranja proračuna;

| 36. | ističe hitnu potrebu za reformom službi za prikupljanje službenih podataka; |
| --- | --- |

36.

ističe hitnu potrebu za reformom službi za prikupljanje službenih podataka;

IX.   
  Autohtono stanovništvo i razvojno planiranje

| 37. | ističe da autohtono stanovništvo treba intenzivno sudjelovati u pripremi lokalnih i regionalnih razvojnih i ulagačkih planova; |
| --- | --- |

37.

ističe da autohtono stanovništvo treba intenzivno sudjelovati u pripremi lokalnih i regionalnih razvojnih i ulagačkih planova;

| 38. | poziva nacionalne vlade i lokalne vlasti da: (a) osnaže lokalno zakonodavstvo radi priznavanja tradicionalnih sporazuma o posjedu zemljišta; (b) surađuju s tradicionalnim vlastima u raspolaganju prirodnim resursima; (c) se posvete rodnim i međugeneracijskim pitanjima koja postoje među autohtonim stanovništvom; (d) zaštite autohtono znanje; (e) povećaju sposobnost autohtonog stanovništva za sudjelovanje u razvojnom planiranju; |
| --- | --- |

38.

poziva nacionalne vlade i lokalne vlasti da: (a) osnaže lokalno zakonodavstvo radi priznavanja tradicionalnih sporazuma o posjedu zemljišta; (b) surađuju s tradicionalnim vlastima u raspolaganju prirodnim resursima; (c) se posvete rodnim i međugeneracijskim pitanjima koja postoje među autohtonim stanovništvom; (d) zaštite autohtono znanje; (e) povećaju sposobnost autohtonog stanovništva za sudjelovanje u razvojnom planiranju;

X.   
  Prijenos tehnologije

| 39. | ističe da nacionalne vlade i lokalne vlasti trebaju stvoriti poticajno okruženje za prijenos tehnologija; |
| --- | --- |

39.

ističe da nacionalne vlade i lokalne vlasti trebaju stvoriti poticajno okruženje za prijenos tehnologija;

| 40. | smatra da bi u tu suradnju trebalo uključiti i dugoročna ulaganja; |
| --- | --- |

40.

smatra da bi u tu suradnju trebalo uključiti i dugoročna ulaganja;

XI.   
  Gradovi i naselja

| 41. | pozdravlja angažiranost i predanost afričkih gradova u okviru priprema za Konferenciju Ujedinjenih naroda o stanovanju i održivom gradskom razvoju (Habitat III); traži od Komisije da podrži takve mobilizacijske procese i da u okviru svojih planova partnerstva predvidi davanje podrške upravljanju procesom održivog urbanog razvoja; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja angažiranost i predanost afričkih gradova u okviru priprema za Konferenciju Ujedinjenih naroda o stanovanju i održivom gradskom razvoju (Habitat III); traži od Komisije da podrži takve mobilizacijske procese i da u okviru svojih planova partnerstva predvidi davanje podrške upravljanju procesom održivog urbanog razvoja;

| 42. | pozdravlja odluku Otvorene radne skupine o uvrštavanju zasebnog cilja o urbanom održivom razvoju; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja odluku Otvorene radne skupine o uvrštavanju zasebnog cilja o urbanom održivom razvoju;

| 43. | ističe važnost usvajanja teritorijalnog pristupa za rješavanje pitanja kao što su gospodarenje otpadom i urbano siromaštvo, smanjenje nejednakosti, osnaživanje građana, uključiva i participativna demokracija, osmišljavanje inovativne infrastrukture, pružanje usluga, upravljanje zemljištem, utjecaj gradova na globalne klimatske promjene i njihov učinak na ekosustave, smanjenje rizika od elementarnih nepogoda, uporaba energije itd.; |
| --- | --- |

43.

ističe važnost usvajanja teritorijalnog pristupa za rješavanje pitanja kao što su gospodarenje otpadom i urbano siromaštvo, smanjenje nejednakosti, osnaživanje građana, uključiva i participativna demokracija, osmišljavanje inovativne infrastrukture, pružanje usluga, upravljanje zemljištem, utjecaj gradova na globalne klimatske promjene i njihov učinak na ekosustave, smanjenje rizika od elementarnih nepogoda, uporaba energije itd.;

| 44. | ističe važnost podupiranja zemalja u razvoju i najmanje razvijenih zemalja, uključujući pružanjem financijske i tehničke pomoći; |
| --- | --- |

44.

ističe važnost podupiranja zemalja u razvoju i najmanje razvijenih zemalja, uključujući pružanjem financijske i tehničke pomoći;

XII.   
  Dobro upravljanje i borba protiv korupcije

| 45. | ističe da je potrebno unaprijediti međunarodnu suradnju u vezi s rješavanjem problema nezakonitih financijskih tokova kako bi se stvorili jednaki uvjeti u pogledu oporezivanja lokalnih i međunarodnih poduzeća; |
| --- | --- |

45.

ističe da je potrebno unaprijediti međunarodnu suradnju u vezi s rješavanjem problema nezakonitih financijskih tokova kako bi se stvorili jednaki uvjeti u pogledu oporezivanja lokalnih i međunarodnih poduzeća;

| 46. | naglašava da je decentralizacija moći učinkovito sredstvo u borbi protiv korupcije, uključujući korupciju koja potječe iz multinacionalnih poduzeća te da se njome doprinosi modernizaciji javne uprave i zadovoljenju potreba stanovnika preko gospodarskih i socijalnih reformi; |
| --- | --- |

46.

naglašava da je decentralizacija moći učinkovito sredstvo u borbi protiv korupcije, uključujući korupciju koja potječe iz multinacionalnih poduzeća te da se njome doprinosi modernizaciji javne uprave i zadovoljenju potreba stanovnika preko gospodarskih i socijalnih reformi;

XIII.   
  Poboljšanje mobilizacije sredstava

| 47. | ističe da je potrebno istražiti kreativne i pravedne mehanizme financiranja; |
| --- | --- |

47.

ističe da je potrebno istražiti kreativne i pravedne mehanizme financiranja;

| 48. | naglašava golemu važnost mobilizacije nacionalnih resursa na lokalnoj razini za uspjeh plana za razdoblje nakon 2015. s obzirom na to da predstavlja ključni čimbenik u provedbi kako nacionalnih tako i lokalnih razvojnih strategija i politika; u tom pogledu ističe da je hitno potrebno konsolidirati kapacitete lokalnih vlasti u partnerskim zemljama u području plaćanja komunalnog poreza i planiranja proračuna; pozdravlja postupnu uspostavu tijela za praćenje javnih financija na lokalnoj razini, koja zaslužuju veću potporu Europske unije; |
| --- | --- |

48.

naglašava golemu važnost mobilizacije nacionalnih resursa na lokalnoj razini za uspjeh plana za razdoblje nakon 2015. s obzirom na to da predstavlja ključni čimbenik u provedbi kako nacionalnih tako i lokalnih razvojnih strategija i politika; u tom pogledu ističe da je hitno potrebno konsolidirati kapacitete lokalnih vlasti u partnerskim zemljama u području plaćanja komunalnog poreza i planiranja proračuna; pozdravlja postupnu uspostavu tijela za praćenje javnih financija na lokalnoj razini, koja zaslužuju veću potporu Europske unije;

| 49. | smatra da je učinkovitije djelovati na lokalnoj razini kako bi se poboljšali životni uvjeti u zajednicama, osobito u ruralnim područjima, te da je jedan od važnih izazova za lokalne i nacionalne vlasti poticanje postupnog ponovnog uključenja neformalnog sektora, a da se pritom ne destimuliraju inovacije; |
| --- | --- |

49.

smatra da je učinkovitije djelovati na lokalnoj razini kako bi se poboljšali životni uvjeti u zajednicama, osobito u ruralnim područjima, te da je jedan od važnih izazova za lokalne i nacionalne vlasti poticanje postupnog ponovnog uključenja neformalnog sektora, a da se pritom ne destimuliraju inovacije;

| 50. | poziva Svjetsku banku i međunarodne financijske institucije da ažuriraju politike zaštite okoliša i socijalne zaštite; |
| --- | --- |

50.

poziva Svjetsku banku i međunarodne financijske institucije da ažuriraju politike zaštite okoliša i socijalne zaštite;

| 51. | podsjeća da se lokalne vlasti u najvećoj mjeri moraju nositi sa sve većim brojem kriza, ali da im u većini slučajeva nedostaje kapaciteta i sredstava da bi na njih mogle učinkovito reagirati; |
| --- | --- |

51.

podsjeća da se lokalne vlasti u najvećoj mjeri moraju nositi sa sve većim brojem kriza, ali da im u većini slučajeva nedostaje kapaciteta i sredstava da bi na njih mogle učinkovito reagirati;

| 52. | poziva Komisiju da promiče mobilizaciju inovativnih načina financiranja u cilju decentralizirane suradnje, a posebno instrumente u kojima se kombiniraju zajmovi i bespovratna sredstva, koji još uvijek nisu prilagođeni konkretnim potrebama lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da promiče mobilizaciju inovativnih načina financiranja u cilju decentralizirane suradnje, a posebno instrumente u kojima se kombiniraju zajmovi i bespovratna sredstva, koji još uvijek nisu prilagođeni konkretnim potrebama lokalnih vlasti;

| 53. | potiče Europsku uniju da stoga ojača decentralizirane proračune koji su preduvjet za lokalni razvoj; |
| --- | --- |

53.

potiče Europsku uniju da stoga ojača decentralizirane proračune koji su preduvjet za lokalni razvoj;

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

54.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0059.

(2)  Globalna radna skupina lokalnih i regionalnih vlada za razvojni plan za razdoblje nakon 2015. usmjeren prema Habitatu III.

(3)  SL C 46, 24.2.2006., str. 1.

(4)  Zaključci Vijeća 9558/07, 15.5.2007.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0432.

(6)  SL C 46, 24.2.2006., str. 1.

(7)  SL L 77, 15.3.2014., str. 44.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0269.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0283.

---

2015. listopad 08

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/20

---

P8_TA(2015)0342

Srednjoafrička Republika

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o Srednjoafričkoj Republici (2015/2874(RSP))

(2017/C 349/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Srednjoafričkoj Republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Srednjoafričkoj Republici,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o radu Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o radu Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o stanju u Srednjoafričkoj Republici od 19. lipnja 2013., 19. ožujka 2014. i 17. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o stanju u Srednjoafričkoj Republici od 19. lipnja 2013., 19. ožujka 2014. i 17. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o stanju u Srednjoafričkoj Republici, osobito onu od 13. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o stanju u Srednjoafričkoj Republici, osobito onu od 13. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o nasilju u Srednjoafričkoj Republici od 28. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o nasilju u Srednjoafričkoj Republici od 28. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Srednjoafričkoj Republici od 9. veljače 2015. i 20. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Srednjoafričkoj Republici od 9. veljače 2015. i 20. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir zapažanja neovisne stručnjakinje UN-a Marie-Therese Keite Bocoum o stanju ljudskih prava u Srednjoafričkoj Republici od 1. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zapažanja neovisne stručnjakinje UN-a Marie-Therese Keite Bocoum o stanju ljudskih prava u Srednjoafričkoj Republici od 1. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir poziv glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona i Vijeća sigurnosti od 28. rujna 2015. na hitno zaustavljanje vala nasilja koji je izbio u Srednjoafričkoj Republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poziv glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona i Vijeća sigurnosti od 28. rujna 2015. na hitno zaustavljanje vala nasilja koji je izbio u Srednjoafričkoj Republici,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a br. 2217 (2015) o produljenju mandata misije UN-a za stabilizaciju Srednjoafričke Republike (MINUSCA) do 30. travnja 2016., uz kvote osoblja trenutačno na snazi, koju je Vijeće sigurnosti usvojilo na svojoj 7434. sjednici 28. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a br. 2217 (2015) o produljenju mandata misije UN-a za stabilizaciju Srednjoafričke Republike (MINUSCA) do 30. travnja 2016., uz kvote osoblja trenutačno na snazi, koju je Vijeće sigurnosti usvojilo na svojoj 7434. sjednici 28. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a br. 2196 (2015) o produljenju režima sankcija za Srednjoafričku Republiku do 29. siječnja 2016. i mandata Povjerenstva stručnjaka koji pomaže Odboru za sankcije za Srednjoafričku Republiku osnovanog Rezolucijom br. 2127 do 29. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a br. 2196 (2015) o produljenju režima sankcija za Srednjoafričku Republiku do 29. siječnja 2016. i mandata Povjerenstva stručnjaka koji pomaže Odboru za sankcije za Srednjoafričku Republiku osnovanog Rezolucijom br. 2127 do 29. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a od 15. svibnja 2015. o ocjeni korektivnih mjera i pomoći za seksualno iskorištavanje i zlostavljanje koje je u mirovnim operacijama počinilo osoblje UN-a i drugo osoblje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a od 15. svibnja 2015. o ocjeni korektivnih mjera i pomoći za seksualno iskorištavanje i zlostavljanje koje je u mirovnim operacijama počinilo osoblje UN-a i drugo osoblje,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a o preporukama Nezavisnog vijeća na visokoj razini za mirovne operacije od 11. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a o preporukama Nezavisnog vijeća na visokoj razini za mirovne operacije od 11. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Međunarodne istražne komisije za Srednjoafričku Republiku od 19. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Međunarodne istražne komisije za Srednjoafričku Republiku od 19. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir međunarodnu konferenciju na visokoj razini o Srednjoafričkoj Republici pod nazivom „Od humanitarne pomoći do otpornosti” održanu 26. svibnja 2015. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodnu konferenciju na visokoj razini o Srednjoafričkoj Republici pod nazivom „Od humanitarne pomoći do otpornosti” održanu 26. svibnja 2015. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir sporazum o razoružanju, demobilizaciji, repatrijaciji i reintegraciji koji je 10. svibnja 2015. potpisao velik broj oružanih skupina tijekom foruma u Banguiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum o razoružanju, demobilizaciji, repatrijaciji i reintegraciji koji je 10. svibnja 2015. potpisao velik broj oružanih skupina tijekom foruma u Banguiju,

| — | uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Librevillea (Gabon) od 11. siječnja 2013. o rješavanju političko-vojne krize u Srednjoafričkoj Republici, potpisan pod pokroviteljstvom šefova država i vlada Ekonomske zajednice srednjoafričkih država (ECCAS) kojim se postavljaju uvjeti za okončanje krize u Srednjoafričkoj Republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Librevillea (Gabon) od 11. siječnja 2013. o rješavanju političko-vojne krize u Srednjoafričkoj Republici, potpisan pod pokroviteljstvom šefova država i vlada Ekonomske zajednice srednjoafričkih država (ECCAS) kojim se postavljaju uvjeti za okončanje krize u Srednjoafričkoj Republici,

| — | uzimajući u obzir izvanredne sastanke na vrhu čelnika država i vlada Ekonomske zajednice srednjoafričkih država (ECCAS) održane u N'Djameni (Čad) 21. prosinca 2012., 3. travnja 2013. i 18. travnja 2013. i njihove odluke da se uspostavi Nacionalno prijelazno vijeće sa zakonodavnim i ustavotvornim ovlastima i da se prihvati plan za proces tranzicije u Srednjoafričkoj Republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvanredne sastanke na vrhu čelnika država i vlada Ekonomske zajednice srednjoafričkih država (ECCAS) održane u N'Djameni (Čad) 21. prosinca 2012., 3. travnja 2013. i 18. travnja 2013. i njihove odluke da se uspostavi Nacionalno prijelazno vijeće sa zakonodavnim i ustavotvornim ovlastima i da se prihvati plan za proces tranzicije u Srednjoafričkoj Republici,

| — | uzimajući u obzir sastanak Međunarodne kontaktne skupine od 3. svibnja 2013. u Brazzavilleu (Demokratska Republika Kongo) na kojem je potvrđen plan za tranziciju i osnovan poseban fond za pomoć Srednjoafričkoj Republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak Međunarodne kontaktne skupine od 3. svibnja 2013. u Brazzavilleu (Demokratska Republika Kongo) na kojem je potvrđen plan za tranziciju i osnovan poseban fond za pomoć Srednjoafričkoj Republici,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o prekidu sukoba potpisan u srpnju 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o prekidu sukoba potpisan u srpnju 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sedmog sastanka Međunarodne kontaktne skupine za Srednjoafričku Republiku održanog u Brazzavilleu 16. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sedmog sastanka Međunarodne kontaktne skupine za Srednjoafričku Republiku održanog u Brazzavilleu 16. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir priopćenja Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost od 17. rujna 2014. i 26. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenja Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost od 17. rujna 2014. i 26. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Srednjoafričke Republike koji je Prijelazno vijeće donijelo krajem kolovoza 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Srednjoafričke Republike koji je Prijelazno vijeće donijelo krajem kolovoza 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda iz 1998. koji je Srednjoafrička Republika ratificirala 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda iz 1998. koji je Srednjoafrička Republika ratificirala 2001.,

| — | uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o sudjelovanju djece u oružanim sukobima koji je potpisala Srednjoafrička Republika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o sudjelovanju djece u oružanim sukobima koji je potpisala Srednjoafrička Republika,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su krajem rujna 2015. izbili novi sukobi u kojima su 42 osobe izgubile život, a 37 000 ljudi prisiljeno je napustiti svoje domove; |
| --- | --- |

A.

budući da su krajem rujna 2015. izbili novi sukobi u kojima su 42 osobe izgubile život, a 37 000 ljudi prisiljeno je napustiti svoje domove;

| B. | budući da je krajem rujna 2015. više od 500 zatvorenika pobjeglo iz zatvora Ngaragba u Banguiju i zatvora u Bouaru, uključujući osobe dobro znane po kršenjima i povredama ljudskih prava; budući da to predstavlja ozbiljnu prijetnju za civile i zaštitu žrtava i svjedoka; budući da su zatvorski bjegovi korak unatrag u očuvanju zakona i reda te u borbi protiv nekažnjavanja u Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

B.

budući da je krajem rujna 2015. više od 500 zatvorenika pobjeglo iz zatvora Ngaragba u Banguiju i zatvora u Bouaru, uključujući osobe dobro znane po kršenjima i povredama ljudskih prava; budući da to predstavlja ozbiljnu prijetnju za civile i zaštitu žrtava i svjedoka; budući da su zatvorski bjegovi korak unatrag u očuvanju zakona i reda te u borbi protiv nekažnjavanja u Srednjoafričkoj Republici;

| C. | budući da su se prema Uredu za koordinaciju humanitarnih pitanja pogoršali uvjeti u kojima djeluju humanitarne organizacije u Banguiju; budući da je nekoliko ureda i objekata organizacija za pružanje pomoći opljačkano, a sloboda kretanja njihovih djelatnika ograničena, osobito zdravstvenih radnika u bolnicama; |
| --- | --- |

C.

budući da su se prema Uredu za koordinaciju humanitarnih pitanja pogoršali uvjeti u kojima djeluju humanitarne organizacije u Banguiju; budući da je nekoliko ureda i objekata organizacija za pružanje pomoći opljačkano, a sloboda kretanja njihovih djelatnika ograničena, osobito zdravstvenih radnika u bolnicama;

| D. | budući da je pružanje humanitarne pomoći otežano zbog sukoba i brojnih cestovnih prepreka, zbog čega nadležna tijela ne mogu pristupiti tisućama interno raseljenih osoba i ocijeniti potrebe; budući da su Liječnici bez granica izrazili zabrinutost zbog sigurnosti pristupa dijelovima Banguija i istaknuli da im ranjenici često dolaze pješice, a njihova ambulantna vozila ne mogu izaći na teren jer je glavni grad postao preopasan; |
| --- | --- |

D.

budući da je pružanje humanitarne pomoći otežano zbog sukoba i brojnih cestovnih prepreka, zbog čega nadležna tijela ne mogu pristupiti tisućama interno raseljenih osoba i ocijeniti potrebe; budući da su Liječnici bez granica izrazili zabrinutost zbog sigurnosti pristupa dijelovima Banguija i istaknuli da im ranjenici često dolaze pješice, a njihova ambulantna vozila ne mogu izaći na teren jer je glavni grad postao preopasan;

| E. | budući da je UN odlučio produljiti mandat misije za stabilizaciju Srednjoafričke Republike (MINUSCA) do 30. travnja 2016., uz odobrenu gornju granicu od 10 750 pripadnika vojnog osoblja, uključujući 480 vojnih promatrača i časnika, te 2 080 pripadnika policijskog osoblja, uključujući 400 policijskih službenika i 40 zatvorskih službenika; |
| --- | --- |

E.

budući da je UN odlučio produljiti mandat misije za stabilizaciju Srednjoafričke Republike (MINUSCA) do 30. travnja 2016., uz odobrenu gornju granicu od 10 750 pripadnika vojnog osoblja, uključujući 480 vojnih promatrača i časnika, te 2 080 pripadnika policijskog osoblja, uključujući 400 policijskih službenika i 40 zatvorskih službenika;

| F. | budući da je prema mirovnoj misiji UN-a u zemlji (MINUSCA), usprkos tome što je u posljednje vrijeme došlo do smirenja, stanje i dalje napeto u Banguiju, poprištu napada na civile i humanitarno osoblje te nasilnih sukoba među zajednicama; |
| --- | --- |

F.

budući da je prema mirovnoj misiji UN-a u zemlji (MINUSCA), usprkos tome što je u posljednje vrijeme došlo do smirenja, stanje i dalje napeto u Banguiju, poprištu napada na civile i humanitarno osoblje te nasilnih sukoba među zajednicama;

| G. | budući da je glavna tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda Fatou Bensouda pozvala sve sukobljene strane da smjesta okončaju nasilje i da mu više ne pribjegavaju, dodajući da će svi počinitelji ratnih zločina biti kažnjeni; budući da je 24. rujna 2014. otvorena druga istraga o sukobu u Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

G.

budući da je glavna tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda Fatou Bensouda pozvala sve sukobljene strane da smjesta okončaju nasilje i da mu više ne pribjegavaju, dodajući da će svi počinitelji ratnih zločina biti kažnjeni; budući da je 24. rujna 2014. otvorena druga istraga o sukobu u Srednjoafričkoj Republici;

| H. | budući da nedavni sukobi ugrožavaju mirovni proces koji je u povojima i prijete vratiti zemlju u njezino najtamnije doba, krajem 2013. i 2014., kada su tisuće ljudi ubijene, a deseci tisuća morali su napustiti domove; budući da je kriminal i dalje jedna od glavnih prijetnji; budući da je položaj žena u Srednjoafričkoj Republici iznimno težak i budući da sve uključene strane često ne zaziru od silovanja kao ratnog oružja; |
| --- | --- |

H.

budući da nedavni sukobi ugrožavaju mirovni proces koji je u povojima i prijete vratiti zemlju u njezino najtamnije doba, krajem 2013. i 2014., kada su tisuće ljudi ubijene, a deseci tisuća morali su napustiti domove; budući da je kriminal i dalje jedna od glavnih prijetnji; budući da je položaj žena u Srednjoafričkoj Republici iznimno težak i budući da sve uključene strane često ne zaziru od silovanja kao ratnog oružja;

| I. | budući da su državni udar iz 2013. i svrgnuće s vlasti prijelaznog predsjednika države Michela Djotodije i prijelaznog predsjednika vlade Nicolasa Tiangayea bili popraćeni teškim i ozbiljnim kršenjima ljudskih prava, uz očigledan rizik od genocida, uključujući izvansudska pogubljenja, slučajeve mučenja, pljačke, silovanja i seksualnog zlostavljanja, otmice žena i djece i prisilnog novačenja djece vojnika; |
| --- | --- |

I.

budući da su državni udar iz 2013. i svrgnuće s vlasti prijelaznog predsjednika države Michela Djotodije i prijelaznog predsjednika vlade Nicolasa Tiangayea bili popraćeni teškim i ozbiljnim kršenjima ljudskih prava, uz očigledan rizik od genocida, uključujući izvansudska pogubljenja, slučajeve mučenja, pljačke, silovanja i seksualnog zlostavljanja, otmice žena i djece i prisilnog novačenja djece vojnika;

| J. | budući da su 4. listopada 2015. stanovnici Srednjoafričke Republike na referendumu odlučivali o donošenju novog ustava, nakon čega će birati svoje predstavnike na zajedničkim predsjedničkim i parlamentarnim izborima, čiji je prvi krug prvotno najavljen za 18. listopada 2015., a drugi krug za 22. studenog 2015.; budući da prijelazna tijela već nekoliko tjedana pokušavaju odgoditi izbore, ali Nacionalna izborna agencija još nije donijela novi raspored, popis birača nije objavljen, a glasačke iskaznice nisu podijeljene; |
| --- | --- |

J.

budući da su 4. listopada 2015. stanovnici Srednjoafričke Republike na referendumu odlučivali o donošenju novog ustava, nakon čega će birati svoje predstavnike na zajedničkim predsjedničkim i parlamentarnim izborima, čiji je prvi krug prvotno najavljen za 18. listopada 2015., a drugi krug za 22. studenog 2015.; budući da prijelazna tijela već nekoliko tjedana pokušavaju odgoditi izbore, ali Nacionalna izborna agencija još nije donijela novi raspored, popis birača nije objavljen, a glasačke iskaznice nisu podijeljene;

| K. | budući da je zemlja suočena s najtežom humanitarnom krizom od stjecanja nezavisnosti 1960., krizom koja zahvaća svih 4,6 milijuna stanovnika, od kojih polovicu čine djeca; budući da je potrebna pomoć za 2,7 milijuna ljudi, uključujući hranu, zaštitu i pristup zdravstvenoj skrbi, pitku vodu, sanitarne usluge i smještaj; budući da je, prema procjenama, više od 100 000 djece dosad bilo suočeno sa seksualnim zlostavljanjem i novačenjem u oružane skupine u zemlji i budući da je zbog posljedica krize pohađanje nastave onemogućeno za otprilike milijun djece; |
| --- | --- |

K.

budući da je zemlja suočena s najtežom humanitarnom krizom od stjecanja nezavisnosti 1960., krizom koja zahvaća svih 4,6 milijuna stanovnika, od kojih polovicu čine djeca; budući da je potrebna pomoć za 2,7 milijuna ljudi, uključujući hranu, zaštitu i pristup zdravstvenoj skrbi, pitku vodu, sanitarne usluge i smještaj; budući da je, prema procjenama, više od 100 000 djece dosad bilo suočeno sa seksualnim zlostavljanjem i novačenjem u oružane skupine u zemlji i budući da je zbog posljedica krize pohađanje nastave onemogućeno za otprilike milijun djece;

| L. | budući da su 5. svibnja 2015. oružane skupine u Srednjoafričkoj Republici postigle sporazum o puštanju između šest i deset tisuća djece vojnika; |
| --- | --- |

L.

budući da su 5. svibnja 2015. oružane skupine u Srednjoafričkoj Republici postigle sporazum o puštanju između šest i deset tisuća djece vojnika;

| M. | budući da je ugled mirovne operacije ukaljan time što su vojnici UN-a i pripadnici francuskih snaga optuženi za seksualno zlostavljanje djece i djevojčica; |
| --- | --- |

M.

budući da je ugled mirovne operacije ukaljan time što su vojnici UN-a i pripadnici francuskih snaga optuženi za seksualno zlostavljanje djece i djevojčica;

| N. | budući da oružane skupine Seleka i „anti-balaka” profitiraju od trgovine drvom i dijamantima nadziranjem lokacija i „oporezivanjem” ili iznuđivanjem novca za „zaštitu” rudara i trgovaca i budući da su trgovci u Srednjoafričkoj Republici kupili dijamante vrijedne nekoliko milijuna dolara a da nisu u dovoljnoj mjeri istražili financiraju li se tim novcem oružane skupine; |
| --- | --- |

N.

budući da oružane skupine Seleka i „anti-balaka” profitiraju od trgovine drvom i dijamantima nadziranjem lokacija i „oporezivanjem” ili iznuđivanjem novca za „zaštitu” rudara i trgovaca i budući da su trgovci u Srednjoafričkoj Republici kupili dijamante vrijedne nekoliko milijuna dolara a da nisu u dovoljnoj mjeri istražili financiraju li se tim novcem oružane skupine;

| O. | budući da je poštovanje ljudskih prava temeljna vrijednost Europske unije i predstavlja temeljni element Sporazuma iz Cotonoua, osobito njegova članka 8.; |
| --- | --- |

O.

budući da je poštovanje ljudskih prava temeljna vrijednost Europske unije i predstavlja temeljni element Sporazuma iz Cotonoua, osobito njegova članka 8.;

| P. | budući da su provođenje pravde i pokretanje kaznenih postupaka zbog teških povreda ljudskih prava među ključnim zadacima koje treba ispuniti kako bi se stao na kraj zloupotrebi i ponovno izgradila Srednjoafrička Republika; |
| --- | --- |

P.

budući da su provođenje pravde i pokretanje kaznenih postupaka zbog teških povreda ljudskih prava među ključnim zadacima koje treba ispuniti kako bi se stao na kraj zloupotrebi i ponovno izgradila Srednjoafrička Republika;

| Q. | budući da nekažnjavanje i nasilje i dalje idu korak uz korak, bez obzira na činjenicu da je Prijelazno vijeće odobrilo, a privremeni predsjednik dao zakonsku snagu osnivanju posebnog kaznenog suda koji čine nacionalni i međunarodni suci i tužitelji i koji će istraživati i pokretati sudske postupke zbog teških povreda ljudskih prava počinjenih u Srednjoafričkoj Republici od 2003.; |
| --- | --- |

Q.

budući da nekažnjavanje i nasilje i dalje idu korak uz korak, bez obzira na činjenicu da je Prijelazno vijeće odobrilo, a privremeni predsjednik dao zakonsku snagu osnivanju posebnog kaznenog suda koji čine nacionalni i međunarodni suci i tužitelji i koji će istraživati i pokretati sudske postupke zbog teških povreda ljudskih prava počinjenih u Srednjoafričkoj Republici od 2003.;

| R. | budući da je u rujnu 2014. EU pokrenuo prva tri razvojna projekta uz pomoć sredstava iz višedonatorske zaklade EU-a za Srednjoafričku Republiku na područjima zdravstva, stvaranja radnih mjesta, obnove oštećene infrastrukture u Banguiju te emancipacije i gospodarskog uključivanja žena; |
| --- | --- |

R.

budući da je u rujnu 2014. EU pokrenuo prva tri razvojna projekta uz pomoć sredstava iz višedonatorske zaklade EU-a za Srednjoafričku Republiku na područjima zdravstva, stvaranja radnih mjesta, obnove oštećene infrastrukture u Banguiju te emancipacije i gospodarskog uključivanja žena;

| S. | budući da je u svibnju 2015. Europsko vijeće pokrenulo savjetodavnu vojnu misiju EU-a u Srednjoafričkoj Republici (EUMAM RCA) s ciljem pružanja potpore srednjoafričkim vlastima pri pripremama za reformu sigurnosnog sektora koja se tiče oružanih snaga; |
| --- | --- |

S.

budući da je u svibnju 2015. Europsko vijeće pokrenulo savjetodavnu vojnu misiju EU-a u Srednjoafričkoj Republici (EUMAM RCA) s ciljem pružanja potpore srednjoafričkim vlastima pri pripremama za reformu sigurnosnog sektora koja se tiče oružanih snaga;

| T. | budući da je od svibnja 2015. EU povećao pomoć za Srednjoafričku Republiku u ukupnom iznosu od 72 milijuna EUR, koji uključuje sredstva za humanitarnu pomoć (10 milijuna EUR novih sredstava), proračunsku potporu (dodatnih 40 milijuna EUR) i novi doprinos za zakladu EU-a za Srednjoafričku republiku (dodatnih 22 milijuna EUR); |
| --- | --- |

T.

budući da je od svibnja 2015. EU povećao pomoć za Srednjoafričku Republiku u ukupnom iznosu od 72 milijuna EUR, koji uključuje sredstva za humanitarnu pomoć (10 milijuna EUR novih sredstava), proračunsku potporu (dodatnih 40 milijuna EUR) i novi doprinos za zakladu EU-a za Srednjoafričku republiku (dodatnih 22 milijuna EUR);

| U. | budući da je EU 15. srpnja 2014. pokrenuo svoju prvu zakladu za razvoj koja okuplja više donatora za potporu Srednjoafričkoj Republici u cilju omogućavanja prijelaza s odgovora na hitnu situaciju na dugoročno pružanje razvojne pomoći; |
| --- | --- |

U.

budući da je EU 15. srpnja 2014. pokrenuo svoju prvu zakladu za razvoj koja okuplja više donatora za potporu Srednjoafričkoj Republici u cilju omogućavanja prijelaza s odgovora na hitnu situaciju na dugoročno pružanje razvojne pomoći;

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog situacije u Srednjoafričkoj Republici koja bi mogla dovesti tu zemlju do ruba građanskog rata ne obuzda li se posljednji val nasilja; žali zbog gubitaka života i izražava suosjećanje obiteljima žrtava i cijelom narodu Srednjoafričke Republike; |
| --- | --- |

1.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog situacije u Srednjoafričkoj Republici koja bi mogla dovesti tu zemlju do ruba građanskog rata ne obuzda li se posljednji val nasilja; žali zbog gubitaka života i izražava suosjećanje obiteljima žrtava i cijelom narodu Srednjoafričke Republike;

| 2. | snažno osuđuje napade na humanitarne organizacije i objekte tijekom posljednjeg vala nasilja; poziva na slobodu kretanja humanitarnih radnika kako bi mogli doći do civila kojima je potrebna pomoć, osobito do raseljenih osoba; podsjeća da su hitno potrebni hrana, zdravstvena skrb, voda, sanitarne usluge i higijena, zaklon i osnovne kućanske potrepštine za gotovo pola milijuna interno raseljenih osoba; |
| --- | --- |

2.

snažno osuđuje napade na humanitarne organizacije i objekte tijekom posljednjeg vala nasilja; poziva na slobodu kretanja humanitarnih radnika kako bi mogli doći do civila kojima je potrebna pomoć, osobito do raseljenih osoba; podsjeća da su hitno potrebni hrana, zdravstvena skrb, voda, sanitarne usluge i higijena, zaklon i osnovne kućanske potrepštine za gotovo pola milijuna interno raseljenih osoba;

| 3. | poziva vlasti Srednjoafričke Republike da se usredotoče na borbu protiv nekažnjavanja i ponovno uspostavljanje vladavine prava, među ostalim tako što će osobe odgovorne za nasilje privesti pravdi; pozdravlja osnivanje posebnog kaznenog suda za istragu i kazneni progon teških kršenja ljudskih prava počinjenih u toj zemlji od 2003. te ističe hitnost potrebe da taj sud postane operativan; naglašava da je međunarodna financijska i tehnička podrška ključna za funkcioniranje tog suda; poziva na hitan međunarodni sastanak donatora; potiče vlasti Srednjoafričke Republike da provedu učinkovit i transparentan postupak zapošljavanja osoblja tog suda; |
| --- | --- |

3.

poziva vlasti Srednjoafričke Republike da se usredotoče na borbu protiv nekažnjavanja i ponovno uspostavljanje vladavine prava, među ostalim tako što će osobe odgovorne za nasilje privesti pravdi; pozdravlja osnivanje posebnog kaznenog suda za istragu i kazneni progon teških kršenja ljudskih prava počinjenih u toj zemlji od 2003. te ističe hitnost potrebe da taj sud postane operativan; naglašava da je međunarodna financijska i tehnička podrška ključna za funkcioniranje tog suda; poziva na hitan međunarodni sastanak donatora; potiče vlasti Srednjoafričke Republike da provedu učinkovit i transparentan postupak zapošljavanja osoblja tog suda;

| 4. | čestita ECCAS-u na ključnoj ulozi u pokretanju procesa tranzicije i na čvrstom stavu tijekom savjetovanja u Addis Abebi 31. siječnja 2015. prema svim usporednim inicijativama koje bi mogle ugroziti postojeće napore međunarodne zajednice u cilju ponovne uspostave mira, sigurnosti i stabilnosti u Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

4.

čestita ECCAS-u na ključnoj ulozi u pokretanju procesa tranzicije i na čvrstom stavu tijekom savjetovanja u Addis Abebi 31. siječnja 2015. prema svim usporednim inicijativama koje bi mogle ugroziti postojeće napore međunarodne zajednice u cilju ponovne uspostave mira, sigurnosti i stabilnosti u Srednjoafričkoj Republici;

| 5. | pozdravlja dosadašnje napore prijelazne vlade, no poziva prijelazne vlasti Srednjoafričke Republike i međunarodnu zajednicu da pokušaju riješiti glavne uzroke krize, kao što su rasprostranjeno siromaštvo, gospodarske razlike i nejednakosti, porast nezaposlenosti i nedovoljna raspodjela bogatstva koja proizlaze iz prirodnih resursa države kroz državni proračun; poziva na sveobuhvatan pristup usredotočen na sigurnost, humanitarnu pomoć, stabilizaciju i gospodarski oporavak; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dosadašnje napore prijelazne vlade, no poziva prijelazne vlasti Srednjoafričke Republike i međunarodnu zajednicu da pokušaju riješiti glavne uzroke krize, kao što su rasprostranjeno siromaštvo, gospodarske razlike i nejednakosti, porast nezaposlenosti i nedovoljna raspodjela bogatstva koja proizlaze iz prirodnih resursa države kroz državni proračun; poziva na sveobuhvatan pristup usredotočen na sigurnost, humanitarnu pomoć, stabilizaciju i gospodarski oporavak;

| 6. | poziva međunarodnu zajednicu da u ovom kritičnom trenutku podrži političke procese u Srednjoafričkoj Republici i pojača zajedničke napore za olakšavanje političkog dijaloga, izgradnju povjerenja i jamčenje mirne koegzistencije vjerskih zajednica; potiče vladu Srednjoafričke Republike da obnovu obrazovnog sustava odredi kao prioritet kako bi se zajamčila dugoročna mirna koegzistencija; |
| --- | --- |

6.

poziva međunarodnu zajednicu da u ovom kritičnom trenutku podrži političke procese u Srednjoafričkoj Republici i pojača zajedničke napore za olakšavanje političkog dijaloga, izgradnju povjerenja i jamčenje mirne koegzistencije vjerskih zajednica; potiče vladu Srednjoafričke Republike da obnovu obrazovnog sustava odredi kao prioritet kako bi se zajamčila dugoročna mirna koegzistencija;

| 7. | žali zbog činjenice da su paravojne skupine i dalje sve jače, iako je UN uveo embargo na oružje; poziva sve strane da poštuju ugovor o razoružanju potpisan 10. svibnja 2015.; naglašava da razoružanje oružanih skupina mora biti najvažniji prioritet, posebice uoči predsjedničkih i općih izbora koji se u Srednjoafričkoj Republici trebaju održati do kraja godine; |
| --- | --- |

7.

žali zbog činjenice da su paravojne skupine i dalje sve jače, iako je UN uveo embargo na oružje; poziva sve strane da poštuju ugovor o razoružanju potpisan 10. svibnja 2015.; naglašava da razoružanje oružanih skupina mora biti najvažniji prioritet, posebice uoči predsjedničkih i općih izbora koji se u Srednjoafričkoj Republici trebaju održati do kraja godine;

| 8. | potiče Afričku uniju i Europsku uniju da upotrijebe sve prikladne mjere i alate kako bi pomogle prijelaznoj vladi da prevlada urušavanje ionako krhke države, eskalaciju međuetničkih odnosa i stalno jačanje konkurentskih paravojnih skupina te ostvari prijelaz na funkcionalnu, uključivu i demokratsku državu, osobito uz pomoć Instrumenta za stabilnost i mir, Instrumenta mirovne pomoći za Afriku i Afričke snage pripravnosti; |
| --- | --- |

8.

potiče Afričku uniju i Europsku uniju da upotrijebe sve prikladne mjere i alate kako bi pomogle prijelaznoj vladi da prevlada urušavanje ionako krhke države, eskalaciju međuetničkih odnosa i stalno jačanje konkurentskih paravojnih skupina te ostvari prijelaz na funkcionalnu, uključivu i demokratsku državu, osobito uz pomoć Instrumenta za stabilnost i mir, Instrumenta mirovne pomoći za Afriku i Afričke snage pripravnosti;

| 9. | pozdravlja uspostavljanje foruma iz Banguija za pomirenje i mir i potiče bezuvjetno sudjelovanje svih političkih, vojnih i vjerskih vođa, kao i lokalnih zajednica i civilnog društva; inzistira na održavanju demokratskih izbora; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja uspostavljanje foruma iz Banguija za pomirenje i mir i potiče bezuvjetno sudjelovanje svih političkih, vojnih i vjerskih vođa, kao i lokalnih zajednica i civilnog društva; inzistira na održavanju demokratskih izbora;

| 10. | poziva Europsku komisiju, države članice i druge međunarodne aktere da učine sve što im je u moći kako bi podržali organizaciju izbora predviđenu tranzicijskim planom, posebno doprinosom programu za pomoć pri održavanju izbora kojim upravlja UNDP, kako bi se izbori mogli održati prije kraja ove godine, čime će se ostvariti ključan element tranzicijskog plana; |
| --- | --- |

10.

poziva Europsku komisiju, države članice i druge međunarodne aktere da učine sve što im je u moći kako bi podržali organizaciju izbora predviđenu tranzicijskim planom, posebno doprinosom programu za pomoć pri održavanju izbora kojim upravlja UNDP, kako bi se izbori mogli održati prije kraja ove godine, čime će se ostvariti ključan element tranzicijskog plana;

| 11. | ponovno potvrđuje svoju potporu suverenosti, jedinstvu i teritorijalnoj cjelovitosti Srednjoafričke Republike; podsjeća na važnost prava naroda na samoodređenje bez vanjskog upletanja; |
| --- | --- |

11.

ponovno potvrđuje svoju potporu suverenosti, jedinstvu i teritorijalnoj cjelovitosti Srednjoafričke Republike; podsjeća na važnost prava naroda na samoodređenje bez vanjskog upletanja;

| 12. | uoči izbora koji se trebaju održati prije kraja godine ponovno potvrđuje svoju potporu UN-u, mirovnim snagama misije MINUSCA i francuskom vojnom kontingentu Sangaris; snažno osuđuje svaki pokušaj sprečavanja postojećih nastojanja oko ostvarivanja stabilnosti; |
| --- | --- |

12.

uoči izbora koji se trebaju održati prije kraja godine ponovno potvrđuje svoju potporu UN-u, mirovnim snagama misije MINUSCA i francuskom vojnom kontingentu Sangaris; snažno osuđuje svaki pokušaj sprečavanja postojećih nastojanja oko ostvarivanja stabilnosti;

| 13. | podsjeća da tranzicijsko razdoblje završava 30. prosinca 2015.; potiče nacionalne vlasti da uz podršku MINUSCA-e i snaga Sangarisa ponovno uspostave mir u zemlji, posebno u Baguiju, kako bi se izborni kalendar ispoštovao u najvećoj mogućoj mjeri; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da tranzicijsko razdoblje završava 30. prosinca 2015.; potiče nacionalne vlasti da uz podršku MINUSCA-e i snaga Sangarisa ponovno uspostave mir u zemlji, posebno u Baguiju, kako bi se izborni kalendar ispoštovao u najvećoj mogućoj mjeri;

| 14. | pozdravlja savjetodavnu vojnu misiju EU-a (EUMAM RCA) i pokretanje projekata u cilju ponovne uspostave policijskih i žandarmerijskih kapaciteta za nadzor u zajednici i suzbijanje pobuna, obnove zajedničkog centra za operativno upravljanje, jačanja pravosuđa i obnove zatvorskih ustanova; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja savjetodavnu vojnu misiju EU-a (EUMAM RCA) i pokretanje projekata u cilju ponovne uspostave policijskih i žandarmerijskih kapaciteta za nadzor u zajednici i suzbijanje pobuna, obnove zajedničkog centra za operativno upravljanje, jačanja pravosuđa i obnove zatvorskih ustanova;

| 15. | snažno osuđuje svako nasilje protiv djece i žena te poziva sve paravojne skupine i nedržavne oružane skupine da polože oružje, zaustave sve oblike nasilja i odmah oslobode djecu iz svojih redova; poziva sve dionike na predanost zaštiti prava djece i sprečavanje svakog daljnjeg zlostavljanja djece i kršenja njihovih prava; poziva na to da se djevojčicama i ženama žrtvama silovanja u oružanom sukobu ponude sve zdravstvene usluge u vezi sa spolnim i reproduktivnim zdravljem; |
| --- | --- |

15.

snažno osuđuje svako nasilje protiv djece i žena te poziva sve paravojne skupine i nedržavne oružane skupine da polože oružje, zaustave sve oblike nasilja i odmah oslobode djecu iz svojih redova; poziva sve dionike na predanost zaštiti prava djece i sprečavanje svakog daljnjeg zlostavljanja djece i kršenja njihovih prava; poziva na to da se djevojčicama i ženama žrtvama silovanja u oružanom sukobu ponude sve zdravstvene usluge u vezi sa spolnim i reproduktivnim zdravljem;

| 16. | potiče trgovce dijamantima iz Srednjoafričke Republike da dokažu upotrebu dužne pažnje i međunarodne tvrtke koje trguju dijamantima da se pozabave nedostacima procesa Kimberly u lancu opskrbe dijamantima koji potječu iz Srednjoafričke Republike; poziva vlasti Srednjoafričke Republike i strana poduzeća da pomognu u jačanju upravljanja u ekstraktivnom sektoru pridržavajući se Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija; |
| --- | --- |

16.

potiče trgovce dijamantima iz Srednjoafričke Republike da dokažu upotrebu dužne pažnje i međunarodne tvrtke koje trguju dijamantima da se pozabave nedostacima procesa Kimberly u lancu opskrbe dijamantima koji potječu iz Srednjoafričke Republike; poziva vlasti Srednjoafričke Republike i strana poduzeća da pomognu u jačanju upravljanja u ekstraktivnom sektoru pridržavajući se Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija;

| 17. | poziva međunarodna poduzeća koja trguju dijamantima da pažljivo ispitaju porijeklo dijamanata kako bi se izbjeglo potpirivanje sukoba kupovinom dijamanata iz Srednjoafričke Republike koji su nezakonito izvađeni i kojima se nezakonito trguje; poziva europska poduzeća koja posluju s poduzećima iz Srednjoafričke Republike za sječu stabala da poštuju Uredbu EU-a o drvu i poziva EU da strogo primjenjuje Uredbu o drvu u pogledu uvoznika drva iz Srednjoafričke Republike; |
| --- | --- |

17.

poziva međunarodna poduzeća koja trguju dijamantima da pažljivo ispitaju porijeklo dijamanata kako bi se izbjeglo potpirivanje sukoba kupovinom dijamanata iz Srednjoafričke Republike koji su nezakonito izvađeni i kojima se nezakonito trguje; poziva europska poduzeća koja posluju s poduzećima iz Srednjoafričke Republike za sječu stabala da poštuju Uredbu EU-a o drvu i poziva EU da strogo primjenjuje Uredbu o drvu u pogledu uvoznika drva iz Srednjoafričke Republike;

| 18. | poziva vlasti Srednjoafričke Republike da razviju nacionalnu strategiju za rješavanje nezakonitog iskorištavanja prirodnih resursa i uništavanje mreža za trgovanje istima; |
| --- | --- |

18.

poziva vlasti Srednjoafričke Republike da razviju nacionalnu strategiju za rješavanje nezakonitog iskorištavanja prirodnih resursa i uništavanje mreža za trgovanje istima;

| 19. | poziva zemlje čiji su vojnici odgovorni za seksualno zlostavljanje na mirovnim misijama u Srednjoafričkoj Republici da ih pozovu na odgovornost i da protiv njih pokrene sudski postupak jer se nekažnjavanje ne smije tolerirati; naglašava potrebu za hitnom reformom mirovnih struktura uspostavom funkcionalnog i transparentnog nadzora i mehanizma odgovornosti; uvjeren je da bi se broj takvih teških zločina mogao smanjiti i da bi se oni mogli spriječiti osposobljavanjem i obrazovanjem; |
| --- | --- |

19.

poziva zemlje čiji su vojnici odgovorni za seksualno zlostavljanje na mirovnim misijama u Srednjoafričkoj Republici da ih pozovu na odgovornost i da protiv njih pokrene sudski postupak jer se nekažnjavanje ne smije tolerirati; naglašava potrebu za hitnom reformom mirovnih struktura uspostavom funkcionalnog i transparentnog nadzora i mehanizma odgovornosti; uvjeren je da bi se broj takvih teških zločina mogao smanjiti i da bi se oni mogli spriječiti osposobljavanjem i obrazovanjem;

| 20. | potiče Srednjoafričku Republiku, njezine susjedne zemlje i druge države članice Međunarodne konferencije o regiji Velikih jezera da surađuju na regionalnoj razini u cilju istrage i borbe protiv regionalnih kriminalnih mreža i naoružanih skupina uključenih u nezakonito iskorištavanje i krijumčarenje prirodnih resursa, uključujući nezakonito prikupljanje i krijumčarenje zlata i dijamanata i krivolov i krijumčarenje divljih životinja; |
| --- | --- |

20.

potiče Srednjoafričku Republiku, njezine susjedne zemlje i druge države članice Međunarodne konferencije o regiji Velikih jezera da surađuju na regionalnoj razini u cilju istrage i borbe protiv regionalnih kriminalnih mreža i naoružanih skupina uključenih u nezakonito iskorištavanje i krijumčarenje prirodnih resursa, uključujući nezakonito prikupljanje i krijumčarenje zlata i dijamanata i krivolov i krijumčarenje divljih životinja;

| 21. | poziva EU da učini sve što je u njegovoj moći kako bi stanovništvu Srednjoafričke Republike pružio koordiniraniju i učinkovitiju pomoć; istovremeno pozdravlja pojačanje humanitarnog angažmana EU-a i njegovih država članica u Srednjoafričkoj Republici u skladu s novim potrebama; naglašava da bi pomoć koja je od životne važnosti trebalo pružiti onima kojima je potrebna u Srednjoafričkoj Republici, ali i u susjednim zemljama; |
| --- | --- |

21.

poziva EU da učini sve što je u njegovoj moći kako bi stanovništvu Srednjoafričke Republike pružio koordiniraniju i učinkovitiju pomoć; istovremeno pozdravlja pojačanje humanitarnog angažmana EU-a i njegovih država članica u Srednjoafričkoj Republici u skladu s novim potrebama; naglašava da bi pomoć koja je od životne važnosti trebalo pružiti onima kojima je potrebna u Srednjoafričkoj Republici, ali i u susjednim zemljama;

| 22. | žali zbog činjenice da su paravojne skupine uništile javne arhive i registre; potiče EU da podrži obnovu javnog registra Srednjoafričke Republike te da spriječi sve potencijalne izborne nepravilnosti; |
| --- | --- |

22.

žali zbog činjenice da su paravojne skupine uništile javne arhive i registre; potiče EU da podrži obnovu javnog registra Srednjoafričke Republike te da spriječi sve potencijalne izborne nepravilnosti;

| 23. | poziva države članice, kao i druge donatore, da povećaju priloge za zakladu Bêkou, zakladu EU-a za Srednjoafričku Republiku, čiji je cilj promicanje stabilizacije i obnove Srednjoafričke Republike uz svijest o potrebi za boljom povezanošću programa za obnovu i razvoj s humanitarnim odgovorom; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, kao i druge donatore, da povećaju priloge za zakladu Bêkou, zakladu EU-a za Srednjoafričku Republiku, čiji je cilj promicanje stabilizacije i obnove Srednjoafričke Republike uz svijest o potrebi za boljom povezanošću programa za obnovu i razvoj s humanitarnim odgovorom;

| 24. | poziva EU, Afričku uniju i međunarodnu zajednicu da pruže potporu izbjeglicama iz Srednjoafričke Republike u susjednim zemljama; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, Afričku uniju i međunarodnu zajednicu da pruže potporu izbjeglicama iz Srednjoafričke Republike u susjednim zemljama;

| 25. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi tijelima prijelazne vlasti Srednjoafričke Republike, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federici Mogherini, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, institucijama Afričke unije, ECCAS-u, Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a i državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

25.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi tijelima prijelazne vlasti Srednjoafričke Republike, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federici Mogherini, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, institucijama Afričke unije, ECCAS-u, Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a i državama članicama EU-a.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0035.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/26

---

P8_TA(2015)0343

Stanje u Tajlandu

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o stanju u Tajlandu (2015/2875(RSP))

(2017/C 349/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tajlandu, posebno one od 20. svibnja 2010. (1), 6. veljače 2014. (2) i 21. svibnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tajlandu, posebno one od 20. svibnja 2010. (1), 6. veljače 2014. (2) i 21. svibnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. travnja 2015. o događajima u Tajlandu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. travnja 2015. o događajima u Tajlandu,

| — | uzimajući u obzir izjave izaslanstva EU-a u Tajlandu u dogovoru s voditeljima misije EU-a u Tajlandu od 14. studenog 2014., 30. lipnja 2015. i 24. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave izaslanstva EU-a u Tajlandu u dogovoru s voditeljima misije EU-a u Tajlandu od 14. studenog 2014., 30. lipnja 2015. i 24. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. lipnja 2014. o Tajlandu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. lipnja 2014. o Tajlandu,

| — | uzimajući u obzir odgovor koji je u ime Komisije 15. svibnja 2013. dala tadašnja potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o situaciji u kojoj se nalazi Andy Hall, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor koji je u ime Komisije 15. svibnja 2013. dala tadašnja potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o situaciji u kojoj se nalazi Andy Hall,

| — | uzimajući u obzir priopćenje koje je medijima 1. travnja 2015. uputio posebni izvjestitelj UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje koje je medijima 1. travnja 2015. uputio posebni izvjestitelj UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu izražavanja,

| — | uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled o Tajlandu pred Vijećem za ljudska prava UN-a i njegove preporuke od 5. listopada 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled o Tajlandu pred Vijećem za ljudska prava UN-a i njegove preporuke od 5. listopada 2011.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čija je država stranka i Tajland, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čija je država stranka i Tajland,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1984., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1984.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Zajednice naroda jugoistočne Azije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Zajednice naroda jugoistočne Azije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 20. svibnja 2014. državna vojska svrgnula vladu Tajlanda i nastavila s uvođenjem izvanrednog stanja u cijeloj zemlji prisilno raspustivši privremeni Centar za administraciju mira i reda; |
| --- | --- |

A.

budući da je 20. svibnja 2014. državna vojska svrgnula vladu Tajlanda i nastavila s uvođenjem izvanrednog stanja u cijeloj zemlji prisilno raspustivši privremeni Centar za administraciju mira i reda;

| B. | budući da su vojne snage nastavile s osnivanjem Nacionalnog vijeća za mir i red (NCPO) čiji će čelnik, general Prayuth Chan-ocha, imati sve ovlasti i neograničen autoritet za izdavanje naredbi i iniciranje ustavne reforme; |
| --- | --- |

B.

budući da su vojne snage nastavile s osnivanjem Nacionalnog vijeća za mir i red (NCPO) čiji će čelnik, general Prayuth Chan-ocha, imati sve ovlasti i neograničen autoritet za izdavanje naredbi i iniciranje ustavne reforme;

| C. | budući da se ključna ustavna tijela koja je uspostavio NCPO nalaze pod nadzorom vojnog osoblja i da članovi NCPO-a, dok obavljaju dužnost na temelju odjeljaka 44. i 47. privremenog ustava, imaju potpuni imunitet od svih prijestupa, odgovornosti ili obveza; |
| --- | --- |

C.

budući da se ključna ustavna tijela koja je uspostavio NCPO nalaze pod nadzorom vojnog osoblja i da članovi NCPO-a, dok obavljaju dužnost na temelju odjeljaka 44. i 47. privremenog ustava, imaju potpuni imunitet od svih prijestupa, odgovornosti ili obveza;

| D. | budući da je konstituirajući odbor 29. kolovoza 2015. dovršio nacrt novog ustava koji je Nacionalno vijeće za reforme odbilo 6. rujna 2015.; budući da novi konstituirajući odbor mora izraditi novi nacrt ustava u roku od 180 dana te budući da bi se zbog nedavnog odbijanja mogla produžiti vojna vladavina u zemlji; |
| --- | --- |

D.

budući da je konstituirajući odbor 29. kolovoza 2015. dovršio nacrt novog ustava koji je Nacionalno vijeće za reforme odbilo 6. rujna 2015.; budući da novi konstituirajući odbor mora izraditi novi nacrt ustava u roku od 180 dana te budući da bi se zbog nedavnog odbijanja mogla produžiti vojna vladavina u zemlji;

| E. | budući da je NCPO na temelju odjeljka 44. privremenog ustava optužio vodeće internetske stranice koje se bave političkom situacijom i stanjem ljudskih prava u Tajlandu za ugrožavanje nacionalne sigurnosti i budući da postoji oštra cenzura televizijskih kanala i radijskih stanica zajednice povezanih sa svim domaćim političkim frakcijama; |
| --- | --- |

E.

budući da je NCPO na temelju odjeljka 44. privremenog ustava optužio vodeće internetske stranice koje se bave političkom situacijom i stanjem ljudskih prava u Tajlandu za ugrožavanje nacionalne sigurnosti i budući da postoji oštra cenzura televizijskih kanala i radijskih stanica zajednice povezanih sa svim domaćim političkim frakcijama;

| F. | budući da se nedavno donesenim zakonom o javnom okupljanju koji je stupio na snagu 14. kolovoza 2015. ozbiljno ograničava sloboda okupljanja i uvode stroge kazne u trajanju do 10 godina zatvora za prekršaje kao što je ometanje rada javnih službi; |
| --- | --- |

F.

budući da se nedavno donesenim zakonom o javnom okupljanju koji je stupio na snagu 14. kolovoza 2015. ozbiljno ograničava sloboda okupljanja i uvode stroge kazne u trajanju do 10 godina zatvora za prekršaje kao što je ometanje rada javnih službi;

| G. | budući da je vojno osoblje imenovano „službenicima za održavanje reda i mira” kako bi samovoljno pritvaralo ljude, provodilo istrage i izvršavalo pretrage bez naloga; |
| --- | --- |

G.

budući da je vojno osoblje imenovano „službenicima za održavanje reda i mira” kako bi samovoljno pritvaralo ljude, provodilo istrage i izvršavalo pretrage bez naloga;

| H. | budući da su sudionici mirnih prosvjeda opetovano optuživani zbog pobune i kršenja zakona te da je uhićeno 14 aktivista neodemokratskog pokreta; |
| --- | --- |

H.

budući da su sudionici mirnih prosvjeda opetovano optuživani zbog pobune i kršenja zakona te da je uhićeno 14 aktivista neodemokratskog pokreta;

| I. | budući da se smrtna kazna i dalje primjenjuje u Tajlandu i da su novim zakonodavstvom proširene okolnosti u kojima se ona može izreći; |
| --- | --- |

I.

budući da se smrtna kazna i dalje primjenjuje u Tajlandu i da su novim zakonodavstvom proširene okolnosti u kojima se ona može izreći;

| J. | budući da je nakon vojnog udara naglo porastao broj zatvorskih kazni izrečenih na osnovi zakona o veleizdaji; |
| --- | --- |

J.

budući da je nakon vojnog udara naglo porastao broj zatvorskih kazni izrečenih na osnovi zakona o veleizdaji;

| K. | budući da je Nacionalnom povjerenstvu za ljudska prava uskraćen pristup pojedincima izloženima mučenju ili zlostavljanju i trajno pritvorenima bez optužbe ili sudskog procesa pod nadležnošću vojnih sudova; |
| --- | --- |

K.

budući da je Nacionalnom povjerenstvu za ljudska prava uskraćen pristup pojedincima izloženima mučenju ili zlostavljanju i trajno pritvorenima bez optužbe ili sudskog procesa pod nadležnošću vojnih sudova;

| L. | budući da je stanje sigurnosti lokalnih zajednica i aktivista u području zemljišnih prava pogoršano od vojnog udara; |
| --- | --- |

L.

budući da je stanje sigurnosti lokalnih zajednica i aktivista u području zemljišnih prava pogoršano od vojnog udara;

| M. | budući da Tajland nije potpisnik Konvencije o statusu izbjeglica iz 1951. i pripadajućeg Protokola iz 1967. te nema službeni nacionalni okvir o azilu; budući da tajlandske vlasti i dalje vraćaju izbjeglice i tražitelje azila u zemlje u kojima im po svoj prilici prijeti progon; |
| --- | --- |

M.

budući da Tajland nije potpisnik Konvencije o statusu izbjeglica iz 1951. i pripadajućeg Protokola iz 1967. te nema službeni nacionalni okvir o azilu; budući da tajlandske vlasti i dalje vraćaju izbjeglice i tražitelje azila u zemlje u kojima im po svoj prilici prijeti progon;

| N. | budući da Tajland prema međunarodnim ugovorima čija je stranka ima obvezu provesti istragu i odgovarajući kazneni progon za slučajeve mučenja, smrtnih slučajeva u pritvoru i ostalih navoda o teškim kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

N.

budući da Tajland prema međunarodnim ugovorima čija je stranka ima obvezu provesti istragu i odgovarajući kazneni progon za slučajeve mučenja, smrtnih slučajeva u pritvoru i ostalih navoda o teškim kršenjima ljudskih prava;

| O. | budući da je odbačen predmet protiv borca za radnička prava, građanina EU-a, Andya Halla zbog kaznenog djela klevete, ali s obzirom na to da se on još uvijek suočava s optužnicama za računalni kriminal i slučajeve klevete te dvije građanske parnice zbog klevete, što bi moglo dovesti do sedmogodišnje zatvorske kazne i višemilijunske kazne u dolarima nakon što je pridonio izvješću Finnwatch-a o navodnom zlostavljanju radnika za koje je odgovoran tajlandski trgovac ananasom na veliko unatoč činjenici da su kršenja radničkih prava u režiji tog poduzeća potvrdili navodi tajlandskog ministarstva rada i jednog zaposlenika poduzeća tijekom prijašnjih saslušanja pred sudom; budući da će se saslušanje u njegovom predmetu održati 19. listopada 2015.; |
| --- | --- |

O.

budući da je odbačen predmet protiv borca za radnička prava, građanina EU-a, Andya Halla zbog kaznenog djela klevete, ali s obzirom na to da se on još uvijek suočava s optužnicama za računalni kriminal i slučajeve klevete te dvije građanske parnice zbog klevete, što bi moglo dovesti do sedmogodišnje zatvorske kazne i višemilijunske kazne u dolarima nakon što je pridonio izvješću Finnwatch-a o navodnom zlostavljanju radnika za koje je odgovoran tajlandski trgovac ananasom na veliko unatoč činjenici da su kršenja radničkih prava u režiji tog poduzeća potvrdili navodi tajlandskog ministarstva rada i jednog zaposlenika poduzeća tijekom prijašnjih saslušanja pred sudom; budući da će se saslušanje u njegovom predmetu održati 19. listopada 2015.;

| P. | budući da radnici migranti nisu primjereno zaštićeni premda je Tajland ratificirao Konvenciju međunarodne organizacije rada br. 29; budući da je trgovanje radnicima veliki problem; budući da je situacija u sektoru ribarstva posebno zabrinjavajuća; |
| --- | --- |

P.

budući da radnici migranti nisu primjereno zaštićeni premda je Tajland ratificirao Konvenciju međunarodne organizacije rada br. 29; budući da je trgovanje radnicima veliki problem; budući da je situacija u sektoru ribarstva posebno zabrinjavajuća;

| Q. | budući da je EU zamrznuo početne pregovore s Tajlandom o bilateralnom sporazumu o slobodnoj trgovini koji su započeli 2013. i budući da odbija potpisati Sporazum o partnerstvu i suradnji koji je dovršen u studenom 2013. sve dok se ne uspostavi demokratska vlast; budući da je EU treći po redu najveći trgovinski partner Tajlanda; |
| --- | --- |

Q.

budući da je EU zamrznuo početne pregovore s Tajlandom o bilateralnom sporazumu o slobodnoj trgovini koji su započeli 2013. i budući da odbija potpisati Sporazum o partnerstvu i suradnji koji je dovršen u studenom 2013. sve dok se ne uspostavi demokratska vlast; budući da je EU treći po redu najveći trgovinski partner Tajlanda;

| 1. | pozdravlja snažnu predanost EU-a narodu Tajlanda, s kojim EU ima snažne i dugotrajne političke, gospodarske i kulturne veze; ističe da je EU kao prijatelj i partner Tajlanda više puta pozvao na obnovu demokratskog procesa; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja snažnu predanost EU-a narodu Tajlanda, s kojim EU ima snažne i dugotrajne političke, gospodarske i kulturne veze; ističe da je EU kao prijatelj i partner Tajlanda više puta pozvao na obnovu demokratskog procesa;

| 2. | međutim, duboko je zabrinut zbog pogoršanja stanja u pogledu ljudskih prava u Tajlandu nakon nezakonitog vojnog udara u svibnju 2014.; |
| --- | --- |

2.

međutim, duboko je zabrinut zbog pogoršanja stanja u pogledu ljudskih prava u Tajlandu nakon nezakonitog vojnog udara u svibnju 2014.;

| 3. | apelira na tajlandske vlasti da ukinu represivna ograničenja prava na slobodu i mirnog ostvarivanja drugih ljudskih prava, posebno onih koja se odnose na mirno sudjelovanje u političkim aktivnostima; |
| --- | --- |

3.

apelira na tajlandske vlasti da ukinu represivna ograničenja prava na slobodu i mirnog ostvarivanja drugih ljudskih prava, posebno onih koja se odnose na mirno sudjelovanje u političkim aktivnostima;

| 4. | poziva tajlandske vlasti da ponište osuđujuće presude i kazne, da povuku optužnice i oslobode pojedince i medijske djelatnike koji su osuđeni ili optuženi zbog mirnog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja ili okupljanja; poziva vladu da hitno ukine odjeljak 44. privremenog ustava i povezane odredbe na temelju kojih tajlandske vlasti nekažnjeno ograničavaju temeljne slobode i krše ljudska prava; |
| --- | --- |

4.

poziva tajlandske vlasti da ponište osuđujuće presude i kazne, da povuku optužnice i oslobode pojedince i medijske djelatnike koji su osuđeni ili optuženi zbog mirnog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja ili okupljanja; poziva vladu da hitno ukine odjeljak 44. privremenog ustava i povezane odredbe na temelju kojih tajlandske vlasti nekažnjeno ograničavaju temeljne slobode i krše ljudska prava;

| 5. | poziva tajlandske vlasti da pomognu spriječiti sigurnosne prijetnje s kojima je stanovništvo suočeno i da se više posvete problemima članova zajednice i aktivista u području zemljišnih prava; |
| --- | --- |

5.

poziva tajlandske vlasti da pomognu spriječiti sigurnosne prijetnje s kojima je stanovništvo suočeno i da se više posvete problemima članova zajednice i aktivista u području zemljišnih prava;

| 6. | poziva tajlandske vlasti da što je prije moguće započnu politički prijenos vlasti s vojnih na civilna tijela; prima na znanje jasan plan za slobodne i pravedne izbore te poziva na poštovanje vremenskih rokova; |
| --- | --- |

6.

poziva tajlandske vlasti da što je prije moguće započnu politički prijenos vlasti s vojnih na civilna tijela; prima na znanje jasan plan za slobodne i pravedne izbore te poziva na poštovanje vremenskih rokova;

| 7. | potiče prijenos svih sudskih postupaka protiv civila s vojnih na civilne sudove, obustavu samovoljnog pritvaranja na osnovi izvanrednog stanja i mjere za ograničavanje, a ne jačanje ovlasti vojske za uhićenje civila; |
| --- | --- |

7.

potiče prijenos svih sudskih postupaka protiv civila s vojnih na civilne sudove, obustavu samovoljnog pritvaranja na osnovi izvanrednog stanja i mjere za ograničavanje, a ne jačanje ovlasti vojske za uhićenje civila;

| 8. | potiče vlasti da preispitaju zakon o veleizdaji kako se njime ne bi kažnjavalo mirno ostvarivanje prava na političko izražavanje i da obustave raširenu upotrebu tog zakona u vezi s nepovezanim pitanjima; |
| --- | --- |

8.

potiče vlasti da preispitaju zakon o veleizdaji kako se njime ne bi kažnjavalo mirno ostvarivanje prava na političko izražavanje i da obustave raširenu upotrebu tog zakona u vezi s nepovezanim pitanjima;

| 9. | traži da se pravo na sigurnost, uključujući pravo boraca za ljudska prava, poštuje i štiti te da se za sve slučajeve kršenja prava boraca za ljudska prava provede brza, učinkovita i neovisna istraga; |
| --- | --- |

9.

traži da se pravo na sigurnost, uključujući pravo boraca za ljudska prava, poštuje i štiti te da se za sve slučajeve kršenja prava boraca za ljudska prava provede brza, učinkovita i neovisna istraga;

| 10. | prima na znanje činjenicu da je vlada Tajlanda imenovala novi odbor za izradu nacrta ustava kako bi se što prije sastavio novi ustav; poziva na izradu ustava temeljenog na demokratskim načelima kao što su jednakost, sloboda, pravedna zastupljenost, transparentnost, odgovornost, ljudska prava, vladavina prava i javni pristup resursima; |
| --- | --- |

10.

prima na znanje činjenicu da je vlada Tajlanda imenovala novi odbor za izradu nacrta ustava kako bi se što prije sastavio novi ustav; poziva na izradu ustava temeljenog na demokratskim načelima kao što su jednakost, sloboda, pravedna zastupljenost, transparentnost, odgovornost, ljudska prava, vladavina prava i javni pristup resursima;

| 11. | poziva vladu Tajlanda da poštuje svoje ustavne i međunarodne obveze u vezi s nezavisnošću pravosuđa, pravom na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja te političkim pluralizmom, posebno u svjetlu sve oštrijih tajlandskih zakona protiv klevete; |
| --- | --- |

11.

poziva vladu Tajlanda da poštuje svoje ustavne i međunarodne obveze u vezi s nezavisnošću pravosuđa, pravom na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja te političkim pluralizmom, posebno u svjetlu sve oštrijih tajlandskih zakona protiv klevete;

| 12. | prima na znanje mjere koje je vlada Tajlanda poduzela kako bi ispunila minimalne standarde za ukidanje trgovine ljudima i stala na kraj endemskom modernom ropstvu u lancu opskrbe tajlandske ribarske industrije; potiče vladu da hitno provede te mjere i da pojača napore koje ulaže; |
| --- | --- |

12.

prima na znanje mjere koje je vlada Tajlanda poduzela kako bi ispunila minimalne standarde za ukidanje trgovine ljudima i stala na kraj endemskom modernom ropstvu u lancu opskrbe tajlandske ribarske industrije; potiče vladu da hitno provede te mjere i da pojača napore koje ulaže;

| 13. | poziva Tajland da potpiše i ratificira Konvenciju o statusu izbjeglica iz 1951. i pripadajući Protokol iz 1967.; |
| --- | --- |

13.

poziva Tajland da potpiše i ratificira Konvenciju o statusu izbjeglica iz 1951. i pripadajući Protokol iz 1967.;

| 14. | apelira na Tajland da poduzme konkretne mjere za ukidanje smrtne kazne; |
| --- | --- |

14.

apelira na Tajland da poduzme konkretne mjere za ukidanje smrtne kazne;

| 15. | snažno pozdravlja donošenje tajlandskog zakona o ravnopravnosti spolova, koji nagoviješta veću uključenost u pogledu postupanja pred zakonom za lezbijke, homoseksualce, biseksualne i transrodne osobe; |
| --- | --- |

15.

snažno pozdravlja donošenje tajlandskog zakona o ravnopravnosti spolova, koji nagoviješta veću uključenost u pogledu postupanja pred zakonom za lezbijke, homoseksualce, biseksualne i transrodne osobe;

| 16. | pozdravlja odluku o odbacivanju predmeta protiv Andyja Halla zbog kaznenog djela klevete i njegovo oslobađanje; poziva na to da se odbace i predmeti podneseni protiv njega Kaznenom sudu južnog Bangkoka zbog računalnog kriminala i kaznenog djela klevete s obzirom na to da je cilj njegovih postupaka kao borca za ljudska prava bio razotkriti slučajeve trgovine ljudima i poboljšati pravnu situaciju radnika migranata u Tajlandu, što potvrđuje njegovo pravo na provođenje istraživanja i aktivnosti zastupanja bez straha od protumjera; u vezi s građanskim parnicama zbog klevete, izražava zabrinutost da njegovo suđenje možda nije potpuno nepristrano, s obzirom na to da je bilo navoda o vlasničkim vezama između poduzeća koje je podnijelo tužbu i visoko pozicioniranih tajlandskih političara; poziva izaslanstvo EU-a da nastavi pomno pratiti njegovu pravnu situaciju i da nazoči suđenju; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja odluku o odbacivanju predmeta protiv Andyja Halla zbog kaznenog djela klevete i njegovo oslobađanje; poziva na to da se odbace i predmeti podneseni protiv njega Kaznenom sudu južnog Bangkoka zbog računalnog kriminala i kaznenog djela klevete s obzirom na to da je cilj njegovih postupaka kao borca za ljudska prava bio razotkriti slučajeve trgovine ljudima i poboljšati pravnu situaciju radnika migranata u Tajlandu, što potvrđuje njegovo pravo na provođenje istraživanja i aktivnosti zastupanja bez straha od protumjera; u vezi s građanskim parnicama zbog klevete, izražava zabrinutost da njegovo suđenje možda nije potpuno nepristrano, s obzirom na to da je bilo navoda o vlasničkim vezama između poduzeća koje je podnijelo tužbu i visoko pozicioniranih tajlandskih političara; poziva izaslanstvo EU-a da nastavi pomno pratiti njegovu pravnu situaciju i da nazoči suđenju;

| 17. | pozdravlja činjenicu da je 1. rujna 2015. regionalni sud u Phuketu oslobodio novinare Chutimu „Oi” Sidasathian i Alana Morisona; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja činjenicu da je 1. rujna 2015. regionalni sud u Phuketu oslobodio novinare Chutimu „Oi” Sidasathian i Alana Morisona;

| 18. | apelira na međunarodnu zajednicu, a posebno na EU, da ulože maksimalne napore u borbu protiv trgovine ljudima, radnog ropstva i prisilne migracije zauzimajući se za međunarodnu suradnju u praćenju i sprečavanju kršenja ljudskih prava povezanih s radom; |
| --- | --- |

18.

apelira na međunarodnu zajednicu, a posebno na EU, da ulože maksimalne napore u borbu protiv trgovine ljudima, radnog ropstva i prisilne migracije zauzimajući se za međunarodnu suradnju u praćenju i sprečavanju kršenja ljudskih prava povezanih s radom;

| 19. | potiče EU i vladu Tajlanda da započnu konstruktivan dijalog o pitanjima povezanim sa zaštitom ljudskih prava i procesima demokratizacije u Tajlandu i regiji; ponovno izražava svoju potporu procesu demokratizacije u Tajlandu; |
| --- | --- |

19.

potiče EU i vladu Tajlanda da započnu konstruktivan dijalog o pitanjima povezanim sa zaštitom ljudskih prava i procesima demokratizacije u Tajlandu i regiji; ponovno izražava svoju potporu procesu demokratizacije u Tajlandu;

| 20. | podupire Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) u održavanju gospodarskog i političkog pritiska kako bi Tajland ponovno prešao na demokratsko upravljanje; s tim u vezi podsjeća tajlandsku vladu da sve dok je vojna hunta na vlasti ne treba očekivati nikakav napredak u pogledu sporazuma o slobodnoj trgovini i Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Tajlanda; |
| --- | --- |

20.

podupire Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) u održavanju gospodarskog i političkog pritiska kako bi Tajland ponovno prešao na demokratsko upravljanje; s tim u vezi podsjeća tajlandsku vladu da sve dok je vojna hunta na vlasti ne treba očekivati nikakav napredak u pogledu sporazuma o slobodnoj trgovini i Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Tajlanda;

| 21. | pozdravlja novu ulogu Tajlanda kao koordinatora u odnosima između ASEAN-a i EU-a za razdoblje 2015. – 2018.; ističe uzajamnu korist koju ASEAN i EU ostvaruju od suradnje; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja novu ulogu Tajlanda kao koordinatora u odnosima između ASEAN-a i EU-a za razdoblje 2015. – 2018.; ističe uzajamnu korist koju ASEAN i EU ostvaruju od suradnje;

| 22. | poziva ESVD i izaslanstvo EU-a, kao i izaslanstva država članica, da upotrijebe sve raspoložive instrumente kako bi zajamčili poštovanje ljudskih prava i vladavine prava u Tajlandu, osobito daljnjim promatranjem istraga i sudskih saslušanja vođa oporbe; |
| --- | --- |

22.

poziva ESVD i izaslanstvo EU-a, kao i izaslanstva država članica, da upotrijebe sve raspoložive instrumente kako bi zajamčili poštovanje ljudskih prava i vladavine prava u Tajlandu, osobito daljnjim promatranjem istraga i sudskih saslušanja vođa oporbe;

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, vladi i parlamentu Tajlanda, parlamentima i vladama država članica, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te vladama država članica Zajednice naroda jugoistočne Azije. |
| --- | --- |

23.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, vladi i parlamentu Tajlanda, parlamentima i vladama država članica, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te vladama država članica Zajednice naroda jugoistočne Azije.

---

(1)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 152.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0107.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0211.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/30

---

P8_TA(2015)0344

Masovno raseljavanje djece u Nigeriji kao posljedica napada Boko Harama

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o masovnom raseljavanju djece u Nigeriji kao posljedici napada skupine Boko Haram (2015/2876(RSP))

(2017/C 349/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nigeriji, uključujući one od 17. srpnja 2014. (1) i 30. travnja 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nigeriji, uključujući one od 17. srpnja 2014. (1) i 30. travnja 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir prethodne izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, među ostalima izjave od 8. i 19. siječnja, 31. ožujka, 14. i 15. travnja te 3. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prethodne izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, među ostalima izjave od 8. i 19. siječnja, 31. ožujka, 14. i 15. travnja te 3. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 28. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 28. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir obraćanje nigerijskog predsjednika Muhammadua Buharija Općoj skupštini UN-a od 28. rujna 2015. te na sastanku na vrhu UN-a o borbi protiv terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obraćanje nigerijskog predsjednika Muhammadua Buharija Općoj skupštini UN-a od 28. rujna 2015. te na sastanku na vrhu UN-a o borbi protiv terorizma,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 o ženama, miru i sigurnosti donesenu 31. listopada 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 o ženama, miru i sigurnosti donesenu 31. listopada 2000.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta i Povelju o pravima i dobrobiti djeteta Organizacije afričkog jedinstva (1990.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta i Povelju o pravima i dobrobiti djeteta Organizacije afričkog jedinstva (1990.),

| — | uzimajući u obzir Zakon o zaštiti prava djece iz 2003. koji je usvojila savezna vlada Nigerije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon o zaštiti prava djece iz 2003. koji je usvojila savezna vlada Nigerije;

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o prevenciji i borbi protiv terorizma, koju je Nigerija ratificirala 16. svibnja 2003. i dodatni protokol, koji je Nigerija ratificirala 22. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o prevenciji i borbi protiv terorizma, koju je Nigerija ratificirala 16. svibnja 2003. i dodatni protokol, koji je Nigerija ratificirala 22. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir Uzajamni fond EU-a za hitne slučajeve za stabilnost i rješavanje glavnih uzroka nezakonite migracije i raseljenih osoba u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uzajamni fond EU-a za hitne slučajeve za stabilnost i rješavanje glavnih uzroka nezakonite migracije i raseljenih osoba u Africi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava o kršenjima i zlouporabi ljudskih prava koje počinio Boko Haram i o učinku na stanje ljudskih prava u pogođenim zemljama od 29. rujna 2015., uzimajući u obzir izjave Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o mogućnosti da se članove skupine Boko Haram optuži za ratne zločine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava o kršenjima i zlouporabi ljudskih prava koje počinio Boko Haram i o učinku na stanje ljudskih prava u pogođenim zemljama od 29. rujna 2015., uzimajući u obzir izjave Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o mogućnosti da se članove skupine Boko Haram optuži za ratne zločine,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Nigerija najmnogoljudnija afrička zemlja s najvećim gospodarstvom, etnički raznolika i obilježena regionalnim i vjerskim raskolom, podjelom između sjevera i juga te snažnim ekonomskim i socijalnim nejednakostima, postala bojno polje terorističke islamističke skupine Boko Haram koja se obvezala na odanost Daešu; budući da ta teroristička skupina predstavlja rastuću prijetnju za stabilnost Nigerije i zapadnoafričke regije; budući da su se nigerijske sigurnosne snage često koristile prekomjernom silom te su počinile kršenja ljudskih prava tijekom vojnih operacija za suzbijanje pobune; |
| --- | --- |

A.

budući da je Nigerija najmnogoljudnija afrička zemlja s najvećim gospodarstvom, etnički raznolika i obilježena regionalnim i vjerskim raskolom, podjelom između sjevera i juga te snažnim ekonomskim i socijalnim nejednakostima, postala bojno polje terorističke islamističke skupine Boko Haram koja se obvezala na odanost Daešu; budući da ta teroristička skupina predstavlja rastuću prijetnju za stabilnost Nigerije i zapadnoafričke regije; budući da su se nigerijske sigurnosne snage često koristile prekomjernom silom te su počinile kršenja ljudskih prava tijekom vojnih operacija za suzbijanje pobune;

| B. | budući da je u posljednja četiri mjeseca Boko Haram ubio najmanje 1 600 civila, te sada broj smrtno stradalih samo za 2015. godinu iznosi najmanje 3 500 civila; |
| --- | --- |

B.

budući da je u posljednja četiri mjeseca Boko Haram ubio najmanje 1 600 civila, te sada broj smrtno stradalih samo za 2015. godinu iznosi najmanje 3 500 civila;

| C. | budući da su od početka pobune na meti skupine Boko Haram djeca školske dobi kojoj je oduzeta mogućnost školovanja te prema podacima UNESCO-a 10,5 milijuna djece osnovnoškolske dobi u Nigeriji ne pohađa nastavu, što je najveća brojka na svijetu; budući da teroristička skupina Boko Haram, kao i skupine al-Shabaab u Somaliji, AQIM, MUJAO i Ansar Dine u Sjevernom Maliju i Talibani u Afganistanu i Pakistanu, ciljano napadaju djecu i žene koji se školuju; |
| --- | --- |

C.

budući da su od početka pobune na meti skupine Boko Haram djeca školske dobi kojoj je oduzeta mogućnost školovanja te prema podacima UNESCO-a 10,5 milijuna djece osnovnoškolske dobi u Nigeriji ne pohađa nastavu, što je najveća brojka na svijetu; budući da teroristička skupina Boko Haram, kao i skupine al-Shabaab u Somaliji, AQIM, MUJAO i Ansar Dine u Sjevernom Maliju i Talibani u Afganistanu i Pakistanu, ciljano napadaju djecu i žene koji se školuju;

| D. | budući da je unatoč napredovanju nigerijskih i regionalnih oružanih snaga sve više samoubilačkih bombaških napada i napada općenito počinjeno izvan granica u susjednim zemljama, što predstavlja prijetnju stabilnosti i životima milijuna ljudi u čitavoj regiji; budući da su djeca iznimno ugrožena zbog sve teže humanitarne situacije, kao i sve goreg stanja u opskrbi hranom te pristupu obrazovanju, čistoj pitkoj vodi i medicinskoj skrbi; |
| --- | --- |

D.

budući da je unatoč napredovanju nigerijskih i regionalnih oružanih snaga sve više samoubilačkih bombaških napada i napada općenito počinjeno izvan granica u susjednim zemljama, što predstavlja prijetnju stabilnosti i životima milijuna ljudi u čitavoj regiji; budući da su djeca iznimno ugrožena zbog sve teže humanitarne situacije, kao i sve goreg stanja u opskrbi hranom te pristupu obrazovanju, čistoj pitkoj vodi i medicinskoj skrbi;

| E. | budući da UN procjenjuje da je zbog nasilja u državama Borno, Yobe i Adamawa broj interno raseljenih osoba nedavno drastično porastao i sada iznosi 2,1 milijuna, od čega je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije 58 % djece; budući da je više od 3 milijuna ljudi ugroženo zbog pobune, a humanitarna pomoć potrebna je za 5,5 milijuna ljudi u području uz jezero Čad; |
| --- | --- |

E.

budući da UN procjenjuje da je zbog nasilja u državama Borno, Yobe i Adamawa broj interno raseljenih osoba nedavno drastično porastao i sada iznosi 2,1 milijuna, od čega je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije 58 % djece; budući da je više od 3 milijuna ljudi ugroženo zbog pobune, a humanitarna pomoć potrebna je za 5,5 milijuna ljudi u području uz jezero Čad;

| F. | budući da je Nigerija uspjela u provođenju većinom mirnih izbora za predsjednika i guvernere unatoč prijetnjama skupine Boko Haram da će omesti glasovanje; budući da su 11. lipnja 2015. u Abuji Nigerija i njezine susjedne zemlje, u skladu sa zaključcima iz Niameya iz siječnja 2015. o borbi protiv skupine Boko Haram, osnovale Multinacionalnu zajedničku jedinicu za posebne namjene; |
| --- | --- |

F.

budući da je Nigerija uspjela u provođenju većinom mirnih izbora za predsjednika i guvernere unatoč prijetnjama skupine Boko Haram da će omesti glasovanje; budući da su 11. lipnja 2015. u Abuji Nigerija i njezine susjedne zemlje, u skladu sa zaključcima iz Niameya iz siječnja 2015. o borbi protiv skupine Boko Haram, osnovale Multinacionalnu zajedničku jedinicu za posebne namjene;

| G. | budući da je skupina Boko Haram od 2009. u Nigeriji otela više od 2 000 žena i djevojčica, uključujući otmicu 276 djevojčica školske dobi iz Chiboka, na sjeveroistoku zemlje od 14. travnja 2014., što je događaj koji je zgranuo čitavi svijet i pokrenuo međunarodnu kampanju („Vratite naše djevojčice”) radi njihovog spašavanja; budući da gotovo godinu i pol nakon otmice više od 200 otetih djevojčica i dalje nije pronađeno; |
| --- | --- |

G.

budući da je skupina Boko Haram od 2009. u Nigeriji otela više od 2 000 žena i djevojčica, uključujući otmicu 276 djevojčica školske dobi iz Chiboka, na sjeveroistoku zemlje od 14. travnja 2014., što je događaj koji je zgranuo čitavi svijet i pokrenuo međunarodnu kampanju („Vratite naše djevojčice”) radi njihovog spašavanja; budući da gotovo godinu i pol nakon otmice više od 200 otetih djevojčica i dalje nije pronađeno;

| H. | budući da je još mnogo djece od tada nestalo, oteto ili unovačeno kao borci, kućna posluga, a djevojke su izložene silovanjima i prisilnim brakovima ili ih se prisiljava da se preobrate na islam; budući da su od travnja 2015. nigerijske sigurnosne snage iz terorističkih uporišta izbavile 300 djevojčica koje su, zajedno sa 60 drugih koje su uspjele pobjeći svojim otmičarima na drugim lokacijama, aktivistima organizacije Human Rights Watch opisale svoj život u zarobljeništvu ispunjen svakodnevnim nasiljem i strahotama te fizičkim i psihičkim zlostavljanjem; budući da je prema posebnoj predstavnici UN-a za djecu i oružane sukobe, oružan sukob u sjeveroistočnoj Nigeriji protekle godine jedan od najsmrtonosnijih sukoba za djecu, te ga karakteriziraju usmrćivanja, sve češće novačenje i korištenje djece kao boraca, brojne otmice i seksualno nasilje nad djevojčicama; budući da je prema izjavama UNICEF-a više od 23 000 djece odvojeno od svojih roditelja i prisilno protjerano iz svojih domova nasiljem te traže spas u bijegu unutar Nigerije ili prelaskom granica prema Kamerunu, Čadu ili Nigeru; |
| --- | --- |

H.

budući da je još mnogo djece od tada nestalo, oteto ili unovačeno kao borci, kućna posluga, a djevojke su izložene silovanjima i prisilnim brakovima ili ih se prisiljava da se preobrate na islam; budući da su od travnja 2015. nigerijske sigurnosne snage iz terorističkih uporišta izbavile 300 djevojčica koje su, zajedno sa 60 drugih koje su uspjele pobjeći svojim otmičarima na drugim lokacijama, aktivistima organizacije Human Rights Watch opisale svoj život u zarobljeništvu ispunjen svakodnevnim nasiljem i strahotama te fizičkim i psihičkim zlostavljanjem; budući da je prema posebnoj predstavnici UN-a za djecu i oružane sukobe, oružan sukob u sjeveroistočnoj Nigeriji protekle godine jedan od najsmrtonosnijih sukoba za djecu, te ga karakteriziraju usmrćivanja, sve češće novačenje i korištenje djece kao boraca, brojne otmice i seksualno nasilje nad djevojčicama; budući da je prema izjavama UNICEF-a više od 23 000 djece odvojeno od svojih roditelja i prisilno protjerano iz svojih domova nasiljem te traže spas u bijegu unutar Nigerije ili prelaskom granica prema Kamerunu, Čadu ili Nigeru;

| I. | budući da je većina djece koja živi u izbjegličkim kampovima i kampovima za interno raseljene osobe izgubilo jednog ili više roditelja (ubijeni ili nestali), ali i braću i sestre i drugu rodbinu; budući da, unatoč brojnim međunarodnim i nacionalnim humanitarnim organizacijama koje djeluju u kampovima, uživanje osnovnih prava za mnogu od te djece, uključujući hranu, sklonište (prenapučenost i nehigijenski uvjeti), zdravlje i obrazovanje, ostaje i dalje iznimno nekvalitetno; |
| --- | --- |

I.

budući da je većina djece koja živi u izbjegličkim kampovima i kampovima za interno raseljene osobe izgubilo jednog ili više roditelja (ubijeni ili nestali), ali i braću i sestre i drugu rodbinu; budući da, unatoč brojnim međunarodnim i nacionalnim humanitarnim organizacijama koje djeluju u kampovima, uživanje osnovnih prava za mnogu od te djece, uključujući hranu, sklonište (prenapučenost i nehigijenski uvjeti), zdravlje i obrazovanje, ostaje i dalje iznimno nekvalitetno;

| J. | budući da je u podregiji koju čine Nigerija, Kamerun, Čad i Niger barem 208 000 djece bez pristupa obrazovanju i 83 000 djece bez pristupa čistoj pitkoj vodi, te da je na sjeveroistoku Nigerije 23 000 djece odvojeno od svojih obitelji; |
| --- | --- |

J.

budući da je u podregiji koju čine Nigerija, Kamerun, Čad i Niger barem 208 000 djece bez pristupa obrazovanju i 83 000 djece bez pristupa čistoj pitkoj vodi, te da je na sjeveroistoku Nigerije 23 000 djece odvojeno od svojih obitelji;

| K. | budući da je sve više napada skupine Boko Haram u Nigeriji, kao i u susjednim zemljama, Kamerunu, Čadu i Nigeru; budući da Boko Haram i dalje otima djecu i žene kako bi prenosili eksplozivne naprave te ih bez njihova znanja koriste kao bombaše samoubojice; budući da su neke od onih koji su zatražili utočište na području uz jezero Čad na teritoriju Čada napali ti isti teroristi; |
| --- | --- |

K.

budući da je sve više napada skupine Boko Haram u Nigeriji, kao i u susjednim zemljama, Kamerunu, Čadu i Nigeru; budući da Boko Haram i dalje otima djecu i žene kako bi prenosili eksplozivne naprave te ih bez njihova znanja koriste kao bombaše samoubojice; budući da su neke od onih koji su zatražili utočište na području uz jezero Čad na teritoriju Čada napali ti isti teroristi;

| L. | budući da je u lipnju 2015. EU dodijelio 21 milijun EUR u humanitarnoj pomoći za pomoć raseljenim osobama u Nigeriji i susjednim zemljama zahvaćenim nasiljem terorističkih organizacija; |
| --- | --- |

L.

budući da je u lipnju 2015. EU dodijelio 21 milijun EUR u humanitarnoj pomoći za pomoć raseljenim osobama u Nigeriji i susjednim zemljama zahvaćenim nasiljem terorističkih organizacija;

| M. | budući da UNICEF, zajedno s vladama i partnerima u Nigeriji, Kamerunu, Čadu i Nigeru povećava svoje djelovanje kako bi pomogao tisućama djece i članovima njihovih obitelji u tom području osiguravajući im pristup pitkoj vodi, obrazovanju, savjetovanju i psihološkoj pomoći, kao i cjepivima i liječenju za kroničnu neishranjenost; budući da je UNICEF primio samo 32 % od ukupnih 50,3 milijuna koliko je potrebno ove godine za pružanje humanitarne pomoći u čitavoj regiji jezera Čad; |
| --- | --- |

M.

budući da UNICEF, zajedno s vladama i partnerima u Nigeriji, Kamerunu, Čadu i Nigeru povećava svoje djelovanje kako bi pomogao tisućama djece i članovima njihovih obitelji u tom području osiguravajući im pristup pitkoj vodi, obrazovanju, savjetovanju i psihološkoj pomoći, kao i cjepivima i liječenju za kroničnu neishranjenost; budući da je UNICEF primio samo 32 % od ukupnih 50,3 milijuna koliko je potrebno ove godine za pružanje humanitarne pomoći u čitavoj regiji jezera Čad;

| N. | budući da su se, prema podacima organizacije Human Rights Watch, mnoge otete žene i djevojčice koje su spašene, pobjegle ili oslobođene, vratile kući trudne te im je prijeko potrebna reproduktivna zdravstvena njega ili njega za majke, dok druge ne mogu niti obaviti osnovni zdravstveni pregled nakon silovanja niti dobiti skrb nakon proživljene traume, potporu socijalne službi ili savjetovanje u vezi sa silovanjem; budući da je Europska komisija izjavila da u slučajevima kada je trudnoća uzrok nepodnošljive patnje žene moraju imati pristup cijelom nizu zdravstvenih usluga povezanih sa spolnim i reproduktivnim zdravljem u skladu s njihovim zdravstvenim stanjem, što znači da međunarodno humanitarno pravo u svakom slučaju treba imati prednost; |
| --- | --- |

N.

budući da su se, prema podacima organizacije Human Rights Watch, mnoge otete žene i djevojčice koje su spašene, pobjegle ili oslobođene, vratile kući trudne te im je prijeko potrebna reproduktivna zdravstvena njega ili njega za majke, dok druge ne mogu niti obaviti osnovni zdravstveni pregled nakon silovanja niti dobiti skrb nakon proživljene traume, potporu socijalne službi ili savjetovanje u vezi sa silovanjem; budući da je Europska komisija izjavila da u slučajevima kada je trudnoća uzrok nepodnošljive patnje žene moraju imati pristup cijelom nizu zdravstvenih usluga povezanih sa spolnim i reproduktivnim zdravljem u skladu s njihovim zdravstvenim stanjem, što znači da međunarodno humanitarno pravo u svakom slučaju treba imati prednost;

| 1. | snažno osuđuje zločine skupine Boko Haram, uključujući terorističke napade i samoubilačke bombaške napade u Čadu, Kamerunu i Nigeru; suosjeća sa žrtvama tih napada te izražava sućut svim obiteljima koje su izgubile voljene osobe; osuđuje neprestano nemilosrdno nasilje u nigerijskim državama Borno, Yobe i Adamawa te u drugim gradovima u zemlji; |
| --- | --- |

1.

snažno osuđuje zločine skupine Boko Haram, uključujući terorističke napade i samoubilačke bombaške napade u Čadu, Kamerunu i Nigeru; suosjeća sa žrtvama tih napada te izražava sućut svim obiteljima koje su izgubile voljene osobe; osuđuje neprestano nemilosrdno nasilje u nigerijskim državama Borno, Yobe i Adamawa te u drugim gradovima u zemlji;

| 2. | osuđuje činove koji su doveli do masovnih odvođenja nevine djece te poziva na trenutnu koordiniranu međunarodnu akciju kako bi se pružila potpora UN-ovim agencijama i nevladinim organizacijama u sprječavanju toga da odvedena djeca i mladi budu izloženi seksualnom ropstvu, drugom obliku seksualnog nasilja i otmicama te da ih teroristička skupina Boko Haram prisili na sudjelovanje u oružanom sukobu protiv civila, vlade i vojnih ciljeva u Nigeriji; naglašava da je iznimno važno na odgovarajući način zaštititi prava djece u Nigeriji u kojoj je više od 40 % ukupnog stanovništva u dobi od 0 do 14 godina; |
| --- | --- |

2.

osuđuje činove koji su doveli do masovnih odvođenja nevine djece te poziva na trenutnu koordiniranu međunarodnu akciju kako bi se pružila potpora UN-ovim agencijama i nevladinim organizacijama u sprječavanju toga da odvedena djeca i mladi budu izloženi seksualnom ropstvu, drugom obliku seksualnog nasilja i otmicama te da ih teroristička skupina Boko Haram prisili na sudjelovanje u oružanom sukobu protiv civila, vlade i vojnih ciljeva u Nigeriji; naglašava da je iznimno važno na odgovarajući način zaštititi prava djece u Nigeriji u kojoj je više od 40 % ukupnog stanovništva u dobi od 0 do 14 godina;

| 3. | vjeruje da bi se u slučaju djece koja su prethodno bila povezana sa skupinom Boko Haram ili drugim oružanim skupinama kao alternativa sudskom gonjenju i pritvaranju trebale razmotriti nepravosudne mjere; |
| --- | --- |

3.

vjeruje da bi se u slučaju djece koja su prethodno bila povezana sa skupinom Boko Haram ili drugim oružanim skupinama kao alternativa sudskom gonjenju i pritvaranju trebale razmotriti nepravosudne mjere;

| 4. | pozdravlja nedavnu izjavu Europske komisije o osiguranju dodatnih sredstava za povećanje hitne humanitarne pomoći toj regiji; izražava, međutim, duboku zabrinutost zbog razlike između sredstava za obveze i stvarnih plaćanja koje šira međunarodna zajednica izdvaja za operacije UNICEF-a u toj regiji; poziva donatore da bez odgode ispune svoje obveze kako bi se riješio problem kronične potrebe za dostupnosti osnovnih usluga, kao što su pitka voda, osnovna zdravstvena skrb i obrazovanje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja nedavnu izjavu Europske komisije o osiguranju dodatnih sredstava za povećanje hitne humanitarne pomoći toj regiji; izražava, međutim, duboku zabrinutost zbog razlike između sredstava za obveze i stvarnih plaćanja koje šira međunarodna zajednica izdvaja za operacije UNICEF-a u toj regiji; poziva donatore da bez odgode ispune svoje obveze kako bi se riješio problem kronične potrebe za dostupnosti osnovnih usluga, kao što su pitka voda, osnovna zdravstvena skrb i obrazovanje;

| 5. | poziva nigerijskog predsjednika i novoizabranu saveznu vladu da donesu snažne mjere kako bi se zaštitilo civilno stanovništvo, da se stavi poseban naglasak na zaštitu žena i djevojčica, da u borbi protiv ekstremizma prava žena i djece budu prioritet, da osiguraju pomoć žrtvama i sudski progone zločince, te da na svim razinama zajamče sudjelovanje žena u donošenju odluka; |
| --- | --- |

5.

poziva nigerijskog predsjednika i novoizabranu saveznu vladu da donesu snažne mjere kako bi se zaštitilo civilno stanovništvo, da se stavi poseban naglasak na zaštitu žena i djevojčica, da u borbi protiv ekstremizma prava žena i djece budu prioritet, da osiguraju pomoć žrtvama i sudski progone zločince, te da na svim razinama zajamče sudjelovanje žena u donošenju odluka;

| 6. | poziva nigerijsku vladu da, kao što je obećao predsjednik Buhari, pokrene hitnu, neovisnu i temeljitu istragu zločina prema međunarodnom pravu i drugih ozbiljnih kršenja ljudskih prava koja su počinile sve strane u oružanom sukobu; |
| --- | --- |

6.

poziva nigerijsku vladu da, kao što je obećao predsjednik Buhari, pokrene hitnu, neovisnu i temeljitu istragu zločina prema međunarodnom pravu i drugih ozbiljnih kršenja ljudskih prava koja su počinile sve strane u oružanom sukobu;

| 7. | pozdravlja promjenu vojne vlasti te zahtijeva da se sva kršenja ljudskih prava i zločini koje su počinili i teroristi i nigerijske sigurnosne snage istraže kako bi se riješio problem nepostojanja odgovornosti koji je uočen za mandata bivšeg predsjednika; pozdravlja obećanje predsjednika Buharija da će istražiti dokaze da su nigerijske vojne snage ozbiljno prekršile ljudska prava te da su počinile ratne zločine i djela koja mogu predstavljati zločine protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja promjenu vojne vlasti te zahtijeva da se sva kršenja ljudskih prava i zločini koje su počinili i teroristi i nigerijske sigurnosne snage istraže kako bi se riješio problem nepostojanja odgovornosti koji je uočen za mandata bivšeg predsjednika; pozdravlja obećanje predsjednika Buharija da će istražiti dokaze da su nigerijske vojne snage ozbiljno prekršile ljudska prava te da su počinile ratne zločine i djela koja mogu predstavljati zločine protiv čovječnosti;

| 8. | apelira na predsjednika Savezne Republike Nigerije da se suoči s izazovima tako što će održati sva obećanja dana u predizbornoj kampanji te u najnovijim izjavama, od kojih su najvažnija poražavanje terorističke prijetnje, postavljanje poštovanja ljudskih prava i humanitarnog prava u središte vojnih operacija, vraćanje djevojčica iz Chiboka te svih otetih žena i djece zdravih i živih, rješavanje sve većeg problema neuhranjenosti, borba protiv korupcije i nekažnjavanja kako bi se obeshrabrila buduća kršenja, te rad na postizanju pravde za svaku žrtvu; |
| --- | --- |

8.

apelira na predsjednika Savezne Republike Nigerije da se suoči s izazovima tako što će održati sva obećanja dana u predizbornoj kampanji te u najnovijim izjavama, od kojih su najvažnija poražavanje terorističke prijetnje, postavljanje poštovanja ljudskih prava i humanitarnog prava u središte vojnih operacija, vraćanje djevojčica iz Chiboka te svih otetih žena i djece zdravih i živih, rješavanje sve većeg problema neuhranjenosti, borba protiv korupcije i nekažnjavanja kako bi se obeshrabrila buduća kršenja, te rad na postizanju pravde za svaku žrtvu;

| 9. | poziva nigerijske vlasti i međunarodnu zajednicu da blisko surađuju i pojačaju napore kako bi se preokrenuli postojeći trendovi koji dovode do daljnjeg raseljavanja stanovništva; pozdravlja odlučnost koju je pokazalo 13 zemalja sudionica na Regionalnom sastanku na vrhu u Niameyu 20. i 21. siječnja 2015., a posebno spremnost Čada da se protiv terorističkih prijetnji skupine Boko Haram bori zajedno s Kamerunom i Nigerijom; poziva Multinacionalnu zajedničku jedinicu za posebne namjene (MNJTF) da tijekom vođenja operacija protiv skupine Boko Haram savjesno poštuje međunarodna ljudska prva i humanitarno pravo; ponavlja da samo vojni pristup neće biti dovoljan za suzbijanje pobune skupine Boko Haram; |
| --- | --- |

9.

poziva nigerijske vlasti i međunarodnu zajednicu da blisko surađuju i pojačaju napore kako bi se preokrenuli postojeći trendovi koji dovode do daljnjeg raseljavanja stanovništva; pozdravlja odlučnost koju je pokazalo 13 zemalja sudionica na Regionalnom sastanku na vrhu u Niameyu 20. i 21. siječnja 2015., a posebno spremnost Čada da se protiv terorističkih prijetnji skupine Boko Haram bori zajedno s Kamerunom i Nigerijom; poziva Multinacionalnu zajedničku jedinicu za posebne namjene (MNJTF) da tijekom vođenja operacija protiv skupine Boko Haram savjesno poštuje međunarodna ljudska prva i humanitarno pravo; ponavlja da samo vojni pristup neće biti dovoljan za suzbijanje pobune skupine Boko Haram;

| 10. | podsjeća na to da je Boko Haram potekao iz pritužbi na loše upravljanje, sveopću korupciju i velike nejednakosti u nigerijskom društvu; poziva nigerijske vlasti da iskorijene korupciju, loše upravljanje i neučinkovitost javnih ustanova i vojske te da promiču pošteno oporezivanje; poziva da se u suradnji sa susjednim zemljama donesu mjere kojima bi lišili Boko Haram izvora nezakonitih prihoda, a posebno od krijumčarenja i trgovine ljudima, |
| --- | --- |

10.

podsjeća na to da je Boko Haram potekao iz pritužbi na loše upravljanje, sveopću korupciju i velike nejednakosti u nigerijskom društvu; poziva nigerijske vlasti da iskorijene korupciju, loše upravljanje i neučinkovitost javnih ustanova i vojske te da promiču pošteno oporezivanje; poziva da se u suradnji sa susjednim zemljama donesu mjere kojima bi lišili Boko Haram izvora nezakonitih prihoda, a posebno od krijumčarenja i trgovine ljudima,

| 11. | apelira na međunarodnu zajednicu da pomogne Nigeriji i susjednim zemljama koje su primile izbjeglice (Kamerunu, Čadu i Nigeru) te da pruži svu potrebnu medicinsku i psihološku pomoć osobama kojima je to potrebno; apelira na vlasti u podregiji da ženama i djevojčicama koje su bile silovane olakšaju pristup cijelom nizu zdravstvenih usluga povezanih sa spolnim i reproduktivnim zdravljem u skladu sa zajedničkim člankom 3. Ženevskih konvencija; ističe potrebu da se primjenjuje univerzalna norma za postupanje sa žrtvama silovanja u ratu te da se osigura prvenstvo međunarodnog humanitarnog prava u oružanim sukobima; u potpunosti suosjeća sa ženama i djecom koji su preživjeli okrutni terorizam koji provodi Boko Haram; poziva da se uspostave specijalizirani programi obrazovanja za žene i djecu žrtve rata te za cijelo društvo kako bi im se pomoglo da nadvladaju strahote koje su proživjeli, kako bi im se pružile odgovarajuće i sveobuhvatne informacije, kako bi im se pomoglo u borbi protiv stigmatizacije i socijalne isključenosti te da postanu korisni članovi društva; |
| --- | --- |

11.

apelira na međunarodnu zajednicu da pomogne Nigeriji i susjednim zemljama koje su primile izbjeglice (Kamerunu, Čadu i Nigeru) te da pruži svu potrebnu medicinsku i psihološku pomoć osobama kojima je to potrebno; apelira na vlasti u podregiji da ženama i djevojčicama koje su bile silovane olakšaju pristup cijelom nizu zdravstvenih usluga povezanih sa spolnim i reproduktivnim zdravljem u skladu sa zajedničkim člankom 3. Ženevskih konvencija; ističe potrebu da se primjenjuje univerzalna norma za postupanje sa žrtvama silovanja u ratu te da se osigura prvenstvo međunarodnog humanitarnog prava u oružanim sukobima; u potpunosti suosjeća sa ženama i djecom koji su preživjeli okrutni terorizam koji provodi Boko Haram; poziva da se uspostave specijalizirani programi obrazovanja za žene i djecu žrtve rata te za cijelo društvo kako bi im se pomoglo da nadvladaju strahote koje su proživjeli, kako bi im se pružile odgovarajuće i sveobuhvatne informacije, kako bi im se pomoglo u borbi protiv stigmatizacije i socijalne isključenosti te da postanu korisni članovi društva;

| 12. | poziva Europsku komisiju na davanje prednosti pomoći djeci i mladima u Nigeriji, Kamerunu, Čadu i Nigeru koji su ostali bez svega s posebnom pozornosti na njihovu zaštitu od svih oblika okrutnosti i rodno uvjetovanog nasilja, na dostupnosti obrazovanja, zdravstvene skrbi i pitke vode u okviru Uzajamnog fonda EU-a za hitne slučajeve za stabilnost i rješavanje glavnih uzroka nezakonite migracije i raseljenih osoba u Africi; |
| --- | --- |

12.

poziva Europsku komisiju na davanje prednosti pomoći djeci i mladima u Nigeriji, Kamerunu, Čadu i Nigeru koji su ostali bez svega s posebnom pozornosti na njihovu zaštitu od svih oblika okrutnosti i rodno uvjetovanog nasilja, na dostupnosti obrazovanja, zdravstvene skrbi i pitke vode u okviru Uzajamnog fonda EU-a za hitne slučajeve za stabilnost i rješavanje glavnih uzroka nezakonite migracije i raseljenih osoba u Africi;

| 13. | poziva nigerijske vlasti da poduzmu mjere kako bi se olakšao povratak raseljenih osoba, posebno djece, zajamčila njihova sigurnost te kako bi se pružila potpora nevladinim organizacijama u njihovim nastojanjima da poboljšaju uvjete kampova za raseljene osobe i to, između ostalog, poboljšanjem higijenskih uvjeta i sanitarnih čvorova kako bi se spriječilo moguće širenje bolesti; |
| --- | --- |

13.

poziva nigerijske vlasti da poduzmu mjere kako bi se olakšao povratak raseljenih osoba, posebno djece, zajamčila njihova sigurnost te kako bi se pružila potpora nevladinim organizacijama u njihovim nastojanjima da poboljšaju uvjete kampova za raseljene osobe i to, između ostalog, poboljšanjem higijenskih uvjeta i sanitarnih čvorova kako bi se spriječilo moguće širenje bolesti;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Savezne Republike Nigerije, predstavnicima ECOWAS-a i Afričkoj uniji. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Savezne Republike Nigerije, predstavnicima ECOWAS-a i Afričkoj uniji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0008.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0185.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/34

---

P8_TA(2015)0345

Slučaj Alija Muhameda Al-Nimra

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o slučaju Alija Muhameda al Nimra (2015/2883(RSP))

(2017/C 349/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju prethodnu Rezoluciju od 12. veljače 2015. o slučaju g. Raifa Badawija u Saudijskoj Arabiji (1) i Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju prethodnu Rezoluciju od 12. veljače 2015. o slučaju g. Raifa Badawija u Saudijskoj Arabiji (1) i Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (2),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni usvojene 1998. godine, revidirane i ažurirane u travnju 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni usvojene 1998. godine, revidirane i ažurirane u travnju 2013.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a, a osobito Rezoluciju od 18. prosinca 2014. o moratoriju na izvršenje smrtne kazne (A/RES/69/186), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a, a osobito Rezoluciju od 18. prosinca 2014. o moratoriju na izvršenje smrtne kazne (A/RES/69/186),

| — | uzimajući u obzir izjave stručnjakâ UN-a za ljudska prava od 22. rujna 2015. o slučaju Alija Muhameda al Nimra, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave stručnjakâ UN-a za ljudska prava od 22. rujna 2015. o slučaju Alija Muhameda al Nimra,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir članak 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima u kojemu se navodi pravo svake osobe na slobodu izražavanja te članak 4. kojime se zabranjuje mučenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima u kojemu se navodi pravo svake osobe na slobodu izražavanja te članak 4. kojime se zabranjuje mučenje,

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava usvojene u lipnju 2004. i revidirane u prosincu 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske unije o braniteljima ljudskih prava usvojene u lipnju 2004. i revidirane u prosincu 2008.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta čija je potpisnica i Saudijska Arabija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta čija je potpisnica i Saudijska Arabija,

| — | uzimajući u obzir članak 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948. i članak 19. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948. i članak 19. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Arapsku povelju o ljudskim pravima, čija je potpisnica Saudijska Arabija, a osobito članak 32. stavak 1. koji jamči pravo na informiranje te slobodu mišljenja i izražavanja te članak 8. koji zabranjuje fizičko ili psihološko mučenje i okrutno, sramotno, ponižavajuće ili neljudsko postupanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Arapsku povelju o ljudskim pravima, čija je potpisnica Saudijska Arabija, a osobito članak 32. stavak 1. koji jamči pravo na informiranje te slobodu mišljenja i izražavanja te članak 8. koji zabranjuje fizičko ili psihološko mučenje i okrutno, sramotno, ponižavajuće ili neljudsko postupanje,

| — | uzimajući u obzir nedavni slučaj izricanja smrtne kazne odrubljivanjem glave drugom maloljetniku, Dawudu al Marhunu, koji je u dobi od 17 godina navodno bio mučen i prisiljen potpisati priznanje koje su vlasti iskoristile kako bi ga osudile nakon što je uhićen tijekom prosvjedâ u Istočnoj pokrajini Saudijske Arabije u svibnju 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavni slučaj izricanja smrtne kazne odrubljivanjem glave drugom maloljetniku, Dawudu al Marhunu, koji je u dobi od 17 godina navodno bio mučen i prisiljen potpisati priznanje koje su vlasti iskoristile kako bi ga osudile nakon što je uhićen tijekom prosvjedâ u Istočnoj pokrajini Saudijske Arabije u svibnju 2012.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Alija Muhameda al Nimra, 21-godišnjeg nećaka poznatog državnog disidenta, u svibnju 2015. Vrhovni sud Saudijske Arabije osudio na smrtnu kaznu odrubljivanjem glave pa razapinjanjem na temelju optužbi za kaznena djela među kojima je podrivanje režima, izazivanje pobune, prosvjedovanje i pripadanje terorističkoj ćeliji; budući da je Ali al Nimr bio mlađi od 18 godina, i stoga maloljetnik, kada je uhićen dok je prosvjedovao zbog nedostatka demokracije i ravnopravnosti u Saudijskoj Arabiji; budući da je osuđen na smrt zbog prosvjeda u pretežno šijitskoj Istočnoj pokrajini Saudijske Arabije; budući da pouzdani izvori navode da su Alija al Nimra mučili i prisilili da potpiše priznanje; budući da Aliju al Nimru nije bilo zajamčeno pravo na pošteno suđenje i uskraćen mu je propisani zakonski postupak u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

A.

budući da je Alija Muhameda al Nimra, 21-godišnjeg nećaka poznatog državnog disidenta, u svibnju 2015. Vrhovni sud Saudijske Arabije osudio na smrtnu kaznu odrubljivanjem glave pa razapinjanjem na temelju optužbi za kaznena djela među kojima je podrivanje režima, izazivanje pobune, prosvjedovanje i pripadanje terorističkoj ćeliji; budući da je Ali al Nimr bio mlađi od 18 godina, i stoga maloljetnik, kada je uhićen dok je prosvjedovao zbog nedostatka demokracije i ravnopravnosti u Saudijskoj Arabiji; budući da je osuđen na smrt zbog prosvjeda u pretežno šijitskoj Istočnoj pokrajini Saudijske Arabije; budući da pouzdani izvori navode da su Alija al Nimra mučili i prisilili da potpiše priznanje; budući da Aliju al Nimru nije bilo zajamčeno pravo na pošteno suđenje i uskraćen mu je propisani zakonski postupak u skladu s međunarodnim pravom;

| B. | budući da se izricanje smrtne kazne osobi koja je bila maloljetnik kada je počinila kazneno djelo i nakon navoda o mučenju kosi s međunarodnim obvezama Saudijske Arabije; |
| --- | --- |

B.

budući da se izricanje smrtne kazne osobi koja je bila maloljetnik kada je počinila kazneno djelo i nakon navoda o mučenju kosi s međunarodnim obvezama Saudijske Arabije;

| C. | budući da je zabrana mučenja i okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja obuhvaćena svim međunarodnim i regionalnim instrumentima za ljudska prava te predstavlja jedno od pravnih načela međunarodnog običajnog prava koje je, stoga, obvezujuće za sve države, neovisno o tome jesu li ratificirale relevantne međunarodne sporazume; |
| --- | --- |

C.

budući da je zabrana mučenja i okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja obuhvaćena svim međunarodnim i regionalnim instrumentima za ljudska prava te predstavlja jedno od pravnih načela međunarodnog običajnog prava koje je, stoga, obvezujuće za sve države, neovisno o tome jesu li ratificirale relevantne međunarodne sporazume;

| D. | budući da je porast broja smrtnih kazni usko vezan uz presude specijaliziranog kaznenog suda Saudijske Arabije zbog kaznenih djela povezanih s terorizmom; budući da je prema podacima međunarodnih organizacija za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji izvršeno najmanje 175 pogubljenja između kolovoza 2014. i lipnja 2015.; |
| --- | --- |

D.

budući da je porast broja smrtnih kazni usko vezan uz presude specijaliziranog kaznenog suda Saudijske Arabije zbog kaznenih djela povezanih s terorizmom; budući da je prema podacima međunarodnih organizacija za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji izvršeno najmanje 175 pogubljenja između kolovoza 2014. i lipnja 2015.;

| E. | budući da je ovaj slučaj jedan od mnogih slučajeva zlostavljanja saudijskih aktivista i izricanja strogih kazni zbog izražavanja vlastita mišljenja, a mnoge od tih osoba osuđene su na temelju postupaka koji nisu u skladu s međunarodnim standardima o poštenom suđenju, što je u srpnju 2014. potvrdila bivša visoka povjerenica UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

E.

budući da je ovaj slučaj jedan od mnogih slučajeva zlostavljanja saudijskih aktivista i izricanja strogih kazni zbog izražavanja vlastita mišljenja, a mnoge od tih osoba osuđene su na temelju postupaka koji nisu u skladu s međunarodnim standardima o poštenom suđenju, što je u srpnju 2014. potvrdila bivša visoka povjerenica UN-a za ljudska prava;

| F. | budući da se u članku 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima navodi da svatko ima pravo na slobodu mišljenja i izražavanja, uključujući i na internetu; budući da to pravo obuhvaća i slobodno zauzimanje stavova, kao i slobodu traženja, primanja i prenošenja informacija i ideja uz pomoć svih medija i bez obzira na državne granice; |
| --- | --- |

F.

budući da se u članku 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima navodi da svatko ima pravo na slobodu mišljenja i izražavanja, uključujući i na internetu; budući da to pravo obuhvaća i slobodno zauzimanje stavova, kao i slobodu traženja, primanja i prenošenja informacija i ideja uz pomoć svih medija i bez obzira na državne granice;

| G. | budući da je Njegova Ekscelencija Faisal bin Hasan Trad, saudijski veleposlanik u Ujedinjenim Narodima u Ženevi, imenovan predsjednikom povjerenstva neovisnih stručnjaka Vijeća UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

G.

budući da je Njegova Ekscelencija Faisal bin Hasan Trad, saudijski veleposlanik u Ujedinjenim Narodima u Ženevi, imenovan predsjednikom povjerenstva neovisnih stručnjaka Vijeća UN-a za ljudska prava;

| H. | budući da bi početak dijaloga o ljudskim pravima između Kraljevine Saudijske Arabije i EU-a mogao biti konstruktivan korak prema poboljšanju međusobnog razumijevanja i promicanju reformi u toj državi, uključujući i reformu pravosuđa; |
| --- | --- |

H.

budući da bi početak dijaloga o ljudskim pravima između Kraljevine Saudijske Arabije i EU-a mogao biti konstruktivan korak prema poboljšanju međusobnog razumijevanja i promicanju reformi u toj državi, uključujući i reformu pravosuđa;

| I. | budući da je Saudijska Arabija utjecajan i važan politički i gospodarski akter na Bliskom istoku i u Sjevernoj Africi; |
| --- | --- |

I.

budući da je Saudijska Arabija utjecajan i važan politički i gospodarski akter na Bliskom istoku i u Sjevernoj Africi;

| 1. | oštro osuđuje izricanje smrtne kazne Aliju Muhamedu al Nimru; ponavlja kako osuđuje provedbu smrtne kazne i snažno podržava uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao korak prema njezinu ukidanju; |
| --- | --- |

1.

oštro osuđuje izricanje smrtne kazne Aliju Muhamedu al Nimru; ponavlja kako osuđuje provedbu smrtne kazne i snažno podržava uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao korak prema njezinu ukidanju;

| 2. | poziva saudijske vlasti, a osobito Njegovo Veličanstvo kralja Saudijske Arabije Salmana bin Abdulaziza al Sauda, da zaustave pogubljenje Alija Muhameda al Nimra i da ga pomiluju ili mu smanje kaznu; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da upotrijebe sva svoja diplomatska sredstva i napore kako bi se to smaknuće smjesta zaustavilo; |
| --- | --- |

2.

poziva saudijske vlasti, a osobito Njegovo Veličanstvo kralja Saudijske Arabije Salmana bin Abdulaziza al Sauda, da zaustave pogubljenje Alija Muhameda al Nimra i da ga pomiluju ili mu smanje kaznu; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da upotrijebe sva svoja diplomatska sredstva i napore kako bi se to smaknuće smjesta zaustavilo;

| 3. | podsjeća Saudijsku Arabiju da je potpisnica Konvencije o pravima djeteta, koja izričito zabranjuje provođenje smrtne kazne zbog kaznenih djela koja su počinile osobe mlađe od 18 godina; |
| --- | --- |

3.

podsjeća Saudijsku Arabiju da je potpisnica Konvencije o pravima djeteta, koja izričito zabranjuje provođenje smrtne kazne zbog kaznenih djela koja su počinile osobe mlađe od 18 godina;

| 4. | potiče vlasti Saudijske Arabije da ukinu specijalizirani kazneni sud utemeljen 2008. radi vođenja sudskih postupaka povezanih s terorizmom, ali koji se sve više upotrebljava za progon mirnih disidenata zbog optužbi koje su, čini se, političke naravi i to u sudskim postupcima kojima se krši temeljno pravo na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

4.

potiče vlasti Saudijske Arabije da ukinu specijalizirani kazneni sud utemeljen 2008. radi vođenja sudskih postupaka povezanih s terorizmom, ali koji se sve više upotrebljava za progon mirnih disidenata zbog optužbi koje su, čini se, političke naravi i to u sudskim postupcima kojima se krši temeljno pravo na pošteno suđenje;

| 5. | poziva vladu Saudijske Arabije da osigura brzu i nepristranu istragu navodnog mučenja te da se pobrine da se Aliju Muhamedu al Nimru pruži potrebna liječnička pomoć i da mu se omogući redovan pristup obitelji i odvjetnicima; |
| --- | --- |

5.

poziva vladu Saudijske Arabije da osigura brzu i nepristranu istragu navodnog mučenja te da se pobrine da se Aliju Muhamedu al Nimru pruži potrebna liječnička pomoć i da mu se omogući redovan pristup obitelji i odvjetnicima;

| 6. | podsjeća Saudijsku Arabiju na obveze koje ima kao članica Vijeća UN-a za ljudska prava; napominje da je Saudijskoj Arabiji nedavno dodijeljeno predsjedanje povjerenstvom neovisnih stručnjaka u Vijeću UN-a za ljudska prava; apelira na saudijske vlasti da se pobrinu da standardi poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u toj zemlji budu u skladu s tom međunarodnom ulogom; |
| --- | --- |

6.

podsjeća Saudijsku Arabiju na obveze koje ima kao članica Vijeća UN-a za ljudska prava; napominje da je Saudijskoj Arabiji nedavno dodijeljeno predsjedanje povjerenstvom neovisnih stručnjaka u Vijeću UN-a za ljudska prava; apelira na saudijske vlasti da se pobrinu da standardi poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u toj zemlji budu u skladu s tom međunarodnom ulogom;

| 7. | poziva da se unaprijede mehanizmi za dijalog o pitanjima ljudskih prava i za razmjenu stručnih znanja o pravosudnim i pravnim pitanjima između EU-a i Saudijske Arabije kako bi se učvrstila zaštita pojedinačnih prava u Saudijskoj Arabiji u skladu s pravosudnom reformom koja je ondje započeta; poziva saudijske vlasti da provedu potrebne reforme u pogledu ljudskih prava, osobito u vezi s ograničavanjem provođenja smrtne kazne; |
| --- | --- |

7.

poziva da se unaprijede mehanizmi za dijalog o pitanjima ljudskih prava i za razmjenu stručnih znanja o pravosudnim i pravnim pitanjima između EU-a i Saudijske Arabije kako bi se učvrstila zaštita pojedinačnih prava u Saudijskoj Arabiji u skladu s pravosudnom reformom koja je ondje započeta; poziva saudijske vlasti da provedu potrebne reforme u pogledu ljudskih prava, osobito u vezi s ograničavanjem provođenja smrtne kazne;

| 8. | potiče Saudijsku Arabiju da potpiše i ratificira Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima koji je stupio na snagu 1976. godine, a čiji članak 6. propisuje da svako ljudsko biće ima neotuđivo pravo na život; |
| --- | --- |

8.

potiče Saudijsku Arabiju da potpiše i ratificira Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima koji je stupio na snagu 1976. godine, a čiji članak 6. propisuje da svako ljudsko biće ima neotuđivo pravo na život;

| 9. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog zabilježenog porasta broja smrtnih kazni u Saudijskoj Arabiji tijekom 2014. i zbog alarmantne učestalosti izricanja smrtne kazne tijekom 2015.; |
| --- | --- |

9.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog zabilježenog porasta broja smrtnih kazni u Saudijskoj Arabiji tijekom 2014. i zbog alarmantne učestalosti izricanja smrtne kazne tijekom 2015.;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, parlamentima i vladama država članica, Njegovu Veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu al Saudu, Vladi Kraljevine Saudijske Arabije, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, parlamentima i vladama država članica, Njegovu Veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu al Saudu, Vladi Kraljevine Saudijske Arabije, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava i Vijeću UN-a za ljudska prava.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0037.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0207.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/37

---

P8_TA(2015)0347

Rezolucija Europskog parlamenta o zakonodavstvu o hipotekama i riskantni financijski instrumenti u EU: slučaj Španjolske

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o zakonodavstvu o hipotekama i riskantnim financijskim instrumentima u Španjolskoj (na osnovi primljenih predstavki) (2015/2740(RSP))

(2017/C 349/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir predstavku 626/2011 i 15 drugih predstavki o zakonodavstvu o hipotekama u Španjolskoj (179/2012, 644/2012, 783/2012, 1669/2012, 0996/2013, 1345/2013, 1249/2013, 1436/2013, 1705/2013, 1736/2013, 2120/2013, 2159/2013, 2440/2013, 2563/2013 i 2610/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstavku 626/2011 i 15 drugih predstavki o zakonodavstvu o hipotekama u Španjolskoj (179/2012, 644/2012, 783/2012, 1669/2012, 0996/2013, 1345/2013, 1249/2013, 1436/2013, 1705/2013, 1736/2013, 2120/2013, 2159/2013, 2440/2013, 2563/2013 i 2610/2013),

| — | uzimajući u obzir predstavku 513/2012 i 21 drugu predstavku o riskantnim financijskim instrumentima u Španjolskoj (548/2012, 676/2012, 677/2012, 785/2012, 788/2012, 949/2012, 1044/2012, 1247/2012, 1343/2012, 1498/2012, 1662/2012, 1761/2012, 1851/2012, 1864/2012, 169/2013, 171/2013, 2206/2013, 2215/2013, 2228/2013, 2243/2013 i 2274/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstavku 513/2012 i 21 drugu predstavku o riskantnim financijskim instrumentima u Španjolskoj (548/2012, 676/2012, 677/2012, 785/2012, 788/2012, 949/2012, 1044/2012, 1247/2012, 1343/2012, 1498/2012, 1662/2012, 1761/2012, 1851/2012, 1864/2012, 169/2013, 171/2013, 2206/2013, 2215/2013, 2228/2013, 2243/2013 i 2274/2013),

| — | uzimajući u obzir rasprave u Odboru za predstavke sa zainteresiranim podnositeljima predstavki, od kojih je posljednja održana 16. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rasprave u Odboru za predstavke sa zainteresiranim podnositeljima predstavki, od kojih je posljednja održana 16. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije, u okviru zajedničke rasprave o stečajnom postupku održane 19. svibnja 2015., o reviziji i proširenju Preporuke Komisije od 12. ožujka 2014. o novom pristupu poslovnom neuspjehu i insolventnosti, u vezi s insolventnošću kućanstava i pružanju druge prilike pojedincima i kućanstvima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije, u okviru zajedničke rasprave o stečajnom postupku održane 19. svibnja 2015., o reviziji i proširenju Preporuke Komisije od 12. ožujka 2014. o novom pristupu poslovnom neuspjehu i insolventnosti, u vezi s insolventnošću kućanstava i pružanju druge prilike pojedincima i kućanstvima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (4),

| — | uzimajući u obzir svoje pitanje upućeno Komisiji o zakonodavstvu o hipotekama i riskantnim financijskim instrumentima u Španjolskoj (na osnovi primljenih predstavki) (O-000088/2015 – B8-0755/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje pitanje upućeno Komisiji o zakonodavstvu o hipotekama i riskantnim financijskim instrumentima u Španjolskoj (na osnovi primljenih predstavki) (O-000088/2015 – B8-0755/2015),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se u brojnim primljenim predstavkama ukazuje na tisuće tragičnih osobnih slučajeva građana koji su doživjeli djelomičan ili potpuni gubitak životne ušteđevine te budući da se u tim predstavkama ističu prepreke s kojima su potrošači suočeni kada pokušaju dobiti točne i ključne informacije o financijskim instrumentima; |
| --- | --- |

A.

budući da se u brojnim primljenim predstavkama ukazuje na tisuće tragičnih osobnih slučajeva građana koji su doživjeli djelomičan ili potpuni gubitak životne ušteđevine te budući da se u tim predstavkama ističu prepreke s kojima su potrošači suočeni kada pokušaju dobiti točne i ključne informacije o financijskim instrumentima;

| B. | budući da organizacije civilnog društva u Španjolskoj i dalje prosvjeduju zbog stotina tisuća deložacija, nepoštenih uvjeta u ugovorima o hipoteci i nedostatka zaštite za zajmoprimce; budući da jedna od tih organizacija, Platforma žrtava hipoteke (Plataforma de afectados por la hipoteca), navodi da je u prvom tromjesečju 2015. u Španjolskoj provedeno 19 261 deložacija (6 % više u odnosu na prvo tromjesečje 2014.); budući da ta organizacija procjenjuje da je od 2008. u Španjolskoj bilo više od 397 954 deložacije; budući da je više od 100 000 kućanstava ostalo bez svojih domova; |
| --- | --- |

B.

budući da organizacije civilnog društva u Španjolskoj i dalje prosvjeduju zbog stotina tisuća deložacija, nepoštenih uvjeta u ugovorima o hipoteci i nedostatka zaštite za zajmoprimce; budući da jedna od tih organizacija, Platforma žrtava hipoteke (Plataforma de afectados por la hipoteca), navodi da je u prvom tromjesečju 2015. u Španjolskoj provedeno 19 261 deložacija (6 % više u odnosu na prvo tromjesečje 2014.); budući da ta organizacija procjenjuje da je od 2008. u Španjolskoj bilo više od 397 954 deložacije; budući da je više od 100 000 kućanstava ostalo bez svojih domova;

| C. | budući da se zbog krize pogoršala situacija deložiranih obitelji koje još uvijek moraju otplatiti svoj hipotekarni dug i sve veće kamate; budući da je španjolska vlada uvela datio in solutum kao izvanrednu mjeru u Zakonu 6/2012; podsjeća na to da je, prema službenim podacima iz drugog tromjesečja 2014., mogućnost datio in solutum odobrena samo 1 467 puta od ukupno 11 407 podnesenih zahtjeva, odnosno u 12,86 % slučajeva; |
| --- | --- |

C.

budući da se zbog krize pogoršala situacija deložiranih obitelji koje još uvijek moraju otplatiti svoj hipotekarni dug i sve veće kamate; budući da je španjolska vlada uvela datio in solutum kao izvanrednu mjeru u Zakonu 6/2012; podsjeća na to da je, prema službenim podacima iz drugog tromjesečja 2014., mogućnost datio in solutum odobrena samo 1 467 puta od ukupno 11 407 podnesenih zahtjeva, odnosno u 12,86 % slučajeva;

| D. | budući da su nacionalni i europski sudovi utvrdili nekoliko nepoštenih klauzula i praksi u španjolskom hipotekarnom sektoru (vidi presude Suda Europske unije C-243/08 Pannon-GSM; C-618/10 Banco Español de Crédito; C–415/11 Catalunyacaixa) koje su trebale biti spriječene direktivama 93/13/EEZ, 2004/39/EZ i 2005/29/EZ da su sve te direktive u potpunosti prenesene i provedene u Španjolskoj; |
| --- | --- |

D.

budući da su nacionalni i europski sudovi utvrdili nekoliko nepoštenih klauzula i praksi u španjolskom hipotekarnom sektoru (vidi presude Suda Europske unije C-243/08 Pannon-GSM; C-618/10 Banco Español de Crédito; C–415/11 Catalunyacaixa) koje su trebale biti spriječene direktivama 93/13/EEZ, 2004/39/EZ i 2005/29/EZ da su sve te direktive u potpunosti prenesene i provedene u Španjolskoj;

| E. | budući da će Direktiva 2014/17/EU o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine (Direktiva o hipotekarnim kreditima) biti primjenjiva na ugovore o hipotekarnim kreditima sklopljene nakon 21. ožujka 2016. i da se njome zahtijeva da vjerovnici obavijeste potrošače o glavnim karakteristikama ugovora o kreditu; |
| --- | --- |

E.

budući da će Direktiva 2014/17/EU o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine (Direktiva o hipotekarnim kreditima) biti primjenjiva na ugovore o hipotekarnim kreditima sklopljene nakon 21. ožujka 2016. i da se njome zahtijeva da vjerovnici obavijeste potrošače o glavnim karakteristikama ugovora o kreditu;

| F. | budući da su zbog presude u slučaju Aziz (predmet C-415/11) španjolske vlasti po ubrzanom postupku usvojile Zakon 1/2013 od 14. svibnja 2013. o mjerama za jačanje zaštite hipotekarnih dužnika, restrukturiranju duga i socijalnom najmu stanova (Ley 1/2013 de medidas para reforzar la protección a los deudores hipotecarios, reestructuración de la deuda y alquiler social); |
| --- | --- |

F.

budući da su zbog presude u slučaju Aziz (predmet C-415/11) španjolske vlasti po ubrzanom postupku usvojile Zakon 1/2013 od 14. svibnja 2013. o mjerama za jačanje zaštite hipotekarnih dužnika, restrukturiranju duga i socijalnom najmu stanova (Ley 1/2013 de medidas para reforzar la protección a los deudores hipotecarios, reestructuración de la deuda y alquiler social);

| G. | budući da su zbog presude u predmetu C-169/14 španjolske vlasti izmijenile nacionalni sustav žalbi u vezi s hipotekama završnom odredbom u Zakonu 9/2015 od 25. svibnja 2015. o hitnim mjerama u vezi sa stečajnim pitanjima (Ley 9/2015 de medidas urgentes en material concursal) kako bi ga uskladile s Direktivom 93/13/EEZ; |
| --- | --- |

G.

budući da su zbog presude u predmetu C-169/14 španjolske vlasti izmijenile nacionalni sustav žalbi u vezi s hipotekama završnom odredbom u Zakonu 9/2015 od 25. svibnja 2015. o hitnim mjerama u vezi sa stečajnim pitanjima (Ley 9/2015 de medidas urgentes en material concursal) kako bi ga uskladile s Direktivom 93/13/EEZ;

| H. | budući da je španjolski parlament usvojio „Kodeks dobre prakse za održivo restrukturiranje dugova u vezi s hipotekama na nekretnine za vlastito stanovanje” koji su financijska tijela gotovo u potpunosti zanemarila zbog njegova dobrovoljnog statusa te koji je postigao veoma ograničen uspjeh u sprječavanju deložacija i poticanju iskorištavanja mogućnosti datio in solutum jer više od 80 % osoba kojih se to tiče ne ispunjava potrebne uvjete; |
| --- | --- |

H.

budući da je španjolski parlament usvojio „Kodeks dobre prakse za održivo restrukturiranje dugova u vezi s hipotekama na nekretnine za vlastito stanovanje” koji su financijska tijela gotovo u potpunosti zanemarila zbog njegova dobrovoljnog statusa te koji je postigao veoma ograničen uspjeh u sprječavanju deložacija i poticanju iskorištavanja mogućnosti datio in solutum jer više od 80 % osoba kojih se to tiče ne ispunjava potrebne uvjete;

| I. | budući da u mnogo slučajeva banke nisu propisno obavijestile potrošače o razmjeru rizika povezanih s predloženim ulaganjima, i budući da u tim slučajevima banke nisu niti provele procjene primjerenosti radi utvrđivanja imaju li klijenti odgovarajuće znanje za razumijevanje financijskih rizika koje preuzimaju; budući da su mnogi od pogođenih građana stariji ljudi koji su uložili životne ušteđevine jer im je rečeno da je njihovo ulaganje bezrizično; |
| --- | --- |

I.

budući da u mnogo slučajeva banke nisu propisno obavijestile potrošače o razmjeru rizika povezanih s predloženim ulaganjima, i budući da u tim slučajevima banke nisu niti provele procjene primjerenosti radi utvrđivanja imaju li klijenti odgovarajuće znanje za razumijevanje financijskih rizika koje preuzimaju; budući da su mnogi od pogođenih građana stariji ljudi koji su uložili životne ušteđevine jer im je rečeno da je njihovo ulaganje bezrizično;

| J. | budući da se procjenjuje da je u proteklih nekoliko godina 700 000 španjolskih građana bilo žrtva financijskih prijevara jer su im njihove banke nepošteno prodale riskantne financijske instrumente, a da ih nisu propisno informirale o razmjeru rizika i stvarnim posljedicama nemogućnosti pristupanja vlastitoj ušteđevini; |
| --- | --- |

J.

budući da se procjenjuje da je u proteklih nekoliko godina 700 000 španjolskih građana bilo žrtva financijskih prijevara jer su im njihove banke nepošteno prodale riskantne financijske instrumente, a da ih nisu propisno informirale o razmjeru rizika i stvarnim posljedicama nemogućnosti pristupanja vlastitoj ušteđevini;

| K. | budući da su mnoge žrtve financijskih prijevara odbile arbitražni mehanizam koji su uspostavile španjolske vlasti; |
| --- | --- |

K.

budući da su mnoge žrtve financijskih prijevara odbile arbitražni mehanizam koji su uspostavile španjolske vlasti;

| L. | budući da se Direktivom 2004/39/EZ o tržištima financijskih instrumenata regulira pružanje investicijskih usluga koje provode investicijska društva i kreditne institucije u pogledu financijskih instrumenata, među ostalim i povlaštenih dionica (preferentes); budući da su člankom 19. Direktive o tržištima financijskih instrumenata utvrđene poslovne obveze subjekata koji pružaju investicijske usluge klijentima; |
| --- | --- |

L.

budući da se Direktivom 2004/39/EZ o tržištima financijskih instrumenata regulira pružanje investicijskih usluga koje provode investicijska društva i kreditne institucije u pogledu financijskih instrumenata, među ostalim i povlaštenih dionica (preferentes); budući da su člankom 19. Direktive o tržištima financijskih instrumenata utvrđene poslovne obveze subjekata koji pružaju investicijske usluge klijentima;

| 1. | poziva Komisiju da u svim državama članicama prati provedbu presude iz predmeta C-415 (Aziz) i Direktive 93/13/EEZ o zakonodavstvu o hipotekama kako bi zajamčila da ih nacionalna tijela u potpunosti poštuju; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisiju da u svim državama članicama prati provedbu presude iz predmeta C-415 (Aziz) i Direktive 93/13/EEZ o zakonodavstvu o hipotekama kako bi zajamčila da ih nacionalna tijela u potpunosti poštuju;

| 2. | poziva financijske subjekte diljem Unije da obustave nepoštena postupanja s klijentima u području hipoteka, sofisticiranih financijskih proizvoda i kreditnih kartica, uključujući nametanje prekomjernih kamatnih stopa i proizvoljno otkazivanje usluge; |
| --- | --- |

2.

poziva financijske subjekte diljem Unije da obustave nepoštena postupanja s klijentima u području hipoteka, sofisticiranih financijskih proizvoda i kreditnih kartica, uključujući nametanje prekomjernih kamatnih stopa i proizvoljno otkazivanje usluge;

| 3. | poziva Komisiju da spriječi da financijski subjekti diljem Unije deložiraju obitelji koje žive u svojoj jedinoj nekretnini i da se umjesto toga okrenu restrukturiranju duga i socijalnom najmu; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da spriječi da financijski subjekti diljem Unije deložiraju obitelji koje žive u svojoj jedinoj nekretnini i da se umjesto toga okrenu restrukturiranju duga i socijalnom najmu;

| 4. | poziva španjolsku vladu da iskoristi instrumente kojima raspolaže u cilju pronalaženja sveobuhvatnog rješenja kako bi se drastično smanjio neprihvatljiv broj deložacija; |
| --- | --- |

4.

poziva španjolsku vladu da iskoristi instrumente kojima raspolaže u cilju pronalaženja sveobuhvatnog rješenja kako bi se drastično smanjio neprihvatljiv broj deložacija;

| 5. | poziva Komisiju da u svim državama članicama EU-a pomno prati prenošenje Direktive 2014/17/EU o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine (Direktive o hipotekarnim kreditima); |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da u svim državama članicama EU-a pomno prati prenošenje Direktive 2014/17/EU o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine (Direktive o hipotekarnim kreditima);

| 6. | poziva Komisiju na razmjenu najbolje prakse u pogledu primjene mogućnosti „datio in solutum” u nekim državama članicama i na procjenu učinka te prakse na potrošače i poduzeća; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju na razmjenu najbolje prakse u pogledu primjene mogućnosti „datio in solutum” u nekim državama članicama i na procjenu učinka te prakse na potrošače i poduzeća;

| 7. | upozorava Komisiju na sumnje koje je nezavisni odvjetnik EU-a izrazio u vezi sa zakonitošću mjera koje je španjolska vlada donijela kako bi riješila problem nepridržavanja europskih odredbi na koje je 14. ožujka 2013. ukazao Sud Europske unije i kako bi spriječila nepoštene prakse u hipotekarnom sektoru; |
| --- | --- |

7.

upozorava Komisiju na sumnje koje je nezavisni odvjetnik EU-a izrazio u vezi sa zakonitošću mjera koje je španjolska vlada donijela kako bi riješila problem nepridržavanja europskih odredbi na koje je 14. ožujka 2013. ukazao Sud Europske unije i kako bi spriječila nepoštene prakse u hipotekarnom sektoru;

| 8. | poziva Komisiju da pomno prati stvarnu provedbu novih mjera koje je španjolska vlada donijela kako bi riješila postojeće probleme i spriječila nepoštene bankovne i trgovačke prakse; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da pomno prati stvarnu provedbu novih mjera koje je španjolska vlada donijela kako bi riješila postojeće probleme i spriječila nepoštene bankovne i trgovačke prakse;

| 9. | poziva Komisiju da pokrene informativnu kampanju o financijskim proizvodima i da obrazovanjem ojača financijsku pismenost kako bi europski građani bili bolje informirani o rizicima koje preuzimaju prilikom sklapanja ugovora o financijskim proizvodima; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da pokrene informativnu kampanju o financijskim proizvodima i da obrazovanjem ojača financijsku pismenost kako bi europski građani bili bolje informirani o rizicima koje preuzimaju prilikom sklapanja ugovora o financijskim proizvodima;

| 10. | poziva Komisiju na razmjenu najboljih praksi kojima se povećava zaštita građana koji imaju financijske poteškoće; smatra da bi osnovno financijsko obrazovanje trebalo smatrati dodatnim sredstvom sprječavanja posljedica prezaduženosti; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju na razmjenu najboljih praksi kojima se povećava zaštita građana koji imaju financijske poteškoće; smatra da bi osnovno financijsko obrazovanje trebalo smatrati dodatnim sredstvom sprječavanja posljedica prezaduženosti;

| 11. | poziva Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i Europsku središnju banku da uspostave kampanju najboljih praksi kako bi potaknule banke i njihove zaposlenike da pružaju jasne, razumljive i točne informacije; ističe da potrošači trebaju donijeti informiranu odluku na temelju potpunog razumijevanja rizika koje preuzimaju te da posrednici i banke ne smiju zavaravati potrošače; |
| --- | --- |

11.

poziva Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i Europsku središnju banku da uspostave kampanju najboljih praksi kako bi potaknule banke i njihove zaposlenike da pružaju jasne, razumljive i točne informacije; ističe da potrošači trebaju donijeti informiranu odluku na temelju potpunog razumijevanja rizika koje preuzimaju te da posrednici i banke ne smiju zavaravati potrošače;

| 12. | poziva Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i Europsku središnju banku da u cilju očuvanja moći financijskog sektora EU-a poduzmu dodatne mjere kako bi se banke obvezalo da odvoje potencijalno riskantne aktivnosti trgovanja od aktivnosti primanja depozita ako se njima ugrožava financijska stabilnost; |
| --- | --- |

12.

poziva Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i Europsku središnju banku da u cilju očuvanja moći financijskog sektora EU-a poduzmu dodatne mjere kako bi se banke obvezalo da odvoje potencijalno riskantne aktivnosti trgovanja od aktivnosti primanja depozita ako se njima ugrožava financijska stabilnost;

| 13. | poziva Komisiju i Europsku središnju banku da ocijene španjolski arbitražni mehanizam uspostavljen za građane koji su žrtve financijskih prijevara; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju i Europsku središnju banku da ocijene španjolski arbitražni mehanizam uspostavljen za građane koji su žrtve financijskih prijevara;

| 14. | poziva Komisiju da prati ispravno prenošenje i primjenu prava EU-a u Španjolskoj u vezi s financijskim instrumentima, uključujući povlaštene dionice; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da prati ispravno prenošenje i primjenu prava EU-a u Španjolskoj u vezi s financijskim instrumentima, uključujući povlaštene dionice;

| 15. | poziva Komisiju da djeluje u pogledu primljenih žalbi i da provede potrebne istrage; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da djeluje u pogledu primljenih žalbi i da provede potrebne istrage;

| 16. | traži od Komisije da podnese zakonodavni prijedlog o insolventnosti kućanstava; |
| --- | --- |

16.

traži od Komisije da podnese zakonodavni prijedlog o insolventnosti kućanstava;

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi španjolskoj vladi, Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi španjolskoj vladi, Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci.

---

(1)  SL L 60, 28.2.2014., str. 34.

(2)  SL L 173, 12.6.2014., str. 349.

(3)  SL L 95, 21.4.1993., str. 29.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0246.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/41

---

P8_TA(2015)0348

Smrtna kazna

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (2015/2879(RSP))

(2017/C 349/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ukidanju smrtne kazne, a posebno Rezoluciju od 7. listopada 2010. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ukidanju smrtne kazne, a posebno Rezoluciju od 7. listopada 2010. (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i Thorbjørna Jaglanda, glavnog tajnika Vijeća Europe, od 10. listopada 2014. o Europskom i Svjetskom danu borbe protiv smrtne kazne, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i Thorbjørna Jaglanda, glavnog tajnika Vijeća Europe, od 10. listopada 2014. o Europskom i Svjetskom danu borbe protiv smrtne kazne,

| — | uzimajući u obzir Protokol 6 i Protokol 13 uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol 6 i Protokol 13 uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Povelje o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni,

| — | uzimajući u obzir reviziju režima EU-a za kontrolu izvoza robe koja se može upotrijebiti za izvršenje smrtne kazne, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reviziju režima EU-a za kontrolu izvoza robe koja se može upotrijebiti za izvršenje smrtne kazne,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te njegov drugi Fakultativni protokol, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te njegov drugi Fakultativni protokol,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984.,

| — | uzimajući u obzir studiju o utjecaju svjetskog problema droga na uživanje ljudskih prava koju je u rujnu 2015. objavio visoki povjerenik UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o utjecaju svjetskog problema droga na uživanje ljudskih prava koju je u rujnu 2015. objavio visoki povjerenik UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a, a posebno Rezoluciju od 18. prosinca 2014. o moratoriju na primjenu smrtne kazne (A/RES/69/186), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a, a posebno Rezoluciju od 18. prosinca 2014. o moratoriju na primjenu smrtne kazne (A/RES/69/186),

| — | uzimajući u obzir završnu deklaraciju donesenu na 5. svjetskom kongresu protiv smrtne kazne održanom u Madridu od 12. do 15. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu deklaraciju donesenu na 5. svjetskom kongresu protiv smrtne kazne održanom u Madridu od 12. do 15. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Svjetski i Europski dan borbe protiv smrtne kazne koji se svake godine obilježavaju 10. listopada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Svjetski i Europski dan borbe protiv smrtne kazne koji se svake godine obilježavaju 10. listopada,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je ukidanje smrtne kazne u cijelom svijetu jedan od glavnih ciljeva politike EU-a o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

A.

budući da je ukidanje smrtne kazne u cijelom svijetu jedan od glavnih ciljeva politike EU-a o ljudskim pravima;

| B. | budući da je cilj Svjetskog dana borbe protiv smrtne kazne koji se obilježava 10. listopada 2015.„podići razinu osviještenosti o primjeni smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga”; |
| --- | --- |

B.

budući da je cilj Svjetskog dana borbe protiv smrtne kazne koji se obilježava 10. listopada 2015.„podići razinu osviještenosti o primjeni smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga”;

| C. | budući da je prema podacima Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava više od 160 država članica Ujedinjenih naroda s različitim pravnim sustavima, tradicijama, kulturama i vjerskim običajima ukinulo smrtnu kaznu ili je ne primjenjuju; |
| --- | --- |

C.

budući da je prema podacima Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava više od 160 država članica Ujedinjenih naroda s različitim pravnim sustavima, tradicijama, kulturama i vjerskim običajima ukinulo smrtnu kaznu ili je ne primjenjuju;

| D. | budući da je prema najnovijim poznatim podacima 2014. najmanje 2 466 osoba u 55 zemalja osuđeno na smrt, što predstavlja povećanje od gotovo 23 % u odnosu na 2013.; budući da je 2014. u svijetu pogubljeno najmanje 607 osoba; budući da u to nisu uvrštene osobe za koje se pretpostavlja da su pogubljene u Kini, gdje se i dalje izvršava više smrtnih kazni nego u svim ostalim državama svijeta zajedno te je na tisuće osoba osuđeno na smrt; budući da je broj izrečenih i izvršenih smrtnih kazni tijekom 2015. godine i dalje alarmantan; budući da je povećanje broja izrečenih smrtnih kazni usko povezano sa sudskim presudama u masovnim suđenjima koja su reakcija na kaznena djela povezana s terorizmom u zemljama poput Egipta i Nigerije; budući da se u Čadu i Tunisu razmatra mogućnost ponovnog uvođenja smrtne kazne; budući da se smrtna kazna i dalje izriče i izvršava u nekim saveznim državama SAD-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je prema najnovijim poznatim podacima 2014. najmanje 2 466 osoba u 55 zemalja osuđeno na smrt, što predstavlja povećanje od gotovo 23 % u odnosu na 2013.; budući da je 2014. u svijetu pogubljeno najmanje 607 osoba; budući da u to nisu uvrštene osobe za koje se pretpostavlja da su pogubljene u Kini, gdje se i dalje izvršava više smrtnih kazni nego u svim ostalim državama svijeta zajedno te je na tisuće osoba osuđeno na smrt; budući da je broj izrečenih i izvršenih smrtnih kazni tijekom 2015. godine i dalje alarmantan; budući da je povećanje broja izrečenih smrtnih kazni usko povezano sa sudskim presudama u masovnim suđenjima koja su reakcija na kaznena djela povezana s terorizmom u zemljama poput Egipta i Nigerije; budući da se u Čadu i Tunisu razmatra mogućnost ponovnog uvođenja smrtne kazne; budući da se smrtna kazna i dalje izriče i izvršava u nekim saveznim državama SAD-a;

| E. | budući da se osobe još uvijek osuđuju na smrt kamenovanjem u Pakistanu, Nigeriji, Afganistanu, Iranu, Iraku, Sudanu, Somaliji i Saudijskoj Arabiji i budući da je u novije vrijeme na stotine žena kamenovano na smrt zbog preljuba; budući da se kamenovanje kao oblik smrtne kazne smatra jednom vrstom mučenja; |
| --- | --- |

E.

budući da se osobe još uvijek osuđuju na smrt kamenovanjem u Pakistanu, Nigeriji, Afganistanu, Iranu, Iraku, Sudanu, Somaliji i Saudijskoj Arabiji i budući da je u novije vrijeme na stotine žena kamenovano na smrt zbog preljuba; budući da se kamenovanje kao oblik smrtne kazne smatra jednom vrstom mučenja;

| F. | budući da se u osam država zakonom predviđa smrtna kazna za homoseksualnost (Mauritanija, Sudan, Iran, Saudijska Arabija, Jemen, Pakistan, Afganistan i Katar) i da se u nigerijskim i somalijskim pokrajinama smrtna kazna službeno izvršava zbog spolnog odnosa osoba istog spola; |
| --- | --- |

F.

budući da se u osam država zakonom predviđa smrtna kazna za homoseksualnost (Mauritanija, Sudan, Iran, Saudijska Arabija, Jemen, Pakistan, Afganistan i Katar) i da se u nigerijskim i somalijskim pokrajinama smrtna kazna službeno izvršava zbog spolnog odnosa osoba istog spola;

| G. | budući da se smrtna kazna često koristi protiv socijalno ugroženih osoba, psihičkih bolesnika i pripadnika nacionalnih i kulturnih manjina; |
| --- | --- |

G.

budući da se smrtna kazna često koristi protiv socijalno ugroženih osoba, psihičkih bolesnika i pripadnika nacionalnih i kulturnih manjina;

| H. | budući da 33 države primjenjuju smrtnu kaznu zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga te se u njima izvrši oko 1 000 smrtnih kazni godišnje; budući da su se prema poznatim podacima 2015. pogubljenja zbog takvih kaznenih djela izvršavala u Kini, Iranu, Indoneziji i Saudijskoj Arabiji; budući da se smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga i dalje izriču 2015. u Kini, Indoneziji, Iranu, Kuvajtu, Maleziji, Saudijskoj Arabiji, Šri Lanki, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Vijetnamu; budući da ta kaznena djela mogu uključivati razne optužbe povezane s trgovinom drogama ili posjedovanjem droga; |
| --- | --- |

H.

budući da 33 države primjenjuju smrtnu kaznu zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga te se u njima izvrši oko 1 000 smrtnih kazni godišnje; budući da su se prema poznatim podacima 2015. pogubljenja zbog takvih kaznenih djela izvršavala u Kini, Iranu, Indoneziji i Saudijskoj Arabiji; budući da se smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga i dalje izriču 2015. u Kini, Indoneziji, Iranu, Kuvajtu, Maleziji, Saudijskoj Arabiji, Šri Lanki, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Vijetnamu; budući da ta kaznena djela mogu uključivati razne optužbe povezane s trgovinom drogama ili posjedovanjem droga;

| I. | budući da se tijekom posljednjih 12 mjeseci primjena smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga povećala na globalnoj razini i da su neke zemlje u znatno većoj mjeri izvršavale smrtnu kaznu zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga, dok su neke nastojale ponovno uvesti smrtnu kaznu za kaznena djela povezana sa zlouporabom droga ili ukinuti dugogodišnji moratorij na smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

I.

budući da se tijekom posljednjih 12 mjeseci primjena smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga povećala na globalnoj razini i da su neke zemlje u znatno većoj mjeri izvršavale smrtnu kaznu zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga, dok su neke nastojale ponovno uvesti smrtnu kaznu za kaznena djela povezana sa zlouporabom droga ili ukinuti dugogodišnji moratorij na smrtnu kaznu;

| J. | budući da je u prvih šest mjeseci 2015. u Iranu navodno pogubljeno 394 počinitelja kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga, dok je tijekom cijele 2014. godine izvršeno 367 smrtnih kazni; budući da je polovina svih smrtnih kazni izvršenih ove godine u Saudijskoj Arabiji izrečena zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga, dok je 2010. samo 4 % svih smrtnih kazni bilo izvršeno zbog iste vrste kaznenih djela; budući da u Pakistanu najmanje 112 počinitelja kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga čeka na izvršenje smrtne kazne; |
| --- | --- |

J.

budući da je u prvih šest mjeseci 2015. u Iranu navodno pogubljeno 394 počinitelja kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga, dok je tijekom cijele 2014. godine izvršeno 367 smrtnih kazni; budući da je polovina svih smrtnih kazni izvršenih ove godine u Saudijskoj Arabiji izrečena zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga, dok je 2010. samo 4 % svih smrtnih kazni bilo izvršeno zbog iste vrste kaznenih djela; budući da u Pakistanu najmanje 112 počinitelja kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga čeka na izvršenje smrtne kazne;

| K. | budući da su brojni građani država članica EU-a pogubljeni ili čekaju na izvršenje smrtne kazne u trećim zemljama zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga; |
| --- | --- |

K.

budući da su brojni građani država članica EU-a pogubljeni ili čekaju na izvršenje smrtne kazne u trećim zemljama zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga;

| L. | budući da se u članku 6. stavku 2. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima navodi da se smrtna kazna može izvršiti samo u slučaju „najtežih kaznenih djela”; budući da su Odbor UN-a za ljudska prava i posebni izvjestitelji UN-a za izvansudska, masovna ili arbitrarna pogubljenja te za mučenje izjavili da se smrtna kazna ne bi trebala izricati za kaznena djela povezana sa zlouporabom droga; budući da su obvezna smrtna kazna i njezina primjena zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga u suprotnosti s međunarodnim pravom i normama; |
| --- | --- |

L.

budući da se u članku 6. stavku 2. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima navodi da se smrtna kazna može izvršiti samo u slučaju „najtežih kaznenih djela”; budući da su Odbor UN-a za ljudska prava i posebni izvjestitelji UN-a za izvansudska, masovna ili arbitrarna pogubljenja te za mučenje izjavili da se smrtna kazna ne bi trebala izricati za kaznena djela povezana sa zlouporabom droga; budući da su obvezna smrtna kazna i njezina primjena zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga u suprotnosti s međunarodnim pravom i normama;

| M. | budući da Međunarodni odbor za kontrolu narkotika potiče države članice u kojima se izriče smrtna kazna da je ukinu za kaznena djela povezana sa zlouporabom droga; |
| --- | --- |

M.

budući da Međunarodni odbor za kontrolu narkotika potiče države članice u kojima se izriče smrtna kazna da je ukinu za kaznena djela povezana sa zlouporabom droga;

| N. | budući da su Komisija i države članice dodijelile najmanje 60 milijuna EUR za programe Ureda UN-a za droge i kriminal (UNODC) za suzbijanje zlouporabe droga, koji su usmjereni na suzbijanje zlouporabe droga u državama koje aktivno primjenjuju smrtnu kaznu zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga; budući da se u najnovijim izvješćima nevladinih organizacija izražava ozbiljna zabrinutost zbog činjenice da se programima za borbu protiv zlouporabe droga koje EU financira u državama koje i dalje primjenjuju smrtnu kaznu zapravo potiče izricanje i izvršenje smrtne kazne i budući da ta izvješća treba preispitati; |
| --- | --- |

N.

budući da su Komisija i države članice dodijelile najmanje 60 milijuna EUR za programe Ureda UN-a za droge i kriminal (UNODC) za suzbijanje zlouporabe droga, koji su usmjereni na suzbijanje zlouporabe droga u državama koje aktivno primjenjuju smrtnu kaznu zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga; budući da se u najnovijim izvješćima nevladinih organizacija izražava ozbiljna zabrinutost zbog činjenice da se programima za borbu protiv zlouporabe droga koje EU financira u državama koje i dalje primjenjuju smrtnu kaznu zapravo potiče izricanje i izvršenje smrtne kazne i budući da ta izvješća treba preispitati;

| O. | budući da je Europska komisija u okviru Instrumenta EU-a za doprinos stabilnosti i miru (IcSP) i Instrumenta za stabilnost (IfS) koji mu je prethodio na regionalnoj razini pokrenula dvije opsežne mjere borbe protiv zlouporabe droga, odnosno programe kokainske i heroinske rute, kojima su obuhvaćene zemlje u kojima se primjenjuje smrtna kazna zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga; budući da je Europska komisija u skladu s člankom 10. Uredbe o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru obvezna provoditi operativne smjernice o ljudskim pravima i poštovati humanitarno pravo u okviru mjera protiv organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

O.

budući da je Europska komisija u okviru Instrumenta EU-a za doprinos stabilnosti i miru (IcSP) i Instrumenta za stabilnost (IfS) koji mu je prethodio na regionalnoj razini pokrenula dvije opsežne mjere borbe protiv zlouporabe droga, odnosno programe kokainske i heroinske rute, kojima su obuhvaćene zemlje u kojima se primjenjuje smrtna kazna zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga; budući da je Europska komisija u skladu s člankom 10. Uredbe o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru obvezna provoditi operativne smjernice o ljudskim pravima i poštovati humanitarno pravo u okviru mjera protiv organiziranog kriminala;

| 1. | ponavlja osudu primjene smrtne kazne i snažno podupire uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao koraka prema njezinu ukidanju; ponovno ističe da ukidanje smrtne kazne doprinosi jačanju ljudskog dostojanstva te da je konačni cilj EU-a njezino potpuno ukidanje; |
| --- | --- |

1.

ponavlja osudu primjene smrtne kazne i snažno podupire uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao koraka prema njezinu ukidanju; ponovno ističe da ukidanje smrtne kazne doprinosi jačanju ljudskog dostojanstva te da je konačni cilj EU-a njezino potpuno ukidanje;

| 2. | osuđuje sva pogubljenja bez obzira na mjesto izvršenja; i dalje je duboko zabrinut zbog izricanja smrtne kazne maloljetnicima i osobama s duševnim smetnjama ili intelektualnim teškoćama te poziva na hitno i konačno okončanje tih praksi kojima se krše međunarodne norme ljudskih prava; izražava veliku zabrinutost zbog nedavnih masovnih suđenja na kojima je izrečen ogroman broj smrtnih kazni; |
| --- | --- |

2.

osuđuje sva pogubljenja bez obzira na mjesto izvršenja; i dalje je duboko zabrinut zbog izricanja smrtne kazne maloljetnicima i osobama s duševnim smetnjama ili intelektualnim teškoćama te poziva na hitno i konačno okončanje tih praksi kojima se krše međunarodne norme ljudskih prava; izražava veliku zabrinutost zbog nedavnih masovnih suđenja na kojima je izrečen ogroman broj smrtnih kazni;

| 3. | izražava veliku zabrinutost zbog kamenovanja koje se i dalje primjenjuje u više zemalja te poziva vlade tih zemalja da bez odgode donesu zakonodavstvo kojim će se zabraniti kamenovanje; |
| --- | --- |

3.

izražava veliku zabrinutost zbog kamenovanja koje se i dalje primjenjuje u više zemalja te poziva vlade tih zemalja da bez odgode donesu zakonodavstvo kojim će se zabraniti kamenovanje;

| 4. | potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da se i dalje bore protiv primjene smrtne kazne, da snažno podrže moratorij kao korak prema ukidanju smrtne kazne, da nastave s naporima da se smrtna kazna ukine u cijelom svijetu te da snažno potiču države u kojima se još uvijek izvršava smrtna kazna da poštuju minimalne međunarodne norme, smanje područje primjene i samu primjenu smrtne kazne te da objave jasne i točne podatke o broju izrečenih i izvršenih smrtnih kazni; potiče ESVD da pomno prati razvoj situacije u svim zemljama, a posebno u Bjelarusu koji je jedina europska zemlja u kojoj još postoji smrtna kazna, te da upotrijebi sva raspoloživa sredstva utjecaja; |
| --- | --- |

4.

potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da se i dalje bore protiv primjene smrtne kazne, da snažno podrže moratorij kao korak prema ukidanju smrtne kazne, da nastave s naporima da se smrtna kazna ukine u cijelom svijetu te da snažno potiču države u kojima se još uvijek izvršava smrtna kazna da poštuju minimalne međunarodne norme, smanje područje primjene i samu primjenu smrtne kazne te da objave jasne i točne podatke o broju izrečenih i izvršenih smrtnih kazni; potiče ESVD da pomno prati razvoj situacije u svim zemljama, a posebno u Bjelarusu koji je jedina europska zemlja u kojoj još postoji smrtna kazna, te da upotrijebi sva raspoloživa sredstva utjecaja;

| 5. | pozdravlja ukidanje smrtne kazne u određenim saveznim državama SAD-a te potiče EU da nastavi dijalog sa SAD-om kako bi se zajedničkim snagama mogli usprotiviti smrtnoj kazni u cijelom svijetu s ciljem njezina potpunog ukidanja; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja ukidanje smrtne kazne u određenim saveznim državama SAD-a te potiče EU da nastavi dijalog sa SAD-om kako bi se zajedničkim snagama mogli usprotiviti smrtnoj kazni u cijelom svijetu s ciljem njezina potpunog ukidanja;

| 6. | poziva Komisiju da u pogledu pomoći i političke potpore posebnu pozornost posveti zemljama koje ostvaruju napredak u ukidanju smrtne kazne ili koje potiču na globalni moratorij na smrtnu kaznu; potiče bilateralne i multilateralne inicijative između država članica, EU-a, UN-a, trećih zemalja i drugih regionalnih organizacija o pitanjima povezanima sa smrtnom kaznom; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da u pogledu pomoći i političke potpore posebnu pozornost posveti zemljama koje ostvaruju napredak u ukidanju smrtne kazne ili koje potiču na globalni moratorij na smrtnu kaznu; potiče bilateralne i multilateralne inicijative između država članica, EU-a, UN-a, trećih zemalja i drugih regionalnih organizacija o pitanjima povezanima sa smrtnom kaznom;

| 7. | podsjeća da je smrtna kazna nespojiva s vrijednostima na kojima se Unija temelji kao što su poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava, te da će svaka država članica koja ponovno uvede smrtnu kaznu stoga kršiti Ugovore i Povelju o temeljnim pravima Europske unije; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da je smrtna kazna nespojiva s vrijednostima na kojima se Unija temelji kao što su poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava, te da će svaka država članica koja ponovno uvede smrtnu kaznu stoga kršiti Ugovore i Povelju o temeljnim pravima Europske unije;

| 8. | posebno je zabrinut zbog sve veće primjene smrtne kazne u kontekstu borbe protiv terorizma u brojnim državama te zbog mogućnosti njezina ponovnog uvođenja u drugim državama; |
| --- | --- |

8.

posebno je zabrinut zbog sve veće primjene smrtne kazne u kontekstu borbe protiv terorizma u brojnim državama te zbog mogućnosti njezina ponovnog uvođenja u drugim državama;

| 9. | posebno osuđuje primjenu smrtne kazne u svrhu gušenja oporbe ili na temelju vjeroispovijesti, homoseksualnosti, preljuba ili drugih razloga koji su trivijalni ili se uopće ne smatraju kaznenim djelima; stoga poziva države u kojima je homoseksualnost kazneno djelo da za to ne primjenjuju smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

9.

posebno osuđuje primjenu smrtne kazne u svrhu gušenja oporbe ili na temelju vjeroispovijesti, homoseksualnosti, preljuba ili drugih razloga koji su trivijalni ili se uopće ne smatraju kaznenim djelima; stoga poziva države u kojima je homoseksualnost kazneno djelo da za to ne primjenjuju smrtnu kaznu;

| 10. | i dalje je u potpunosti uvjeren da se smrtnim kaznama ne suzbija trgovina drogama niti sprečava da pojedinci postanu žrtve zlouporabe droga; poziva zemlje koje su zadržale smrtnu kaznu da uvedu alternativna rješenja za smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga, pri kojima bi naglasak posebno bio na programima prevencije zlouporabe droga i smanjenja štete; |
| --- | --- |

10.

i dalje je u potpunosti uvjeren da se smrtnim kaznama ne suzbija trgovina drogama niti sprečava da pojedinci postanu žrtve zlouporabe droga; poziva zemlje koje su zadržale smrtnu kaznu da uvedu alternativna rješenja za smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga, pri kojima bi naglasak posebno bio na programima prevencije zlouporabe droga i smanjenja štete;

| 11. | ponavlja preporuku Komisiji i državama članicama da bi ukidanje smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga trebalo biti preduvjet za financijsku pomoć, tehničku pomoć, izgradnju kapaciteta i druge oblike podrške politici suzbijanja zlouporabe droga; |
| --- | --- |

11.

ponavlja preporuku Komisiji i državama članicama da bi ukidanje smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga trebalo biti preduvjet za financijsku pomoć, tehničku pomoć, izgradnju kapaciteta i druge oblike podrške politici suzbijanja zlouporabe droga;

| 12. | poziva Komisiju i države članice da potvrde kategoričko načelo da se europskom potporom i pomoći, uključujući programe UNDOC-a za borbu protiv zlouporabe droga, ne smije omogućivati kazneni progon koji vodi do izricanja smrtnih kazni i pogubljenja uhićenih osoba; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i države članice da potvrde kategoričko načelo da se europskom potporom i pomoći, uključujući programe UNDOC-a za borbu protiv zlouporabe droga, ne smije omogućivati kazneni progon koji vodi do izricanja smrtnih kazni i pogubljenja uhićenih osoba;

| 13. | poziva Komisiju da pojača nadzor nad izvozom proizvoda koji se mogu upotrijebiti za izvršenje smrtne kazne; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da pojača nadzor nad izvozom proizvoda koji se mogu upotrijebiti za izvršenje smrtne kazne;

| 14. | duboko je zabrinut zbog nedostatka transparentnosti u pogledu potpore i pomoći za suzbijanje zlouporabe droga koju Komisija i države članice pružaju operacijama za suzbijanje zlouporabe droga u zemljama u kojima se aktivno primjenjuje smrtna kazna zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga; zahtijeva da Komisija objavi godišnje izvješće o financiranju programa borbe protiv zlouporabe droga u državama koje su zadržale smrtnu kaznu zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga te istakne koje su mjere za zaštitu ljudskih prava poduzete kako bi se zajamčilo da se tim sredstvima ne potiče primjena smrtne kazne; |
| --- | --- |

14.

duboko je zabrinut zbog nedostatka transparentnosti u pogledu potpore i pomoći za suzbijanje zlouporabe droga koju Komisija i države članice pružaju operacijama za suzbijanje zlouporabe droga u zemljama u kojima se aktivno primjenjuje smrtna kazna zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga; zahtijeva da Komisija objavi godišnje izvješće o financiranju programa borbe protiv zlouporabe droga u državama koje su zadržale smrtnu kaznu zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga te istakne koje su mjere za zaštitu ljudskih prava poduzete kako bi se zajamčilo da se tim sredstvima ne potiče primjena smrtne kazne;

| 15. | poziva Komisiju da bez odgode provede operativne smjernice iz članka 10. Uredbe o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru te da ih strogo primjeni na programe kokainske i heroinske rute; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da bez odgode provede operativne smjernice iz članka 10. Uredbe o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru te da ih strogo primjeni na programe kokainske i heroinske rute;

| 16. | poziva Komisiju da poštuje preporuku iz Plana djelovanja EU-a za borbu protiv droga (2013. – 2016.) koja se odnosi na razvoj i provedbu „alata za smjernice o ljudskim pravima i procjenu učinka” kako bi se zajamčilo da su ljudska prava učinkovito uvrštena u vanjsko djelovanje EU-a za borbu protiv droga; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da poštuje preporuku iz Plana djelovanja EU-a za borbu protiv droga (2013. – 2016.) koja se odnosi na razvoj i provedbu „alata za smjernice o ljudskim pravima i procjenu učinka” kako bi se zajamčilo da su ljudska prava učinkovito uvrštena u vanjsko djelovanje EU-a za borbu protiv droga;

| 17. | potiče ESVD, Komisiju i države članice da utvrde smjernice za sveobuhvatnu i učinkovitu europsku politiku u pogledu smrtne kazne s obzirom na brojne europske građane kojima prijeti pogubljenje u trećim zemljama, a ta bi politika trebala sadržavati snažne i ojačane mehanizme za identifikaciju, pružanje pravne pomoći i diplomatsko zastupanje; |
| --- | --- |

17.

potiče ESVD, Komisiju i države članice da utvrde smjernice za sveobuhvatnu i učinkovitu europsku politiku u pogledu smrtne kazne s obzirom na brojne europske građane kojima prijeti pogubljenje u trećim zemljama, a ta bi politika trebala sadržavati snažne i ojačane mehanizme za identifikaciju, pružanje pravne pomoći i diplomatsko zastupanje;

| 18. | poziva EU i njegove države članice da zajamče da će se na posebnom zasjedanju Opće skupštine UN-a koje će se održati u travnju 2016. na temu svjetskog problema droga govoriti o primjeni smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga te da će se takva primjena osuditi; |
| --- | --- |

18.

poziva EU i njegove države članice da zajamče da će se na posebnom zasjedanju Opće skupštine UN-a koje će se održati u travnju 2016. na temu svjetskog problema droga govoriti o primjeni smrtne kazne zbog kaznenih djela povezanih sa zlouporabom droga te da će se takva primjena osuditi;

| 19. | podupire sve agencije Ujedinjenih naroda, međuvladina regionalna tijela i nevladine organizacije u njihovim stalnim naporima za poticanje država da ukinu smrtnu kaznu; poziva Komisiju da s pomoću europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava i dalje financira projekte u tom području; |
| --- | --- |

19.

podupire sve agencije Ujedinjenih naroda, međuvladina regionalna tijela i nevladine organizacije u njihovim stalnim naporima za poticanje država da ukinu smrtnu kaznu; poziva Komisiju da s pomoću europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava i dalje financira projekte u tom području;

| 20. | pozdravlja nedavnu ratifikaciju drugog Fakultativnog protokola uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je cilj ukidanje smrtne kazne, čime je broj potpisnica porastao na 81; poziva sve zemlje koje još nisu potpisnice tog Protokola da ga bez odgode ratificiraju; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja nedavnu ratifikaciju drugog Fakultativnog protokola uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je cilj ukidanje smrtne kazne, čime je broj potpisnica porastao na 81; poziva sve zemlje koje još nisu potpisnice tog Protokola da ga bez odgode ratificiraju;

| 21. | poziva države članice Vijeća Europe koje tek trebaju ratificirati Protokol 6 i Protokol 13 uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima da to učine kako bi se zajamčilo učinkovito ukidanje smrtne kazne u cijeloj regiji koju obuhvaća Vijeće Europe; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice Vijeća Europe koje tek trebaju ratificirati Protokol 6 i Protokol 13 uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima da to učine kako bi se zajamčilo učinkovito ukidanje smrtne kazne u cijeloj regiji koju obuhvaća Vijeće Europe;

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku Opće skupštine UN-a i vladama država članica UN-a. |
| --- | --- |

22.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku Opće skupštine UN-a i vladama država članica UN-a.

---

(1)  SL C 371 E, 20.12.2011., str. 5.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/45

---

P8_TA(2015)0349

Lekcije naučene iz katastrofe uzrokovane crvenim blatom, pet godina nakon nesreće u Mađarskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o lekcijama naučenima na temelju katastrofe uzrokovane crvenim blatom pet godina nakon nesreće u Mađarskoj (2015/2801(RSP))

(2017/C 349/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir načela politike Unije u području okoliša utvrđena u članku 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a posebno načelo preventivnog djelovanja i načelo da onečišćivač plaća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela politike Unije u području okoliša utvrđena u članku 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, a posebno načelo preventivnog djelovanja i načelo da onečišćivač plaća,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja („Barcelonska konvencija”) i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja („Barcelonska konvencija”) i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/689/EEZ od 12. prosinca 1991. o opasnom otpadu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/689/EEZ od 12. prosinca 1991. o opasnom otpadu (1),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2000/532/EZ od 3. svibnja 2000. koja zamjenjuje Odluku 94/3/EZ o popisu otpada u skladu s člankom 1. točkom (a) Direktive Vijeća 75/442/EEZ o otpadu i Odluku Vijeća 94/904/EZ o utvrđivanju popisa opasnog otpada u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive Vijeća 91/689/EEZ o opasnom otpadu (2) (Europski popis otpada), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2000/532/EZ od 3. svibnja 2000. koja zamjenjuje Odluku 94/3/EZ o popisu otpada u skladu s člankom 1. točkom (a) Direktive Vijeća 75/442/EEZ o otpadu i Odluku Vijeća 94/904/EZ o utvrđivanju popisa opasnog otpada u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive Vijeća 91/689/EEZ o opasnom otpadu (2) (Europski popis otpada),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2014/955/EU оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2014/955/EU оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3),

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje koje je Komisija u lipnju 2015. uputila Mađarskoj sa zahtjevom da poveća ekološke standarde na drugom lokalitetu na kojem se nalaze odlagališta jalovine crvenog blata (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje koje je Komisija u lipnju 2015. uputila Mađarskoj sa zahtjevom da poveća ekološke standarde na drugom lokalitetu na kojem se nalaze odlagališta jalovine crvenog blata (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (5) (Direktiva o rudarskom otpadu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (5) (Direktiva o rudarskom otpadu),

| — | uzimajući u obzir Preporuku 2001/331/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o minimalnim kriterijima za inspekcije okoliša u državama članicama (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku 2001/331/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o minimalnim kriterijima za inspekcije okoliša u državama članicama (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2008. o reviziji Preporuke 2001/331/EZ o minimalnim kriterijima za inspekcije okoliša u državama članicama (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2008. o reviziji Preporuke 2001/331/EZ o minimalnim kriterijima za inspekcije okoliša u državama članicama (7),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (8) (Sedmi program djelovanja za okoliš), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (8) (Sedmi program djelovanja za okoliš),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (9) (Direktiva o odgovornosti za okoliš), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (9) (Direktiva o odgovornosti za okoliš),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2009/335/EZ od 20. travnja 2009. o tehničkim smjernicama za uspostavljanje financijskog jamstva u skladu s Direktivom 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2009/335/EZ od 20. travnja 2009. o tehničkim smjernicama za uspostavljanje financijskog jamstva u skladu s Direktivom 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala (10),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu studiju izvedivosti o konceptu instrumenta na razini EU-a za podjelu rizika kod industrijskih katastrofa (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu studiju izvedivosti o konceptu instrumenta na razini EU-a za podjelu rizika kod industrijskih katastrofa (11),

| — | uzimajući u obzir izvješće „Izazovi i prepreke pri provedbi Direktive o odgovornosti za okoliš” (završno izvješće sastavljeno za Glavnu upravu Komisije za okoliš iz 2013. godine), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće „Izazovi i prepreke pri provedbi Direktive o odgovornosti za okoliš” (završno izvješće sastavljeno za Glavnu upravu Komisije za okoliš iz 2013. godine),

| — | uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o lekcijama naučenima na temelju katastrofe uzrokovane crvenim blatom pet godina nakon nesreće u Mađarskoj (O-000096/2015 – B8-0757/2015 i O-000097/2015 – B8-0758/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o lekcijama naučenima na temelju katastrofe uzrokovane crvenim blatom pet godina nakon nesreće u Mađarskoj (O-000096/2015 – B8-0757/2015 i O-000097/2015 – B8-0758/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je 4. listopada 2010. zbog puknuća spremnika za otpad u Mađarskoj iscurio gotovo jedan milijun kubnih metara izrazito alkalnog crvenog blata, potopivši nekoliko sela, usmrtivši deset i ranivši gotovo 150 osoba te zagadivši velike površine zemlje, uključujući četiri područja obuhvaćena programom NATURA 2000.; |
| --- | --- |

A.

budući da je 4. listopada 2010. zbog puknuća spremnika za otpad u Mađarskoj iscurio gotovo jedan milijun kubnih metara izrazito alkalnog crvenog blata, potopivši nekoliko sela, usmrtivši deset i ranivši gotovo 150 osoba te zagadivši velike površine zemlje, uključujući četiri područja obuhvaćena programom NATURA 2000.;

| B. | budući da je crveno blato u tom spremniku za otpad prema Direktivi Vijeća 91/689/EEZ bilo opasan otpad; |
| --- | --- |

B.

budući da je crveno blato u tom spremniku za otpad prema Direktivi Vijeća 91/689/EEZ bilo opasan otpad;

| C. | budući da je u Odluci Komisije 2014/955/EU izričito navedeno da crveno blato treba klasificirati kao opasan otpad ako nema dokaza za suprotno; budući da se ta Odluka primjenjuje od 1. lipnja 2015.; |
| --- | --- |

C.

budući da je u Odluci Komisije 2014/955/EU izričito navedeno da crveno blato treba klasificirati kao opasan otpad ako nema dokaza za suprotno; budući da se ta Odluka primjenjuje od 1. lipnja 2015.;

| D. | budući da postoji rizik da je crveno blato ranije možda bilo pogrešno klasificirano kao neopasan otpad i u drugim državama članicama, što je omogućilo izdavanje neodgovarajućih dozvola; |
| --- | --- |

D.

budući da postoji rizik da je crveno blato ranije možda bilo pogrešno klasificirano kao neopasan otpad i u drugim državama članicama, što je omogućilo izdavanje neodgovarajućih dozvola;

| E. | budući da je crveno blato otpad koji nastaje pri vađenju minerala prema Direktivi o rudarskom otpadu, u kojoj se navode sigurnosni zahtjevi za gospodarenje otpadom od vađenja minerala, između ostalog na temelju najboljih raspoloživih tehnika; |
| --- | --- |

E.

budući da je crveno blato otpad koji nastaje pri vađenju minerala prema Direktivi o rudarskom otpadu, u kojoj se navode sigurnosni zahtjevi za gospodarenje otpadom od vađenja minerala, između ostalog na temelju najboljih raspoloživih tehnika;

| F. | budući da postoje ozbiljni ekološki problemi i zbog drugih aktivnosti rudarenja (npr. uporaba cijanida u rudarenju zlata) ili zbog nepravilne obrade opasnog otpada u raznim državama članicama; |
| --- | --- |

F.

budući da postoje ozbiljni ekološki problemi i zbog drugih aktivnosti rudarenja (npr. uporaba cijanida u rudarenju zlata) ili zbog nepravilne obrade opasnog otpada u raznim državama članicama;

| G. | budući da je cilj Preporuke 2001/331/EZ jačanje sukladnosti i doprinos dosljednijoj primjeni i provedbi zakonodavstva EU-a o okolišu; |
| --- | --- |

G.

budući da je cilj Preporuke 2001/331/EZ jačanje sukladnosti i doprinos dosljednijoj primjeni i provedbi zakonodavstva EU-a o okolišu;

| H. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 20. studenog 2008. provedbu zakonodavstva o okolišu u državama članicama opisao kao nepotpunu i nedosljednu i pozvao Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o ekološkim inspekcijama prije kraja 2009. godine; |
| --- | --- |

H.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 20. studenog 2008. provedbu zakonodavstva o okolišu u državama članicama opisao kao nepotpunu i nedosljednu i pozvao Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o ekološkim inspekcijama prije kraja 2009. godine;

| I. | budući da je u Sedmom programu djelovanja za okoliš navedeno da će EU proširiti zahtjeve u vezi s inspekcijama i nadzorom na veći dio zakonodavstva u području okoliša te dalje razviti kapacitete za potporu inspekcijama na razini EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je u Sedmom programu djelovanja za okoliš navedeno da će EU proširiti zahtjeve u vezi s inspekcijama i nadzorom na veći dio zakonodavstva u području okoliša te dalje razviti kapacitete za potporu inspekcijama na razini EU-a;

| J. | budući da je cilj Direktive o odgovornosti za okoliš utvrditi okvir odgovornosti za okoliš koji se temelji na načelu da onečišćivač plaća i da se njome od država članica zahtijeva da potiču odgovarajuće ekonomske i financijske subjekte na razvoj instrumenata i tržišta financijskog jamstva; budući da se u članku 18. stavku 2. od Komisije zahtijeva da Parlamentu i Vijeću prije 30. travnja 2014. podnese izvješće, koje još nije podneseno; |
| --- | --- |

J.

budući da je cilj Direktive o odgovornosti za okoliš utvrditi okvir odgovornosti za okoliš koji se temelji na načelu da onečišćivač plaća i da se njome od država članica zahtijeva da potiču odgovarajuće ekonomske i financijske subjekte na razvoj instrumenata i tržišta financijskog jamstva; budući da se u članku 18. stavku 2. od Komisije zahtijeva da Parlamentu i Vijeću prije 30. travnja 2014. podnese izvješće, koje još nije podneseno;

| K. | budući da je u izvješću sastavljenom 2013. za Komisiju o provedbi Direktive o odgovornosti za okoliš zaključeno da „prijenos Direktive o odgovornosti za okoliš u nacionalno pravo država članica nije kao rezultat imao jednake uvjete za sve”, već „mješavinu sustava odgovornosti za sprečavanje i otklanjanje štete u okolišu diljem EU-a”; |
| --- | --- |

K.

budući da je u izvješću sastavljenom 2013. za Komisiju o provedbi Direktive o odgovornosti za okoliš zaključeno da „prijenos Direktive o odgovornosti za okoliš u nacionalno pravo država članica nije kao rezultat imao jednake uvjete za sve”, već „mješavinu sustava odgovornosti za sprečavanje i otklanjanje štete u okolišu diljem EU-a”;

| L. | budući da je Komisija 2010. u svojoj reakciji na katastrofu uzrokovanu crvenim blatom izjavila da će ponovno razmotriti uvođenje usklađenog obveznog financijskog jamstva čak i prije revizije Direktive o odgovornosti za okoliš predviđene za 2014.; |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija 2010. u svojoj reakciji na katastrofu uzrokovanu crvenim blatom izjavila da će ponovno razmotriti uvođenje usklađenog obveznog financijskog jamstva čak i prije revizije Direktive o odgovornosti za okoliš predviđene za 2014.;

| 1. | konstatira da je katastrofa uzrokovana crvenim blatom 2010. bila najgora industrijska katastrofa u Mađarskoj i povodom pete obljetnice tog tragičnog događaja odaje počast žrtvama; |
| --- | --- |

1.

konstatira da je katastrofa uzrokovana crvenim blatom 2010. bila najgora industrijska katastrofa u Mađarskoj i povodom pete obljetnice tog tragičnog događaja odaje počast žrtvama;

| 2. | potvrđuje brzu i učinkovitu intervenciju nacionalnih tijela u fazi odgovora na krizu te velike napore civilnog društva tijekom te katastrofe neviđenih razmjera; |
| --- | --- |

2.

potvrđuje brzu i učinkovitu intervenciju nacionalnih tijela u fazi odgovora na krizu te velike napore civilnog društva tijekom te katastrofe neviđenih razmjera;

| 3. | podsjeća da je Mađarska potaknula uvođenje mehanizma EU-a za civilnu zaštitu i ugostila tim europskih stručnjaka zaduženih za izradu preporuka, među ostalim o tome kako stvoriti optimalna rješenja za uklanjanje i ublažavanje štete; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da je Mađarska potaknula uvođenje mehanizma EU-a za civilnu zaštitu i ugostila tim europskih stručnjaka zaduženih za izradu preporuka, među ostalim o tome kako stvoriti optimalna rješenja za uklanjanje i ublažavanje štete;

| 4. | primjećuje da se katastrofa uzrokovana crvenim blatom može povezati s lošom provedbom propisa EU-a, propustima tijekom inspekcija, nedostacima u relevantnom zakonodavstvu EU-a i radu operatora na predmetnoj lokaciji; |
| --- | --- |

4.

primjećuje da se katastrofa uzrokovana crvenim blatom može povezati s lošom provedbom propisa EU-a, propustima tijekom inspekcija, nedostacima u relevantnom zakonodavstvu EU-a i radu operatora na predmetnoj lokaciji;

| 5. | zabrinut je zbog toga što se čini da u posljednjih pet godina ništa nije naučeno s obzirom na to da se nastavlja loše provođenje relevantnog zakonodavstva EU-a i međunarodnih konvencija, da i dalje postoje nedostaci u inspekcijama te da od tada nije riješen gotovo nijedan od nedostataka u relevantnom zakonodavstvu EU-a; |
| --- | --- |

5.

zabrinut je zbog toga što se čini da u posljednjih pet godina ništa nije naučeno s obzirom na to da se nastavlja loše provođenje relevantnog zakonodavstva EU-a i međunarodnih konvencija, da i dalje postoje nedostaci u inspekcijama te da od tada nije riješen gotovo nijedan od nedostataka u relevantnom zakonodavstvu EU-a;

| 6. | smatra da Direktiva o rudarskom otpadu i Europski popis otpada zaslužuju posebnu pozornost; |
| --- | --- |

6.

smatra da Direktiva o rudarskom otpadu i Europski popis otpada zaslužuju posebnu pozornost;

| 7. | zabrinut je jer bi slične lokacije mogle postojati u nekoliko država članica; poziva države članice da se pobrinu za provedbu odgovarajućih inspekcija; |
| --- | --- |

7.

zabrinut je jer bi slične lokacije mogle postojati u nekoliko država članica; poziva države članice da se pobrinu za provedbu odgovarajućih inspekcija;

| 8. | poziva sve države članice koje imaju jalovišta s crvenim blatom da provjere je li crveno blato ispravno klasificirano kao opasno te da što prije preispitaju dozvole izdane na osnovi pogrešne klasifikacije; poziva Komisiju da se pobrine za to da države članice poduzmu odgovarajuće mjere i da shodno tome izvijeste Komisiju, i poziva Komisiju poziva da do kraja 2016. godine objavi izvješće o mjerama koje su države članice poduzele; |
| --- | --- |

8.

poziva sve države članice koje imaju jalovišta s crvenim blatom da provjere je li crveno blato ispravno klasificirano kao opasno te da što prije preispitaju dozvole izdane na osnovi pogrešne klasifikacije; poziva Komisiju da se pobrine za to da države članice poduzmu odgovarajuće mjere i da shodno tome izvijeste Komisiju, i poziva Komisiju poziva da do kraja 2016. godine objavi izvješće o mjerama koje su države članice poduzele;

| 9. | smatra da je nužno staviti veći naglasak na sprečavanje katastrofa imajući na umu da su se slični ekološki incidenti dogodili i u drugim državama članicama; |
| --- | --- |

9.

smatra da je nužno staviti veći naglasak na sprečavanje katastrofa imajući na umu da su se slični ekološki incidenti dogodili i u drugim državama članicama;

| 10. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore kojima bi se osigurala potpuna provedba i odgovarajuća primjena svih relevantnih propisa EU-a i svih relevantnih međunarodnih konvencija ne samo u pogledu proizvodnje aluminija i ekološki ispravnog gospodarenja crvenim blatom, već i općenito ekološki ispravnog gospodarenja opasnim otpadom; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore kojima bi se osigurala potpuna provedba i odgovarajuća primjena svih relevantnih propisa EU-a i svih relevantnih međunarodnih konvencija ne samo u pogledu proizvodnje aluminija i ekološki ispravnog gospodarenja crvenim blatom, već i općenito ekološki ispravnog gospodarenja opasnim otpadom;

| 11. | naglašava da se pri gospodarenju otpadom od vađenja minerala moraju striktno primjenjivati najbolje raspoložive tehnike i poziva na potpuni prelazak na upotrebu tehnologija za suho skladištenje otpada do kraja 2016., pod uvjetom da se zajamči da to istovremeno neće dovesti do onečišćenja zraka ili vode; |
| --- | --- |

11.

naglašava da se pri gospodarenju otpadom od vađenja minerala moraju striktno primjenjivati najbolje raspoložive tehnike i poziva na potpuni prelazak na upotrebu tehnologija za suho skladištenje otpada do kraja 2016., pod uvjetom da se zajamči da to istovremeno neće dovesti do onečišćenja zraka ili vode;

| 12. | poziva Komisiju da stavi veći naglasak na istraživanje i razvoj u pogledu sprečavanja i obrade opasnog otpada; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da stavi veći naglasak na istraživanje i razvoj u pogledu sprečavanja i obrade opasnog otpada;

| 13. | potiče Komisiju da sastavi smjernice za provođenje testova otpornosti na postojećim rudnicima s velikim jalovištima; |
| --- | --- |

13.

potiče Komisiju da sastavi smjernice za provođenje testova otpornosti na postojećim rudnicima s velikim jalovištima;

| 14. | smatra da učinkovito sprečavanje onečišćenja zahtijeva stroga pravila za ekološke inspekcije i odgovarajuće mjere kojima se jamči njihova primjena; |
| --- | --- |

14.

smatra da učinkovito sprečavanje onečišćenja zahtijeva stroga pravila za ekološke inspekcije i odgovarajuće mjere kojima se jamči njihova primjena;

| 15. | poziva države članice da ojačaju svoja nacionalna tijela za ekološke inspekcije kako bi im se omogućila provedba transparentnih, redovnih i sustavnih kontrola industrijskih kompleksa, između ostalog tako da im osiguraju neovisnost, daju adekvatne resurse, utvrde njihovo jasno područje nadležnosti te promiču bolju suradnju i koordinirano djelovanje; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice da ojačaju svoja nacionalna tijela za ekološke inspekcije kako bi im se omogućila provedba transparentnih, redovnih i sustavnih kontrola industrijskih kompleksa, između ostalog tako da im osiguraju neovisnost, daju adekvatne resurse, utvrde njihovo jasno područje nadležnosti te promiču bolju suradnju i koordinirano djelovanje;

| 16. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju nadzor oslanjajući se na postojeće obvezujuće i neobvezujuće instrumente, a izbjegavajući nepotrebno administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju i države članice da poboljšaju nadzor oslanjajući se na postojeće obvezujuće i neobvezujuće instrumente, a izbjegavajući nepotrebno administrativno opterećenje;

| 17. | ponovno poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o ekološkim inspekcijama kojim se industriji ne nameće dodatno financijsko opterećenje; |
| --- | --- |

17.

ponovno poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o ekološkim inspekcijama kojim se industriji ne nameće dodatno financijsko opterećenje;

| 18. | potiče Komisiju da proširi obvezujuće kriterije za inspekcije država članica kako bi se obuhvatio širi dio zakonodavstva EU-a u području okoliša te da razvije kapacitete za potporu ekološkim inspekcijama na razini EU-a; |
| --- | --- |

18.

potiče Komisiju da proširi obvezujuće kriterije za inspekcije država članica kako bi se obuhvatio širi dio zakonodavstva EU-a u području okoliša te da razvije kapacitete za potporu ekološkim inspekcijama na razini EU-a;

| 19. | zabrinut je zbog toga što bi znatne razlike među sustavima za preuzimanje odgovornosti u EU-u mogle ugroziti zajedničke standarde i za neke države članice i regije povećati rizik od ekoloških katastrofa i financijskih posljedica koje su s njima povezane; |
| --- | --- |

19.

zabrinut je zbog toga što bi znatne razlike među sustavima za preuzimanje odgovornosti u EU-u mogle ugroziti zajedničke standarde i za neke države članice i regije povećati rizik od ekoloških katastrofa i financijskih posljedica koje su s njima povezane;

| 20. | izražava žaljenje zbog toga što Komisija još nije predala svoje izvješće u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš; poziva Komisiju da to učini prije kraja 2015. godine; |
| --- | --- |

20.

izražava žaljenje zbog toga što Komisija još nije predala svoje izvješće u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš; poziva Komisiju da to učini prije kraja 2015. godine;

| 21. | poziva Komisiju da se tijekom aktualnog preispitivanja Direktive o odgovornosti za okoliš pobrine da se u prijedlogu revizije u potpunosti primjenjuje načelo prema kojem onečišćivač plaća; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da se tijekom aktualnog preispitivanja Direktive o odgovornosti za okoliš pobrine da se u prijedlogu revizije u potpunosti primjenjuje načelo prema kojem onečišćivač plaća;

| 22. | potiče Komisiju da istraži kako se Odluka Komisije 2009/335/EZ provodi u državama članicama i jesu li gornje granice za utvrđene instrumente financijskog jamstva dovoljne; potiče Komisiju da predloži usklađeno obvezno financijsko jamstvo; |
| --- | --- |

22.

potiče Komisiju da istraži kako se Odluka Komisije 2009/335/EZ provodi u državama članicama i jesu li gornje granice za utvrđene instrumente financijskog jamstva dovoljne; potiče Komisiju da predloži usklađeno obvezno financijsko jamstvo;

| 23. | poziva Komisiju i države članice da zajamče transparentnost financijskih aspekata pri sanaciji posljedica ekoloških katastrofa, uključujući financijsku odštetu pogođenima; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju i države članice da zajamče transparentnost financijskih aspekata pri sanaciji posljedica ekoloških katastrofa, uključujući financijsku odštetu pogođenima;

| 24. | poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša u skladu s odredbama iz Sedmog akcijskog programa za okoliš; poziva Komisiju da to učini prije isteka 2016. godine; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša u skladu s odredbama iz Sedmog akcijskog programa za okoliš; poziva Komisiju da to učini prije isteka 2016. godine;

| 25. | naglašava da je važno uključiti lokalna tijela, građane i civilno društvo u proces odlučivanja o zbrinjavanju opasnog otpada te u planiranje mjera upravljanja rizikom; |
| --- | --- |

25.

naglašava da je važno uključiti lokalna tijela, građane i civilno društvo u proces odlučivanja o zbrinjavanju opasnog otpada te u planiranje mjera upravljanja rizikom;

| 26. | poziva nadležna tijela da redovito informiraju javnost o onečišćenju i njegovu mogućem utjecaju na floru i faunu, kao i na zdravlje lokalnog stanovništva; |
| --- | --- |

26.

poziva nadležna tijela da redovito informiraju javnost o onečišćenju i njegovu mogućem utjecaju na floru i faunu, kao i na zdravlje lokalnog stanovništva;

| 27. | poziva Komisiju da dodatno razradi koncept instrumenta na razini EU-a za podjelu rizika kod industrijskih katastrofa uz puno poštovanje načela da onečišćivač plaća, a kako bi se obuhvatili mogući troškovi iznad visoke razine obveznog financijskog jamstva; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da dodatno razradi koncept instrumenta na razini EU-a za podjelu rizika kod industrijskih katastrofa uz puno poštovanje načela da onečišćivač plaća, a kako bi se obuhvatili mogući troškovi iznad visoke razine obveznog financijskog jamstva;

| 28. | smatra da bi taj specijalizirani instrument na razini EU-a za podjelu rizika kod industrijskih katastrofa trebao obuhvatiti i sanaciju posljedica starih ekoloških problema koji i dalje predstavljaju opasnost za društvo i za koje, zbog postojećeg pravnog okvira, ne postoje objektivno odgovorne osobe koje bi mogle pokriti troškove sanacije; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi taj specijalizirani instrument na razini EU-a za podjelu rizika kod industrijskih katastrofa trebao obuhvatiti i sanaciju posljedica starih ekoloških problema koji i dalje predstavljaju opasnost za društvo i za koje, zbog postojećeg pravnog okvira, ne postoje objektivno odgovorne osobe koje bi mogle pokriti troškove sanacije;

| 29. | ističe važnost suradnje i solidarnosti na razini EU-a u slučaju ekoloških i industrijskih katastrofa; |
| --- | --- |

29.

ističe važnost suradnje i solidarnosti na razini EU-a u slučaju ekoloških i industrijskih katastrofa;

| 30. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

30.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 377, 31.12.1991., str. 20.

(2)  SL L 226, 6.9.2000., str. 3.

(3)  SL L 370, 30.12.2014., str. 44.

(4)  Europska komisija – informativni članak: paket prekršaja u lipnju: ključne odluke; http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-15-5162_en.htm

(5)  SL L 102, 11.4.2006., str. 15.

(6)  SL L 118, 27.4.2001., str. 41.

(7)  SL C 16 E, 22.1.2010., str. 67.

(8)  SL L 354, 28.12.2013., str. 171.

(9)  SL L 143, 30.4.2004., str. 56.

(10)  SL L 101, 21.4.2009., str. 25.

(11)  Studija radi ispitivanja izvedivosti osnivanja fonda koji bi pokrivao odgovornost za okoliš i gubitke nastale uslijed industrijskih nesreća, Završno izvješće, Europska komisija, DG ENV, 17. travnja 2013.; http://ec.europa.eu/environment/archives/liability/eld/eldfund/pdf/Final%20report%20ELD%20Fund%20BIO%20for%20web2.pdf

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/50

---

P8_TA(2015)0350

Obnova plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o obnovi Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2015/2754(RSP))

(2017/C 349/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u kojem se jednakost spolova navodi kao jedno od glavnih načela na kojima je utemeljen EU, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u kojem se jednakost spolova navodi kao jedno od glavnih načela na kojima je utemeljen EU,

| — | uzimajući u obzir da se člankom 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) uvodi načelo dosljednosti politika razvojne suradnje prema kojem se, pri provedbi politika koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju, u obzir moraju uzeti ciljevi razvojne suradnje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se člankom 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) uvodi načelo dosljednosti politika razvojne suradnje prema kojem se, pri provedbi politika koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju, u obzir moraju uzeti ciljevi razvojne suradnje,

| — | uzimajući u obzir Četvrtu svjetsku konferenciju o ženama koja je održana u rujnu 1995. u Pekingu, Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje te kasnije dokumente koji su proizišli iz posebnih sjednica Ujedinjenih naroda, Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 i Peking + 20, o daljnjim radnjama i inicijativama za provedbu Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje koje su usvojene 9. lipnja 2000., 11. ožujka 2005., 2. ožujka 2010. i 9. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrtu svjetsku konferenciju o ženama koja je održana u rujnu 1995. u Pekingu, Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje te kasnije dokumente koji su proizišli iz posebnih sjednica Ujedinjenih naroda, Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 i Peking + 20, o daljnjim radnjama i inicijativama za provedbu Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje koje su usvojene 9. lipnja 2000., 11. ožujka 2005., 2. ožujka 2010. i 9. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir provedbu programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju koja je održana 1994. u Kairu, u kojemu je svjetska zajednica prepoznala i potvrdila da su spolno i reproduktivno zdravlje te reproduktivna prava temelji održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provedbu programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju koja je održana 1994. u Kairu, u kojemu je svjetska zajednica prepoznala i potvrdila da su spolno i reproduktivno zdravlje te reproduktivna prava temelji održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015. (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015. (COM(2010)0491),

| — | uzimajući u obzir Plan djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2010. – 2015.), izvješće o provedbi iz 2013. (SWD(2013)0509), zaključke Vijeća od 19. svibnja 2014. s tim u vezi i izvješće o provedbi iz 2014. (SWD(2015)0011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2010. – 2015.), izvješće o provedbi iz 2013. (SWD(2013)0509), zaključke Vijeća od 19. svibnja 2014. s tim u vezi i izvješće o provedbi iz 2014. (SWD(2015)0011),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o rodu u okviru razvoja te o novom globalnom partnerstvu za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o rodu u okviru razvoja te o novom globalnom partnerstvu za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir ocjenu potpore EU-a jednakosti spolova i osnaživanju položaja žena u partnerskim zemljama (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ocjenu potpore EU-a jednakosti spolova i osnaživanju položaja žena u partnerskim zemljama (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 (2000) i 1820 i (2008.) o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 (2000) i 1820 i (2008.) o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o obnovi Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (O-000109/2015 – B8-0762/2015 i O-000110/2015 – B8-0763/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o obnovi Plana djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (O-000109/2015 – B8-0762/2015 i O-000110/2015 – B8-0763/2015),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se Europska unija (EU) obvezala promicati jednakost spolova i jamčiti njezino uvrštavanje u sva područja svog djelovanja; budući da su jednakost spolova i osnaživanje žena preduvjeti za postizanje ciljeva održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. i također zasebno pitanje ljudskih prava kojim bi se trebalo baviti neovisno o njegovim koristima za razvoj i rast; budući da je rodno uvjetovano nasilje ozbiljno kršenje ljudskih prava i nikad se ne bi trebalo opravdavati vjerom, kulturom ili tradicijom; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija (EU) obvezala promicati jednakost spolova i jamčiti njezino uvrštavanje u sva područja svog djelovanja; budući da su jednakost spolova i osnaživanje žena preduvjeti za postizanje ciljeva održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. i također zasebno pitanje ljudskih prava kojim bi se trebalo baviti neovisno o njegovim koristima za razvoj i rast; budući da je rodno uvjetovano nasilje ozbiljno kršenje ljudskih prava i nikad se ne bi trebalo opravdavati vjerom, kulturom ili tradicijom;

| B. | budući da se tijekom revizije provedbe Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje nakon 20 godina došlo do zaključka da je napredak prema jednakosti spolova i osnaživanju žena bio spor i neujednačen te da nijedna zemlja na svijetu nije potpuno uklonila nejednakosti među spolovima; budući da je revizijom utvrđeno da trajno i kronično pomanjkanje ulaganja u jednakost spolova i osnaživanje žena dodatno usporavaju napredak; |
| --- | --- |

B.

budući da se tijekom revizije provedbe Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje nakon 20 godina došlo do zaključka da je napredak prema jednakosti spolova i osnaživanju žena bio spor i neujednačen te da nijedna zemlja na svijetu nije potpuno uklonila nejednakosti među spolovima; budući da je revizijom utvrđeno da trajno i kronično pomanjkanje ulaganja u jednakost spolova i osnaživanje žena dodatno usporavaju napredak;

| C. | budući da se dva milenijska razvojna cilja koja se izričito odnose na prava žena, to jest promicanje jednakosti spolova i osnaživanja žena (treći milenijski razvojni cilj) te poboljšanje zdravlja majki (peti milenijski razvojni cilj) i dalje u velikoj mjeri nisu ostvarena; budući da prema procjenama svaki dan oko 800 žena u svijetu premine zbog komplikacija tijekom trudnoće ili poroda; budući da oko 222 milijuna žena u zemljama u razvoju nema pristup sigurnim i modernim metodama planiranja obitelji, a istodobno se smanjuje omjer razvojne pomoći namijenjene za planiranje obitelji u odnosu na ukupnu pomoć za zdravstvo; |
| --- | --- |

C.

budući da se dva milenijska razvojna cilja koja se izričito odnose na prava žena, to jest promicanje jednakosti spolova i osnaživanja žena (treći milenijski razvojni cilj) te poboljšanje zdravlja majki (peti milenijski razvojni cilj) i dalje u velikoj mjeri nisu ostvarena; budući da prema procjenama svaki dan oko 800 žena u svijetu premine zbog komplikacija tijekom trudnoće ili poroda; budući da oko 222 milijuna žena u zemljama u razvoju nema pristup sigurnim i modernim metodama planiranja obitelji, a istodobno se smanjuje omjer razvojne pomoći namijenjene za planiranje obitelji u odnosu na ukupnu pomoć za zdravstvo;

| D. | budući da su većina siromašnih na svijetu žene ili osobe koje žive u kućanstvima koja vode žene; budući da se povećava ugroženost marginaliziranih žena; budući da se 62 milijuna djevojčica u svijetu ne školuje; |
| --- | --- |

D.

budući da su većina siromašnih na svijetu žene ili osobe koje žive u kućanstvima koja vode žene; budući da se povećava ugroženost marginaliziranih žena; budući da se 62 milijuna djevojčica u svijetu ne školuje;

| E. | budući da će svaka treća žena jednom u životu vjerojatno doživjeti fizičko ili seksualno nasilje; budući da je svake godine 14 milijuna djevojčica prisiljeno na sklapanje braka; budući da se EU zalaže za to da se poštuje pravo svakog pojedinca na potpunu kontrolu nad pitanjima povezanima s njegovom spolnošću te spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravo da o njima odlučuje slobodno, bez diskriminacije, prisile ili nasilja; |
| --- | --- |

E.

budući da će svaka treća žena jednom u životu vjerojatno doživjeti fizičko ili seksualno nasilje; budući da je svake godine 14 milijuna djevojčica prisiljeno na sklapanje braka; budući da se EU zalaže za to da se poštuje pravo svakog pojedinca na potpunu kontrolu nad pitanjima povezanima s njegovom spolnošću te spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravo da o njima odlučuje slobodno, bez diskriminacije, prisile ili nasilja;

| F. | budući da su prema izvješću Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) (3) ulaganja „krajnje nedovoljna za postizanje jednakosti spolova”, unatoč tome što su njezine članice utrostručile pomoć namijenjenu u tu svrhu te je ona 2012. iznosila 28 milijardi USD; budući da se financiranje jednakosti spolova većinom usmjerava na socijalne sektore, a u gospodarske i proizvodne sektore ulaže se nedovoljno, dok analiza OECD-a pokazuje da ulaganja u jednakost spolova postižu najbolje rezultate od svih razvojnih ulaganja; |
| --- | --- |

F.

budući da su prema izvješću Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) (3) ulaganja „krajnje nedovoljna za postizanje jednakosti spolova”, unatoč tome što su njezine članice utrostručile pomoć namijenjenu u tu svrhu te je ona 2012. iznosila 28 milijardi USD; budući da se financiranje jednakosti spolova većinom usmjerava na socijalne sektore, a u gospodarske i proizvodne sektore ulaže se nedovoljno, dok analiza OECD-a pokazuje da ulaganja u jednakost spolova postižu najbolje rezultate od svih razvojnih ulaganja;

| G. | budući da je 2,5 milijardi ljudi, većinom žene i mladi, i dalje isključeno iz formalnog financijskog sektora; |
| --- | --- |

G.

budući da je 2,5 milijardi ljudi, većinom žene i mladi, i dalje isključeno iz formalnog financijskog sektora;

Velika promjena u planu djelovanja GAP 2

| 1. | smatra da zaključci ocjene prvog plana djelovanja EU-a za rodnu jednakost i osnaživanje žena u razvoju (GAP 1) pokazuju jasnu potrebu za velikom promjenom u djelovanju EU-a u području jednakosti spolova i osnaživanja žena te da je potreban obnovljen politički angažman Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisije kako bi poboljšali svoju uspješnost; ističe važnost provedbe glavnih preporuka iz ocjene tijekom programa koji će naslijediti trenutačni GAP, počevši s punopravnim sudjelovanjem uprave; |
| --- | --- |

1.

smatra da zaključci ocjene prvog plana djelovanja EU-a za rodnu jednakost i osnaživanje žena u razvoju (GAP 1) pokazuju jasnu potrebu za velikom promjenom u djelovanju EU-a u području jednakosti spolova i osnaživanja žena te da je potreban obnovljen politički angažman Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisije kako bi poboljšali svoju uspješnost; ističe važnost provedbe glavnih preporuka iz ocjene tijekom programa koji će naslijediti trenutačni GAP, počevši s punopravnim sudjelovanjem uprave;

| 2. | pozdravlja namjeru Komisije da novim GAP-om uvede korjenitu promjenu te stoga smatra da bi GAP 2 trebao biti oblik komunikacije Komisije; žali zbog toga što je GAP 2 sastavljen kao Zajednički radni dokument, a ne kao Komunikacija; poziva Komisiju i ESVD da započnu s primjenom novog plana što je prije moguće kako bi se postigli konkretni rezultati, kao dio šire EU predanosti rodnoj jednakosti i osnaživanju žena u Ciljevima održivog razvoja, te da uključe Parlament u savjetovanja tijekom čitavog tog postupka; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja namjeru Komisije da novim GAP-om uvede korjenitu promjenu te stoga smatra da bi GAP 2 trebao biti oblik komunikacije Komisije; žali zbog toga što je GAP 2 sastavljen kao Zajednički radni dokument, a ne kao Komunikacija; poziva Komisiju i ESVD da započnu s primjenom novog plana što je prije moguće kako bi se postigli konkretni rezultati, kao dio šire EU predanosti rodnoj jednakosti i osnaživanju žena u Ciljevima održivog razvoja, te da uključe Parlament u savjetovanja tijekom čitavog tog postupka;

| 3. | smatra da bi se GAP 2 trebao usredotočiti na sve aspekte vanjske politike EU-a – razvojnu suradnju, humanitarnu pomoć, trgovinu, ljudska prava i vanjske poslove, migracije i azil, u skladu s načelom dosljednosti u razvojnoj politici – te da bi se trebao jednako primjenjivati na zemlje u razvoju, susjedne zemlje te zemlje kandidatkinje; |
| --- | --- |

3.

smatra da bi se GAP 2 trebao usredotočiti na sve aspekte vanjske politike EU-a – razvojnu suradnju, humanitarnu pomoć, trgovinu, ljudska prava i vanjske poslove, migracije i azil, u skladu s načelom dosljednosti u razvojnoj politici – te da bi se trebao jednako primjenjivati na zemlje u razvoju, susjedne zemlje te zemlje kandidatkinje;

| 4. | smatra da bi rad na jednakosti spolova i osnaživanju žena trebao biti temeljna aktivnost institucija EU-a s jasnom upravljačkom odgovornošću u središnjoj administraciji i delegacijama EU-a; naglašava činjenicu da voditelji delegacija, načelnici i viši upravitelji moraju biti odgovorni za praćenje i ocjenjivanje politika jednakosti spolova i osnaživanja žena te izvještavanje o njima i da rodno osviještena politika mora biti uvrštena u opise poslova i obuku za sve zaposlenike; |
| --- | --- |

4.

smatra da bi rad na jednakosti spolova i osnaživanju žena trebao biti temeljna aktivnost institucija EU-a s jasnom upravljačkom odgovornošću u središnjoj administraciji i delegacijama EU-a; naglašava činjenicu da voditelji delegacija, načelnici i viši upravitelji moraju biti odgovorni za praćenje i ocjenjivanje politika jednakosti spolova i osnaživanja žena te izvještavanje o njima i da rodno osviještena politika mora biti uvrštena u opise poslova i obuku za sve zaposlenike;

| 5. | smatra da bi potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku trebala zajamčiti da svi povjerenici nadležni za vanjsko djelovanje pokažu voditeljske vještine potrebne kako bi se zajamčila uspješna provedba GAP-a; pozdravlja odluku Vijeća iz svibnja 2015. kojom se naglašava predanost država članica programu korjenitih promjena u vezi s pravima žena i djevojčica; ističe potrebu za usklađenim djelovanjem Komisije/ESVD-a i država članica; |
| --- | --- |

5.

smatra da bi potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku trebala zajamčiti da svi povjerenici nadležni za vanjsko djelovanje pokažu voditeljske vještine potrebne kako bi se zajamčila uspješna provedba GAP-a; pozdravlja odluku Vijeća iz svibnja 2015. kojom se naglašava predanost država članica programu korjenitih promjena u vezi s pravima žena i djevojčica; ističe potrebu za usklađenim djelovanjem Komisije/ESVD-a i država članica;

| 6. | žali zbog toga što se u godišnjem izvješću Glavne uprave za međunarodnu suradnju i razvoj (DG DEVCO) za 2014. nisu razmatrala rodna pitanja te poziva da se u budućnosti pitanja povezana s jednakošću spolova i osnaživanjem žena uvrste u sva godišnja izvješća svih glavnih uprava Komisije koje su uključene u vanjsko djelovanje i ESVD-a; poziva sve delegacije EU-a da podnesu godišnje izvješće o provedbi GAP-a i da delegacije EU-a prikažu sažetak o postignutim rezultatima na području jednakosti spolova i osnaživanja žena u svojim godišnjim izvješćima, srednjoročnim revizijama i ocjenama na razini zemalja; smatra da bi rezultati trebali biti integrirani u praćenje usmjereno na rezultate (ROM); |
| --- | --- |

6.

žali zbog toga što se u godišnjem izvješću Glavne uprave za međunarodnu suradnju i razvoj (DG DEVCO) za 2014. nisu razmatrala rodna pitanja te poziva da se u budućnosti pitanja povezana s jednakošću spolova i osnaživanjem žena uvrste u sva godišnja izvješća svih glavnih uprava Komisije koje su uključene u vanjsko djelovanje i ESVD-a; poziva sve delegacije EU-a da podnesu godišnje izvješće o provedbi GAP-a i da delegacije EU-a prikažu sažetak o postignutim rezultatima na području jednakosti spolova i osnaživanja žena u svojim godišnjim izvješćima, srednjoročnim revizijama i ocjenama na razini zemalja; smatra da bi rezultati trebali biti integrirani u praćenje usmjereno na rezultate (ROM);

| 7. | napominje da programski dokumenti srednjoročne revizije instrumenta za razvojnu suradnju (DCI), koja će se obaviti 2017., predstavljaju dobru priliku za procjenu utjecaja programa financiranih u okviru tog instrumenta na žene i djevojčice, jasno utvrđivanje udjela programa financiranih instrumentom za razvojnu suradnju od kojih žene i djevojčice imaju koristi te za preraspodjelu sredstava ako to bude potrebno; |
| --- | --- |

7.

napominje da programski dokumenti srednjoročne revizije instrumenta za razvojnu suradnju (DCI), koja će se obaviti 2017., predstavljaju dobru priliku za procjenu utjecaja programa financiranih u okviru tog instrumenta na žene i djevojčice, jasno utvrđivanje udjela programa financiranih instrumentom za razvojnu suradnju od kojih žene i djevojčice imaju koristi te za preraspodjelu sredstava ako to bude potrebno;

| 8. | podsjeća na načelo usklađenosti razvojne politike EU-a i naglašava važnost usklađenosti unutarnjih i vanjskih politika EU-a i potrebu da se zajamči usklađenost novog GAP-a i sljedećeg akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju; naglašava da rodna pitanja moraju biti sustavan i integralan dio svih dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i trećih zemalja; poziva ESVD da pokrene dijaloge o rodnim pitanjima uz dijaloge o ljudskim pravima s trećim zemljama; |
| --- | --- |

8.

podsjeća na načelo usklađenosti razvojne politike EU-a i naglašava važnost usklađenosti unutarnjih i vanjskih politika EU-a i potrebu da se zajamči usklađenost novog GAP-a i sljedećeg akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju; naglašava da rodna pitanja moraju biti sustavan i integralan dio svih dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i trećih zemalja; poziva ESVD da pokrene dijaloge o rodnim pitanjima uz dijaloge o ljudskim pravima s trećim zemljama;

| 9. | ponavlja da je puna suradnja središnjih službi, delegacija i veleposlanstava država članica ključna za uspješnu provedbu GAP-a 2 uz upotrebu profila zemalja u pogledu rodnih pitanja i drugih mehanizama; s tim u vezi naglašava da revizija Europskog fonda za razvoj (EFR) za pojedine zemlje pruža mogućnost da se zajamči potpuna provedba GAP-a 2 i izvrše potrebne prilagodbe; |
| --- | --- |

9.

ponavlja da je puna suradnja središnjih službi, delegacija i veleposlanstava država članica ključna za uspješnu provedbu GAP-a 2 uz upotrebu profila zemalja u pogledu rodnih pitanja i drugih mehanizama; s tim u vezi naglašava da revizija Europskog fonda za razvoj (EFR) za pojedine zemlje pruža mogućnost da se zajamči potpuna provedba GAP-a 2 i izvrše potrebne prilagodbe;

Prikupljanje podataka i ciljevi

| 10. | poziva na učinkovitiju provedbu strategija i inzistira na upotrebi kvantitativnih i kvalitativnih rodno osjetljivih pokazatelja te sustavnom i pravodobnom prikupljanju podataka razvrstanih po spolu s obzirom na korisnike i sudionike u svim radnjama kao dijelu procesa praćenja i ocjenjivanja; inzistira na tome da bi podatci trebali biti dostupni javnosti kako bi se zajamčila financijska odgovornost i transparentnost; smatra da bi izvještavanje trebalo biti usklađeno i uvršteno u postojeće sustave praćenja i ocjenjivanja kao što je Glavna uprava nadležna za međunarodnu suradnju i razvoj; ističe da je potrebno ulagati u državne statistike i poziva sve države članice da uspostave rodno osjetljive sustave praćenja; |
| --- | --- |

10.

poziva na učinkovitiju provedbu strategija i inzistira na upotrebi kvantitativnih i kvalitativnih rodno osjetljivih pokazatelja te sustavnom i pravodobnom prikupljanju podataka razvrstanih po spolu s obzirom na korisnike i sudionike u svim radnjama kao dijelu procesa praćenja i ocjenjivanja; inzistira na tome da bi podatci trebali biti dostupni javnosti kako bi se zajamčila financijska odgovornost i transparentnost; smatra da bi izvještavanje trebalo biti usklađeno i uvršteno u postojeće sustave praćenja i ocjenjivanja kao što je Glavna uprava nadležna za međunarodnu suradnju i razvoj; ističe da je potrebno ulagati u državne statistike i poziva sve države članice da uspostave rodno osjetljive sustave praćenja;

| 11. | poziva delegacije EU-a i veleposlanstva država članica da vrhunsku rodnu analizu postave kao prioritet i u nju ulažu te da je odrede kao osnovu za donošenje strategija i programa na državnoj razini; smatra da bi EU trebao revidirati nacionalne okvirne planove iz perspektive novog GAP-a; |
| --- | --- |

11.

poziva delegacije EU-a i veleposlanstva država članica da vrhunsku rodnu analizu postave kao prioritet i u nju ulažu te da je odrede kao osnovu za donošenje strategija i programa na državnoj razini; smatra da bi EU trebao revidirati nacionalne okvirne planove iz perspektive novog GAP-a;

| 12. | uviđa da su djevojčice i mlade žene u posebno nepovoljnom položaju i ugrožene te da je potrebno usredotočiti se na to da se djevojčicama zajamči pristup obrazovanju i omogući im život bez nasilja, da se ukloni diskriminirajuće zakonodavstvo i prakse te da se širom svijeta osnaže djevojčice i mlade žene; |
| --- | --- |

12.

uviđa da su djevojčice i mlade žene u posebno nepovoljnom položaju i ugrožene te da je potrebno usredotočiti se na to da se djevojčicama zajamči pristup obrazovanju i omogući im život bez nasilja, da se ukloni diskriminirajuće zakonodavstvo i prakse te da se širom svijeta osnaže djevojčice i mlade žene;

| 13. | naglašava da je potrebno uspostaviti jasne ciljeve i pokazatelje, kvantificirane i razvrstane po spolu, dobi, invaliditetu i drugim faktorima te poboljšano praćenje dodjele proračunskih sredstava; naglašava da ciljevi i metodologija praćenja moraju biti u skladu s globalnim razvojnim okvirom za razdoblje nakon 2015. i drugim relevantnim međunarodnim okvirima; |
| --- | --- |

13.

naglašava da je potrebno uspostaviti jasne ciljeve i pokazatelje, kvantificirane i razvrstane po spolu, dobi, invaliditetu i drugim faktorima te poboljšano praćenje dodjele proračunskih sredstava; naglašava da ciljevi i metodologija praćenja moraju biti u skladu s globalnim razvojnim okvirom za razdoblje nakon 2015. i drugim relevantnim međunarodnim okvirima;

| 14. | naglašava da EU mora navesti i zajamčiti dovoljne financijske i ljudske resurse kako bi ispunio svoje obveze u pogledu jednakosti spolova i osnaživanja žena; naglašava važnost rodno osviještene politike u javnim financijama planiranjem proračuna koji je rodno osjetljiv i kojim se rješavaju nejednakosti; |
| --- | --- |

14.

naglašava da EU mora navesti i zajamčiti dovoljne financijske i ljudske resurse kako bi ispunio svoje obveze u pogledu jednakosti spolova i osnaživanja žena; naglašava važnost rodno osviještene politike u javnim financijama planiranjem proračuna koji je rodno osjetljiv i kojim se rješavaju nejednakosti;

Ključni aspekti novog GAP-a

| 15. | smatra da se GAP mora baviti preprekama punoj provedbi smjernica EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama i uklanjanjem svih oblika nasilja; poziva na sveobuhvatan pristup EU-a nasilju nad ženama uz povećane napore i resurse za sprečavanje i ukidanje svih diskriminatornih praksi nad ženama te suzbijanje i kazneni progon svih oblika nasilja, uključujući trgovanje ljudima, genitalno sakaćenje žena, prisilnu sterilizaciju, prisilnu trudnoću, ubojstva zbog rodne diskriminacije, obiteljsko nasilje i silovanje u braku, dječje, rano i prisilno sklapanje braka te rodno uvjetovano nasilje u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba; poziva na izradu konkretnih mjera EU-a kojima bi se povećala prava različitih skupina žena s posebnim naglaskom na mladima, migrantima, ženama zaražene HIV-om, lezbijkama, gejevima, biseksualnim, transrodnim i interseksualnim osobama (pripadnici zajednice LGBTI) i osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

15.

smatra da se GAP mora baviti preprekama punoj provedbi smjernica EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama i uklanjanjem svih oblika nasilja; poziva na sveobuhvatan pristup EU-a nasilju nad ženama uz povećane napore i resurse za sprečavanje i ukidanje svih diskriminatornih praksi nad ženama te suzbijanje i kazneni progon svih oblika nasilja, uključujući trgovanje ljudima, genitalno sakaćenje žena, prisilnu sterilizaciju, prisilnu trudnoću, ubojstva zbog rodne diskriminacije, obiteljsko nasilje i silovanje u braku, dječje, rano i prisilno sklapanje braka te rodno uvjetovano nasilje u oružanim sukobima i stanjima nakon sukoba; poziva na izradu konkretnih mjera EU-a kojima bi se povećala prava različitih skupina žena s posebnim naglaskom na mladima, migrantima, ženama zaražene HIV-om, lezbijkama, gejevima, biseksualnim, transrodnim i interseksualnim osobama (pripadnici zajednice LGBTI) i osobama s invaliditetom;

| 16. | ističe važnost poboljšanja pristupa djevojčica svim razinama obrazovanja te uklanjanja prepreka obrazovanju na spolnoj osnovi; |
| --- | --- |

16.

ističe važnost poboljšanja pristupa djevojčica svim razinama obrazovanja te uklanjanja prepreka obrazovanju na spolnoj osnovi;

| 17. | ističe činjenicu da je potrebno ukinuti korištenje silovanja kao sredstva ratovanja i ugnjetavanja te da EU mora vršiti pritisak na vlade trećih zemalja i sve uključene dionike u regijama u kojima se provodi takvo rodno utemeljeno nasilje kako bi se ta praksa obustavila, kako bi se počinitelje privelo pravdi te da je potrebno preživjelima, pogođenim ženama i zajednicama pomoći u liječenju i oporavku; |
| --- | --- |

17.

ističe činjenicu da je potrebno ukinuti korištenje silovanja kao sredstva ratovanja i ugnjetavanja te da EU mora vršiti pritisak na vlade trećih zemalja i sve uključene dionike u regijama u kojima se provodi takvo rodno utemeljeno nasilje kako bi se ta praksa obustavila, kako bi se počinitelje privelo pravdi te da je potrebno preživjelima, pogođenim ženama i zajednicama pomoći u liječenju i oporavku;

| 18. | naglašava ugroženost migrantica, izbjeglica i tražiteljica azila i njihovu potrebu za konkretnom zaštitom; poziva na konkretne mjere kojima bi se povećala i u potpunosti osigurala prava tražiteljica azila; poziva na odvažno djelovanje na europskoj razini kako bi se riješila aktualna migracijska i izbjeglička kriza, uključujući cjelovit i rodno osjetljiv pristup migraciji i azilu koji bi bio usklađen u svim državama članicama; |
| --- | --- |

18.

naglašava ugroženost migrantica, izbjeglica i tražiteljica azila i njihovu potrebu za konkretnom zaštitom; poziva na konkretne mjere kojima bi se povećala i u potpunosti osigurala prava tražiteljica azila; poziva na odvažno djelovanje na europskoj razini kako bi se riješila aktualna migracijska i izbjeglička kriza, uključujući cjelovit i rodno osjetljiv pristup migraciji i azilu koji bi bio usklađen u svim državama članicama;

| 19. | prihvaća da je zdravlje ljudsko pravo; naglašava važnost univerzalnog pristupa zdravstvenoj skrbi i pokrivenosti, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava kako je dogovoreno u skladu s programom djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju i Pekinškom platformom za djelovanje; s tim u vezi poziva da se ulože dodatni napori kako bi se poboljšao pristup žena zdravlju i zdravstvenom obrazovanju, planiranju obitelji, prenatalnoj zaštiti te spolnom i reproduktivnom zdravlju, posebno kako bi se postiglo poboljšanje zdravlja majki što je peti milenijski razvojni cilj koji je u velikoj mjeri neispunjen, uključujući smanjenje smrtnosti novorođenčadi i djece; ističe da se takvim pristupom doprinosi postizanju svih razvojnih ciljeva povezanih sa zdravljem; s tim u vezi posebno pozdravlja zaključke Vijeća iz svibnja 2015.; |
| --- | --- |

19.

prihvaća da je zdravlje ljudsko pravo; naglašava važnost univerzalnog pristupa zdravstvenoj skrbi i pokrivenosti, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava kako je dogovoreno u skladu s programom djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju i Pekinškom platformom za djelovanje; s tim u vezi poziva da se ulože dodatni napori kako bi se poboljšao pristup žena zdravlju i zdravstvenom obrazovanju, planiranju obitelji, prenatalnoj zaštiti te spolnom i reproduktivnom zdravlju, posebno kako bi se postiglo poboljšanje zdravlja majki što je peti milenijski razvojni cilj koji je u velikoj mjeri neispunjen, uključujući smanjenje smrtnosti novorođenčadi i djece; ističe da se takvim pristupom doprinosi postizanju svih razvojnih ciljeva povezanih sa zdravljem; s tim u vezi posebno pozdravlja zaključke Vijeća iz svibnja 2015.;

| 20. | naglašava da je potrebno stvoriti poticajno okruženje, posebno uklanjanjem društvenih i zakonskih prepreka pristupu žena proizvodnim sredstvima, između ostalog zemljištu i drugim prirodnim i gospodarskim resursima, promicanjem financijskog uključivanja, pristojnim radnim standardima, socijalnom zaštitom kojom se u obzir uzima rodna perspektiva i jednakom plaćom za jednak rad; |
| --- | --- |

20.

naglašava da je potrebno stvoriti poticajno okruženje, posebno uklanjanjem društvenih i zakonskih prepreka pristupu žena proizvodnim sredstvima, između ostalog zemljištu i drugim prirodnim i gospodarskim resursima, promicanjem financijskog uključivanja, pristojnim radnim standardima, socijalnom zaštitom kojom se u obzir uzima rodna perspektiva i jednakom plaćom za jednak rad;

| 21. | smatra da poduzeća imaju važnu ulogu u promicanju jednakosti spolova mjerama koje doprinose gospodarskom osnaženju žena i ženskim ekonomskim pravima kao što su omogućavanje dostojanstvenog rada, jednake plaće, pristupa financijama i bankarstvu te prilikama sudjelovanja u vodstvu i donošenju odluka, i u zaštiti od diskriminacije i zlostavljanja na radnom mjestu te rodno osjetljivom korporativnom društvenom odgovornošću; u tom kontekstu poziva da se pojačana podrška pruži lokalnim malim i srednjim poduzećima, a posebno ženama poduzetnicama, kako bi im se omogućilo da profitiraju od rasta ostvarenog u privatnom sektoru; ističe pozitivnu ulogu koju mikrofinanciranje, socijalno poduzetništvo i alternativni poslovni modeli kao što su uzajamna društva i zadruge imaju u području ekonomskog osnaživanja žena i njihova uključivanja u gospodarstvo; |
| --- | --- |

21.

smatra da poduzeća imaju važnu ulogu u promicanju jednakosti spolova mjerama koje doprinose gospodarskom osnaženju žena i ženskim ekonomskim pravima kao što su omogućavanje dostojanstvenog rada, jednake plaće, pristupa financijama i bankarstvu te prilikama sudjelovanja u vodstvu i donošenju odluka, i u zaštiti od diskriminacije i zlostavljanja na radnom mjestu te rodno osjetljivom korporativnom društvenom odgovornošću; u tom kontekstu poziva da se pojačana podrška pruži lokalnim malim i srednjim poduzećima, a posebno ženama poduzetnicama, kako bi im se omogućilo da profitiraju od rasta ostvarenog u privatnom sektoru; ističe pozitivnu ulogu koju mikrofinanciranje, socijalno poduzetništvo i alternativni poslovni modeli kao što su uzajamna društva i zadruge imaju u području ekonomskog osnaživanja žena i njihova uključivanja u gospodarstvo;

| 22. | prepoznaje potrebu za sprečavanjem diskriminacije žena na temelju braka ili majčinstva i za jamčenjem učinkovitog prava na rad; |
| --- | --- |

22.

prepoznaje potrebu za sprečavanjem diskriminacije žena na temelju braka ili majčinstva i za jamčenjem učinkovitog prava na rad;

| 23. | napominje da se osnaživanje žena i sigurnost opskrbe hranom međusobno podupiru; naglašava da je potrebno osnažiti žene u ruralnim područjima uklanjanjem diskriminacije u njihovu pristupu zemljištu, vodi, obrazovanju, osposobljavanju, tržištima i financijskim uslugama; poziva na znatno povećanje javnog ulaganja u poljoprivredu i ruralni razvoj s naglaskom na malim poljoprivrednim gospodarstvima, poljoprivrednim zadrugama i mrežama poljoprivrednika; |
| --- | --- |

23.

napominje da se osnaživanje žena i sigurnost opskrbe hranom međusobno podupiru; naglašava da je potrebno osnažiti žene u ruralnim područjima uklanjanjem diskriminacije u njihovu pristupu zemljištu, vodi, obrazovanju, osposobljavanju, tržištima i financijskim uslugama; poziva na znatno povećanje javnog ulaganja u poljoprivredu i ruralni razvoj s naglaskom na malim poljoprivrednim gospodarstvima, poljoprivrednim zadrugama i mrežama poljoprivrednika;

| 24. | naglašava potrebu za uključenjem i prisutnošću žena u sektorima s velikim gospodarskim rastom koji su važni za održiv razvoj, između ostalog u sektore zelene i cirkularne ekonomije, obnovljive energije te informacijskih i komunikacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

24.

naglašava potrebu za uključenjem i prisutnošću žena u sektorima s velikim gospodarskim rastom koji su važni za održiv razvoj, između ostalog u sektore zelene i cirkularne ekonomije, obnovljive energije te informacijskih i komunikacijskih tehnologija;

| 25. | ponavlja ključnu ulogu koju formalno i informalno obrazovanje ima za osnaživanje žena i djevojčica u socijalnoj, ekonomskoj, kulturnoj i političkoj sferi; naglašava potrebu da se u strategiju EU-a o obrazovanju u području razvoja uključi snažna rodna perspektiva, posebno u poglavljima o obrazovanju za održivost, mirenju nakon sukoba, cjeloživotnom obrazovanju i stručnom usavršavanju te u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te uloga umjetnosti u interkulturnoj razmjeni; |
| --- | --- |

25.

ponavlja ključnu ulogu koju formalno i informalno obrazovanje ima za osnaživanje žena i djevojčica u socijalnoj, ekonomskoj, kulturnoj i političkoj sferi; naglašava potrebu da se u strategiju EU-a o obrazovanju u području razvoja uključi snažna rodna perspektiva, posebno u poglavljima o obrazovanju za održivost, mirenju nakon sukoba, cjeloživotnom obrazovanju i stručnom usavršavanju te u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te uloga umjetnosti u interkulturnoj razmjeni;

| 26. | naglašava važnost većeg sudjelovanja žena u oblikovanju i provedbi okvira za razdoblje nakon 2015.; poziva na veću financijsku potporu za organizacije za ženska prava, politiku i mjere za izgradnju kapaciteta usmjerene prema uključivanju organizacija civilnog društva na lokalnoj razini, a posebno ženskih organizacija, te povećanju njihova sudjelovanja u savjetovanju s dionicima u svako vrijeme i to na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

26.

naglašava važnost većeg sudjelovanja žena u oblikovanju i provedbi okvira za razdoblje nakon 2015.; poziva na veću financijsku potporu za organizacije za ženska prava, politiku i mjere za izgradnju kapaciteta usmjerene prema uključivanju organizacija civilnog društva na lokalnoj razini, a posebno ženskih organizacija, te povećanju njihova sudjelovanja u savjetovanju s dionicima u svako vrijeme i to na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini;

| 27. | napominje da se GAP-om mora riješiti položaj pripadnika zajednice LGBTI u trećim zemljama te on mora sadržavati promicanje i zaštitu prava pripadnika zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

27.

napominje da se GAP-om mora riješiti položaj pripadnika zajednice LGBTI u trećim zemljama te on mora sadržavati promicanje i zaštitu prava pripadnika zajednice LGBTI;

| 28. | ističe važnost povećanja zakonskih prava žena i pristupa pravdi što će se postići rodno osjetljivom reformom pravosuđa; smatra da se ciljanim financiranjem rodne jednakosti u pravosuđu potiče jačanje vladavine prava; |
| --- | --- |

28.

ističe važnost povećanja zakonskih prava žena i pristupa pravdi što će se postići rodno osjetljivom reformom pravosuđa; smatra da se ciljanim financiranjem rodne jednakosti u pravosuđu potiče jačanje vladavine prava;

| 29. | poziva EU da promiče veće sudjelovanje žena u procesima održavanja i stvaranja mira te misijama EU-a za upravljanje vojnim i civilnim krizama; ponavlja u tom kontekstu svoj poziv EU-u da promiče rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 (2000.) i 1820 (2008.) o ženama, miru i sigurnosti te poziva na uvrštenje rodnih perspektiva i prava žena u sve mirovne i sigurnosne inicijative; |
| --- | --- |

29.

poziva EU da promiče veće sudjelovanje žena u procesima održavanja i stvaranja mira te misijama EU-a za upravljanje vojnim i civilnim krizama; ponavlja u tom kontekstu svoj poziv EU-u da promiče rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 (2000.) i 1820 (2008.) o ženama, miru i sigurnosti te poziva na uvrštenje rodnih perspektiva i prava žena u sve mirovne i sigurnosne inicijative;

| 30. | poziva EU da promiče temeljna prava žena i djevojčica koja su zajamčena Općom deklaracijom o ljudskim pravima; u tom kontekstu aktivnom borbom protiv štetnih praksi kao što je ubojstvo zbog rodne diskriminacije inzistira da je potrebno zajamčiti zaštitu prava na život i dostojanstvo svim ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

30.

poziva EU da promiče temeljna prava žena i djevojčica koja su zajamčena Općom deklaracijom o ljudskim pravima; u tom kontekstu aktivnom borbom protiv štetnih praksi kao što je ubojstvo zbog rodne diskriminacije inzistira da je potrebno zajamčiti zaštitu prava na život i dostojanstvo svim ženama i djevojčicama;

| 31. | naglašava važnost mjera kojima se jača vodstvo i sudjelovanje žena i organizacija za ženska prava u javnoj i privatnoj sferi; poziva na osnažene napore kako bi se povećalo sudjelovanje žena i organizacija za ženska prava u političkom životu, posebno integracijom takvih napora u sve programe potpore demokraciji, uključujući sveobuhvatni pristup Parlamenta za potporu demokraciji (CDSA); |
| --- | --- |

31.

naglašava važnost mjera kojima se jača vodstvo i sudjelovanje žena i organizacija za ženska prava u javnoj i privatnoj sferi; poziva na osnažene napore kako bi se povećalo sudjelovanje žena i organizacija za ženska prava u političkom životu, posebno integracijom takvih napora u sve programe potpore demokraciji, uključujući sveobuhvatni pristup Parlamenta za potporu demokraciji (CDSA);

| 32. | ističe potrebu uključivanja muškaraca i dječaka te promicanja njihova aktivnog sudjelovanja i odgovornosti u uklanjanju diskriminirajućih društvenih normi i borbi protiv rodnih stereotipa i nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

32.

ističe potrebu uključivanja muškaraca i dječaka te promicanja njihova aktivnog sudjelovanja i odgovornosti u uklanjanju diskriminirajućih društvenih normi i borbi protiv rodnih stereotipa i nasilja nad ženama i djevojčicama;

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica te organizaciji Žene UN-a. |
| --- | --- |

33.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica te organizaciji Žene UN-a.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0059.

(2)  https://ec.europa.eu/europeaid/evaluation-eu-support-gender-equality-and-womens-empowerment-partner-countries-final-report_en

(3)  https://europa.eu/eyd2015/sites/default/files/users/Madara.Silina/from_commitment_to_action_financing_for_gewe_in_sdgs_oecd.pdf

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/56

---

P8_TA(2015)0351

Jednake mogućnosti i jednako postupanje prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2014/2160(INI))

(2017/C 349/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 10. , 19. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 10. , 19. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (1)(preinaka), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (1)(preinaka),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 7. ožujka 2014. o jačanju načela jednake plaće za muškarce i žene primjenom transparentnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 7. ožujka 2014. o jačanju načela jednake plaće za muškarce i žene primjenom transparentnosti,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. prosinca 2013. naslovljenu „Izvješće o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (preinaka)” (COM(2013)0861), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. prosinca 2013. naslovljenu „Izvješće o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (preinaka)” (COM(2013)0861),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. naslovljenu „Pojačana predanost jednakosti žena i muškaraca: Ženska povelja” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. naslovljenu „Pojačana predanost jednakosti žena i muškaraca: Ženska povelja” (COM(2010)0078),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je Vijeće usvojilo 7. ožujka 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je Vijeće usvojilo 7. ožujka 2011.,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije na temelju članka 157. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije na temelju članka 157. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir izvješće o indeksu jednakosti spolova Europskog instituta za jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o indeksu jednakosti spolova Europskog instituta za jednakost spolova,

| — | uzimajući u obzir odredbe Konvencije Međunarodne organizacije rada (MOR) o radu na nepuno radno vrijeme iz 1994. godine kojima se od država zahtijeva da u svoje ugovore o javnoj nabavi uvrste klauzulu o radu koja bi obuhvaćala pitanje jednakosti plaća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe Konvencije Međunarodne organizacije rada (MOR) o radu na nepuno radno vrijeme iz 1994. godine kojima se od država zahtijeva da u svoje ugovore o javnoj nabavi uvrste klauzulu o radu koja bi obuhvaćala pitanje jednakosti plaća,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju MOR-a o jednakosti plaća iz 1951. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju MOR-a o jednakosti plaća iz 1951. godine,

| — | uzimajući u obzir članak 11. stavak 1. točku (d) Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena usvojenu Rezolucijom Opće skupštine UN-a 34/180 od 18. prosinca 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. stavak 1. točku (d) Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena usvojenu Rezolucijom Opće skupštine UN-a 34/180 od 18. prosinca 1979.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za temeljna prava iz prosinca 2014. naslovljeno „Biti transrodan u Europskoj uniji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za temeljna prava iz prosinca 2014. naslovljeno „Biti transrodan u Europskoj uniji”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o primjeni načela o jednakim plaćama radnika i radnica za jednak rad ili rad jednake vrijednosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o primjeni načela o jednakim plaćama radnika i radnica za jednak rad ili rad jednake vrijednosti (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela o jednakim plaćama radnika i radnica za jednak rad ili rad jednake vrijednosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela o jednakim plaćama radnika i radnica za jednak rad ili rad jednake vrijednosti (3),

| — | uzimajući u obzir ocjenu provedbe Direktive 2006/54/EZ na europskoj razini, koju je provela Glavna uprava za usluge parlamentarnih istraživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ocjenu provedbe Direktive 2006/54/EZ na europskoj razini, koju je provela Glavna uprava za usluge parlamentarnih istraživanja,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0213/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0213/2015),

| A. | budući da je jednako postupanje prema muškarcima i ženama jedno od temeljnih načela prava EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je jednako postupanje prema muškarcima i ženama jedno od temeljnih načela prava EU-a;

| B. | budući da je diskriminacija na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije zabranjena pravom EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je diskriminacija na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije zabranjena pravom EU-a;

| C. | budući da je gospodarska neovisnost preduvjet da europski građani, i žene i muškarci, imaju kontrolu i donose prave odluke u svojem životu; |
| --- | --- |

C.

budući da je gospodarska neovisnost preduvjet da europski građani, i žene i muškarci, imaju kontrolu i donose prave odluke u svojem životu;

| D. | budući da se Direktiva 2006/54/EZ izričito odnosi na sudsku praksu Suda EU-a prema kojoj se načelo jednakog postupanja prema ženama i muškarcima ne može ograničiti na zabranu diskriminacije na temelju činjenice da je osoba jednog ili drugog spola, već se ono primjenjuje i na diskriminaciju koja proizlazi iz toga što je osoba promijenila spol; |
| --- | --- |

D.

budući da se Direktiva 2006/54/EZ izričito odnosi na sudsku praksu Suda EU-a prema kojoj se načelo jednakog postupanja prema ženama i muškarcima ne može ograničiti na zabranu diskriminacije na temelju činjenice da je osoba jednog ili drugog spola, već se ono primjenjuje i na diskriminaciju koja proizlazi iz toga što je osoba promijenila spol;

| E. | budući da je načelo jednakih plaća sadržano u Ugovorima od samog početka 1957. godine; budući da je načelo jednakih plaća za rad jednake vrijednosti sada priznato člankom 157. UFEU-a te uvršteno u preinačenu Direktivu 2006/54/EZ (u daljnjem tekstu „preinačena Direktiva”); |
| --- | --- |

E.

budući da je načelo jednakih plaća sadržano u Ugovorima od samog početka 1957. godine; budući da je načelo jednakih plaća za rad jednake vrijednosti sada priznato člankom 157. UFEU-a te uvršteno u preinačenu Direktivu 2006/54/EZ (u daljnjem tekstu „preinačena Direktiva”);

| F. | budući da je „preinačenom Direktivom” trebalo ujednačiti zakonodavstvo EU-a u tom području, uskladiti ga sa sudskom praksom Suda Europske unije i pojednostaviti te modernizirati relevantne zakone o jednakosti na nacionalnoj razini, čime bi se poboljšao položaj žena na tržištu rada; budući da je udio žena na položajima višeg rukovodstva u društvima koja posluju u EU-u 2014. i dalje bio ispod 18 %; |
| --- | --- |

F.

budući da je „preinačenom Direktivom” trebalo ujednačiti zakonodavstvo EU-a u tom području, uskladiti ga sa sudskom praksom Suda Europske unije i pojednostaviti te modernizirati relevantne zakone o jednakosti na nacionalnoj razini, čime bi se poboljšao položaj žena na tržištu rada; budući da je udio žena na položajima višeg rukovodstva u društvima koja posluju u EU-u 2014. i dalje bio ispod 18 %;

| G. | budući da su „preinačenom Direktivom” uvedene neke novine, kao što su provedba načela jednakih mogućnosti, definicija pojma neizravne diskriminacije i zaštita od diskriminacije koja nastaje zbog promjene spola, te da se u njoj izričito spominje usklađivanje poslovnog, privatnog i obiteljskog života; budući da je glavni izazov za sve države članice ispravna primjena i provedba pravila o jednakim plaćama utvrđenih Direktivom 2006/54/EZ te budući da je učinak tih novina u državama članicama i dalje ograničen; budući da je, unatoč znatnom korpusu zakonodavstva koje je na snazi već gotovo 40 godina i unatoč poduzetim mjerama i potrošenim sredstvima, napredak u tom području iznimno spor i razlika u plaćama između žena i muškaraca i dalje postoji te u prosjeku iznosi 16,4 % za cijeli prostor EU-a, ali postoje znatne razlike među državama članicama; |
| --- | --- |

G.

budući da su „preinačenom Direktivom” uvedene neke novine, kao što su provedba načela jednakih mogućnosti, definicija pojma neizravne diskriminacije i zaštita od diskriminacije koja nastaje zbog promjene spola, te da se u njoj izričito spominje usklađivanje poslovnog, privatnog i obiteljskog života; budući da je glavni izazov za sve države članice ispravna primjena i provedba pravila o jednakim plaćama utvrđenih Direktivom 2006/54/EZ te budući da je učinak tih novina u državama članicama i dalje ograničen; budući da je, unatoč znatnom korpusu zakonodavstva koje je na snazi već gotovo 40 godina i unatoč poduzetim mjerama i potrošenim sredstvima, napredak u tom području iznimno spor i razlika u plaćama između žena i muškaraca i dalje postoji te u prosjeku iznosi 16,4 % za cijeli prostor EU-a, ali postoje znatne razlike među državama članicama;

| H. | budući da se, među ostalim o plaćama sada češće pregovara pojedinačno, što doprinosi nedostatku informacija i transparentnosti u strukturi plaća zaposlenika i stvara okružje u kojemu zaposlenici i/ili njihovi predstavnici ne mogu primijetiti rodnu pristranost i diskriminacijske strukture plaća te ih je izrazito teško dokazati, a to otežava učinkovitu primjenu načela jednake plaće za jednak rad, otežanu i zbog nedostatka pravne sigurnosti u pogledu koncepta rada jednake vrijednosti i zbog proceduralnih prepreka; |
| --- | --- |

H.

budući da se, među ostalim o plaćama sada češće pregovara pojedinačno, što doprinosi nedostatku informacija i transparentnosti u strukturi plaća zaposlenika i stvara okružje u kojemu zaposlenici i/ili njihovi predstavnici ne mogu primijetiti rodnu pristranost i diskriminacijske strukture plaća te ih je izrazito teško dokazati, a to otežava učinkovitu primjenu načela jednake plaće za jednak rad, otežanu i zbog nedostatka pravne sigurnosti u pogledu koncepta rada jednake vrijednosti i zbog proceduralnih prepreka;

| I. | budući da je veća jednakost muškaraca i žena korisna za gospodarstvo i za društvo u cjelini i da smanjenje razlike u plaćama žena i muškaraca pomaže smanjenju razine siromaštva i povećava životne prihode žena te da je ono ključno za rast zapošljavanja, konkurentnost i gospodarsku obnovu; budući da je razlika u plaćama još izraženija među ženama s višestrukim nepovoljnim okolnostima, kao što su žene s invaliditetom, žene pripadnice manjina i nekvalificirane žene; budući da su obitelji samohranih roditelja znatno češće suočene sa siromaštvom unatoč zaposlenju i da ima više samohranih majki nego samohranih očeva; budući da stoga razlika u plaćama između žena i muškaraca ima ozbiljan utjecaj na životne uvjete i životne mogućnosti mnogih europskih obitelji; |
| --- | --- |

I.

budući da je veća jednakost muškaraca i žena korisna za gospodarstvo i za društvo u cjelini i da smanjenje razlike u plaćama žena i muškaraca pomaže smanjenju razine siromaštva i povećava životne prihode žena te da je ono ključno za rast zapošljavanja, konkurentnost i gospodarsku obnovu; budući da je razlika u plaćama još izraženija među ženama s višestrukim nepovoljnim okolnostima, kao što su žene s invaliditetom, žene pripadnice manjina i nekvalificirane žene; budući da su obitelji samohranih roditelja znatno češće suočene sa siromaštvom unatoč zaposlenju i da ima više samohranih majki nego samohranih očeva; budući da stoga razlika u plaćama između žena i muškaraca ima ozbiljan utjecaj na životne uvjete i životne mogućnosti mnogih europskih obitelji;

| J. | budući da su stope zapošljavanja općenito niže među ženama nego među muškarcima: budući da je 2013. u 28 država članica EU-a stopa zapošljavanja muškaraca iznosila 69,4 % u usporedbi sa stopom zapošljavanja žena od 58,8 % (4); |
| --- | --- |

J.

budući da su stope zapošljavanja općenito niže među ženama nego među muškarcima: budući da je 2013. u 28 država članica EU-a stopa zapošljavanja muškaraca iznosila 69,4 % u usporedbi sa stopom zapošljavanja žena od 58,8 % (4);

| K. | budući da je u području stope zapošljavanja žena postignut tek ograničen napredak i da je razina profesionalne i sektorske segregacije žena i muškaraca na različite vrste poslova i dalje relativno visoka te se unatoč postojećem okviru na razini EU-a i na nacionalnoj razini u nekim strukovnim kategorijama zapošljavaju uglavnom žene, a ti su sektori i zanimanja često slabije plaćeni ili manje cijenjeni; budući da ta situacija također utječe na razliku u plaćama između žena i muškaraca tijekom životnog vijeka; budući da vertikalna segregacija, prema kojoj žene većinom rade na nepuno radno vrijeme, na manje plaćenim ili hijerarhijski nižim radnim mjestima, također pridonosi razlici u plaćama; budući da horizontalna i vertikalna segregacija predstavljaju prepreke profesionalnom razvoju žena i vode do nižih razina vidljivosti i zastupljenosti žena u društvenim i javnim sferama te kao takve u širem smislu doprinose većoj nejednakosti spolova i budući da bi prevladavanje tih segregacija i zapošljavanje većeg broja žena na više pozicije u organizacijskim hijerarhijama pružili pozitivne primjere za mlade žene i djevojke; |
| --- | --- |

K.

budući da je u području stope zapošljavanja žena postignut tek ograničen napredak i da je razina profesionalne i sektorske segregacije žena i muškaraca na različite vrste poslova i dalje relativno visoka te se unatoč postojećem okviru na razini EU-a i na nacionalnoj razini u nekim strukovnim kategorijama zapošljavaju uglavnom žene, a ti su sektori i zanimanja često slabije plaćeni ili manje cijenjeni; budući da ta situacija također utječe na razliku u plaćama između žena i muškaraca tijekom životnog vijeka; budući da vertikalna segregacija, prema kojoj žene većinom rade na nepuno radno vrijeme, na manje plaćenim ili hijerarhijski nižim radnim mjestima, također pridonosi razlici u plaćama; budući da horizontalna i vertikalna segregacija predstavljaju prepreke profesionalnom razvoju žena i vode do nižih razina vidljivosti i zastupljenosti žena u društvenim i javnim sferama te kao takve u širem smislu doprinose većoj nejednakosti spolova i budući da bi prevladavanje tih segregacija i zapošljavanje većeg broja žena na više pozicije u organizacijskim hijerarhijama pružili pozitivne primjere za mlade žene i djevojke;

| L. | budući da su razine zaposlenosti niže u ruralnim područjima i, povrh toga, mnoge žene nisu uključene u službeno tržište rada te stoga nisu registrirane kao nezaposlene ili uključene u statistiku nezaposlenosti, što uzrokuje određene financijske i pravne probleme u odnosu na pravo na rodiljni dopust i bolovanje, stjecanje prava na mirovinu i pristup socijalnom osiguranju, kao i probleme u slučaju razvoda; budući da su ruralna područja u nepovoljnom položaju zbog nedostatka mogućnosti za visokokvalitetno zaposlenje; |
| --- | --- |

L.

budući da su razine zaposlenosti niže u ruralnim područjima i, povrh toga, mnoge žene nisu uključene u službeno tržište rada te stoga nisu registrirane kao nezaposlene ili uključene u statistiku nezaposlenosti, što uzrokuje određene financijske i pravne probleme u odnosu na pravo na rodiljni dopust i bolovanje, stjecanje prava na mirovinu i pristup socijalnom osiguranju, kao i probleme u slučaju razvoda; budući da su ruralna područja u nepovoljnom položaju zbog nedostatka mogućnosti za visokokvalitetno zaposlenje;

| M. | budući da su osnaživanje žena i djevojaka obrazovanjem, posebice na poljima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, te poticanje žena da sudjeluju u strukovnom osposobljavanju i programima cjeloživotnog učenja u svim sektorima važni elementi promicanja jednakog postupanja i jednakih mogućnosti pri zapošljavanju; budući da se vještine i sposobnosti žena često podcjenjuju, kao i profesije i poslovi u kojima prevladavaju žene, a da to nije nužno opravdano bilo kakvim objektivnim kriterijima; |
| --- | --- |

M.

budući da su osnaživanje žena i djevojaka obrazovanjem, posebice na poljima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, te poticanje žena da sudjeluju u strukovnom osposobljavanju i programima cjeloživotnog učenja u svim sektorima važni elementi promicanja jednakog postupanja i jednakih mogućnosti pri zapošljavanju; budući da se vještine i sposobnosti žena često podcjenjuju, kao i profesije i poslovi u kojima prevladavaju žene, a da to nije nužno opravdano bilo kakvim objektivnim kriterijima;

| N. | budući da se u Direktivi 2006/54/EZ navodi da države članice mogu, radi osiguravanja stvarne i potpune jednakosti muškaraca i žena u poslovnom životu, nastaviti provoditi odnosno donositi mjere koje predviđaju posebne povlastice kako bi podzastupljenom spolu olakšale obavljanje određenog zanimanja ili spriječile odnosno ublažile teškoće u profesionalnoj karijeri (5); |
| --- | --- |

N.

budući da se u Direktivi 2006/54/EZ navodi da države članice mogu, radi osiguravanja stvarne i potpune jednakosti muškaraca i žena u poslovnom životu, nastaviti provoditi odnosno donositi mjere koje predviđaju posebne povlastice kako bi podzastupljenom spolu olakšale obavljanje određenog zanimanja ili spriječile odnosno ublažile teškoće u profesionalnoj karijeri (5);

| O. | budući da su majčinstvo i briga za djecu, starije i bolesne članove obitelji ili članove obitelji s invaliditetom dodatni posao, katkad i na puno radno vrijeme, te da ga obavljaju gotovo isključivo žene; budući da je taj posao rijetko plaćen i da se ne cijeni dovoljno u društvu, iako je od ogromne društvene važnosti, doprinosi socijalnoj skrbi i mjerljiv je ekonomskim pokazateljima kao što je BDP-a; budući da to rezultira povećanjem postojećih razlika u plaćama između žena i muškaraca te šteti ženama u njihovim karijerama zbog troška godina provedenih izvan tržišta rada ili smanjenog broja radnih sati zbog nepunog radnog vremena te da shodno tome povećava i razliku u mirovinama žena i muškaraca; budući da se utjecaj tih elemenata na prihode tijekom života među državama članicama razlikuje ovisno o razini potpore, uključujući pružanje skrbi za djecu, koju zakonodavnim mjerama ili kolektivnim ugovorima dobivaju roditelji; |
| --- | --- |

O.

budući da su majčinstvo i briga za djecu, starije i bolesne članove obitelji ili članove obitelji s invaliditetom dodatni posao, katkad i na puno radno vrijeme, te da ga obavljaju gotovo isključivo žene; budući da je taj posao rijetko plaćen i da se ne cijeni dovoljno u društvu, iako je od ogromne društvene važnosti, doprinosi socijalnoj skrbi i mjerljiv je ekonomskim pokazateljima kao što je BDP-a; budući da to rezultira povećanjem postojećih razlika u plaćama između žena i muškaraca te šteti ženama u njihovim karijerama zbog troška godina provedenih izvan tržišta rada ili smanjenog broja radnih sati zbog nepunog radnog vremena te da shodno tome povećava i razliku u mirovinama žena i muškaraca; budući da se utjecaj tih elemenata na prihode tijekom života među državama članicama razlikuje ovisno o razini potpore, uključujući pružanje skrbi za djecu, koju zakonodavnim mjerama ili kolektivnim ugovorima dobivaju roditelji;

| P. | budući da se razlika u plaćama između žena i muškaraca povećava nakon umirovljenja, pa su tako razlike u mirovinama znatno veće nego razlike u plaćama; budući da žene u prosjeku primaju 39 % manju mirovinu od muškaraca; budući da tu situaciju uzrokuju društveni i gospodarski faktori poput strukovnih i izrazito segregacijskih tržišta rada, podcjenjivanja rada žena, većeg udjela žena koje rade na nepuno radno vrijeme, imaju manje satnice i manje radnog staža; budući da to povećava rizik od siromaštva za žene u mirovini; budući da više od trećine starijih žena u EU-u nema ni jedan oblik mirovine; |
| --- | --- |

P.

budući da se razlika u plaćama između žena i muškaraca povećava nakon umirovljenja, pa su tako razlike u mirovinama znatno veće nego razlike u plaćama; budući da žene u prosjeku primaju 39 % manju mirovinu od muškaraca; budući da tu situaciju uzrokuju društveni i gospodarski faktori poput strukovnih i izrazito segregacijskih tržišta rada, podcjenjivanja rada žena, većeg udjela žena koje rade na nepuno radno vrijeme, imaju manje satnice i manje radnog staža; budući da to povećava rizik od siromaštva za žene u mirovini; budući da više od trećine starijih žena u EU-u nema ni jedan oblik mirovine;

| Q. | budući da određenim skupinama žena prijeti višestruka diskriminacija pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja, uključujući pripadnice etničkih manjina, homoseksualne i biseksualne žene, transrodne žene, neudane žene, žene s invaliditetom i starije žene; |
| --- | --- |

Q.

budući da određenim skupinama žena prijeti višestruka diskriminacija pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja, uključujući pripadnice etničkih manjina, homoseksualne i biseksualne žene, transrodne žene, neudane žene, žene s invaliditetom i starije žene;

| R. | budući da se u „preinačenoj Direktivi” jasno navodi da su svi oblici nepovoljnijeg postupanja u vezi s trudnoćom ili rodiljnim dopustom diskriminacija; budući da se u njoj izričito predviđa pravo na povratak na isto ili istovjetno radno mjesto nakon rodiljnog dopusta te zaštita žena i muškarca od otpuštanja zbog korištenja prava na roditeljski i/ili posvojiteljski dopust; |
| --- | --- |

R.

budući da se u „preinačenoj Direktivi” jasno navodi da su svi oblici nepovoljnijeg postupanja u vezi s trudnoćom ili rodiljnim dopustom diskriminacija; budući da se u njoj izričito predviđa pravo na povratak na isto ili istovjetno radno mjesto nakon rodiljnog dopusta te zaštita žena i muškarca od otpuštanja zbog korištenja prava na roditeljski i/ili posvojiteljski dopust;

| S. | budući da socijalni partneri (sindikati i poslodavci) i organizacije civilnog društva imaju vrlo važnu ulogu u poticanju jednakog postupanja i promicanju pojma rada temeljenog na jednakoj plaći; |
| --- | --- |

S.

budući da socijalni partneri (sindikati i poslodavci) i organizacije civilnog društva imaju vrlo važnu ulogu u poticanju jednakog postupanja i promicanju pojma rada temeljenog na jednakoj plaći;

| T. | budući da tijela za jednakost postoje u svim državama članicama, ali se njihov rad i utjecaj bitno razlikuje ovisno o razini njihove neovisnosti i njihovim sposobnostima i resursima; budući da bi takvim tijelima trebalo pružiti odgovarajuću podršku te ih ojačati za obavljanje njihovih zadaća kada je riječ o promicanju, nadziranju i podržavanju jednakog postupanja na neovisan i učinkovit način; |
| --- | --- |

T.

budući da tijela za jednakost postoje u svim državama članicama, ali se njihov rad i utjecaj bitno razlikuje ovisno o razini njihove neovisnosti i njihovim sposobnostima i resursima; budući da bi takvim tijelima trebalo pružiti odgovarajuću podršku te ih ojačati za obavljanje njihovih zadaća kada je riječ o promicanju, nadziranju i podržavanju jednakog postupanja na neovisan i učinkovit način;

| U. | budući da je Parlament opetovano pozivao Komisiju na reviziju postojećeg zakonodavstva kako bi se pronašlo rješenje za razliku u plaćama između žena i muškaraca; budući da bi se ukidanjem te razlike povećala stopa zaposlenosti među ženama, čime bi se poboljšala situacija mnogih europskih obitelji i smanjio rizik od siromaštva za žene, posebno za žene u mirovini; |
| --- | --- |

U.

budući da je Parlament opetovano pozivao Komisiju na reviziju postojećeg zakonodavstva kako bi se pronašlo rješenje za razliku u plaćama između žena i muškaraca; budući da bi se ukidanjem te razlike povećala stopa zaposlenosti među ženama, čime bi se poboljšala situacija mnogih europskih obitelji i smanjio rizik od siromaštva za žene, posebno za žene u mirovini;

| V. | budući da bi ukidanje razlike u plaćama između žena i muškaraca predstavljalo način postizanja ciljeva strategije Europa 2020. u pogledu zapošljavanja i smanjenja siromaštva i osiguravanja slobodnog kretanja radnika kao temeljne europske slobode; budući da će, prema zaključcima procjene europske dodane vrijednosti (6), smanjenje od jednog postotnog boda u razlici plaća između žena i muškaraca povećati ekonomski rast za 0,1 %; |
| --- | --- |

V.

budući da bi ukidanje razlike u plaćama između žena i muškaraca predstavljalo način postizanja ciljeva strategije Europa 2020. u pogledu zapošljavanja i smanjenja siromaštva i osiguravanja slobodnog kretanja radnika kao temeljne europske slobode; budući da će, prema zaključcima procjene europske dodane vrijednosti (6), smanjenje od jednog postotnog boda u razlici plaća između žena i muškaraca povećati ekonomski rast za 0,1 %;

| W. | budući da tradicionalne rodne uloge i stereotipi i dalje imaju velik utjecaj na raspodjelu rada u domaćinstvu, obrazovanju, karijeri, na radnom mjestu te u društvu u cjelini; |
| --- | --- |

W.

budući da tradicionalne rodne uloge i stereotipi i dalje imaju velik utjecaj na raspodjelu rada u domaćinstvu, obrazovanju, karijeri, na radnom mjestu te u društvu u cjelini;

Ukupna ocjena

| 1. | prima na znanje da su, općenito govoreći, države članice uskladile svoje nacionalno zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU-a (7); ističe da se samo ispravno prenošenje odredbi iz „preinačene Direktive” u nacionalno zakonodavstvo pokazalo nedovoljnim za postizanje pune primjene i učinkovite provedbe te Direktive te da razlike u plaći između žena i muškaraca i dalje postoje, |
| --- | --- |

1.

prima na znanje da su, općenito govoreći, države članice uskladile svoje nacionalno zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU-a (7); ističe da se samo ispravno prenošenje odredbi iz „preinačene Direktive” u nacionalno zakonodavstvo pokazalo nedovoljnim za postizanje pune primjene i učinkovite provedbe te Direktive te da razlike u plaći između žena i muškaraca i dalje postoje,

| 2. | žali što je, iako su države članice morale prenijeti samo „suštinske izmjene” iz „preinačene Direktive”, prenošenje Direktive bilo dovoljno jasne i točne prirode u samo dvjema državama članicama, dok je u preostalih 26 država članica to pitanje još otvoreno; ipak, ističe da te promjene nisu bile jasno određene; ističe činjenicu da su napori Komisije u nadzoru provedbe imali ograničen učinak na osiguravanje usklađenog pristupa i potrebnih smjernica za učinkovitu provedbu na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

2.

žali što je, iako su države članice morale prenijeti samo „suštinske izmjene” iz „preinačene Direktive”, prenošenje Direktive bilo dovoljno jasne i točne prirode u samo dvjema državama članicama, dok je u preostalih 26 država članica to pitanje još otvoreno; ipak, ističe da te promjene nisu bile jasno određene; ističe činjenicu da su napori Komisije u nadzoru provedbe imali ograničen učinak na osiguravanje usklađenog pristupa i potrebnih smjernica za učinkovitu provedbu na nacionalnoj razini;

| 3. | naglašava činjenicu da države članice nisu iskoristile priliku da pojednostave i moderniziraju svoja zakonodavstva o jednakim mogućnostima i jednakom postupanju prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada; ističe da se od država članica ne očekuje samo da prenesu Direktivu već i da osiguraju nadzor nad provedbom načela jednakih plaća i korištenje svih dostupnih pravnih lijekova za diskriminaciju u plaćama; |
| --- | --- |

3.

naglašava činjenicu da države članice nisu iskoristile priliku da pojednostave i moderniziraju svoja zakonodavstva o jednakim mogućnostima i jednakom postupanju prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada; ističe da se od država članica ne očekuje samo da prenesu Direktivu već i da osiguraju nadzor nad provedbom načela jednakih plaća i korištenje svih dostupnih pravnih lijekova za diskriminaciju u plaćama;

| 4. | žali što Komisija još nije donijela zakonodavnu inicijativu koju je namjeravala predstaviti prošle godine radi promicanja i omogućavanja učinkovite provedbe načela jednakih plaća u praksi; stoga poziva Komisiju da odredi slabe točke „preinačene Direktive” i da hitno pripremi zakonodavni prijedlog kojim će se Direktiva zamijeniti, a koji će sadržavati učinkovitije mjere nadzora nad provedbom i primjenom Direktive u državama članicama; |
| --- | --- |

4.

žali što Komisija još nije donijela zakonodavnu inicijativu koju je namjeravala predstaviti prošle godine radi promicanja i omogućavanja učinkovite provedbe načela jednakih plaća u praksi; stoga poziva Komisiju da odredi slabe točke „preinačene Direktive” i da hitno pripremi zakonodavni prijedlog kojim će se Direktiva zamijeniti, a koji će sadržavati učinkovitije mjere nadzora nad provedbom i primjenom Direktive u državama članicama;

| 5. | također ističe da se zbog straha od gubitka posla mnoge žene odriču usklađivanja poslovnog i privatnog života tako da rade na skraćeno radno vrijeme ili slično, što otežava uravnotežen obiteljski život, a u nekim je državama članicama pojačalo pad stope nataliteta; poziva Komisiju da ocijeni taj trend i mjere koje su različite vlade poduzele protiv te pojave te da predstavi mjere za smanjenje učinka krize na jednako postupanje na radnom mjestu i ravnotežu između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

5.

također ističe da se zbog straha od gubitka posla mnoge žene odriču usklađivanja poslovnog i privatnog života tako da rade na skraćeno radno vrijeme ili slično, što otežava uravnotežen obiteljski život, a u nekim je državama članicama pojačalo pad stope nataliteta; poziva Komisiju da ocijeni taj trend i mjere koje su različite vlade poduzele protiv te pojave te da predstavi mjere za smanjenje učinka krize na jednako postupanje na radnom mjestu i ravnotežu između poslovnog i privatnog života;

Primjena odredbi o jednakoj plaći

| 6. | ističe činjenicu da, iako su razlike u stopama zaposlenosti i plaćama između muškaraca i žena posljednjih godina možda malo smanjene, to nije rezultat boljeg položaja žena, nego posljedica pada stope zaposlenosti i razine plaća muškaraca tijekom gospodarske krize; |
| --- | --- |

6.

ističe činjenicu da, iako su razlike u stopama zaposlenosti i plaćama između muškaraca i žena posljednjih godina možda malo smanjene, to nije rezultat boljeg položaja žena, nego posljedica pada stope zaposlenosti i razine plaća muškaraca tijekom gospodarske krize;

| 7. | naglašava činjenicu da se u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije načelo jednake plaće mora poštovati u svim elementima naknade koja se isplaćuje muškarcima i ženama; |
| --- | --- |

7.

naglašava činjenicu da se u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije načelo jednake plaće mora poštovati u svim elementima naknade koja se isplaćuje muškarcima i ženama;

| 8. | ponovno ističe potrebu za jasnim i usklađenim definiranjem sljedećih pojmova radi usporedbe na razini EU-a: razlika u plaćama između žena i muškaraca, razlika u mirovinama između žena i muškaraca, primanja, izravna i neizravna diskriminacija u plaćama te posebice rad koji se smatra „jednakim” i rad jednake vrijednosti; smatra da bi, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, vrijednost rada trebalo procjenjivati i uspoređivati na temelju objektivnih kriterija kao što su uvjeti u pogledu obrazovanja, stručnosti i osposobljavanja, vještine, zalaganje i odgovornost, obavljeni posao i priroda zadataka povezanih s poslom; naglašava da zbog postojanja različitih vrsta ugovora o radu, i zakonskih i ugovornih, trenutno izračunavanje razlika u plaćama između žena i muškaraca može dovesti do iskrivljenog poimanja problema jednakih plaća; poziva Komisiju da analizira te moguće krive zaključke i da predloži prikladna rješenja, uključujući uvođenje obveznih revizija plaća za trgovačka društva uvrštena na burze u državama članicama EU-a, osim za mala i srednja poduzeća, te mogućnost sankcija u slučaju nesukladnosti; |
| --- | --- |

8.

ponovno ističe potrebu za jasnim i usklađenim definiranjem sljedećih pojmova radi usporedbe na razini EU-a: razlika u plaćama između žena i muškaraca, razlika u mirovinama između žena i muškaraca, primanja, izravna i neizravna diskriminacija u plaćama te posebice rad koji se smatra „jednakim” i rad jednake vrijednosti; smatra da bi, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, vrijednost rada trebalo procjenjivati i uspoređivati na temelju objektivnih kriterija kao što su uvjeti u pogledu obrazovanja, stručnosti i osposobljavanja, vještine, zalaganje i odgovornost, obavljeni posao i priroda zadataka povezanih s poslom; naglašava da zbog postojanja različitih vrsta ugovora o radu, i zakonskih i ugovornih, trenutno izračunavanje razlika u plaćama između žena i muškaraca može dovesti do iskrivljenog poimanja problema jednakih plaća; poziva Komisiju da analizira te moguće krive zaključke i da predloži prikladna rješenja, uključujući uvođenje obveznih revizija plaća za trgovačka društva uvrštena na burze u državama članicama EU-a, osim za mala i srednja poduzeća, te mogućnost sankcija u slučaju nesukladnosti;

| 9. | poziva Komisiju i države članice da zabilježe primjenu postojećih sustava ocjenjivanja i klasifikacije, koji se međusobno znatno razlikuju; poziva Komisiju da predstavi smjernice za rodno neutralne sustave ocjenjivanja i klasifikacije radnih mjesta, uključujući posebne mjere poput proporcionalne zastupljenosti žena i muškaraca u odborima za ocjenjivanje, uvođenja rodno neutralnih opisa radnih mjesta i koeficijenata te definiranja jasnih kriterija za ocjenjivanje vrijednosti rada; poziva države članice da uvedu i koriste jasne i rodno neutralne sustave ocjenjivanja i klasifikacije rada utemeljene na smjernicama koje je objavila Komisija kako bi otkrile neizravnu diskriminaciju u pogledu plaća povezanu s podcjenjivanjem poslova koje najčešće obavljaju žene; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju i države članice da zabilježe primjenu postojećih sustava ocjenjivanja i klasifikacije, koji se međusobno znatno razlikuju; poziva Komisiju da predstavi smjernice za rodno neutralne sustave ocjenjivanja i klasifikacije radnih mjesta, uključujući posebne mjere poput proporcionalne zastupljenosti žena i muškaraca u odborima za ocjenjivanje, uvođenja rodno neutralnih opisa radnih mjesta i koeficijenata te definiranja jasnih kriterija za ocjenjivanje vrijednosti rada; poziva države članice da uvedu i koriste jasne i rodno neutralne sustave ocjenjivanja i klasifikacije rada utemeljene na smjernicama koje je objavila Komisija kako bi otkrile neizravnu diskriminaciju u pogledu plaća povezanu s podcjenjivanjem poslova koje najčešće obavljaju žene;

| 10. | podržava stav da bi se sustavi ocjenjivanja i klasifikacije radnih mjesta po mogućnosti trebali temeljiti na kolektivnom pregovaranju; |
| --- | --- |

10.

podržava stav da bi se sustavi ocjenjivanja i klasifikacije radnih mjesta po mogućnosti trebali temeljiti na kolektivnom pregovaranju;

| 11. | ističe da će jasan i ujednačen sustav klasifikacije radnih mjesta i veća transparentnost plaća poboljšati pristup pravosuđu; prima na znanje da je nekoliko država članica već poduzelo posebne mjere za transparentnost plaća; naglašava razlike koje postoje među tim mjerama i prima na znanje preporuke Komisije o transparentnosti plaća iz 2014., iako žali što nisu obvezujuće prirode; poziva države članice da aktivno primijene te preporuke Komisije transparentnošću i daljnjim pozitivnim djelovanjem preko zakonodavstva jer se to pokazalo uspješnim, uvođenjem preporučenih i prilagođenih mjera za transparentnost plaća; poziva Komisiju da ocijeni stvarni učinak tih preporuka, uključujući zahtjev da trgovačka društva redovito izvješćuju o prosječnim primanjima prema kategorijama ili položajima zaposlenika, razvrstanima i prema spolu; poziva Komisiju da u novi zakonodavni prijedlog uključi mjere spomenute u preporukama Komisije iz 2014. o transparentnosti plaća, razlici u plaćama između žena i muškaraca i ovlastima tijela za jednakost spolova; poziva države članice da vrše pritisak kako bi se ukinule prakse nejednakih plaća te da promiče transparentnost plaća što, među ostalim dionicima, zahtijevaju sindikati i tijela za jednakost spolova; |
| --- | --- |

11.

ističe da će jasan i ujednačen sustav klasifikacije radnih mjesta i veća transparentnost plaća poboljšati pristup pravosuđu; prima na znanje da je nekoliko država članica već poduzelo posebne mjere za transparentnost plaća; naglašava razlike koje postoje među tim mjerama i prima na znanje preporuke Komisije o transparentnosti plaća iz 2014., iako žali što nisu obvezujuće prirode; poziva države članice da aktivno primijene te preporuke Komisije transparentnošću i daljnjim pozitivnim djelovanjem preko zakonodavstva jer se to pokazalo uspješnim, uvođenjem preporučenih i prilagođenih mjera za transparentnost plaća; poziva Komisiju da ocijeni stvarni učinak tih preporuka, uključujući zahtjev da trgovačka društva redovito izvješćuju o prosječnim primanjima prema kategorijama ili položajima zaposlenika, razvrstanima i prema spolu; poziva Komisiju da u novi zakonodavni prijedlog uključi mjere spomenute u preporukama Komisije iz 2014. o transparentnosti plaća, razlici u plaćama između žena i muškaraca i ovlastima tijela za jednakost spolova; poziva države članice da vrše pritisak kako bi se ukinule prakse nejednakih plaća te da promiče transparentnost plaća što, među ostalim dionicima, zahtijevaju sindikati i tijela za jednakost spolova;

Primjena odredbi o jednakom postupanju

| 12. | ističe važnost suzbijanja neizravne diskriminacije u okviru mirovinskih sustava, i to ne samo u strukovnim sustavima nego i u zakonskim mirovinskim sustavima; naglašava da je Sud Europske unije jasno utvrdio da se na strukovne mirovinske sustave treba gledati jednako kao i na plaće te da se stoga načelo jednakog postupanja primjenjuje i na njih unatoč činjenici da je razlikovanje između zakonskih i strukovnih mirovinskih sustava u nekim državama članicama problematično i da u nekima pojam sustava strukovnog mirovinskog osiguranja ne postoji, što bi moglo dovesti do neizravne diskriminacije na tržištu rada; priznaje da žene imaju ograničeniji pristup strukovnim mirovinskim sustavima zbog kraćeg radnog vremena, kraćeg radnog vijeka, horizontalne i vertikalne rodne segregacije na tržištu rada i razlike u plaćama između žena i muškaraca te da sustavi koji se temelje na doprinosima rijetko uzimaju u obzir prekide radnog odnosa zbog brige o bližnjima ili nesvojevoljni rad na nepuno radno vrijeme; poziva Komisiju da ispita učinak prijelaza sa zakonskih državnih mirovina na strukovne i privatne sustave na razliku u mirovinama između žena i muškaraca; poziva Komisiju da pažljivo nadzire provedbu tog načela te da o njoj izvješćuje jer se pokazalo da je u nekim državama članicama prijenos bio nejasan; |
| --- | --- |

12.

ističe važnost suzbijanja neizravne diskriminacije u okviru mirovinskih sustava, i to ne samo u strukovnim sustavima nego i u zakonskim mirovinskim sustavima; naglašava da je Sud Europske unije jasno utvrdio da se na strukovne mirovinske sustave treba gledati jednako kao i na plaće te da se stoga načelo jednakog postupanja primjenjuje i na njih unatoč činjenici da je razlikovanje između zakonskih i strukovnih mirovinskih sustava u nekim državama članicama problematično i da u nekima pojam sustava strukovnog mirovinskog osiguranja ne postoji, što bi moglo dovesti do neizravne diskriminacije na tržištu rada; priznaje da žene imaju ograničeniji pristup strukovnim mirovinskim sustavima zbog kraćeg radnog vremena, kraćeg radnog vijeka, horizontalne i vertikalne rodne segregacije na tržištu rada i razlike u plaćama između žena i muškaraca te da sustavi koji se temelje na doprinosima rijetko uzimaju u obzir prekide radnog odnosa zbog brige o bližnjima ili nesvojevoljni rad na nepuno radno vrijeme; poziva Komisiju da ispita učinak prijelaza sa zakonskih državnih mirovina na strukovne i privatne sustave na razliku u mirovinama između žena i muškaraca; poziva Komisiju da pažljivo nadzire provedbu tog načela te da o njoj izvješćuje jer se pokazalo da je u nekim državama članicama prijenos bio nejasan;

| 13. | poziva države članice da osiguraju zaštitu prava majki i da poduzmu mjere za sprečavanje nepoštenog otpuštanja radnica tijekom trudnoće i pri povratku na posao nakon rodiljnog dopusta; poziva Vijeće da konačno usvoji zajedničko stajalište o reviziji direktive kojom se uvode mjere za promicanje poboljšanja zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu za trudne radnice te radnice koje su nedavno rodile ili koje doje („Direktiva o rodiljnom dopustu”); poziva Vijeće da što je prije moguće usvoji zajedničko stajalište o prijedlogu direktive o povećanju ravnoteže spolova među nerukovodećim direktorima trgovačkih društava uvrštenih na burze te o drugim povezanim mjerama; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice da osiguraju zaštitu prava majki i da poduzmu mjere za sprečavanje nepoštenog otpuštanja radnica tijekom trudnoće i pri povratku na posao nakon rodiljnog dopusta; poziva Vijeće da konačno usvoji zajedničko stajalište o reviziji direktive kojom se uvode mjere za promicanje poboljšanja zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu za trudne radnice te radnice koje su nedavno rodile ili koje doje („Direktiva o rodiljnom dopustu”); poziva Vijeće da što je prije moguće usvoji zajedničko stajalište o prijedlogu direktive o povećanju ravnoteže spolova među nerukovodećim direktorima trgovačkih društava uvrštenih na burze te o drugim povezanim mjerama;

| 14. | napominje da postoje znatne razlike među državama članicama u provedbi odredbi o zaštiti od diskriminacije s obzirom na rodiljni dopust i roditeljski i/ili posvojiteljski dopust; ističe potrebu za ujednačenim pristupom na nacionalnoj razini u rješavanju postojećih specifičnih izazova, uključujući i razlike kako sektorske (javni-privatni sektor) tako i organizacijske prirode (i među društvima i među velikim, malim i srednjim društvima), situaciju u pogledu netipičnih ugovora i ugovora na nepuno radno vrijeme te praksi okončavanja ugovora na određeno radno vrijeme u razdoblju zaštite, kao i navođenje zaposlenika na dobrovoljno davanje otkaza; |
| --- | --- |

14.

napominje da postoje znatne razlike među državama članicama u provedbi odredbi o zaštiti od diskriminacije s obzirom na rodiljni dopust i roditeljski i/ili posvojiteljski dopust; ističe potrebu za ujednačenim pristupom na nacionalnoj razini u rješavanju postojećih specifičnih izazova, uključujući i razlike kako sektorske (javni-privatni sektor) tako i organizacijske prirode (i među društvima i među velikim, malim i srednjim društvima), situaciju u pogledu netipičnih ugovora i ugovora na nepuno radno vrijeme te praksi okončavanja ugovora na određeno radno vrijeme u razdoblju zaštite, kao i navođenje zaposlenika na dobrovoljno davanje otkaza;

| 15. | poziva države članice i Komisiju da poduzmu mjere za borbu protiv svih oblika višestruke diskriminacije, zajamče primjenu načela nediskriminacije i jednakosti na tržištu rada i u pristupu zapošljavanju, uključujući diskriminaciju etničkih manjina i osoba s invaliditetom te diskriminaciju na temelju spola, dobi, vjere ili uvjerenja, spolne orijentacije i rodnog identiteta, te posebno da donesu mjere socijalne zaštite kojima će se zajamčiti da plaće i socijalna prava žena, uključujući mirovine, budu jednaki onima koje imaju muškarci koji posjeduju jednako ili slično iskustvo i koji obavljaju jednak posao ili posao jednake vrijednosti; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice i Komisiju da poduzmu mjere za borbu protiv svih oblika višestruke diskriminacije, zajamče primjenu načela nediskriminacije i jednakosti na tržištu rada i u pristupu zapošljavanju, uključujući diskriminaciju etničkih manjina i osoba s invaliditetom te diskriminaciju na temelju spola, dobi, vjere ili uvjerenja, spolne orijentacije i rodnog identiteta, te posebno da donesu mjere socijalne zaštite kojima će se zajamčiti da plaće i socijalna prava žena, uključujući mirovine, budu jednaki onima koje imaju muškarci koji posjeduju jednako ili slično iskustvo i koji obavljaju jednak posao ili posao jednake vrijednosti;

| 16. | poziva Komisiju i države članice da stvaranjem učinkovitih nadzornih sustava poduzmu nadzorne i kontrolne mjere za poboljšanje prikupljanja podataka o slučajevima zlostavljanja i diskriminacije na temelju spola, uključujući diskriminaciju u vezi s trudnoćom i rodiljnim dopustom te drugim oblicima dopusta; smatra da je u tim slučajevima također potrebno predvidjeti odredbe za sustav kažnjavanja, ali da je prije svega potrebno poduzeti napore u pogledu prevencije, trudnicama i majkama koje su tek dobile djecu učiniti dostupnima usluge koje im mogu pomoći uskladiti trudnoću ili majčinstvo s poslom, a da pritom nisu prisiljene na odabir između posla i obitelji, kao što je to i dalje prečesto slučaj; poziva Komisiju da u svoje izvješće o ocjeni provedbe Direktive 2006/54/EZ uključi ocjenu provedbe članka 26. (u vezi sa seksualnim uznemiravanjem); |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju i države članice da stvaranjem učinkovitih nadzornih sustava poduzmu nadzorne i kontrolne mjere za poboljšanje prikupljanja podataka o slučajevima zlostavljanja i diskriminacije na temelju spola, uključujući diskriminaciju u vezi s trudnoćom i rodiljnim dopustom te drugim oblicima dopusta; smatra da je u tim slučajevima također potrebno predvidjeti odredbe za sustav kažnjavanja, ali da je prije svega potrebno poduzeti napore u pogledu prevencije, trudnicama i majkama koje su tek dobile djecu učiniti dostupnima usluge koje im mogu pomoći uskladiti trudnoću ili majčinstvo s poslom, a da pritom nisu prisiljene na odabir između posla i obitelji, kao što je to i dalje prečesto slučaj; poziva Komisiju da u svoje izvješće o ocjeni provedbe Direktive 2006/54/EZ uključi ocjenu provedbe članka 26. (u vezi sa seksualnim uznemiravanjem);

| 17. | poziva Komisiju da predloži jasne mjere za učinkovitije suzbijanje seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu; žali zbog činjenice da je, unatoč zakonodavstvu EU-a kojim se pojedince štiti od diskriminacije pri zapošljavanju, 30 % transrodnih osoba koje su tražile posao pritom doživjelo diskriminaciju, a u godini prije provođenja studije Agencije za temeljna prava o LGBT osobama diskriminaciju su najviše osjećale transrodne žene; ističe da je to kršenje Povelje o temeljnim pravima Europske unije; poziva Komisiju da pomno prati učinkovitost nacionalnih žalbenih tijela i postupaka u kontekstu provedbe direktiva u području rodne jednakosti u pogledu rodnog identiteta, rodnog izražavanja i promjene spola; poziva Komisiju da državama članicama ponudi stručno znanje o daljnjim načinima rješavanja pitanja diskriminacije pri zapošljavanju zbog „spolnih obilježja”; poziva Komisiju da podrži i potakne države članice da u osposobljavanje u području raznolikosti uključi transrodne i interseksualne osobe te da surađuje s poslodavcima u pogledu mjera na radnom mjestu, odnosno promicanja postupaka anonimnog zapošljavanja; poziva države članice da se koriste sredstvima iz Europskog socijalnog fonda (ESF) kako bi aktivno rješavale pitanje diskriminacije transrodnih osoba u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da predloži jasne mjere za učinkovitije suzbijanje seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu; žali zbog činjenice da je, unatoč zakonodavstvu EU-a kojim se pojedince štiti od diskriminacije pri zapošljavanju, 30 % transrodnih osoba koje su tražile posao pritom doživjelo diskriminaciju, a u godini prije provođenja studije Agencije za temeljna prava o LGBT osobama diskriminaciju su najviše osjećale transrodne žene; ističe da je to kršenje Povelje o temeljnim pravima Europske unije; poziva Komisiju da pomno prati učinkovitost nacionalnih žalbenih tijela i postupaka u kontekstu provedbe direktiva u području rodne jednakosti u pogledu rodnog identiteta, rodnog izražavanja i promjene spola; poziva Komisiju da državama članicama ponudi stručno znanje o daljnjim načinima rješavanja pitanja diskriminacije pri zapošljavanju zbog „spolnih obilježja”; poziva Komisiju da podrži i potakne države članice da u osposobljavanje u području raznolikosti uključi transrodne i interseksualne osobe te da surađuje s poslodavcima u pogledu mjera na radnom mjestu, odnosno promicanja postupaka anonimnog zapošljavanja; poziva države članice da se koriste sredstvima iz Europskog socijalnog fonda (ESF) kako bi aktivno rješavale pitanje diskriminacije transrodnih osoba u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije;

| 18. | žali što mnoge države članice pri prenošenju Direktive nisu uvele izričitu zaštitu od diskriminacije koja proizlazi iz promjene spola te poziva Europsku komisiju da države članice smatra odgovornima; ponovno naglašava koliko je važno da države članice u svoje nacionalno zakonodavstvo jasno uključe zabranu svake vrste diskriminacije koja se temelji na spolnoj orijentaciji ili rodnom identitetu; smatra da bi se sadašnja pravna zaštita koja je Direktivom dodijeljena osobama koje se namjeravaju podvrgnuti promjeni spola;,trenutačno su u postupku promjene spola ili su ga već promijenile trebala proširiti na sve transrodne osobe; s tim u vezi poziva da se u sve buduće preinake izričito uključi zabrana diskriminacije na temelju rodnog identiteta; |
| --- | --- |

18.

žali što mnoge države članice pri prenošenju Direktive nisu uvele izričitu zaštitu od diskriminacije koja proizlazi iz promjene spola te poziva Europsku komisiju da države članice smatra odgovornima; ponovno naglašava koliko je važno da države članice u svoje nacionalno zakonodavstvo jasno uključe zabranu svake vrste diskriminacije koja se temelji na spolnoj orijentaciji ili rodnom identitetu; smatra da bi se sadašnja pravna zaštita koja je Direktivom dodijeljena osobama koje se namjeravaju podvrgnuti promjeni spola;,trenutačno su u postupku promjene spola ili su ga već promijenile trebala proširiti na sve transrodne osobe; s tim u vezi poziva da se u sve buduće preinake izričito uključi zabrana diskriminacije na temelju rodnog identiteta;

| 19. | naglašava da je pristup pravosuđu u tom području ograničen zbog više razloga, kao što su duljina i troškovi postupaka, izazovi s kojima se suočavaju tijela za jednakost u nekim državama članicama, nedostatak transparentnosti plaća, nedostatak besplatne pravne pomoći i strah od stigmatizacije ili od protumjera u slučaju da žrtve progovore o diskriminaciji na radnom mjestu; ističe činjenicu da primjena pravila o teretu dokaza također predstavlja problem u nekoliko država članica, zbog čega je obrana radnica teška s obzirom na to da one često nemaju, ili imaju samo ograničen pristup relevantnim informacijama te k tome strahuju od gubitka posla; poziva države članice i regionalne i lokalne vlasti da preuzmu aktivnu ulogu u pružanju pomoći žrtvama diskriminacije, bilo izravno bilo pružanjem podrške tijelima za jednakost, sindikatima, organizacijama zajednice i NVO-ima koji se bave tim područjem; ističe da bi odgovarajuće rješenje za poboljšanje pristupa pravosuđu u tom području bilo da se neovisnim tijelima za jednakost da ovlast za pružanje potpore žrtvama diskriminacije, uključujući i besplatnu pravnu pomoć, kao i pravo na zastupanje pojedinaca u slučajevima diskriminacije u plaćama; u tom pogledu predlaže uvođenje sustava povjerljivog izvješćivanja u državama članicama koji bi omogućili ženama da prijave moguće slučajeve nejednakog postupanja na radnom mjestu; |
| --- | --- |

19.

naglašava da je pristup pravosuđu u tom području ograničen zbog više razloga, kao što su duljina i troškovi postupaka, izazovi s kojima se suočavaju tijela za jednakost u nekim državama članicama, nedostatak transparentnosti plaća, nedostatak besplatne pravne pomoći i strah od stigmatizacije ili od protumjera u slučaju da žrtve progovore o diskriminaciji na radnom mjestu; ističe činjenicu da primjena pravila o teretu dokaza također predstavlja problem u nekoliko država članica, zbog čega je obrana radnica teška s obzirom na to da one često nemaju, ili imaju samo ograničen pristup relevantnim informacijama te k tome strahuju od gubitka posla; poziva države članice i regionalne i lokalne vlasti da preuzmu aktivnu ulogu u pružanju pomoći žrtvama diskriminacije, bilo izravno bilo pružanjem podrške tijelima za jednakost, sindikatima, organizacijama zajednice i NVO-ima koji se bave tim područjem; ističe da bi odgovarajuće rješenje za poboljšanje pristupa pravosuđu u tom području bilo da se neovisnim tijelima za jednakost da ovlast za pružanje potpore žrtvama diskriminacije, uključujući i besplatnu pravnu pomoć, kao i pravo na zastupanje pojedinaca u slučajevima diskriminacije u plaćama; u tom pogledu predlaže uvođenje sustava povjerljivog izvješćivanja u državama članicama koji bi omogućili ženama da prijave moguće slučajeve nejednakog postupanja na radnom mjestu;

| 20. | poziva Komisiju da ocijeni, razmijeni i usporedi postojeće najbolje prakse i objavi rezultate te ocjene kako bi države članice mogle poduzeti učinkovite mjere za poticanje poslodavaca, sindikata i organizacija uključenih u strukovno osposobljavanje da djeluju u cilju sprečavanja svih oblika rodne diskriminacije, posebno kada je riječ o zlostavljanju i seksualnom zlostavljanju na radnom mjestu, poboljšanjem pristupa zapošljavanju, pružanjem dodatnog strukovnog osposobljavanja i promicanjem najboljih praksi; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da ocijeni, razmijeni i usporedi postojeće najbolje prakse i objavi rezultate te ocjene kako bi države članice mogle poduzeti učinkovite mjere za poticanje poslodavaca, sindikata i organizacija uključenih u strukovno osposobljavanje da djeluju u cilju sprečavanja svih oblika rodne diskriminacije, posebno kada je riječ o zlostavljanju i seksualnom zlostavljanju na radnom mjestu, poboljšanjem pristupa zapošljavanju, pružanjem dodatnog strukovnog osposobljavanja i promicanjem najboljih praksi;

| 21. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere za olakšavanje i poboljšanje pristupa žena cjeloživotnom učenju, strukovnom osposobljavanju i mentorskim mrežama diljem Europe, posebice u sektorima u kojima dominiraju muškarci, te za širenje najboljih praksi; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere za olakšavanje i poboljšanje pristupa žena cjeloživotnom učenju, strukovnom osposobljavanju i mentorskim mrežama diljem Europe, posebice u sektorima u kojima dominiraju muškarci, te za širenje najboljih praksi;

Promicanje jednakog postupanja i socijalnog dijaloga

| 22. | ponavlja da bi tijela za jednakost trebala imati nadležnost i odgovarajuće resurse i osoblje za nadziranje zakonodavstva o promicanju jednakosti između žena i muškaraca te o tome učinkovito i neovisno izvještavati; naglašava da se u svim državama članicama mora osigurati neovisnost tijela za jednakost te da su države članice odgovorne za točan institucionalni oblik tih tijela; |
| --- | --- |

22.

ponavlja da bi tijela za jednakost trebala imati nadležnost i odgovarajuće resurse i osoblje za nadziranje zakonodavstva o promicanju jednakosti između žena i muškaraca te o tome učinkovito i neovisno izvještavati; naglašava da se u svim državama članicama mora osigurati neovisnost tijela za jednakost te da su države članice odgovorne za točan institucionalni oblik tih tijela;

| 23. | poziva Komisiju i države članice da socijalne partnere (sindikate i poslodavce), civilno društvo i tijela zadužena za pitanja rodne jednakosti potaknu na promicanje nadzora nad praksama jednakog postupanja prema ženama i muškarcima na radnom mjestu, uključujući i fleksibilne radne uvjete radi lakšeg usklađivanja poslovnog i privatnog života, na daljnje provjere kolektivnih ugovora, mjerodavnih platnih razreda i sustava klasifikacije radnih mjesta kako bi se izbjegle izravna i neizravna diskriminacija žena; naglašava i važnost drugih instrumenata poput kodeksa ponašanja, istraživanja i razmjena iskustava i dobrih praksi u području jednakosti spolova radi osiguravanja bolje zaštite od diskriminacije; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju i države članice da socijalne partnere (sindikate i poslodavce), civilno društvo i tijela zadužena za pitanja rodne jednakosti potaknu na promicanje nadzora nad praksama jednakog postupanja prema ženama i muškarcima na radnom mjestu, uključujući i fleksibilne radne uvjete radi lakšeg usklađivanja poslovnog i privatnog života, na daljnje provjere kolektivnih ugovora, mjerodavnih platnih razreda i sustava klasifikacije radnih mjesta kako bi se izbjegle izravna i neizravna diskriminacija žena; naglašava i važnost drugih instrumenata poput kodeksa ponašanja, istraživanja i razmjena iskustava i dobrih praksi u području jednakosti spolova radi osiguravanja bolje zaštite od diskriminacije;

| 24. | zauzima stajalište da se zaštita podataka ne smije iznositi kao izgovor za neobjavljivanje godišnjih izvješća o plaćama na razini radnog mjesta; |
| --- | --- |

24.

zauzima stajalište da se zaštita podataka ne smije iznositi kao izgovor za neobjavljivanje godišnjih izvješća o plaćama na razini radnog mjesta;

| 25. | poziva države članice da učvrste obveze velikih i srednjih poduzeća da osiguraju sustavno promicanje jednakog postupanja i da svojim zaposlenicima redovno daju odgovarajuće informacije, uključujući informacije o pitanjima jednakih plaća; ponavlja da bi uvođenje financijskih kazni za poslodavce koji ne poštuju jednakost plaća moglo biti važno sredstvo za uklanjanje razlike u plaćama između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice da učvrste obveze velikih i srednjih poduzeća da osiguraju sustavno promicanje jednakog postupanja i da svojim zaposlenicima redovno daju odgovarajuće informacije, uključujući informacije o pitanjima jednakih plaća; ponavlja da bi uvođenje financijskih kazni za poslodavce koji ne poštuju jednakost plaća moglo biti važno sredstvo za uklanjanje razlike u plaćama između žena i muškaraca;

| 26. | poziva Komisiju i države članice da učvrste institucionalne mehanizme za provedbu načela jednakosti između žena i muškaraca, primjerice osiguravanjem potrebnih tehničkih, ljudskih i financijskih resursa inspekcijama i tijelima za provedbu zakona, kad je riječ o načelu jednakosti plaća, te da potaknu socijalne partnere na analizu dimenzije jednakosti u kolektivnim ugovorima; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju i države članice da učvrste institucionalne mehanizme za provedbu načela jednakosti između žena i muškaraca, primjerice osiguravanjem potrebnih tehničkih, ljudskih i financijskih resursa inspekcijama i tijelima za provedbu zakona, kad je riječ o načelu jednakosti plaća, te da potaknu socijalne partnere na analizu dimenzije jednakosti u kolektivnim ugovorima;

| 27. | skreće pozornost na potrebu za jačanjem javnih mehanizama za inspekciju rada i usvajanjem metoda za mjerenje vrijednosti rada i, primjerice, identifikaciju nisko plaćenih zanimanja u kojima su uglavnom zaposlene žene, što upućuje na oblik neizravne diskriminacije s obzirom na plaće; |
| --- | --- |

27.

skreće pozornost na potrebu za jačanjem javnih mehanizama za inspekciju rada i usvajanjem metoda za mjerenje vrijednosti rada i, primjerice, identifikaciju nisko plaćenih zanimanja u kojima su uglavnom zaposlene žene, što upućuje na oblik neizravne diskriminacije s obzirom na plaće;

| 28. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju značajne mjere za podizanje razine svijesti u pogledu prava žrtava diskriminacije na temelju spola; ističe potrebu za suradnjom svih dionika, uključujući tijela za jednakost, socijalne partnere (sindikate i poslodavce) i NVO-e, kako bi se riješilo pitanje stereotipa o radu žena i muškaraca te načina na koji oni utječu na vrednovanje posla i nižu plaću, ali i na zapošljavanje; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju i države članice da pojačaju značajne mjere za podizanje razine svijesti u pogledu prava žrtava diskriminacije na temelju spola; ističe potrebu za suradnjom svih dionika, uključujući tijela za jednakost, socijalne partnere (sindikate i poslodavce) i NVO-e, kako bi se riješilo pitanje stereotipa o radu žena i muškaraca te načina na koji oni utječu na vrednovanje posla i nižu plaću, ali i na zapošljavanje;

| 29. | ističe da je jedna od novosti uvedenih „preinačenom Direktivom” navođenje usklađivanja poslovnog, privatnog i obiteljskog života; poziva Komisiju da, nakon savjetovanja s državama članicama i socijalnim partnerima (sindikatima i poslodavcima), osmisli konkretne mjere kojima bi se u tom području osigurala veća prava za muškarce i za žene; naglašava da je za to posebno potrebno izgraditi javne ustanove za skrb o djeci u skladu s ciljevima iz Barcelone; |
| --- | --- |

29.

ističe da je jedna od novosti uvedenih „preinačenom Direktivom” navođenje usklađivanja poslovnog, privatnog i obiteljskog života; poziva Komisiju da, nakon savjetovanja s državama članicama i socijalnim partnerima (sindikatima i poslodavcima), osmisli konkretne mjere kojima bi se u tom području osigurala veća prava za muškarce i za žene; naglašava da je za to posebno potrebno izgraditi javne ustanove za skrb o djeci u skladu s ciljevima iz Barcelone;

| 30. | poziva Komisiju i države članice da na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini šire informacije o jednakosti plaća za žene i muškarce, razlici u mirovinama između žena i muškaraca te izravnoj i neizravnoj diskriminaciji žena na radnom mjestu, kao i da podižu razinu javne svijesti o tim pitanjima; poziva Komisiju da uspostavi europsku godinu za borbu protiv razlike u plaćama između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju i države članice da na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini šire informacije o jednakosti plaća za žene i muškarce, razlici u mirovinama između žena i muškaraca te izravnoj i neizravnoj diskriminaciji žena na radnom mjestu, kao i da podižu razinu javne svijesti o tim pitanjima; poziva Komisiju da uspostavi europsku godinu za borbu protiv razlike u plaćama između žena i muškaraca;

| 31. | sa zanimanjem primjećuje da se mnoge žene odlučuju na samozapošljavanje jer je to jedini način rada koji im omogućuje kombiniranje obiteljskog i poslovnog života; ipak, napominje da se u mnogim državama članicama njihova socijalna zaštita i povlastice ne mogu usporediti s onima zaposlenih radnika; |
| --- | --- |

31.

sa zanimanjem primjećuje da se mnoge žene odlučuju na samozapošljavanje jer je to jedini način rada koji im omogućuje kombiniranje obiteljskog i poslovnog života; ipak, napominje da se u mnogim državama članicama njihova socijalna zaštita i povlastice ne mogu usporediti s onima zaposlenih radnika;

Preporuke

| 32. | ponavlja svoj poziv državama članicama da dosljedno provedu i primijene preinačenu Direktivu 2006/54/EZ i da potaknu socijalne partnere (sindikate i poslodavce) i NVO-e na preuzimanje aktivnije uloge u pospješivanju jednakog postupanja, među ostalim akcijskim planovima kojima bi se ispravile sve razlike u plaćama žena i muškaraca, uz konkretno djelovanje i nadzor nad ishodom, i to na razini trgovačkih društava, sektora, države i EU-a; |
| --- | --- |

32.

ponavlja svoj poziv državama članicama da dosljedno provedu i primijene preinačenu Direktivu 2006/54/EZ i da potaknu socijalne partnere (sindikate i poslodavce) i NVO-e na preuzimanje aktivnije uloge u pospješivanju jednakog postupanja, među ostalim akcijskim planovima kojima bi se ispravile sve razlike u plaćama žena i muškaraca, uz konkretno djelovanje i nadzor nad ishodom, i to na razini trgovačkih društava, sektora, države i EU-a;

| 33. | poziva Komisiju da nakon svog izvješća o primjeni „preinačene Direktive” i ove rezolucije revidira preinačenu Direktivu 2006/54/EZ, na što je Parlament već pozvao, posebice u svojoj Rezoluciji od 24. svibnja 2012. koja sadrži konkretne i jasne preporuke; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da nakon svog izvješća o primjeni „preinačene Direktive” i ove rezolucije revidira preinačenu Direktivu 2006/54/EZ, na što je Parlament već pozvao, posebice u svojoj Rezoluciji od 24. svibnja 2012. koja sadrži konkretne i jasne preporuke;

| 34. | naglašava činjenicu da su rodno neutralni sustavi za klasificiranje i ocjenjivanje radnih mjesta te transparentnost plaća neizostavne mjere poticanja jednakog postupanja; poziva Komisiju, s tim u vezi, da te mjere uvrsti u svoj prijedlog nove direktive kojom bi se zamijenila „preinačena Direktiva”; ističe da načelu slobodnog kretanja radnika kao jedne od temeljnih europskih sloboda odgovara isključivo usklađeni pristup; |
| --- | --- |

34.

naglašava činjenicu da su rodno neutralni sustavi za klasificiranje i ocjenjivanje radnih mjesta te transparentnost plaća neizostavne mjere poticanja jednakog postupanja; poziva Komisiju, s tim u vezi, da te mjere uvrsti u svoj prijedlog nove direktive kojom bi se zamijenila „preinačena Direktiva”; ističe da načelu slobodnog kretanja radnika kao jedne od temeljnih europskih sloboda odgovara isključivo usklađeni pristup;

| 35. | ističe potrebu da se nađe metoda ocjenjivanja rada bez rodne pristranosti prema kojoj bi se rad uspoređivao na temelju opsega i složenosti kako bi se odredio položaj jednog posla u odnosu na drugi unutar danog sektora ili organizacije, bez obzira na to obavljaju li taj posao žene ili muškarci; |
| --- | --- |

35.

ističe potrebu da se nađe metoda ocjenjivanja rada bez rodne pristranosti prema kojoj bi se rad uspoređivao na temelju opsega i složenosti kako bi se odredio položaj jednog posla u odnosu na drugi unutar danog sektora ili organizacije, bez obzira na to obavljaju li taj posao žene ili muškarci;

| 36. | poziva na uravnoteženu rodnu zastupljenost u upravnim odborima društava; |
| --- | --- |

36.

poziva na uravnoteženu rodnu zastupljenost u upravnim odborima društava;

| 37. | poziva Komisiju da novom direktivom uvede obvezne revizije plaća za društva uvrštena na burze država članica EU-a, osim malih i srednjih poduzeća, kako bi se naznačila razlika u plaćama između žena i muškaraca te da uvede sankcije na razini EU-a kojima bi se društva koja ne ispunjavaju svoje obveze u vezi s jednakošću spolova isključila iz javne nabave roba i usluga financirane iz proračuna EU-a; poziva države članice da isto primijene i na društva financirana javnim subvencijama; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisiju da novom direktivom uvede obvezne revizije plaća za društva uvrštena na burze država članica EU-a, osim malih i srednjih poduzeća, kako bi se naznačila razlika u plaćama između žena i muškaraca te da uvede sankcije na razini EU-a kojima bi se društva koja ne ispunjavaju svoje obveze u vezi s jednakošću spolova isključila iz javne nabave roba i usluga financirane iz proračuna EU-a; poziva države članice da isto primijene i na društva financirana javnim subvencijama;

| 38. | poziva države članice da djeluju kao primjer u pogledu borbe protiv nejednakih plaća žena u vlasti, javnim institucijama i općenito javnim trgovačkim društvima; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice da djeluju kao primjer u pogledu borbe protiv nejednakih plaća žena u vlasti, javnim institucijama i općenito javnim trgovačkim društvima;

| 39. | poziva Komisiju da uvede zajedničke standarde i provjere kako bi se osigurala neovisnost i učinkovitost nacionalnih tijela za jednakost; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da uvede zajedničke standarde i provjere kako bi se osigurala neovisnost i učinkovitost nacionalnih tijela za jednakost;

| 40. | poziva države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi se osiguralo da žrtve nejednakog postupanja i diskriminacije, posebice žrtve višestruke diskriminacije, imaju pravo na razmjernu odštetu u skladu s pravnim odredbama na snazi; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi se osiguralo da žrtve nejednakog postupanja i diskriminacije, posebice žrtve višestruke diskriminacije, imaju pravo na razmjernu odštetu u skladu s pravnim odredbama na snazi;

| 41. | poziva države članice da poduzmu potrebne korake za prebacivanje tereta dokazivanja i osiguraju da uvijek poslodavac bude taj koji mora dokazati da razlike u postupanju koje možda postoje nisu dovele do ikakve diskriminacije; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice da poduzmu potrebne korake za prebacivanje tereta dokazivanja i osiguraju da uvijek poslodavac bude taj koji mora dokazati da razlike u postupanju koje možda postoje nisu dovele do ikakve diskriminacije;

| 42. | naglašava potrebu za većim naporima na nacionalnoj razini i na razini EU-a u pogledu borbe protiv daljnjeg postojanja stereotipa provođenjem kampanja za podizanje razine svijesti namijenjenih svim razinama društva, većom uključenošću medija, strategijom za poticanje žena na odabir karijera i profesija u kojima su manje zastupljene te uvođenjem rodnih pitanja u obrazovanje i strukovno osposobljavanje; |
| --- | --- |

42.

naglašava potrebu za većim naporima na nacionalnoj razini i na razini EU-a u pogledu borbe protiv daljnjeg postojanja stereotipa provođenjem kampanja za podizanje razine svijesti namijenjenih svim razinama društva, većom uključenošću medija, strategijom za poticanje žena na odabir karijera i profesija u kojima su manje zastupljene te uvođenjem rodnih pitanja u obrazovanje i strukovno osposobljavanje;

| 43. | naglašava činjenicu da se samo djelotvornom provedbom načela jednakog postupanja može istinski poboljšati položaj žena na tržištu rada te da to iziskuje istinsku političku volju i stratešku suradnju različitih sudionika na europskoj, nacionalnoj, sektorskoj i organizacijskoj razini; stoga poziva Komisiju da sastavi aktivnu strategiju, zajedno s referentnim točkama i dugoročnim i vremenski ograničenim ciljevima za smanjenje indeksa nejednakosti na polju zaposlenosti i nezaposlenosti, kao što je to već uspješno provedeno u drugim područjima, primjerice smanjenjem broja prometnih nesreća u EU-u; |
| --- | --- |

43.

naglašava činjenicu da se samo djelotvornom provedbom načela jednakog postupanja može istinski poboljšati položaj žena na tržištu rada te da to iziskuje istinsku političku volju i stratešku suradnju različitih sudionika na europskoj, nacionalnoj, sektorskoj i organizacijskoj razini; stoga poziva Komisiju da sastavi aktivnu strategiju, zajedno s referentnim točkama i dugoročnim i vremenski ograničenim ciljevima za smanjenje indeksa nejednakosti na polju zaposlenosti i nezaposlenosti, kao što je to već uspješno provedeno u drugim područjima, primjerice smanjenjem broja prometnih nesreća u EU-u;

| 44. | poziva države članice da aktivno primjenjuju načelo rodne jednakosti pri planiranju proračuna kako bi se ubrzalo poboljšanje situacije žena na tržištu rada; poziva Komisiju da potiče razmjenu najboljih praksi za primjenu načela rodne jednakosti pri planiranju proračuna; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice da aktivno primjenjuju načelo rodne jednakosti pri planiranju proračuna kako bi se ubrzalo poboljšanje situacije žena na tržištu rada; poziva Komisiju da potiče razmjenu najboljih praksi za primjenu načela rodne jednakosti pri planiranju proračuna;

| 45. | naglašava važnost poduzimanja pozitivnih mjera koje potiču uključivanje žena u donošenje političkih i gospodarskih odluka; ističe da su se obvezujuće kvote pokazale jednim od najboljih načina za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

45.

naglašava važnost poduzimanja pozitivnih mjera koje potiču uključivanje žena u donošenje političkih i gospodarskih odluka; ističe da su se obvezujuće kvote pokazale jednim od najboljih načina za postizanje tog cilja;

| 46. | ističe da su također potrebne pozitivne mjere za poticanje slabije zastupljenog spola na zapošljavanje u određenim profesijama u kojima postoji jasna horizontalna rodna segregacija; |
| --- | --- |

46.

ističe da su također potrebne pozitivne mjere za poticanje slabije zastupljenog spola na zapošljavanje u određenim profesijama u kojima postoji jasna horizontalna rodna segregacija;

| 47. | poziva Komisiju da razmotri čimbenike koji dovode do razlika u mirovinama i da procijeni potrebu za konkretnim mjerama za smanjenje tih razlika na nacionalnoj razini i na razini EU-a, uključujući zakonodavne i/ili nezakonodavne mjere; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da razmotri čimbenike koji dovode do razlika u mirovinama i da procijeni potrebu za konkretnim mjerama za smanjenje tih razlika na nacionalnoj razini i na razini EU-a, uključujući zakonodavne i/ili nezakonodavne mjere;

| 48. | poziva države članice i Komisiju da poduzmu odgovarajuće mjere za smanjenje razlike u mirovinama među spolovima, koja je izravna posljedica razlike u plaćama, te da ocijene utjecaj novih mirovinskih sustava na različite skupine žena, s posebnim naglaskom na ugovorima na nepuno radno vrijeme i netipične oblike zapošljavanja; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice i Komisiju da poduzmu odgovarajuće mjere za smanjenje razlike u mirovinama među spolovima, koja je izravna posljedica razlike u plaćama, te da ocijene utjecaj novih mirovinskih sustava na različite skupine žena, s posebnim naglaskom na ugovorima na nepuno radno vrijeme i netipične oblike zapošljavanja;

| 49. | poziva Komisiju i države članice da se suprotstave nejednakosti u plaćama među spolovima u svim relevantnim politikama EU-a i nacionalnim programima, a posebno u onima usmjerenima na borbu protiv siromaštva; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju i države članice da se suprotstave nejednakosti u plaćama među spolovima u svim relevantnim politikama EU-a i nacionalnim programima, a posebno u onima usmjerenima na borbu protiv siromaštva;

| 50. | poziva Komisiju da provede studiju kojom bi se usporedile situacije majki koje rade, majki koje odaberu ostanak kod kuće i žena bez djece kako bi se doznalo više o položaju svake od tih skupina žena na tržištu rada, s posebnim naglaskom na razinama zapošljavanja, razlikama u plaćama i mirovinama i razvoju karijera; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da provede studiju kojom bi se usporedile situacije majki koje rade, majki koje odaberu ostanak kod kuće i žena bez djece kako bi se doznalo više o položaju svake od tih skupina žena na tržištu rada, s posebnim naglaskom na razinama zapošljavanja, razlikama u plaćama i mirovinama i razvoju karijera;

| 51. | naglašava da je za osiguravanje provedbe i praćenja Direktive važno imati pouzdane, usporedive i dostupne pokazatelje količine i kvalitete, kao i statistiku prema spolovima te podsjeća na ulogu Europskog instituta za jednakost spolova u tom području; poziva države članice da Eurostatu dostave visokokvalitetnu godišnju statistiku o razlici u plaćama između žena i muškaraca kako bi bilo moguće procijeniti razvoj situacije diljem EU-a; |
| --- | --- |

51.

naglašava da je za osiguravanje provedbe i praćenja Direktive važno imati pouzdane, usporedive i dostupne pokazatelje količine i kvalitete, kao i statistiku prema spolovima te podsjeća na ulogu Europskog instituta za jednakost spolova u tom području; poziva države članice da Eurostatu dostave visokokvalitetnu godišnju statistiku o razlici u plaćama između žena i muškaraca kako bi bilo moguće procijeniti razvoj situacije diljem EU-a;

| 52. | poziva Komisiju da provede studiju o tome kako postupci u vezi sa službenim priznavanjem promjene spola osobe, ili nedostatak takvih postupaka, utječu na položaj transrodnih osoba na tržištu rada, posebice na njihov pristup zapošljavanju, razinu primanja, razvoj karijere i mirovine; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da provede studiju o tome kako postupci u vezi sa službenim priznavanjem promjene spola osobe, ili nedostatak takvih postupaka, utječu na položaj transrodnih osoba na tržištu rada, posebice na njihov pristup zapošljavanju, razinu primanja, razvoj karijere i mirovine;

| 53. | ističe da u preporuke za pojedinačne države u okviru Europskog semestra treba uvrstiti ciljeve kojima se smanjuje razlika u plaćama i mirovinama između žena i muškaraca, diskriminacija i opasnost od siromaštva među starijim ženama i kojima se učinkovito primjenjuju načela jednakog postupanja; |
| --- | --- |

53.

ističe da u preporuke za pojedinačne države u okviru Europskog semestra treba uvrstiti ciljeve kojima se smanjuje razlika u plaćama i mirovinama između žena i muškaraca, diskriminacija i opasnost od siromaštva među starijim ženama i kojima se učinkovito primjenjuju načela jednakog postupanja;

| 54. | poziva Komisiju da pomno prouči stanje zaposlenosti žena u trećem sektoru, socijalnom gospodarstvu i gospodarstvu suradnje, te da što je prije moguće predloži strategiju za promicanje i zaštitu radnih mjesta i položaja žena u tim sektorima; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisiju da pomno prouči stanje zaposlenosti žena u trećem sektoru, socijalnom gospodarstvu i gospodarstvu suradnje, te da što je prije moguće predloži strategiju za promicanje i zaštitu radnih mjesta i položaja žena u tim sektorima;

| 55. | poziva države članice da ulože još veći trud u borbu protiv neprijavljenog rada i nesigurnih radnih mjesta; ističe činjenicu da visok postotak neprijavljenog rada obavljaju žene, što negativno utječe na njihove prihode, njihovo socijalno osiguranje i zaštitu te ima loš utjecaj na razine BDP-a u EU-u; ističe potrebu da se posebna pozornost posveti poslovima u kućanstvu, koji uglavnom obavljaju žene i koji su poseban izazov jer su dio neformalnog sektora, obavljaju se pojedinačno i po svojoj su prirodi nevidljivi te su stoga za učinkovito rješavanje tog problema potrebne posebno prilagođene mjere; nadalje, žali zbog zloupotrebe netipičnih vrsta ugovora, uključujući one bez definiranog radnog vremena kako bi se izbjegle obaveze u pogledu zapošljavanja i socijalne zaštite; žali zbog činjenice da se povećao broj žena koje su siromašne unatoč zaposlenju; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice da ulože još veći trud u borbu protiv neprijavljenog rada i nesigurnih radnih mjesta; ističe činjenicu da visok postotak neprijavljenog rada obavljaju žene, što negativno utječe na njihove prihode, njihovo socijalno osiguranje i zaštitu te ima loš utjecaj na razine BDP-a u EU-u; ističe potrebu da se posebna pozornost posveti poslovima u kućanstvu, koji uglavnom obavljaju žene i koji su poseban izazov jer su dio neformalnog sektora, obavljaju se pojedinačno i po svojoj su prirodi nevidljivi te su stoga za učinkovito rješavanje tog problema potrebne posebno prilagođene mjere; nadalje, žali zbog zloupotrebe netipičnih vrsta ugovora, uključujući one bez definiranog radnog vremena kako bi se izbjegle obaveze u pogledu zapošljavanja i socijalne zaštite; žali zbog činjenice da se povećao broj žena koje su siromašne unatoč zaposlenju;

| 56. | ističe da bi Komisija trebala predložiti aktivnosti u cilju: (a) smanjenja razlike u plaćama između žena i muškaraca; (b) povećanja ekonomske neovisnosti žena; (c) olakšavanja pristupa žena tržištu rada i njihova napretka u karijeri; (d) temeljnog povećanja jednakosti pri donošenju odluka; i (e) otklanjanja diskriminacijskih struktura i praksi u pogledu spola; |
| --- | --- |

56.

ističe da bi Komisija trebala predložiti aktivnosti u cilju: (a) smanjenja razlike u plaćama između žena i muškaraca; (b) povećanja ekonomske neovisnosti žena; (c) olakšavanja pristupa žena tržištu rada i njihova napretka u karijeri; (d) temeljnog povećanja jednakosti pri donošenju odluka; i (e) otklanjanja diskriminacijskih struktura i praksi u pogledu spola;

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

57.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0375.

(3)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 75.

(4)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Employment_statistics/hr

(5)  Članak 3. Direktive 2006/54/EZ i članak 157. stavak 4. UFEU-a.

(6)  Ocjena europske dodane vrijednosti „Primjena načela jednake plaće za muškarce i žene koji obavljaju jednak rad jednake vrijednosti” koju je izvršio Parlament 2013. godine.

(7)  Sukladno Izvješću Komisije o primjeni preinačene Direktive (COM(2013)0861).

---

2015. listopad 14

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/67

---

P8_TA(2015)0359

Put prema novom međunarodnom sporazumu o klimi u Parizu

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o putu prema novom međunarodnom sporazumu o klimi u Parizu (2015/2112(INI))

(2017/C 349/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju,

| — | uzimajući u obzir 15. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 15) i 5. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 5), koje su održane u Kopenhagenu (Danska) od 7. do 18. prosinca 2009., te uzimajući u obzir Sporazum iz Kopenhagena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 15. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 15) i 5. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 5), koje su održane u Kopenhagenu (Danska) od 7. do 18. prosinca 2009., te uzimajući u obzir Sporazum iz Kopenhagena,

| — | uzimajući u obzir 16. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 16) i 6. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 6), održane u Cancunu (Meksiko) od 29. studenog do 10. prosinca 2010., te uzimajući u obzir Sporazume iz Cancuna, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 16. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 16) i 6. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 6), održane u Cancunu (Meksiko) od 29. studenog do 10. prosinca 2010., te uzimajući u obzir Sporazume iz Cancuna,

| — | uzimajući u obzir 17. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 17) i 7. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 7), održane u Durbanu (Južna Afrika) od 28. studenog do 9. prosinca 2011., a posebice odluke koje se odnose na Durbansku platformu za poboljšano djelovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 17. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 17) i 7. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 7), održane u Durbanu (Južna Afrika) od 28. studenog do 9. prosinca 2011., a posebice odluke koje se odnose na Durbansku platformu za poboljšano djelovanje,

| — | uzimajući u obzir 18. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 18) i 8. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 8) održanu u Dohi (Katar) od 26. studenog do 8. prosinca 2012. te uzimajući u obzir donošenje Klimatskog dogovora iz Dohe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 18. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 18) i 8. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 8) održanu u Dohi (Katar) od 26. studenog do 8. prosinca 2012. te uzimajući u obzir donošenje Klimatskog dogovora iz Dohe,

| — | uzimajući u obzir 19. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 19) i 9. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 9), koje su održane u Varšavi (Poljska) od 11. do 23. studenog 2013., te uzimajući u obzir uspostavu Varšavskog međunarodnog mehanizma za gubitke i štetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 19. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 19) i 9. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 9), koje su održane u Varšavi (Poljska) od 11. do 23. studenog 2013., te uzimajući u obzir uspostavu Varšavskog međunarodnog mehanizma za gubitke i štetu,

| — | uzimajući u obzir 20. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 20) i 10. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 10), koje su održane u Limi (Peru) od 1. do 12. prosinca 2014., te uzimajući u obzir Poziv iz Lime na poduzimanje klimatskih mjera, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 20. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 20) i 10. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 10), koje su održane u Limi (Peru) od 1. do 12. prosinca 2014., te uzimajući u obzir Poziv iz Lime na poduzimanje klimatskih mjera,

| — | uzimajući u obzir 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 11), koje će se održati u Parizu (Francuska) od 30. studenog do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 11), koje će se održati u Parizu (Francuska) od 30. studenog do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2009. o strategiji EU-a za konferenciju o klimatskim promjenama u Kopenhagenu (COP 15) (1), Rezoluciju od 10. veljače 2010. o ishodu Konferencije stranaka COP 15 (2), Rezoluciju od 25. studenog 2010. o konferenciji o klimatskim promjenama u Cancunu (COP 16) (3), Rezoluciju od 16. studenog 2011. o konferenciji o klimatskim promjenama u Durbanu (COP 17) (4), Rezoluciju od 22. studenog 2012. o konferenciji o klimatskim promjenama u Dohi (Katar) (COP 18) (5) i Rezoluciju od 23. listopada 2013. o konferenciji o klimatskim promjenama održanoj u Varšavi u Poljskoj (COP 19) (6) te Rezoluciju od 26. studenog 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskih promjenama – COP 20 u Limi, u Peruu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2009. o strategiji EU-a za konferenciju o klimatskim promjenama u Kopenhagenu (COP 15) (1), Rezoluciju od 10. veljače 2010. o ishodu Konferencije stranaka COP 15 (2), Rezoluciju od 25. studenog 2010. o konferenciji o klimatskim promjenama u Cancunu (COP 16) (3), Rezoluciju od 16. studenog 2011. o konferenciji o klimatskim promjenama u Durbanu (COP 17) (4), Rezoluciju od 22. studenog 2012. o konferenciji o klimatskim promjenama u Dohi (Katar) (COP 18) (5) i Rezoluciju od 23. listopada 2013. o konferenciji o klimatskim promjenama održanoj u Varšavi u Poljskoj (COP 19) (6) te Rezoluciju od 26. studenog 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskih promjenama – COP 20 u Limi, u Peruu (7),

| — | uzimajući u obzir klimatski i energetski paket EU-a iz prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir klimatski i energetski paket EU-a iz prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Okvir za klimatske i energetske politike do 2030.” (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Okvir za klimatske i energetske politike do 2030.” (COM(2013)0169),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi uključivanja zrakoplovnih djelatnosti u sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi uključivanja zrakoplovnih djelatnosti u sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2009. naslovljenu „2050.: budućnost počinje danas – preporuke za buduću integriranu politiku EU-a na području klimatskih promjena” (9), Rezoluciju od 15. ožujka 2012. o Planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika 2050. (10) te Rezoluciju od 5. veljače 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2009. naslovljenu „2050.: budućnost počinje danas – preporuke za buduću integriranu politiku EU-a na području klimatskih promjena” (9), Rezoluciju od 15. ožujka 2012. o Planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika 2050. (10) te Rezoluciju od 5. veljače 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. (11),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. veljače 2015., koja je dio Paketa mjera za energetsku uniju, pod naslovom „Pariški protokol – plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.” (COM(2015)0081), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. veljače 2015., koja je dio Paketa mjera za energetsku uniju, pod naslovom „Pariški protokol – plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.” (COM(2015)0081),

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama iz travnja 2013. i prateći radni dokument osoblja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama iz travnja 2013. i prateći radni dokument osoblja,

| — | uzimajući u obzir sažeto izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) iz studenog 2014. naslovljeno „Izvješće o odstupanju emisija za 2014.” i Izvješće UNEP-a o odstupanju prilagodbe za 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažeto izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) iz studenog 2014. naslovljeno „Izvješće o odstupanju emisija za 2014.” i Izvješće UNEP-a o odstupanju prilagodbe za 2014.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju čelnika donesenu na sastanku na vrhu skupine G7 održanom u hotelu Dvorac Elmau u Njemačkoj 7. i 8. lipnja 2015. pod naslovom „Mislimo unaprijed. Djelujmo zajedno”, u kojoj su ponovili svoju namjeru da se pridržavaju preuzete obveze da do 2050. smanje emisije stakleničkih plinova za 40 % do 70 % u odnosu na 2010., pri čemu smanjenje treba biti bliže iznosu od 70 %, a ne 40 %; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju čelnika donesenu na sastanku na vrhu skupine G7 održanom u hotelu Dvorac Elmau u Njemačkoj 7. i 8. lipnja 2015. pod naslovom „Mislimo unaprijed. Djelujmo zajedno”, u kojoj su ponovili svoju namjeru da se pridržavaju preuzete obveze da do 2050. smanje emisije stakleničkih plinova za 40 % do 70 % u odnosu na 2010., pri čemu smanjenje treba biti bliže iznosu od 70 %, a ne 40 %;

| — | uzimajući u obzir izvješća Svjetske banke pod naslovom „Snizimo temperaturu: zašto svijet mora izbjeći porast temperature od 4 C”, „Snizimo temperaturu: klimatski ekstremi, regionalne posljedice te razlozi za otpor” i „Pametan razvoj u pitanjima klime: koristi od klimatskog djelovanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Svjetske banke pod naslovom „Snizimo temperaturu: zašto svijet mora izbjeći porast temperature od 4 C”, „Snizimo temperaturu: klimatski ekstremi, regionalne posljedice te razlozi za otpor” i „Pametan razvoj u pitanjima klime: koristi od klimatskog djelovanja”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Globalne komisije za gospodarstvo i klimu naslovljeno „Bolji rast, bolja klima: izvješće o novom klimatskom gospodarstvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Globalne komisije za gospodarstvo i klimu naslovljeno „Bolji rast, bolja klima: izvješće o novom klimatskom gospodarstvu”,

| — | uzimajući u obzir encikliku „Laudato si”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir encikliku „Laudato si”,

| — | uzimajući u obzir 5. izvješće o procjeni (AR5) Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) i njegovo objedinjeno izvješće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 5. izvješće o procjeni (AR5) Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) i njegovo objedinjeno izvješće,

| — | uzimajući u obzir predviđeni doprinos EU-a i država članica utvrđen na nacionalnoj razini koji su Latvija i Europska komisija podnijele UNFCCC-u 6. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predviđeni doprinos EU-a i država članica utvrđen na nacionalnoj razini koji su Latvija i Europska komisija podnijele UNFCCC-u 6. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir Njujoršku deklaraciju o šumama sa sastanka na vrhu UN-a o klimi održanog u rujnu 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Njujoršku deklaraciju o šumama sa sastanka na vrhu UN-a o klimi održanog u rujnu 2014.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Suočavanje s izazovima krčenja i degradacije šuma kako bi se spriječile klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti” (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Suočavanje s izazovima krčenja i degradacije šuma kako bi se spriječile klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti” (COM(2008)0645),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 23. i 24. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 23. i 24. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj te Odbora za promet i turizam (A8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj te Odbora za promet i turizam (A8-0275/2015),

| A. | budući da klimatske promjene predstavljaju hitnu i moguće nepovratnu globalnu prijetnju za ljudska društva i biosferu te stoga zahtijevaju da ih sve stranke razmotre na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

A.

budući da klimatske promjene predstavljaju hitnu i moguće nepovratnu globalnu prijetnju za ljudska društva i biosferu te stoga zahtijevaju da ih sve stranke razmotre na međunarodnoj razini;

| B. | budući da znanstveni dokazi izneseni u 5. izvješću o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene iz 2014. ukazuju na to da se klimatski sustav nedvojbeno zagrijava; klimatske se promjene događaju, a ljudske aktivnosti glavni su uzrok zabilježenog zagrijavanja od sredine 20. stoljeća; rasprostranjene i znatne posljedice klimatskih promjena već su jasno vidljive u prirodnim i ljudskim sustavima na svim kontinentima i u svim oceanima; |
| --- | --- |

B.

budući da znanstveni dokazi izneseni u 5. izvješću o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene iz 2014. ukazuju na to da se klimatski sustav nedvojbeno zagrijava; klimatske se promjene događaju, a ljudske aktivnosti glavni su uzrok zabilježenog zagrijavanja od sredine 20. stoljeća; rasprostranjene i znatne posljedice klimatskih promjena već su jasno vidljive u prirodnim i ljudskim sustavima na svim kontinentima i u svim oceanima;

| C. | budući da je EU u razdoblju od 1990. do 2013. smanjio svoje emisije za 19 % u skladu s Protokolom iz Kyota, dok je istodobno njegov BDP porastao za više od 45 %; budući da su se globalne emisije povećale za više od 50 % u razdoblju od 1990. do 2013. godine; |
| --- | --- |

C.

budući da je EU u razdoblju od 1990. do 2013. smanjio svoje emisije za 19 % u skladu s Protokolom iz Kyota, dok je istodobno njegov BDP porastao za više od 45 %; budući da su se globalne emisije povećale za više od 50 % u razdoblju od 1990. do 2013. godine;

| D. | budući da je u ožujku 2015. prema najnovijim podacima Nacionalne uprave za oceane i atmosferu (NOAA) prosječna mjesečna koncentracija ugljičnog dioksida u atmosferi na globalnoj razini prvi put otkad se započelo s mjerenjima premašila 400 čestica po milijunu; |
| --- | --- |

D.

budući da je u ožujku 2015. prema najnovijim podacima Nacionalne uprave za oceane i atmosferu (NOAA) prosječna mjesečna koncentracija ugljičnog dioksida u atmosferi na globalnoj razini prvi put otkad se započelo s mjerenjima premašila 400 čestica po milijunu;

| E. | budući da se u Izvješću Programa UN-a za zaštitu okoliš (UNEP) o odstupanju prilagodbe za 2014. naglašava golema cijena nedjelovanja te se zaključuje da će trošak prilagodbe na klimatske promjene u zemljama u razvoju vjerojatno biti dva do tri puta veći od prijašnjih procjena od 70 – 100 milijardi USD godišnje do 2050., što će rezultirati znatnim nedostatkom sredstava za financiranje prilagodbe nakon 2020. ako se ne izdvoje nova i dodatna sredstva za prilagodbu; |
| --- | --- |

E.

budući da se u Izvješću Programa UN-a za zaštitu okoliš (UNEP) o odstupanju prilagodbe za 2014. naglašava golema cijena nedjelovanja te se zaključuje da će trošak prilagodbe na klimatske promjene u zemljama u razvoju vjerojatno biti dva do tri puta veći od prijašnjih procjena od 70 – 100 milijardi USD godišnje do 2050., što će rezultirati znatnim nedostatkom sredstava za financiranje prilagodbe nakon 2020. ako se ne izdvoje nova i dodatna sredstva za prilagodbu;

| F. | budući da je izazov u pogledu financiranja borbe protiv klimatskih promjena nerazdvojivo povezan sa širim izazovima u vezi s financiranjem održivog globalnog razvoja; |
| --- | --- |

F.

budući da je izazov u pogledu financiranja borbe protiv klimatskih promjena nerazdvojivo povezan sa širim izazovima u vezi s financiranjem održivog globalnog razvoja;

| G. | budući da zbog klimatskih promjena u ne tako dalekoj budućnosti može doći do veće konkurencije u pogledu resursa, kao što su hrana, voda i pašnjaci, te da bi one mogle postati glavnim pokretačem raseljavanja stanovništva, kako unutar tako i izvan nacionalnih granica; |
| --- | --- |

G.

budući da zbog klimatskih promjena u ne tako dalekoj budućnosti može doći do veće konkurencije u pogledu resursa, kao što su hrana, voda i pašnjaci, te da bi one mogle postati glavnim pokretačem raseljavanja stanovništva, kako unutar tako i izvan nacionalnih granica;

| H. | budući da su na Konferenciji o klimatskim promjenama održanoj u prosincu 2012. u Dohi stranke usvojile izmjenu Protokola kojom se uspostavlja drugo obvezujuće razdoblje Protokola iz Kyota, koje počinje 1. siječnja 2013. i završava 31. prosinca 2020., i kojom se uvode pravno obvezujuće obveze smanjenja emisija, uključivanje novog plina (dušikov trifluorid), „mehanizam ambicioznosti” za pojednostavljeni postupak kako bi se strankama omogućilo da prilagode svoje obveze povećavajući razinu ambicioznosti tijekom obvezujućeg razdoblja i, na kraju, odredba kojom se cilj stranke automatski prilagođava kako bi se spriječio porast emisija za razdoblje 2013. – 2020. na razinu veću od prosječnih emisija te stranke u razdoblju 2008. – 2010.; |
| --- | --- |

H.

budući da su na Konferenciji o klimatskim promjenama održanoj u prosincu 2012. u Dohi stranke usvojile izmjenu Protokola kojom se uspostavlja drugo obvezujuće razdoblje Protokola iz Kyota, koje počinje 1. siječnja 2013. i završava 31. prosinca 2020., i kojom se uvode pravno obvezujuće obveze smanjenja emisija, uključivanje novog plina (dušikov trifluorid), „mehanizam ambicioznosti” za pojednostavljeni postupak kako bi se strankama omogućilo da prilagode svoje obveze povećavajući razinu ambicioznosti tijekom obvezujućeg razdoblja i, na kraju, odredba kojom se cilj stranke automatski prilagođava kako bi se spriječio porast emisija za razdoblje 2013. – 2020. na razinu veću od prosječnih emisija te stranke u razdoblju 2008. – 2010.;

| I. | budući da su stranke Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama na konferenciji COP 18 odlučile (Odluka 23/CP.18) usvojiti cilj ravnoteže spolova u tijelima uspostavljenim u skladu s Konvencijom i Protokolom iz Kyota kako bi se povećalo sudjelovanje žena i zajamčila učinkovitija politika za rješavanje klimatskih promjena kojom se u jednakoj mjeri odgovara na potrebe žena i muškaraca i kako bi se pratio napredak u postizanju cilja ravnoteže spolova promicanjem rodno osjetljive klimatske politike; |
| --- | --- |

I.

budući da su stranke Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama na konferenciji COP 18 odlučile (Odluka 23/CP.18) usvojiti cilj ravnoteže spolova u tijelima uspostavljenim u skladu s Konvencijom i Protokolom iz Kyota kako bi se povećalo sudjelovanje žena i zajamčila učinkovitija politika za rješavanje klimatskih promjena kojom se u jednakoj mjeri odgovara na potrebe žena i muškaraca i kako bi se pratio napredak u postizanju cilja ravnoteže spolova promicanjem rodno osjetljive klimatske politike;

| J. | uzimajući u obzir da se nastojanja da se ublaži globalno zatopljenje ne smiju smatrati preprekom težnjama prema gospodarskom rastu već se, naprotiv, trebaju promatrati kao pokretač ostvarenja novog i održivog gospodarskog rasta i zapošljavanja; |
| --- | --- |

J.

uzimajući u obzir da se nastojanja da se ublaži globalno zatopljenje ne smiju smatrati preprekom težnjama prema gospodarskom rastu već se, naprotiv, trebaju promatrati kao pokretač ostvarenja novog i održivog gospodarskog rasta i zapošljavanja;

| K. | uzimajući u obzir da je EU dosad igrala vodeću ulogu u radu na ublažavanju globalnog zatopljenja te da će to činiti i dalje uoči novog međunarodnog sporazuma o klimi u Parizu krajem 2015. godine; zahtijeva i od drugih zemalja koje su odgovorne za velike količine emisija da odrede odgovarajuće razine ambicija; |
| --- | --- |

K.

uzimajući u obzir da je EU dosad igrala vodeću ulogu u radu na ublažavanju globalnog zatopljenja te da će to činiti i dalje uoči novog međunarodnog sporazuma o klimi u Parizu krajem 2015. godine; zahtijeva i od drugih zemalja koje su odgovorne za velike količine emisija da odrede odgovarajuće razine ambicija;

Potreba za hitnim djelovanjem na svjetskoj razini

| 1. | uviđa izuzetne razmjere i ozbiljnost prijetnji koje izazivaju klimatske promjene te je izrazito zabrinut da je svijet daleko od cilja da se globalno zagrijavanje ograniči na manje od 2 oC u odnosu na predindustrijsko doba; poziva vlade da bez odgode poduzmu obvezujuće i konkretne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i za postizanje ambicioznog i pravno obvezujućeg globalnog sporazuma u Parizu 2015. kako bi se ostvario taj cilj; |
| --- | --- |

1.

uviđa izuzetne razmjere i ozbiljnost prijetnji koje izazivaju klimatske promjene te je izrazito zabrinut da je svijet daleko od cilja da se globalno zagrijavanje ograniči na manje od 2 oC u odnosu na predindustrijsko doba; poziva vlade da bez odgode poduzmu obvezujuće i konkretne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i za postizanje ambicioznog i pravno obvezujućeg globalnog sporazuma u Parizu 2015. kako bi se ostvario taj cilj;

| 2. | napominje da u skladu s nalazima 5. izvješća o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene raspoloživi globalni proračun ugljika nakon 2011., uz zadržavanje mogućnosti da porast prosječne globalne temperature ostane manji od 2 oC u odnosu na predindustrijsko doba, iznosi 1 010 gigatona CO2; naglašava da sve zemlje moraju dati svoj doprinos te da će se odgađanjem povećati troškovi i smanjiti broj opcija; ističe da prema izvješću o novom klimatskom gospodarstvu „Bolji rast, bolja klima” zemlje svih razina dohotka imaju priliku ostvariti dugotrajan gospodarski rast i pritom umanjiti golem rizik od klimatskih promjena; preporučuje da se sporazumima i konvencijama nastoji uključiti zemlje pristupnice EU-u u programe EU-a povezane s klimom; |
| --- | --- |

2.

napominje da u skladu s nalazima 5. izvješća o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene raspoloživi globalni proračun ugljika nakon 2011., uz zadržavanje mogućnosti da porast prosječne globalne temperature ostane manji od 2 oC u odnosu na predindustrijsko doba, iznosi 1 010 gigatona CO2; naglašava da sve zemlje moraju dati svoj doprinos te da će se odgađanjem povećati troškovi i smanjiti broj opcija; ističe da prema izvješću o novom klimatskom gospodarstvu „Bolji rast, bolja klima” zemlje svih razina dohotka imaju priliku ostvariti dugotrajan gospodarski rast i pritom umanjiti golem rizik od klimatskih promjena; preporučuje da se sporazumima i konvencijama nastoji uključiti zemlje pristupnice EU-u u programe EU-a povezane s klimom;

| 3. | podsjeća da ograničavanje povećanja globalne temperature za prosječno 2 oC nije jamstvo da će se izbjeći znatni negativni klimatski učinci; poziva Konferenciju stranaka da razmotri mogućnost da se porast globalne temperature ograniči na prosječno 1,5 oC; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da ograničavanje povećanja globalne temperature za prosječno 2 oC nije jamstvo da će se izbjeći znatni negativni klimatski učinci; poziva Konferenciju stranaka da razmotri mogućnost da se porast globalne temperature ograniči na prosječno 1,5 oC;

| 4. | napominje da prema zaključcima 5. izvješća o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene potpuna obustava emisija ugljika iz industrijaliziranih zemalja neće zajamčiti ostvarenje cilja o 2 oC ako se zemlje u razvoju ne obvežu na znatne nove doprinose; |
| --- | --- |

4.

napominje da prema zaključcima 5. izvješća o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene potpuna obustava emisija ugljika iz industrijaliziranih zemalja neće zajamčiti ostvarenje cilja o 2 oC ako se zemlje u razvoju ne obvežu na znatne nove doprinose;

| 5. | smatra da je prijeko potrebno da sve zemlje predstave svoje doprinose utvrđene na nacionalnoj razini kako bi se ostvario učinak širenja i kako bi pokazale da sve zemlje, u skladu sa svojim nacionalnim okolnostima, napreduju u istom smjeru; smatra da se tim doprinosima mogu isto tako obuhvatiti mjere prilagodbe jer su one od prioritetne važnosti za velik broj zemalja; |
| --- | --- |

5.

smatra da je prijeko potrebno da sve zemlje predstave svoje doprinose utvrđene na nacionalnoj razini kako bi se ostvario učinak širenja i kako bi pokazale da sve zemlje, u skladu sa svojim nacionalnim okolnostima, napreduju u istom smjeru; smatra da se tim doprinosima mogu isto tako obuhvatiti mjere prilagodbe jer su one od prioritetne važnosti za velik broj zemalja;

| 6. | uviđa iznimnu važnost stabilnog klimatskog sustava za sigurnost hrane, proizvodnju energije, vodu i odvodnju, infrastrukturu i očuvanje biološke raznolikosti te kopnenih i morskih ekosustava kao i svjetskog mira i blagostanja; podsjeća na to da se zbog klimatskih promjena ubrzava gubitak bioraznolikosti; stoga pozdravlja encikliku „Laudato si”; |
| --- | --- |

6.

uviđa iznimnu važnost stabilnog klimatskog sustava za sigurnost hrane, proizvodnju energije, vodu i odvodnju, infrastrukturu i očuvanje biološke raznolikosti te kopnenih i morskih ekosustava kao i svjetskog mira i blagostanja; podsjeća na to da se zbog klimatskih promjena ubrzava gubitak bioraznolikosti; stoga pozdravlja encikliku „Laudato si”;

| 7. | pozdravlja predanost čelnika skupine G7 da se tijekom ovog stoljeća dekarbonizira svjetsko gospodarstvo i da se do 2050. transformira energetski sektor; podsjeća međutim da je dekarbonizacija potrebna ranije kako bismo bili u skladu sa znanstvenim spoznajama i kako bismo zadržali vjerojatnost da će porast temperature biti niži od 2 oC; poziva stranke koje to mogu učiniti da provedu svoje nacionalne ciljeve i strategije dekarbonizacije pridajući prioritetnu važnost postupnom ukidanju emisija iz ugljena, izvora energije koji najviše zagađuje; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja predanost čelnika skupine G7 da se tijekom ovog stoljeća dekarbonizira svjetsko gospodarstvo i da se do 2050. transformira energetski sektor; podsjeća međutim da je dekarbonizacija potrebna ranije kako bismo bili u skladu sa znanstvenim spoznajama i kako bismo zadržali vjerojatnost da će porast temperature biti niži od 2 oC; poziva stranke koje to mogu učiniti da provedu svoje nacionalne ciljeve i strategije dekarbonizacije pridajući prioritetnu važnost postupnom ukidanju emisija iz ugljena, izvora energije koji najviše zagađuje;

| 8. | ističe da zemlje koje ne raspolažu dovoljnim kapacitetima za izradu svojih nacionalnih doprinosa mogu iskoristiti mehanizme za potporu poput Globalnog fonda za okoliš, Programa UN-a za razvoj ili Globalnog saveza za borbu protiv klimatskih promjena, kao i europska sredstva za potporu; |
| --- | --- |

8.

ističe da zemlje koje ne raspolažu dovoljnim kapacitetima za izradu svojih nacionalnih doprinosa mogu iskoristiti mehanizme za potporu poput Globalnog fonda za okoliš, Programa UN-a za razvoj ili Globalnog saveza za borbu protiv klimatskih promjena, kao i europska sredstva za potporu;

Ambiciozan, globalni, pravno obvezujući sporazum

| 9. | ističe da Protokol 2015. mora biti pravno obvezujući i ambiciozan od trenutka njegova donošenja u Parizu te bi mu cilj trebao biti postupno ukidanje globalnih emisija ugljika do 2050. ili ubrzo nakon toga kako bi se svijet zadržao na troškovno učinkovitom putu prema ostvarenju cilja o porastu temperature od manje od 2 oC, i da će se povećanje globalnih emisija stakleničkih plinova što prije zaustaviti; poziva EU da u tu svrhu surađuje s međunarodnim partnerima pružajući primjer dobre prakse; ističe da se sporazumom mora uspostaviti predvidljiv okvir kojim se potiču ulaganja, postupno uključivanje poduzeća u učinkovita smanjenja emisija ugljika i tehnologije za prilagodbu; |
| --- | --- |

9.

ističe da Protokol 2015. mora biti pravno obvezujući i ambiciozan od trenutka njegova donošenja u Parizu te bi mu cilj trebao biti postupno ukidanje globalnih emisija ugljika do 2050. ili ubrzo nakon toga kako bi se svijet zadržao na troškovno učinkovitom putu prema ostvarenju cilja o porastu temperature od manje od 2 oC, i da će se povećanje globalnih emisija stakleničkih plinova što prije zaustaviti; poziva EU da u tu svrhu surađuje s međunarodnim partnerima pružajući primjer dobre prakse; ističe da se sporazumom mora uspostaviti predvidljiv okvir kojim se potiču ulaganja, postupno uključivanje poduzeća u učinkovita smanjenja emisija ugljika i tehnologije za prilagodbu;

| 10. | upozorava da ne bi trebalo težiti smanjenju globalnih emisija na načine koji bi 2050. i nakon tog datuma dopustili znatne emisije ugljika jer bi to podrazumijevalo velike rizike i iziskivalo oslanjanje na nedokazane, energetski intenzivne i skupe tehnologije za uklanjanje CO2 iz atmosfere i njegovo skladištenje; ovisno o razini prekoračenja, sposobnost tih metoda smanjenja emisija da zadrže klimatske promjene na razini ispod 2 oC ovisi o raspoloživosti i raširenosti upotrebe energije iz biomase zajedno s vezivanjem i skladištenjem ugljika te pošumljavanja bez prave raspoloživosti zemlje, kao i o upotrebi drugih još uvijek nepoznatih tehnologija za uklanjanje CO2 koje tek treba razviti; |
| --- | --- |

10.

upozorava da ne bi trebalo težiti smanjenju globalnih emisija na načine koji bi 2050. i nakon tog datuma dopustili znatne emisije ugljika jer bi to podrazumijevalo velike rizike i iziskivalo oslanjanje na nedokazane, energetski intenzivne i skupe tehnologije za uklanjanje CO2 iz atmosfere i njegovo skladištenje; ovisno o razini prekoračenja, sposobnost tih metoda smanjenja emisija da zadrže klimatske promjene na razini ispod 2 oC ovisi o raspoloživosti i raširenosti upotrebe energije iz biomase zajedno s vezivanjem i skladištenjem ugljika te pošumljavanja bez prave raspoloživosti zemlje, kao i o upotrebi drugih još uvijek nepoznatih tehnologija za uklanjanje CO2 koje tek treba razviti;

| 11. | smatra da bi se ambicioznim i pravno obvezujućim međunarodnim sporazumom doprinijelo rješavanju problema izmještanja emisija ugljika i konkurentnosti relevantnih sektora te posebice energetski intenzivnog sektora; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi se ambicioznim i pravno obvezujućim međunarodnim sporazumom doprinijelo rješavanju problema izmještanja emisija ugljika i konkurentnosti relevantnih sektora te posebice energetski intenzivnog sektora;

| 12. | smatra da će se, u slučaju da razina ambicija ukupnog učinka doprinosa utvrđenih na nacionalnoj razini podnesenih prije Konferencije u Parizu ne dosegne potrebnu razinu smanjenja stakleničkih plinova koja je nužna da bi se porast temperature zadržao na manje od 2 oC u odnosu na predindustrijske razine, trebati izraditi radni program koji bi počeo 2016. kako bi se definirale dodatne mjere smanjenja; poziva na sveobuhvatni postupak revizije koji će se provoditi svakih pet godina i kojim će se osigurati dinamika provedenog mehanizma te će se razina ambicioznosti obveza smanjenja povećati u skladu s najnovijim znanstvenim podacima; poziva stranke da podrže petogodišnja razdoblja obveza kao najprikladniji izbor kako bi se izbjegla opasnost od trajnog zadržavanja na niskoj razini ambicija, povećala politička odgovornost i omogućilo da revizija ciljeva bude znanstveno utemeljena ili usklađena s novim tehničkim napretkom koji bi mogao rezultirati povećanjem razine ambicioznosti; |
| --- | --- |

12.

smatra da će se, u slučaju da razina ambicija ukupnog učinka doprinosa utvrđenih na nacionalnoj razini podnesenih prije Konferencije u Parizu ne dosegne potrebnu razinu smanjenja stakleničkih plinova koja je nužna da bi se porast temperature zadržao na manje od 2 oC u odnosu na predindustrijske razine, trebati izraditi radni program koji bi počeo 2016. kako bi se definirale dodatne mjere smanjenja; poziva na sveobuhvatni postupak revizije koji će se provoditi svakih pet godina i kojim će se osigurati dinamika provedenog mehanizma te će se razina ambicioznosti obveza smanjenja povećati u skladu s najnovijim znanstvenim podacima; poziva stranke da podrže petogodišnja razdoblja obveza kao najprikladniji izbor kako bi se izbjegla opasnost od trajnog zadržavanja na niskoj razini ambicija, povećala politička odgovornost i omogućilo da revizija ciljeva bude znanstveno utemeljena ili usklađena s novim tehničkim napretkom koji bi mogao rezultirati povećanjem razine ambicioznosti;

| 13. | izražava zabrinutost zbog rezultata rane analize ukupnog učinka dosad podnesenih predviđenih nacionalnih doprinosa prema kojima bi trenutni nerevidirani predviđeni nacionalni doprinosi doveli do porasta prosječne globalne temperature za 2,7 – 3,5 oC; poziva stranke da se na konferenciji COP 21 u Parizu dogovore o reviziji trenutnih predviđenih nacionalnih doprinosa prije 2020. kako bi ih uskladile s najnovijim znanstvenim procjenama i sa sigurnim globalnim proračunom ugljika usklađenim s ciljem od 2 oC; |
| --- | --- |

13.

izražava zabrinutost zbog rezultata rane analize ukupnog učinka dosad podnesenih predviđenih nacionalnih doprinosa prema kojima bi trenutni nerevidirani predviđeni nacionalni doprinosi doveli do porasta prosječne globalne temperature za 2,7 – 3,5 oC; poziva stranke da se na konferenciji COP 21 u Parizu dogovore o reviziji trenutnih predviđenih nacionalnih doprinosa prije 2020. kako bi ih uskladile s najnovijim znanstvenim procjenama i sa sigurnim globalnim proračunom ugljika usklađenim s ciljem od 2 oC;

| 14. | poziva na opće jačanje klimatske politike EU-a koje bi moglo pomoći da međunarodne rasprave o klimi dobiju na zamahu i koje bi bilo u skladu s gornjom granicom obveze EU-a da do 2050. smanji svoje emisije stakleničkih plinova na 80 – 90 % ispod razine iz 1990.; prima na znanje obvezujući cilj EU-a da do 2030. smanji emisije za barem 40 % u odnosu na razine iz 1990.; poziva države članice da razmotre mogućnost dodatnih obveza koje se nadovezuju na dogovoreni cilj do 2030., uključujući djelovanje izvan EU-a, kako bi svijet mogao ostvariti cilj od 2oC; |
| --- | --- |

14.

poziva na opće jačanje klimatske politike EU-a koje bi moglo pomoći da međunarodne rasprave o klimi dobiju na zamahu i koje bi bilo u skladu s gornjom granicom obveze EU-a da do 2050. smanji svoje emisije stakleničkih plinova na 80 – 90 % ispod razine iz 1990.; prima na znanje obvezujući cilj EU-a da do 2030. smanji emisije za barem 40 % u odnosu na razine iz 1990.; poziva države članice da razmotre mogućnost dodatnih obveza koje se nadovezuju na dogovoreni cilj do 2030., uključujući djelovanje izvan EU-a, kako bi svijet mogao ostvariti cilj od 2oC;

| 15. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 5. veljače 2014. u kojoj poziva na tri obvezujuća cilja: cilj energetske učinkovitosti od 40 %, cilj obnovljivih izvora energije od barem 30 % i cilj smanjenja stakleničkih plinova za barem 40 %, te ponovno poziva Vijeće i Komisiju da kao dio okvira za klimatsku i energetsku politiku EU-a do 2030. zauzmu i primijene višedimenzionalan pristup temeljen na usklađenim i dosljednim ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova, širenja izvora obnovljive energije i energetske učinkovitosti koji će se međusobno nadopunjavati; napominje da bi se postavljanjem ciljeva energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije na koje Parlament poziva emisije stakleničkih plinova do 2030. smanjile za znatno više od 40 %; |
| --- | --- |

15.

podsjeća na svoju Rezoluciju od 5. veljače 2014. u kojoj poziva na tri obvezujuća cilja: cilj energetske učinkovitosti od 40 %, cilj obnovljivih izvora energije od barem 30 % i cilj smanjenja stakleničkih plinova za barem 40 %, te ponovno poziva Vijeće i Komisiju da kao dio okvira za klimatsku i energetsku politiku EU-a do 2030. zauzmu i primijene višedimenzionalan pristup temeljen na usklađenim i dosljednim ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova, širenja izvora obnovljive energije i energetske učinkovitosti koji će se međusobno nadopunjavati; napominje da bi se postavljanjem ciljeva energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije na koje Parlament poziva emisije stakleničkih plinova do 2030. smanjile za znatno više od 40 %;

| 16. | ističe potrebu za djelotvornim sustavom sukladnosti primjenjivim na sve stranke u okviru sporazuma 2015.; naglašava da se sporazumom iz 2015. mora promicati transparentnost i odgovornost zajedničkim sustavom temeljenim na pravilima kojim su obuhvaćena pravila obračuna te načini praćenja, izvješćivanja i provjere; smatra da se sustav transparentnosti i odgovornosti mora razraditi u okviru pristupa koji se temelji na progresivnoj konvergenciji; |
| --- | --- |

16.

ističe potrebu za djelotvornim sustavom sukladnosti primjenjivim na sve stranke u okviru sporazuma 2015.; naglašava da se sporazumom iz 2015. mora promicati transparentnost i odgovornost zajedničkim sustavom temeljenim na pravilima kojim su obuhvaćena pravila obračuna te načini praćenja, izvješćivanja i provjere; smatra da se sustav transparentnosti i odgovornosti mora razraditi u okviru pristupa koji se temelji na progresivnoj konvergenciji;

| 17. | naglašava da je važno da ljudska prava ostanu u središtu djelovanja u području klime te inzistira na tome da se Komisija i države članice moraju pobrinuti da sporazum iz Pariza sadrži odredbe potrebne za rješavanje aspekta ljudskih prava u kontekstu klimatskih promjena i za pružanje potpore siromašnijim zemljama čiji su kapaciteti ograničeni učincima klimatskih promjena; u tom kontekstu inzistira na potpunom poštovanju prava lokalnih zajednica i autohtonih naroda koji su posebno podložni štetnim posljedicama klimatskih promjena; |
| --- | --- |

17.

naglašava da je važno da ljudska prava ostanu u središtu djelovanja u području klime te inzistira na tome da se Komisija i države članice moraju pobrinuti da sporazum iz Pariza sadrži odredbe potrebne za rješavanje aspekta ljudskih prava u kontekstu klimatskih promjena i za pružanje potpore siromašnijim zemljama čiji su kapaciteti ograničeni učincima klimatskih promjena; u tom kontekstu inzistira na potpunom poštovanju prava lokalnih zajednica i autohtonih naroda koji su posebno podložni štetnim posljedicama klimatskih promjena;

| 18. | uporno poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da u sporazumu iz Pariza poštovanje, zaštita i promicanje ljudskih prava, što obuhvaća i jednakost spolova, potpuno i ravnopravno sudjelovanje žena te aktivno promicanje pravednog prijelaza za radnu snagu kojim se stvaraju dostojanstvena i kvalitetna radna mjesta za sve, budu preduvjet za učinkovito globalno djelovanje u području klime; |
| --- | --- |

18.

uporno poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da u sporazumu iz Pariza poštovanje, zaštita i promicanje ljudskih prava, što obuhvaća i jednakost spolova, potpuno i ravnopravno sudjelovanje žena te aktivno promicanje pravednog prijelaza za radnu snagu kojim se stvaraju dostojanstvena i kvalitetna radna mjesta za sve, budu preduvjet za učinkovito globalno djelovanje u području klime;

Ambicije do 2020. i Protokol iz Kyota

| 19. | stavlja poseban naglasak na hitnu potrebu za ostvarenjem napretka u smanjenju golemog odstupanja između znanstvenih saznanja i trenutačnih obveza stranaka za razdoblje do 2020.; naglašava važnost uloge drugih političkih mjera u smanjenju tog golemog odstupanja, kojima bi se trebalo zajednički posvetiti i koje obuhvaćaju energetsku učinkovitost, znatne energetske uštede, obnovljivu energiju, učinkovito korištenje resursima, postupno ukidanje fluorougljikovodika, održivu proizvodnju i potrošnju, postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva, uključujući financiranje izvoza tehnologije za elektrane na ugljen, te jačanje uloge određivanja opće cijene ugljika; |
| --- | --- |

19.

stavlja poseban naglasak na hitnu potrebu za ostvarenjem napretka u smanjenju golemog odstupanja između znanstvenih saznanja i trenutačnih obveza stranaka za razdoblje do 2020.; naglašava važnost uloge drugih političkih mjera u smanjenju tog golemog odstupanja, kojima bi se trebalo zajednički posvetiti i koje obuhvaćaju energetsku učinkovitost, znatne energetske uštede, obnovljivu energiju, učinkovito korištenje resursima, postupno ukidanje fluorougljikovodika, održivu proizvodnju i potrošnju, postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva, uključujući financiranje izvoza tehnologije za elektrane na ugljen, te jačanje uloge određivanja opće cijene ugljika;

| 20. | napominje da je EU sada na dobrom putu da postigne ciljeve za 2020. koji se odnose na smanjenje emisija stakleničkih plinova i na obnovljivu energiju i da je zahvaljujući učinkovitijim zgradama, proizvodima, industrijskim procesima i vozilima ostvaren znatan napredak u intenzitetu upotrebe energije dok je u isto vrijeme europsko gospodarstvo od 1990. zabilježilo rast od 45 %; ističe da su ciljevi 20/20/20 za smanjenje emisija stakleničkih plinova, obnovljivu energiju i energetsku uštedu imali ključnu ulogu u omogućavanju tog napretka i očuvanju radnih mjesta za više od 4,2 milijuna zaposlenih u raznim ekološkim industrijama (12), uz stalni rast tijekom gospodarske krize; |
| --- | --- |

20.

napominje da je EU sada na dobrom putu da postigne ciljeve za 2020. koji se odnose na smanjenje emisija stakleničkih plinova i na obnovljivu energiju i da je zahvaljujući učinkovitijim zgradama, proizvodima, industrijskim procesima i vozilima ostvaren znatan napredak u intenzitetu upotrebe energije dok je u isto vrijeme europsko gospodarstvo od 1990. zabilježilo rast od 45 %; ističe da su ciljevi 20/20/20 za smanjenje emisija stakleničkih plinova, obnovljivu energiju i energetsku uštedu imali ključnu ulogu u omogućavanju tog napretka i očuvanju radnih mjesta za više od 4,2 milijuna zaposlenih u raznim ekološkim industrijama (12), uz stalni rast tijekom gospodarske krize;

| 21. | poziva Komisiju i države članice da Okvirnoj konvenciji UN-a o klimatskim promjenama predstave najnovija predviđanja za emisije stakleničkih plinova za razdoblje do 2020. i da objave da će EU premašiti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. za najmanje 2 gigatone; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju i države članice da Okvirnoj konvenciji UN-a o klimatskim promjenama predstave najnovija predviđanja za emisije stakleničkih plinova za razdoblje do 2020. i da objave da će EU premašiti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. za najmanje 2 gigatone;

| 22. | razjašnjava da drugo obvezujuće razdoblje Protokola iz Kyota, iako ograničeno u svojem trajanju, treba shvatiti kao vrlo važan međukorak te stoga poziva sve stranke, uključujući države članice EU-a, da što je prije moguće, i u svakom slučaju prije prosinca 2015., dovrše proces ratifikacije; napominje da je Parlament obavio svoj dio posla davši suglasnost i da su uključivanje civilnog društva i transparentnost nužni za bolje razumijevanje pregovora i izgradnju povjerenja među strankama uoči Konferencije u Parizu; |
| --- | --- |

22.

razjašnjava da drugo obvezujuće razdoblje Protokola iz Kyota, iako ograničeno u svojem trajanju, treba shvatiti kao vrlo važan međukorak te stoga poziva sve stranke, uključujući države članice EU-a, da što je prije moguće, i u svakom slučaju prije prosinca 2015., dovrše proces ratifikacije; napominje da je Parlament obavio svoj dio posla davši suglasnost i da su uključivanje civilnog društva i transparentnost nužni za bolje razumijevanje pregovora i izgradnju povjerenja među strankama uoči Konferencije u Parizu;

Plan rješenja

| 23. | poziva EU i države članice da surađuju sa svim dionicima civilnog društva (institucije, privatni sektor, nevladine organizacije i lokalne zajednice) kako bi izradile inicijative za smanjenje emisija u ključnim sektorima (energija, tehnologija, gradovi, promet itd.), kao i inicijative za prilagodbu i otpornost kako bi se odgovorilo na probleme prilagodbe, posebice u pogledu dostupnosti vode, sigurnosti hrane i sprečavanja rizika; poziva sve vlade i sve dionike civilnog društva da podrže i ojačaju taj plan djelovanja; |
| --- | --- |

23.

poziva EU i države članice da surađuju sa svim dionicima civilnog društva (institucije, privatni sektor, nevladine organizacije i lokalne zajednice) kako bi izradile inicijative za smanjenje emisija u ključnim sektorima (energija, tehnologija, gradovi, promet itd.), kao i inicijative za prilagodbu i otpornost kako bi se odgovorilo na probleme prilagodbe, posebice u pogledu dostupnosti vode, sigurnosti hrane i sprečavanja rizika; poziva sve vlade i sve dionike civilnog društva da podrže i ojačaju taj plan djelovanja;

| 24. | naglašava da sve širi krug nedržavnih aktera poduzima mjere za dekarbonizaciju i za veću otpornost na klimatske promjene; stoga ističe važnost strukturiranog i konstruktivnog dijaloga između vlada, poslovne zajednice, gradova, regija, međunarodnih organizacija, civilnog društva i akademskih institucija kako bi se potaknulo snažno globalno djelovanje u cilju stvaranja otpornih društava s niskim razinama ugljika; naglašava njihovu ulogu u davanju zamaha Akcijskom programu Lima – Pariz uoči konferencije u Parizu; u tom smislu ističe da se Akcijskim planom Lima – Pariz organizatore inicijativa potiče da ubrzaju svoj rad i da prisustvuju Konferenciji u Parizu kako bi predstavili svoje prve rezultate; |
| --- | --- |

24.

naglašava da sve širi krug nedržavnih aktera poduzima mjere za dekarbonizaciju i za veću otpornost na klimatske promjene; stoga ističe važnost strukturiranog i konstruktivnog dijaloga između vlada, poslovne zajednice, gradova, regija, međunarodnih organizacija, civilnog društva i akademskih institucija kako bi se potaknulo snažno globalno djelovanje u cilju stvaranja otpornih društava s niskim razinama ugljika; naglašava njihovu ulogu u davanju zamaha Akcijskom programu Lima – Pariz uoči konferencije u Parizu; u tom smislu ističe da se Akcijskim planom Lima – Pariz organizatore inicijativa potiče da ubrzaju svoj rad i da prisustvuju Konferenciji u Parizu kako bi predstavili svoje prve rezultate;

| 25. | potiče uvođenje mehanizama kojima će se dati prednost takvoj dinamici u pronalasku rješenja, poput označivanja inovativnih projekata civilnog društva; |
| --- | --- |

25.

potiče uvođenje mehanizama kojima će se dati prednost takvoj dinamici u pronalasku rješenja, poput označivanja inovativnih projekata civilnog društva;

| 26. | napominje da u biogospodarstvu leži potencijal za znatan doprinos reindustrijalizaciji i otvaranju novih radnih mjesta u EU-u i ostatku svijeta; |
| --- | --- |

26.

napominje da u biogospodarstvu leži potencijal za znatan doprinos reindustrijalizaciji i otvaranju novih radnih mjesta u EU-u i ostatku svijeta;

| 27. | naglašava da se radom na uspostavi cirkularne ekonomije može znatno doprinijeti ostvarenju ciljeva sprečavanjem rasipanja hrane i ponovnom uporabom sirovina; |
| --- | --- |

27.

naglašava da se radom na uspostavi cirkularne ekonomije može znatno doprinijeti ostvarenju ciljeva sprečavanjem rasipanja hrane i ponovnom uporabom sirovina;

| 28. | podsjeća stranke i sam UN da je djelovanje na individualnoj razini jednako važno kao i djelovanje vlada i institucija; stoga zahtijeva da se poduzmu veći napori u kampanjama i mjerama za senzibiliziranje i informiranje javnosti u vezi s malim i velikim postupcima kojima se može doprinijeti borbi protiv klimatskih promjena u razvijenim zemljama te zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

28.

podsjeća stranke i sam UN da je djelovanje na individualnoj razini jednako važno kao i djelovanje vlada i institucija; stoga zahtijeva da se poduzmu veći napori u kampanjama i mjerama za senzibiliziranje i informiranje javnosti u vezi s malim i velikim postupcima kojima se može doprinijeti borbi protiv klimatskih promjena u razvijenim zemljama te zemljama u razvoju;

| 29. | poziva i poduzeća da preuzmu svoj dio odgovornosti i aktivno provode svoje obveze te da aktivno podrže sporazum o klimi, između ostalog i unaprijed; |
| --- | --- |

29.

poziva i poduzeća da preuzmu svoj dio odgovornosti i aktivno provode svoje obveze te da aktivno podrže sporazum o klimi, između ostalog i unaprijed;

Sveobuhvatni napori svih sektora

| 30. | pozdravlja razvoj sustavâ za trgovanje emisijama na globalnoj razini, uključujući 17 sustava za trgovanje emisijama koji djeluju na četiri kontinenta i čine 40 % svjetskog BDP-a, doprinoseći smanjenju globalnih emisija na troškovno učinkovit način; potiče Komisiju da potakne povezivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) i drugih sustava za trgovanje emisijama u cilju uspostave mehanizama za međunarodno tržište ugljika kako bi se povećala razina ambicioznosti u području klime i istodobno doprinijelo smanjenju rizika od izmještanja emisija ugljika pružanjem jednakih tržišnih uvjeta za sve; međutim, poziva Komisiju da odredi zaštitne mjere kako bi se zajamčilo da povezivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) i drugih sustava neće ugroziti klimatske ciljeve EU-a i doseg ETS-a EU-a; poziva na izradu pravila za njihovu uspostavu, uključujući pravila obračuna i pravila kojima će se zajamčiti da međunarodna tržišta i veze među domaćim tržištima ugljika trajno doprinose ublažavanju i ne ugrožavaju ciljeve EU-a za smanjenje domaćih emisija; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja razvoj sustavâ za trgovanje emisijama na globalnoj razini, uključujući 17 sustava za trgovanje emisijama koji djeluju na četiri kontinenta i čine 40 % svjetskog BDP-a, doprinoseći smanjenju globalnih emisija na troškovno učinkovit način; potiče Komisiju da potakne povezivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) i drugih sustava za trgovanje emisijama u cilju uspostave mehanizama za međunarodno tržište ugljika kako bi se povećala razina ambicioznosti u području klime i istodobno doprinijelo smanjenju rizika od izmještanja emisija ugljika pružanjem jednakih tržišnih uvjeta za sve; međutim, poziva Komisiju da odredi zaštitne mjere kako bi se zajamčilo da povezivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) i drugih sustava neće ugroziti klimatske ciljeve EU-a i doseg ETS-a EU-a; poziva na izradu pravila za njihovu uspostavu, uključujući pravila obračuna i pravila kojima će se zajamčiti da međunarodna tržišta i veze među domaćim tržištima ugljika trajno doprinose ublažavanju i ne ugrožavaju ciljeve EU-a za smanjenje domaćih emisija;

| 31. | ističe da je potrebno zajamčiti predvidljivo regulatorno okruženje u kojem se ulaganja usmjeravaju na mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova i u kojem se potiče prijelaz na gospodarstvo s niskim razinama emisija ugljika; |
| --- | --- |

31.

ističe da je potrebno zajamčiti predvidljivo regulatorno okruženje u kojem se ulaganja usmjeravaju na mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova i u kojem se potiče prijelaz na gospodarstvo s niskim razinama emisija ugljika;

| 32. | poziva na sklapanje sporazuma kojim bi se na sveobuhvatan način obuhvatili sektori i emisije i utvrdili apsolutni ciljevi za cijelo gospodarstvo zajedno s proračunima za emisije kojima bi se zajamčila najveća moguća razina ambicioznosti ciljeva; naglašava da u skladu sa zaključcima Međuvladinog tijela za klimatske promjene upotreba zemljišta (u poljoprivredne svrhe, za stočarstvo, šumarstvo i druge svrhe) u smislu isplativosti nudi znatan potencijal za ublažavanje i pojačavanje otpornosti te da je stoga potrebno ojačati međunarodnu suradnju kako bi se u što većoj mjeri iskoristio potencijal šuma i močvara za vezivanje ugljika; ističe da bi se sporazumom trebao postaviti sveobuhvatni okvir obračuna za emisije i uklanjanje stakleničkih plinova koji nastaju zbog upotrebe zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF); posebno ističe da se aktivnostima ublažavanja i prilagodbe u dodjeli zemljišta mora težiti ostvarenju zajedničkih ciljeva i da se ne smije ugrožavati druge ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

32.

poziva na sklapanje sporazuma kojim bi se na sveobuhvatan način obuhvatili sektori i emisije i utvrdili apsolutni ciljevi za cijelo gospodarstvo zajedno s proračunima za emisije kojima bi se zajamčila najveća moguća razina ambicioznosti ciljeva; naglašava da u skladu sa zaključcima Međuvladinog tijela za klimatske promjene upotreba zemljišta (u poljoprivredne svrhe, za stočarstvo, šumarstvo i druge svrhe) u smislu isplativosti nudi znatan potencijal za ublažavanje i pojačavanje otpornosti te da je stoga potrebno ojačati međunarodnu suradnju kako bi se u što većoj mjeri iskoristio potencijal šuma i močvara za vezivanje ugljika; ističe da bi se sporazumom trebao postaviti sveobuhvatni okvir obračuna za emisije i uklanjanje stakleničkih plinova koji nastaju zbog upotrebe zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF); posebno ističe da se aktivnostima ublažavanja i prilagodbe u dodjeli zemljišta mora težiti ostvarenju zajedničkih ciljeva i da se ne smije ugrožavati druge ciljeve održivog razvoja;

| 33. | napominje da 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova nastaje zbog krčenja i degradacije šume i naglašava ulogu šuma u ublažavanju klimatskih promjena i potrebu da se poboljša sposobnost prilagodbe i otpornost šuma na klimatske promjene; poziva EU da radi na ostvarenju svojeg cilja o zaustavljanju globalnog nestajanja šuma do 2030. i da do 2020. smanji krčenje tropskih šuma za barem 50 % u usporedbi s razinama iz 2008.; ističe da bi se ispunjavanjem tih obveza zajedno s obnovom 350 milijuna hektara šuma, na što se poziva u Njujorškoj deklaraciji o šumama, emisije CO2 do 2030. mogle smanjiti za 4,5 – 8,8 milijardi tona godišnje; naglašava da bez znatnih novih napora uloženih u ublažavanje i usmjerenih na sektor tropskih šuma (REDD+) vjerojatno neće biti moguće ostvariti cilj od 2 oC; nadalje poziva EU da poveća međunarodno financiranje za smanjenje krčenja šuma u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

33.

napominje da 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova nastaje zbog krčenja i degradacije šume i naglašava ulogu šuma u ublažavanju klimatskih promjena i potrebu da se poboljša sposobnost prilagodbe i otpornost šuma na klimatske promjene; poziva EU da radi na ostvarenju svojeg cilja o zaustavljanju globalnog nestajanja šuma do 2030. i da do 2020. smanji krčenje tropskih šuma za barem 50 % u usporedbi s razinama iz 2008.; ističe da bi se ispunjavanjem tih obveza zajedno s obnovom 350 milijuna hektara šuma, na što se poziva u Njujorškoj deklaraciji o šumama, emisije CO2 do 2030. mogle smanjiti za 4,5 – 8,8 milijardi tona godišnje; naglašava da bez znatnih novih napora uloženih u ublažavanje i usmjerenih na sektor tropskih šuma (REDD+) vjerojatno neće biti moguće ostvariti cilj od 2 oC; nadalje poziva EU da poveća međunarodno financiranje za smanjenje krčenja šuma u zemljama u razvoju;

| 34. | prima na znanje učinkovitost postojećeg mehanizma ublažavanja u okviru programa REDD+ i potiče države članice da ga uključe u sav rad na ublažavanju klimatskih promjena; poziva države članice da sa zemljama u razvoju koje su posebno pogođene krčenjem tropskih šuma uspostave dobrovoljna partnerstva za ublažavanje u cilju pružanja financijske i tehničke pomoći za zaustavljanje krčenja provedbom politika održive upotrebe zemljišta ili reformi upravljanja; također poziva Komisiju da predloži čvrste mjere kojima bi se zaustavio uvoz u EU robe dobivene nezakonitim krčenjem šuma; naglašava ulogu poduzeća u uklanjanju potražnje za proizvodima koji su nastali nezakonitim krčenjem šuma; |
| --- | --- |

34.

prima na znanje učinkovitost postojećeg mehanizma ublažavanja u okviru programa REDD+ i potiče države članice da ga uključe u sav rad na ublažavanju klimatskih promjena; poziva države članice da sa zemljama u razvoju koje su posebno pogođene krčenjem tropskih šuma uspostave dobrovoljna partnerstva za ublažavanje u cilju pružanja financijske i tehničke pomoći za zaustavljanje krčenja provedbom politika održive upotrebe zemljišta ili reformi upravljanja; također poziva Komisiju da predloži čvrste mjere kojima bi se zaustavio uvoz u EU robe dobivene nezakonitim krčenjem šuma; naglašava ulogu poduzeća u uklanjanju potražnje za proizvodima koji su nastali nezakonitim krčenjem šuma;

| 35. | podsjeća da je prometni sektor drugi po redu sektor u pogledu količine emisija stakleničkih plinova i ustraje u tome da je potrebno uvesti niz politika kako bi se smanjile emisije u tom sektoru; ponavlja da stranke Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama trebaju poduzeti mjere za učinkovitu regulaciju i ograničavanje emisija u međunarodnom zračnom i pomorskom prometu prema potrebi i hitnosti; poziva sve stranke da surađuju u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) i Međunarodne pomorske organizacije (IMO) kako bi stvorile globalni politički okvir koji bi omogućio učinkovit odgovor te da poduzmu mjere kako bi prije kraja 2016. postavile primjerene ciljeve za postizanje potrebnih smanjenja s obzirom na cilj od 2 oC; |
| --- | --- |

35.

podsjeća da je prometni sektor drugi po redu sektor u pogledu količine emisija stakleničkih plinova i ustraje u tome da je potrebno uvesti niz politika kako bi se smanjile emisije u tom sektoru; ponavlja da stranke Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama trebaju poduzeti mjere za učinkovitu regulaciju i ograničavanje emisija u međunarodnom zračnom i pomorskom prometu prema potrebi i hitnosti; poziva sve stranke da surađuju u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) i Međunarodne pomorske organizacije (IMO) kako bi stvorile globalni politički okvir koji bi omogućio učinkovit odgovor te da poduzmu mjere kako bi prije kraja 2016. postavile primjerene ciljeve za postizanje potrebnih smanjenja s obzirom na cilj od 2 oC;

| 36. | poziva Komisiju da strankama konferencije COP 21 pri utvrđivanju nacionalnih doprinosa ponudi svoju podršku i stručno znanje te da ih istodobno senzibilizira o ulozi prometnog sektora u donošenju sveobuhvatnih strategija za smanjenje emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da strankama konferencije COP 21 pri utvrđivanju nacionalnih doprinosa ponudi svoju podršku i stručno znanje te da ih istodobno senzibilizira o ulozi prometnog sektora u donošenju sveobuhvatnih strategija za smanjenje emisija stakleničkih plinova;

| 37. | ističe da su i kratkoročne i dugoročne strategije ublažavanja u području prometa ključne kako bi se ispunile ambicije za znatno smanjenje emisije stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

37.

ističe da su i kratkoročne i dugoročne strategije ublažavanja u području prometa ključne kako bi se ispunile ambicije za znatno smanjenje emisije stakleničkih plinova;

| 38. | ističe da je važno uzeti u obzir specifičan položaj otoka i najudaljenijih regija kako bi se zajamčilo da se ekološka učinkovitost neće odraziti na mobilnost i dostupnost, posebno kada je riječ o tim regijama; |
| --- | --- |

38.

ističe da je važno uzeti u obzir specifičan položaj otoka i najudaljenijih regija kako bi se zajamčilo da se ekološka učinkovitost neće odraziti na mobilnost i dostupnost, posebno kada je riječ o tim regijama;

| 39. | vjeruje da će bez znatnijeg usmjeravanja na smanjenje emisija u prometnom sektoru biti nemoguće ostvariti opće klimatske ciljeve s obzirom na to da je promet jedini sektor u kojem je nastavljen rast emisije stakleničkih plinova (za 30 % u proteklih 25 godina); ističe da će se to moći ostvariti samo obvezujućim ciljevima smanjenja stakleničkih plinova zajedno s potpunom integracijom obnovljivih izvora u tržište, tehnološki neutralnim pristupom dekarbonizaciji te prometnom i investicijskom politikom koja je u još većoj mjeri integrirana i koja kombinira politike o promjeni vrste prijevoza s tehnološkim napretkom i izbjegavanjem prometa (npr. s pomoću održive logistike, pametnog planiranja gradova i integriranog upravljanja mobilnošću); |
| --- | --- |

39.

vjeruje da će bez znatnijeg usmjeravanja na smanjenje emisija u prometnom sektoru biti nemoguće ostvariti opće klimatske ciljeve s obzirom na to da je promet jedini sektor u kojem je nastavljen rast emisije stakleničkih plinova (za 30 % u proteklih 25 godina); ističe da će se to moći ostvariti samo obvezujućim ciljevima smanjenja stakleničkih plinova zajedno s potpunom integracijom obnovljivih izvora u tržište, tehnološki neutralnim pristupom dekarbonizaciji te prometnom i investicijskom politikom koja je u još većoj mjeri integrirana i koja kombinira politike o promjeni vrste prijevoza s tehnološkim napretkom i izbjegavanjem prometa (npr. s pomoću održive logistike, pametnog planiranja gradova i integriranog upravljanja mobilnošću);

| 40. | ističe da danas više od polovice svjetskog stanovništva živi u gradovima i da gradski prijevoz u velikoj mjeri doprinosi emisijama stakleničkih plinova u prometnom sektoru; stoga potiče Komisiju i države članice na aktivno senzibiliziranje javnosti o ulozi održive gradske mobilnosti u ispunjavanju obveza ublažavanja; naglašava da se odgovornim iskorištavanjem i planiranjem uporabe zemljišta te održivim prometnim rješenjima u gradskim područjima učinkovito doprinosi cilju smanjenja emisija CO2; |
| --- | --- |

40.

ističe da danas više od polovice svjetskog stanovništva živi u gradovima i da gradski prijevoz u velikoj mjeri doprinosi emisijama stakleničkih plinova u prometnom sektoru; stoga potiče Komisiju i države članice na aktivno senzibiliziranje javnosti o ulozi održive gradske mobilnosti u ispunjavanju obveza ublažavanja; naglašava da se odgovornim iskorištavanjem i planiranjem uporabe zemljišta te održivim prometnim rješenjima u gradskim područjima učinkovito doprinosi cilju smanjenja emisija CO2;

| 41. | naglašava da je u prometnom sektoru potrebna dobra kombinacija izvora energije, što se može postići promicanjem vozila na alternativna pogonska goriva, kao što su prirodni plin i bioplin, i svih politika za jačanje održivih načina prijevoza, uključujući elektrifikaciju prometa i primjenu inteligentnih prometnih sustava; ističe da se u središte pozornosti trebaju staviti željeznice, tramvaji, električni autobusi, električni automobili i električni bicikli, da se treba uključiti perspektiva životnog ciklusa i da se treba nastojati potpuno iskorištavati obnovljive izvore energije; snažno potiče lokalna tijela nadležna za javni prijevoz i prijevoznike da postanu predvodnici u uvođenju voznih parkova i tehnologija s niskom razinom emisije ugljika; |
| --- | --- |

41.

naglašava da je u prometnom sektoru potrebna dobra kombinacija izvora energije, što se može postići promicanjem vozila na alternativna pogonska goriva, kao što su prirodni plin i bioplin, i svih politika za jačanje održivih načina prijevoza, uključujući elektrifikaciju prometa i primjenu inteligentnih prometnih sustava; ističe da se u središte pozornosti trebaju staviti željeznice, tramvaji, električni autobusi, električni automobili i električni bicikli, da se treba uključiti perspektiva životnog ciklusa i da se treba nastojati potpuno iskorištavati obnovljive izvore energije; snažno potiče lokalna tijela nadležna za javni prijevoz i prijevoznike da postanu predvodnici u uvođenju voznih parkova i tehnologija s niskom razinom emisije ugljika;

| 42. | ističe golem potencijal koji veća energetska učinkovitost i uvođenje čiste energije imaju kada je riječ o smanjenju emisija; smatra da je maksimiziranje učinkovitosti upotrebe energije u cijelom svijetu prvi korak prema smanjenju emisija povezanih s energijom, pri čemu se istovremeno pridonosi izazovu ublažavanja energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

42.

ističe golem potencijal koji veća energetska učinkovitost i uvođenje čiste energije imaju kada je riječ o smanjenju emisija; smatra da je maksimiziranje učinkovitosti upotrebe energije u cijelom svijetu prvi korak prema smanjenju emisija povezanih s energijom, pri čemu se istovremeno pridonosi izazovu ublažavanja energetskog siromaštva;

| 43. | naglašava da, s obzirom na to da klimatske promjene utječu na sve regije svijeta na različit, ali vrlo štetan način, nedjelovanje nosi ozbiljne negativne i često nepopravljive posljedice, što rezultira migracijom i gubitkom života, kao i gospodarskim, ekološkim i socijalnim gubicima; ističe važnost znanstvenih dokaza, na kojima se dugoročne političke odluke trebaju temeljiti, te naglašava da se stupanj ambicioznosti treba temeljiti na čvrstim znanstvenim preporukama; ističe da je globalno usuglašeni politički i financijski poticaj prema istraživanju, razvoju i inovacijama u području tehnologija za čistu i obnovljivu energiju te energetske učinkovitosti ključan za postizanje klimatskih ciljeva i poticanje rasta; |
| --- | --- |

43.

naglašava da, s obzirom na to da klimatske promjene utječu na sve regije svijeta na različit, ali vrlo štetan način, nedjelovanje nosi ozbiljne negativne i često nepopravljive posljedice, što rezultira migracijom i gubitkom života, kao i gospodarskim, ekološkim i socijalnim gubicima; ističe važnost znanstvenih dokaza, na kojima se dugoročne političke odluke trebaju temeljiti, te naglašava da se stupanj ambicioznosti treba temeljiti na čvrstim znanstvenim preporukama; ističe da je globalno usuglašeni politički i financijski poticaj prema istraživanju, razvoju i inovacijama u području tehnologija za čistu i obnovljivu energiju te energetske učinkovitosti ključan za postizanje klimatskih ciljeva i poticanje rasta;

| 44. | poziva EU da pojača napore kako bi se reguliralo postupno globalno smanjenje fluorougljikovodika u okviru Protokola iz Montreala; podsjeća da je EU usvojio ambiciozno zakonodavstvo o postupnom smanjivanju fluorougljikovodika za 79 % do 2030. s obzirom na to da su ekološki prihvatljive alternative široko dostupne te se njihov potencijal treba u potpunosti iskoristiti; napominje da smanjenje upotrebe fluorougljikovodika predstavlja lako ostvarivu priliku za djelovanje usmjereno na ublažavanje unutar i izvan EU-a te poziva EU da se aktivno uključi u poticanje globalnog djelovanja u pogledu fluorougljikovodika; |
| --- | --- |

44.

poziva EU da pojača napore kako bi se reguliralo postupno globalno smanjenje fluorougljikovodika u okviru Protokola iz Montreala; podsjeća da je EU usvojio ambiciozno zakonodavstvo o postupnom smanjivanju fluorougljikovodika za 79 % do 2030. s obzirom na to da su ekološki prihvatljive alternative široko dostupne te se njihov potencijal treba u potpunosti iskoristiti; napominje da smanjenje upotrebe fluorougljikovodika predstavlja lako ostvarivu priliku za djelovanje usmjereno na ublažavanje unutar i izvan EU-a te poziva EU da se aktivno uključi u poticanje globalnog djelovanja u pogledu fluorougljikovodika;

Znanstveno istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije

| 45. | smatra da je šira primjena tehnologija u području čiste energije na mjestima gdje će se njihov utjecaj najviše osjetiti uvjetovana izgradnjom i održavanjem snažnog kapaciteta za inovacije u razvijenim zemljama i zemljama s gospodarstvima u nastajanju; |
| --- | --- |

45.

smatra da je šira primjena tehnologija u području čiste energije na mjestima gdje će se njihov utjecaj najviše osjetiti uvjetovana izgradnjom i održavanjem snažnog kapaciteta za inovacije u razvijenim zemljama i zemljama s gospodarstvima u nastajanju;

| 46. | ističe da se poticanjem inovacija u tehnologijama i poslovnim modelima može potaknuti i gospodarski rast i smanjenje emisija; ističe da razvoj tehnologije neće automatski ići u smjeru niskih emisija ugljika, već da su za to potrebni jasni politički signali, uključujući smanjenje tržišnih i regulatornih prepreka za nove tehnologije i poslovne modele te dobro usmjerene javne rashode; potiče države članice da povećaju ulaganja u javno istraživanje i razvoj u energetskom sektoru kako bi pomogle u razvijanju sljedećeg vala tehnologija koje karakteriziraju učinkovito korištenje resursima i niske emisije ugljika; |
| --- | --- |

46.

ističe da se poticanjem inovacija u tehnologijama i poslovnim modelima može potaknuti i gospodarski rast i smanjenje emisija; ističe da razvoj tehnologije neće automatski ići u smjeru niskih emisija ugljika, već da su za to potrebni jasni politički signali, uključujući smanjenje tržišnih i regulatornih prepreka za nove tehnologije i poslovne modele te dobro usmjerene javne rashode; potiče države članice da povećaju ulaganja u javno istraživanje i razvoj u energetskom sektoru kako bi pomogle u razvijanju sljedećeg vala tehnologija koje karakteriziraju učinkovito korištenje resursima i niske emisije ugljika;

| 47. | uviđa važnost istraživanja i razvoja u borbi protiv klimatskih promjena i poziva stranke da na sve moguće načine podrže istraživače i promiču nove tehnologije koje mogu biti od pomoći u postizanju ciljeva smanjenja emisija koji bi mogli biti postavljeni, kao i mjere za prilagodbu na klimatske promjene i njihovo ublažavanje; |
| --- | --- |

47.

uviđa važnost istraživanja i razvoja u borbi protiv klimatskih promjena i poziva stranke da na sve moguće načine podrže istraživače i promiču nove tehnologije koje mogu biti od pomoći u postizanju ciljeva smanjenja emisija koji bi mogli biti postavljeni, kao i mjere za prilagodbu na klimatske promjene i njihovo ublažavanje;

| 48. | potiče Komisiju da bolje iskoristi činjenicu da je Obzor 2020. u potpunosti otvoren prema sudjelovanju trećih zemalja, osobito u područjima energije i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

48.

potiče Komisiju da bolje iskoristi činjenicu da je Obzor 2020. u potpunosti otvoren prema sudjelovanju trećih zemalja, osobito u područjima energije i klimatskih promjena;

| 49. | smatra da svemirska politika EU-a i ulaganje u nju, uključujući lansiranje satelita koji imaju važnu ulogu u praćenju industrijskih nesreća, krčenja šuma, dezertifikacije itd., uz suradnju s partnerima iz trećih zemalja, mogu imati važnu ulogu u praćenju posljedica klimatskih promjena u cijelom svijetu i odgovaranju na njih; |
| --- | --- |

49.

smatra da svemirska politika EU-a i ulaganje u nju, uključujući lansiranje satelita koji imaju važnu ulogu u praćenju industrijskih nesreća, krčenja šuma, dezertifikacije itd., uz suradnju s partnerima iz trećih zemalja, mogu imati važnu ulogu u praćenju posljedica klimatskih promjena u cijelom svijetu i odgovaranju na njih;

| 50. | ističe da EU treba povećati napore koje ulaže u prijenos tehnologija u najslabije razvijene zemlje, poštujući pritom postojeća prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

50.

ističe da EU treba povećati napore koje ulaže u prijenos tehnologija u najslabije razvijene zemlje, poštujući pritom postojeća prava intelektualnog vlasništva;

| 51. | zahtijeva da se prepozna važnost uloge koju Središte i mreža za klimatsku tehnologiju (CTCN) i Tehnološki izvršni odbor imaju u omogućavanju tehnološkog razvoja za prilagodbu na klimatske promjene i njihovo ublažavanje te da im se pruži podrška; |
| --- | --- |

51.

zahtijeva da se prepozna važnost uloge koju Središte i mreža za klimatsku tehnologiju (CTCN) i Tehnološki izvršni odbor imaju u omogućavanju tehnološkog razvoja za prilagodbu na klimatske promjene i njihovo ublažavanje te da im se pruži podrška;

| 52. | pozdravlja napore usmjerene na suradnju između EU-a i Ministarstva za energetiku SAD-a, osobito u pogledu istraživanja tehnologija u području klimatskih promjena; smatra da postoji velik potencijal za daljnju istraživačku suradnju između EU-a i drugih velikih gospodarstava; ističe da bi rezultati istraživanja koja se financiraju javnim sredstvima trebali biti dostupni javnosti; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja napore usmjerene na suradnju između EU-a i Ministarstva za energetiku SAD-a, osobito u pogledu istraživanja tehnologija u području klimatskih promjena; smatra da postoji velik potencijal za daljnju istraživačku suradnju između EU-a i drugih velikih gospodarstava; ističe da bi rezultati istraživanja koja se financiraju javnim sredstvima trebali biti dostupni javnosti;

| 53. | ističe da bi se u provedbi mjera za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih trebala uzeti u obzir oprema koja se upotrebljava u svemiru, pogotovo pri praćenju i nadziranju emisija stakleničkih plinova; potiče Komisiju da aktivno sudjeluje u globalnom sustavu praćenja emisija CO2 i CH4; poziva Komisiju da potakne napore za razvoj sustava EU-a za autonomno i neovisno mjerenje emisija stakleničkih plinova uz pomoć postojećih i proširenih misija programa Copernicus; |
| --- | --- |

53.

ističe da bi se u provedbi mjera za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih trebala uzeti u obzir oprema koja se upotrebljava u svemiru, pogotovo pri praćenju i nadziranju emisija stakleničkih plinova; potiče Komisiju da aktivno sudjeluje u globalnom sustavu praćenja emisija CO2 i CH4; poziva Komisiju da potakne napore za razvoj sustava EU-a za autonomno i neovisno mjerenje emisija stakleničkih plinova uz pomoć postojećih i proširenih misija programa Copernicus;

Financijska sredstva za klimatske promjene: temelj sporazuma iz Pariza

| 54. | smatra da će sredstva za provedbu, uključujući financiranje borbe protiv klimatskih promjena, prijenos tehnologije i izgradnju kapaciteta, imati ključnu ulogu u postizanju sporazuma na Konferenciji u Parizu te stoga apelira na EU i druge države da pripreme uvjerljiv „financijski paket” kojim će biti obuhvaćena razdoblja prije i poslije 2020. kako bi se poduprli veći napori za smanjenje stakleničkih plinova, zaštitu šuma i prilagodbu na učinke klimatskih promjena; poziva da se financiranje borbe protiv klimatskih promjena uvrsti u sporazum kao dinamičan element koji odražava promjenjive ekološke i gospodarske uvjete te podržava povećanu razinu ambicioznosti u pogledu doprinosa ublažavanju i aktivnosti prilagodbe; stoga poziva sve stranke da, ako mogu, doprinesu financiranju borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

54.

smatra da će sredstva za provedbu, uključujući financiranje borbe protiv klimatskih promjena, prijenos tehnologije i izgradnju kapaciteta, imati ključnu ulogu u postizanju sporazuma na Konferenciji u Parizu te stoga apelira na EU i druge države da pripreme uvjerljiv „financijski paket” kojim će biti obuhvaćena razdoblja prije i poslije 2020. kako bi se poduprli veći napori za smanjenje stakleničkih plinova, zaštitu šuma i prilagodbu na učinke klimatskih promjena; poziva da se financiranje borbe protiv klimatskih promjena uvrsti u sporazum kao dinamičan element koji odražava promjenjive ekološke i gospodarske uvjete te podržava povećanu razinu ambicioznosti u pogledu doprinosa ublažavanju i aktivnosti prilagodbe; stoga poziva sve stranke da, ako mogu, doprinesu financiranju borbe protiv klimatskih promjena;

| 55. | traži od EU-a i njegovih država članica da se dogovore o planu za povećanje predvidivih, novih i dodatnih sredstava, u skladu s postojećim obvezama, kako bi ostvarili svoj udio u ukupnom ciljanom iznosu od 100 milijardi USD godišnje do 2020. iz niza javnih i privatnih izvora i kako bi se riješio problem neravnoteže između sredstava koja se ulažu u ublažavanje i prilagodbu; poziva EU da potiče sve zemlje da daju svoj doprinos financiranju borbe protiv klimatskih promjena; poziva na utvrđivanje snažnog okvira za praćenje i odgovornost radi učinkovitog praćenja provedbe obveza i ciljeva povezanih s financiranjem u području klime; podsjeća da bi se uz povećanje sredstava koja se izdvajaju iz proračuna za potporu u cilju borbe protiv klimatskih promjena trebao povećati i ukupni proračun za potporu kao prvi korak prema potpunoj dodatnosti; |
| --- | --- |

55.

traži od EU-a i njegovih država članica da se dogovore o planu za povećanje predvidivih, novih i dodatnih sredstava, u skladu s postojećim obvezama, kako bi ostvarili svoj udio u ukupnom ciljanom iznosu od 100 milijardi USD godišnje do 2020. iz niza javnih i privatnih izvora i kako bi se riješio problem neravnoteže između sredstava koja se ulažu u ublažavanje i prilagodbu; poziva EU da potiče sve zemlje da daju svoj doprinos financiranju borbe protiv klimatskih promjena; poziva na utvrđivanje snažnog okvira za praćenje i odgovornost radi učinkovitog praćenja provedbe obveza i ciljeva povezanih s financiranjem u području klime; podsjeća da bi se uz povećanje sredstava koja se izdvajaju iz proračuna za potporu u cilju borbe protiv klimatskih promjena trebao povećati i ukupni proračun za potporu kao prvi korak prema potpunoj dodatnosti;

| 56. | poziva EU i međunarodne aktere na preuzimanje konkretnih obveza kako bi se pronašli dodatni izvori financiranja u području klimatskih promjena, uključujući izdvajanje određene količine emisijskih jedinica iz ETS-a EU-a u razdoblju 2021. – 2030. i raspodjelu prihoda od mjera EU-a i međunarodnih mjera za emisije u zračnom i pomorskom prometu za svrhe međunarodnog financiranja borbe protiv klimatskih promjena i Zeleni klimatski fond, među ostalim za projekte tehnoloških inovacija; |
| --- | --- |

56.

poziva EU i međunarodne aktere na preuzimanje konkretnih obveza kako bi se pronašli dodatni izvori financiranja u području klimatskih promjena, uključujući izdvajanje određene količine emisijskih jedinica iz ETS-a EU-a u razdoblju 2021. – 2030. i raspodjelu prihoda od mjera EU-a i međunarodnih mjera za emisije u zračnom i pomorskom prometu za svrhe međunarodnog financiranja borbe protiv klimatskih promjena i Zeleni klimatski fond, među ostalim za projekte tehnoloških inovacija;

| 57. | poziva na široko određivanje cijena ugljika kao globalno primjenjiv instrument za upravljanje emisijama i na raspodjelu prihoda od trgovanja emisijskim jedinicama u ulaganja povezana s klimom te prihoda od određivanja cijena ugljika za goriva za međunarodni prijevoz; nadalje poziva na djelomičnu upotrebu poljoprivrednih subvencija kako bi se zajamčilo ulaganje u proizvodnju i upotrebu energije iz obnovljivih izvora na poljoprivrednim gospodarstvima; naglašava važnost mobilizacije kapitala privatnog sektora i oslobađanja potrebnog ulaganja u tehnologije s niskim razinama emisija ugljika; poziva vlade te javne i privatne financijske institucije, uključujući banke, mirovinske fondove i osiguravajuća društva, na preuzimanje ambiciozne obveze usklađivanja praksi kreditiranja i ulaganja s ciljem od 2 oC i napuštanja fosilnih goriva, uključujući postupno ukidanje izvoznih kredita za ulaganja u fosilna goriva; poziva na uvođenje posebnih državnih jamstava u korist zelenih ulaganja te oznaka i fiskalnih povlastica za fondove za zelena ulaganja i za izdavanje zelenih obveznica; |
| --- | --- |

57.

poziva na široko određivanje cijena ugljika kao globalno primjenjiv instrument za upravljanje emisijama i na raspodjelu prihoda od trgovanja emisijskim jedinicama u ulaganja povezana s klimom te prihoda od određivanja cijena ugljika za goriva za međunarodni prijevoz; nadalje poziva na djelomičnu upotrebu poljoprivrednih subvencija kako bi se zajamčilo ulaganje u proizvodnju i upotrebu energije iz obnovljivih izvora na poljoprivrednim gospodarstvima; naglašava važnost mobilizacije kapitala privatnog sektora i oslobađanja potrebnog ulaganja u tehnologije s niskim razinama emisija ugljika; poziva vlade te javne i privatne financijske institucije, uključujući banke, mirovinske fondove i osiguravajuća društva, na preuzimanje ambiciozne obveze usklađivanja praksi kreditiranja i ulaganja s ciljem od 2 oC i napuštanja fosilnih goriva, uključujući postupno ukidanje izvoznih kredita za ulaganja u fosilna goriva; poziva na uvođenje posebnih državnih jamstava u korist zelenih ulaganja te oznaka i fiskalnih povlastica za fondove za zelena ulaganja i za izdavanje zelenih obveznica;

| 58. | smatra da se u odluke o ulaganjima u okviru financijskog sustava mora uključiti rizik povezan s klimom; poziva Komisiju, države članice i sve stranke Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama da iskoriste sva sredstva koja su im na raspolaganju kako bi potaknule financijske ustanove da svoja ulaganja u mjeri u kojoj je to potrebno preusmjere u financiranje istinskog prijelaza na otporna gospodarstva s niskim emisijama ugljika; |
| --- | --- |

58.

smatra da se u odluke o ulaganjima u okviru financijskog sustava mora uključiti rizik povezan s klimom; poziva Komisiju, države članice i sve stranke Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama da iskoriste sva sredstva koja su im na raspolaganju kako bi potaknule financijske ustanove da svoja ulaganja u mjeri u kojoj je to potrebno preusmjere u financiranje istinskog prijelaza na otporna gospodarstva s niskim emisijama ugljika;

| 59. | poziva na poduzimanje konkretnih mjera, uključujući raspored za postupno ukidanje svih subvencija za fosilna goriva do 2020. u skladu s obvezom koju su 2009. preuzele zemlje skupine G-20; |
| --- | --- |

59.

poziva na poduzimanje konkretnih mjera, uključujući raspored za postupno ukidanje svih subvencija za fosilna goriva do 2020. u skladu s obvezom koju su 2009. preuzele zemlje skupine G-20;

| 60. | potiče najnaprednije dionike da se dobrovoljno obvežu na doprinos prijelazu na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika maksimalno iskorištavajući najbolje prakse koje već postoje u dotičnom sektoru; nada se da će se ta mobilizacija proširiti i da će obveze u budućnosti biti strukturiranije posebice zahvaljujući platformama za evidenciju koje su integrirane u Konvenciju o klimi; |
| --- | --- |

60.

potiče najnaprednije dionike da se dobrovoljno obvežu na doprinos prijelazu na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika maksimalno iskorištavajući najbolje prakse koje već postoje u dotičnom sektoru; nada se da će se ta mobilizacija proširiti i da će obveze u budućnosti biti strukturiranije posebice zahvaljujući platformama za evidenciju koje su integrirane u Konvenciju o klimi;

| 61. | prima na znanje usku povezanost između Konferencije o financiranju razvoja, sastanka na vrhu UN-a o održivim razvojnim ciljevima i 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2015.; uviđa da će učinci klimatskih promjena ozbiljno ugroziti pokušaje postizanja planiranog okvira održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. i da će se cjelokupni okvir za financiranje razvoja trebati uskladiti s ciljevima niske razine emisija ugljika i otpornosti na klimatske promjene kako bi mogao podupirati njihovo ostvarenje; |
| --- | --- |

61.

prima na znanje usku povezanost između Konferencije o financiranju razvoja, sastanka na vrhu UN-a o održivim razvojnim ciljevima i 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2015.; uviđa da će učinci klimatskih promjena ozbiljno ugroziti pokušaje postizanja planiranog okvira održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. i da će se cjelokupni okvir za financiranje razvoja trebati uskladiti s ciljevima niske razine emisija ugljika i otpornosti na klimatske promjene kako bi mogao podupirati njihovo ostvarenje;

| 62. | potiče promicanje privatnih inicijativa financijskog sektora, posebice prilikom sastanka skupine G20 u studenome 2015., odnosno općenito prilikom brojnih financijskih događanja koji su dio pripreme za konferenciju u Parizu 2015.; |
| --- | --- |

62.

potiče promicanje privatnih inicijativa financijskog sektora, posebice prilikom sastanka skupine G20 u studenome 2015., odnosno općenito prilikom brojnih financijskih događanja koji su dio pripreme za konferenciju u Parizu 2015.;

Postizanje otpornosti na klimatske promjene prilagodbom

| 63. | naglašava da je djelovanje usmjereno na prilagodbu klimatskim promjenama neizbježno potrebno u svim zemljama žele li na najmanju moguću mjeru svesti negativne učinke i u potpunosti iskoristiti prilike za rast i održivi razvoj koji su otporni na klimatske promjene te da ono mora imati središnju ulogu u novom sporazumu; poziva da se u skladu s time odrede dugoročni ciljevi prilagodbe; ističe da će trenutačno djelovanje u cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova biti jeftinije za svjetsko gospodarstvo i nacionalna gospodarstva te da će se njime smanjiti trošak prilagodbe; uviđa da je prilagodba nužna, osobito u zemljama koje su vrlo podložne učincima klimatskih promjena, a posebno kako bi se zajamčilo odvijanje proizvodnje hrane i gospodarskog razvoja na način koji je otporan na klimatske promjene; poziva na aktivnu potporu za izradu sveobuhvatnih planova prilagodbe u zemljama u razvoju uzimajući u obzir prakse lokalnih dionika i znanje autohtonih naroda; |
| --- | --- |

63.

naglašava da je djelovanje usmjereno na prilagodbu klimatskim promjenama neizbježno potrebno u svim zemljama žele li na najmanju moguću mjeru svesti negativne učinke i u potpunosti iskoristiti prilike za rast i održivi razvoj koji su otporni na klimatske promjene te da ono mora imati središnju ulogu u novom sporazumu; poziva da se u skladu s time odrede dugoročni ciljevi prilagodbe; ističe da će trenutačno djelovanje u cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova biti jeftinije za svjetsko gospodarstvo i nacionalna gospodarstva te da će se njime smanjiti trošak prilagodbe; uviđa da je prilagodba nužna, osobito u zemljama koje su vrlo podložne učincima klimatskih promjena, a posebno kako bi se zajamčilo odvijanje proizvodnje hrane i gospodarskog razvoja na način koji je otporan na klimatske promjene; poziva na aktivnu potporu za izradu sveobuhvatnih planova prilagodbe u zemljama u razvoju uzimajući u obzir prakse lokalnih dionika i znanje autohtonih naroda;

| 64. | uviđa da razina ambicioznosti u pogledu ublažavanja postignuta u okviru doprinosa utvrđenih na nacionalnoj razini ima snažan utjecaj na potrebnu razinu napora za prilagodbu; poziva na to da se u sporazum iz Pariza uvrsti globalni cilj prilagodbe i financiranja prilagodbe zajedno s obvezama za razvijanje daljnjih pristupa za učinkovito rješavanje gubitaka i štete; |
| --- | --- |

64.

uviđa da razina ambicioznosti u pogledu ublažavanja postignuta u okviru doprinosa utvrđenih na nacionalnoj razini ima snažan utjecaj na potrebnu razinu napora za prilagodbu; poziva na to da se u sporazum iz Pariza uvrsti globalni cilj prilagodbe i financiranja prilagodbe zajedno s obvezama za razvijanje daljnjih pristupa za učinkovito rješavanje gubitaka i štete;

| 65. | ističe da je potrebno ojačati koordinaciju i upravljanje klimatskim rizicima na razini EU-a te uspostaviti jasnu strategiju EU-a za prilagodbu; poziva na provedbu regionalnih strategija za prilagodbu; |
| --- | --- |

65.

ističe da je potrebno ojačati koordinaciju i upravljanje klimatskim rizicima na razini EU-a te uspostaviti jasnu strategiju EU-a za prilagodbu; poziva na provedbu regionalnih strategija za prilagodbu;

| 66. | podsjeća da su zemlje u razvoju, posebno najslabije razvijene zemlje i male otočne zemlje u razvoju, najmanje doprinijele klimatskim promjenama, da su najosjetljivije na njihove štetne učinke i da imaju najmanje kapaciteta za prilagodbu; poziva na to da potpora za prilagodbu, gubici i šteta budu ključni elementi sporazuma iz Pariza, te da se zemljama u razvoju doista pomogne u prijelazu na održive i obnovljive oblike energije s niskim udjelom ugljika, čime će se zajamčiti da će njihove potrebe za prilagodbu biti zadovoljene i kratkoročno i dugoročno; traži da se ozbiljno shvati problematika klimatskih izbjeglica i njezini razmjeri kao posljedica klimatskih katastrofa uzrokovanih globalnim zatopljenjem; |
| --- | --- |

66.

podsjeća da su zemlje u razvoju, posebno najslabije razvijene zemlje i male otočne zemlje u razvoju, najmanje doprinijele klimatskim promjenama, da su najosjetljivije na njihove štetne učinke i da imaju najmanje kapaciteta za prilagodbu; poziva na to da potpora za prilagodbu, gubici i šteta budu ključni elementi sporazuma iz Pariza, te da se zemljama u razvoju doista pomogne u prijelazu na održive i obnovljive oblike energije s niskim udjelom ugljika, čime će se zajamčiti da će njihove potrebe za prilagodbu biti zadovoljene i kratkoročno i dugoročno; traži da se ozbiljno shvati problematika klimatskih izbjeglica i njezini razmjeri kao posljedica klimatskih katastrofa uzrokovanih globalnim zatopljenjem;

| 67. | naglašava da taj sporazum treba biti fleksibilan kako bi se u obzir uzele nacionalne okolnosti, potrebe i kapaciteti zemalja u razvoju te posebnosti određenih zemalja, posebice najslabije razvijenih zemalja i malih otoka; |
| --- | --- |

67.

naglašava da taj sporazum treba biti fleksibilan kako bi se u obzir uzele nacionalne okolnosti, potrebe i kapaciteti zemalja u razvoju te posebnosti određenih zemalja, posebice najslabije razvijenih zemalja i malih otoka;

| 68. | poziva zemlje s razvijenim gospodarstvima da iskoriste postojeću naprednu infrastrukturu za promicanje, jačanje i razvijanje održivog rasta i da se obvežu na potporu zemljama u razvoju u razvijanju vlastitih sposobnosti kako bi se u budućnosti gospodarski rast u svim dijelovima svijeta ostvarivao bez dodatnih negativnih posljedica za okoliš; |
| --- | --- |

68.

poziva zemlje s razvijenim gospodarstvima da iskoriste postojeću naprednu infrastrukturu za promicanje, jačanje i razvijanje održivog rasta i da se obvežu na potporu zemljama u razvoju u razvijanju vlastitih sposobnosti kako bi se u budućnosti gospodarski rast u svim dijelovima svijeta ostvarivao bez dodatnih negativnih posljedica za okoliš;

| 69. | ističe važnost uloge koju bi razvojna zajednica, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) te Odbor OECD-a za razvojnu pomoć trebali imati u bliskoj suradnji sa zainteresiranim stranama i relevantnim organizacijama kako bi procijenili i ublažili najgore učinke klimatskih promjena na živote ljudi, a očekuje se da će oni predstavljati velik izazov čak i ako se porast temperature zadrži ispod 2 oC; |
| --- | --- |

69.

ističe važnost uloge koju bi razvojna zajednica, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) te Odbor OECD-a za razvojnu pomoć trebali imati u bliskoj suradnji sa zainteresiranim stranama i relevantnim organizacijama kako bi procijenili i ublažili najgore učinke klimatskih promjena na živote ljudi, a očekuje se da će oni predstavljati velik izazov čak i ako se porast temperature zadrži ispod 2 oC;

| 70. | potvrđuje da učinkovita borba protiv klimatskih promjena mora biti strateški prioritet EU-a i drugih međunarodnih aktera te da to zahtijeva da se mjere u području klime uvrste u sve relevantne politike te da se stremi dosljednosti politika; smatra da je za EU važno u svim relevantnim područjima i sektorima poticati metode razvoja koje podrazumijevaju niske razine ugljika te poziva EU da predloži obrasce održive proizvodnje i potrošnje, uključujući navođenje načina na koje EU planira smanjiti potrošnju i odvojiti gospodarsku aktivnost od uništavanja okoliša; |
| --- | --- |

70.

potvrđuje da učinkovita borba protiv klimatskih promjena mora biti strateški prioritet EU-a i drugih međunarodnih aktera te da to zahtijeva da se mjere u području klime uvrste u sve relevantne politike te da se stremi dosljednosti politika; smatra da je za EU važno u svim relevantnim područjima i sektorima poticati metode razvoja koje podrazumijevaju niske razine ugljika te poziva EU da predloži obrasce održive proizvodnje i potrošnje, uključujući navođenje načina na koje EU planira smanjiti potrošnju i odvojiti gospodarsku aktivnost od uništavanja okoliša;

| 71. | sa zabrinutošću napominje da je u razdoblju od 2008. do 2013. 166 milijuna osoba bilo primorano napustiti svoje domove zbog poplava, snažnih oluja, potresa i drugih nepogoda; skreće posebnu pozornost na činjenicu da zbivanja povezana s klimatskim promjenama u nekim dijelovima Afrike mogu doprinijeti intenziviranju izbjegličke krize u Sredozemlju; žali zbog činjenice da još uvijek nije priznat status klimatskih izbjeglica, čime se otvara rupa u pravnom sustavu koja utječe na žrtve koje ne mogu dobiti status izbjeglica; |
| --- | --- |

71.

sa zabrinutošću napominje da je u razdoblju od 2008. do 2013. 166 milijuna osoba bilo primorano napustiti svoje domove zbog poplava, snažnih oluja, potresa i drugih nepogoda; skreće posebnu pozornost na činjenicu da zbivanja povezana s klimatskim promjenama u nekim dijelovima Afrike mogu doprinijeti intenziviranju izbjegličke krize u Sredozemlju; žali zbog činjenice da još uvijek nije priznat status klimatskih izbjeglica, čime se otvara rupa u pravnom sustavu koja utječe na žrtve koje ne mogu dobiti status izbjeglica;

| 72. | ustraje u tome da bi razvijene zemlje i zemlje u razvoju zajednički trebale poduzeti napore usmjerene na borbu protiv globalnih klimatskih promjena u skladu s načelom zajedničke, ali diferencirane odgovornosti; |
| --- | --- |

72.

ustraje u tome da bi razvijene zemlje i zemlje u razvoju zajednički trebale poduzeti napore usmjerene na borbu protiv globalnih klimatskih promjena u skladu s načelom zajedničke, ali diferencirane odgovornosti;

| 73. | naglašava da je prema članku 3. stavku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) cilj EU-a u odnosima s ostatkom svijeta doprinijeti solidarnosti i održivom razvoju planeta Zemlje, kao i strogo poštovanje i razvoj međunarodnog prava; napominje da se prema članku 191. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) politikom EU-a u području okoliša promiču mjere za borbu protiv klimatskih promjena na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

73.

naglašava da je prema članku 3. stavku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) cilj EU-a u odnosima s ostatkom svijeta doprinijeti solidarnosti i održivom razvoju planeta Zemlje, kao i strogo poštovanje i razvoj međunarodnog prava; napominje da se prema članku 191. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) politikom EU-a u području okoliša promiču mjere za borbu protiv klimatskih promjena na međunarodnoj razini;

Pojačanje diplomacije u području klimatskih promjena

| 74. | naglašava da klimatska diplomacija treba biti dio sveobuhvatnog pristupa vanjskom djelovanju EU-a te da je u tom kontekstu važno da EU ima ambicioznu i središnju ulogu na Konferenciji, da nastupi jednoglasno te da bude posrednik u ostvarenju napretka u sklapanju međunarodnog sporazuma i da ostane ujedinjen u tom pogledu; |
| --- | --- |

74.

naglašava da klimatska diplomacija treba biti dio sveobuhvatnog pristupa vanjskom djelovanju EU-a te da je u tom kontekstu važno da EU ima ambicioznu i središnju ulogu na Konferenciji, da nastupi jednoglasno te da bude posrednik u ostvarenju napretka u sklapanju međunarodnog sporazuma i da ostane ujedinjen u tom pogledu;

| 75. | poziva države članice da usklade svoja stajališta sa stajalištima EU-a; ističe činjenicu da EU i njegove države članice imaju goleme mogućnosti vanjskopolitičkog djelovanja te moraju preuzeti inicijativu u klimatskoj diplomaciji i iskoristiti tu svoju mrežu kako bi postigli dogovor o glavnim temama sporazuma iz Pariza, a to su ublažavanje, prilagodba, financiranje, razvoj i prijenos tehnologije, transparentno djelovanje i potpora te izgradnja kapaciteta; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice da usklade svoja stajališta sa stajalištima EU-a; ističe činjenicu da EU i njegove države članice imaju goleme mogućnosti vanjskopolitičkog djelovanja te moraju preuzeti inicijativu u klimatskoj diplomaciji i iskoristiti tu svoju mrežu kako bi postigli dogovor o glavnim temama sporazuma iz Pariza, a to su ublažavanje, prilagodba, financiranje, razvoj i prijenos tehnologije, transparentno djelovanje i potpora te izgradnja kapaciteta;

| 76. | pozdravlja akcijski plan EU-a za klimatsku diplomaciju, koji je 19. siječnja 2015. prihvatilo Vijeće EU-a za vanjske poslove; očekuje od Komisije da zauzme proaktivnu ulogu u pregovorima; poziva je da jasno obznani da je izazov klimatskih promjena glavni strateški prioritet ove Komisije i da se organizira na način kojim će to odražavati na svim razinama i u svim područjima politike; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja akcijski plan EU-a za klimatsku diplomaciju, koji je 19. siječnja 2015. prihvatilo Vijeće EU-a za vanjske poslove; očekuje od Komisije da zauzme proaktivnu ulogu u pregovorima; poziva je da jasno obznani da je izazov klimatskih promjena glavni strateški prioritet ove Komisije i da se organizira na način kojim će to odražavati na svim razinama i u svim područjima politike;

| 77. | ističe vodeću ulogu EU-a u klimatskoj politici i naglašava da je potrebno dogovoriti i donijeti zajedničko stajalište država članica; apelira na EU, države članice i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da nastave sa svojim diplomatskim naporima i da ih pojačaju uoči i tijekom Konferencije radi boljeg razumijevanja stajališta svojih partnera i poticanja drugih strana da poduzmu učinkovite mjere kako bi bili usklađeni s ciljem od 2 oC i kako bi postigli dogovore i preuzeli obveze, posebno kada je riječ o Sjedinjenim Državama, u cilju usklađivanja najznačajnijih emisija s emisijama građana Unije koji su već uložili znatne napore kako bi ostvarili ravnotežu između gospodarskog razvoja i poštovanja okoliša i klime; poziva EU da iskoristi svoju poziciju kako bi ostvario bližu suradnju u području klime sa susjednim zemljama i zemljama pristupnicama za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

77.

ističe vodeću ulogu EU-a u klimatskoj politici i naglašava da je potrebno dogovoriti i donijeti zajedničko stajalište država članica; apelira na EU, države članice i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da nastave sa svojim diplomatskim naporima i da ih pojačaju uoči i tijekom Konferencije radi boljeg razumijevanja stajališta svojih partnera i poticanja drugih strana da poduzmu učinkovite mjere kako bi bili usklađeni s ciljem od 2 oC i kako bi postigli dogovore i preuzeli obveze, posebno kada je riječ o Sjedinjenim Državama, u cilju usklađivanja najznačajnijih emisija s emisijama građana Unije koji su već uložili znatne napore kako bi ostvarili ravnotežu između gospodarskog razvoja i poštovanja okoliša i klime; poziva EU da iskoristi svoju poziciju kako bi ostvario bližu suradnju u području klime sa susjednim zemljama i zemljama pristupnicama za članstvo u EU-u;

| 78. | ističe da su potrebni pojačani diplomatski napori uoči i za vrijeme Konferencije posebno kako bi se postigao dogovor o prirodi razlika u obvezama stranaka s obzirom na njihove nacionalne okolnosti i o ulozi gubitka i štete u sporazumu; |
| --- | --- |

78.

ističe da su potrebni pojačani diplomatski napori uoči i za vrijeme Konferencije posebno kako bi se postigao dogovor o prirodi razlika u obvezama stranaka s obzirom na njihove nacionalne okolnosti i o ulozi gubitka i štete u sporazumu;

| 79. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da definira strateške prioritete vanjske klimatske politike koji su već uvršteni među glavne ciljeve vanjske politike i da zajamči da će se izaslanstva EU-a više usredotočiti na klimatske politike i na praćenje nastojanja država da ublaže klimatske promjene ili im se prilagode kao i na pružanje potpore za izgradnju kapaciteta, te da se pobrine da su im dostupna sredstva koja su im potrebna za aktivnosti praćenja u području klimatskih promjena; poziva EU da bliskije surađuje sa susjednim državama i državama kandidatkinjama u vezi s klimatskim pitanjima te da ih potiče da usklade svoje politike s klimatskim ciljevima EU-a; poziva države članice i ESVD da uspostave kontaktne točke o pitanju klimatskih promjena u izaslanstvima EU-a i veleposlanstvima država članica; |
| --- | --- |

79.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da definira strateške prioritete vanjske klimatske politike koji su već uvršteni među glavne ciljeve vanjske politike i da zajamči da će se izaslanstva EU-a više usredotočiti na klimatske politike i na praćenje nastojanja država da ublaže klimatske promjene ili im se prilagode kao i na pružanje potpore za izgradnju kapaciteta, te da se pobrine da su im dostupna sredstva koja su im potrebna za aktivnosti praćenja u području klimatskih promjena; poziva EU da bliskije surađuje sa susjednim državama i državama kandidatkinjama u vezi s klimatskim pitanjima te da ih potiče da usklade svoje politike s klimatskim ciljevima EU-a; poziva države članice i ESVD da uspostave kontaktne točke o pitanju klimatskih promjena u izaslanstvima EU-a i veleposlanstvima država članica;

| 80. | poziva Komisiju i države članice da zajamče da eventualne mjere koje donese neka od stranaka pariškog sporazuma u vezi s ciljem stabilizacije koncentracija stakleničkih plinova u atmosferi na razini na kojoj ne bi došlo do opasnog antropogenog utjecaja na klimatski sustav ili u vezi s bilo kojim načelom ili obvezom sadržanima u člancima 3. i 4. Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama neće podlijegati nijednom postojećem ni budućem sporazumu stranke u smislu dopuštanja rješavanja sporova između države i ulagača; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisiju i države članice da zajamče da eventualne mjere koje donese neka od stranaka pariškog sporazuma u vezi s ciljem stabilizacije koncentracija stakleničkih plinova u atmosferi na razini na kojoj ne bi došlo do opasnog antropogenog utjecaja na klimatski sustav ili u vezi s bilo kojim načelom ili obvezom sadržanima u člancima 3. i 4. Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama neće podlijegati nijednom postojećem ni budućem sporazumu stranke u smislu dopuštanja rješavanja sporova između države i ulagača;

| 81. | uviđa važnost djelovanja protiv klimatskih promjena i s njima povezane moguće prijetnje stabilnosti i sigurnosti, kao i važnost klimatske diplomacije uoči Konferencije o klimatskim promjenama u Parizu; |
| --- | --- |

81.

uviđa važnost djelovanja protiv klimatskih promjena i s njima povezane moguće prijetnje stabilnosti i sigurnosti, kao i važnost klimatske diplomacije uoči Konferencije o klimatskim promjenama u Parizu;

Europski parlament

| 82. | pozdravlja komunikaciju Komisije i ciljeve doprinosa EU-a konferenciji o klimi COP 21 koja će se u prosincu 2015. održati u Parizu; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja komunikaciju Komisije i ciljeve doprinosa EU-a konferenciji o klimi COP 21 koja će se u prosincu 2015. održati u Parizu;

| 83. | obvezuje se da će koristiti svoju međunarodnu ulogu i svoje članstvo u međunarodnim parlamentarnim mrežama kako bi dosljedno težio napretku u postizanju pravno obvezujućeg i ambicioznog međunarodnog sporazuma o klimi u Parizu; |
| --- | --- |

83.

obvezuje se da će koristiti svoju međunarodnu ulogu i svoje članstvo u međunarodnim parlamentarnim mrežama kako bi dosljedno težio napretku u postizanju pravno obvezujućeg i ambicioznog međunarodnog sporazuma o klimi u Parizu;

| 84. | ističe da aktivnosti lobiranja prije i tijekom pregovora COP 21 mogu imati utjecaj na ishode pregovora; stoga naglašava da bi takve aktivnosti trebale biti transparentne, jasno naznačene u dnevnom redu COP 21 UNFCCC-a i da bi Konferencija trebala omogućiti ravnopravni pristup svim relevantnim sudionicima; |
| --- | --- |

84.

ističe da aktivnosti lobiranja prije i tijekom pregovora COP 21 mogu imati utjecaj na ishode pregovora; stoga naglašava da bi takve aktivnosti trebale biti transparentne, jasno naznačene u dnevnom redu COP 21 UNFCCC-a i da bi Konferencija trebala omogućiti ravnopravni pristup svim relevantnim sudionicima;

| 85. | smatra da, s obzirom na to da treba dati suglasnost za svaki međunarodni sporazum, treba biti dobro integriran u izaslanstvo EU-a; stoga očekuje da će mu biti dopušteno da prisustvuje koordinacijskim sastancima EU-a u Parizu; |
| --- | --- |

85.

smatra da, s obzirom na to da treba dati suglasnost za svaki međunarodni sporazum, treba biti dobro integriran u izaslanstvo EU-a; stoga očekuje da će mu biti dopušteno da prisustvuje koordinacijskim sastancima EU-a u Parizu;

o

o o

| 86. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te tajništvu UNFCCC-a, uz molbu da se proslijedi svim strankama koje nisu članice EU-a. |
| --- | --- |

86.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te tajništvu UNFCCC-a, uz molbu da se proslijedi svim strankama koje nisu članice EU-a.

---

(1)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 1.

(2)  SL C 341 E, 16.12.2010., str. 25.

(3)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 77.

(4)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 83.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0452.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0443.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0063.

(8)  SL L 8, 13.1.2009., str. 3.

(9)  SL C 67 E, 18.3.2010., str. 44.

(10)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 75.

(11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0094.

(12)  Podaci Eurostata o robnom i uslužnom sektoru u području okoliša citirani u Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.” (COM(2014)0015).

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

2015. listopad 14

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/81

---

P8_TA(2015)0356

Zahtjev za ukidanje imuniteta Béli Kovácsu

Odluka Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Béli Kovácsu (2014/2044(IMM))

(2017/C 349/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Béli Kovácsu u vezi s istragom koju će provesti mađarsko Državno odvjetništvo, koji je 12. svibnja 2014. proslijedio dr. Péter Polt, mađarski glavni državni odvjetnik, i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 3. srpnja 2014.; uzimajući u obzir daljnja objašnjenja koja je dr. Polt iznio u svojim pismima od 16. listopada 2014. i 23. ožujka 2015. te razmjenu gledišta s dr. Poltom održanu na sjednici Odbora za pravna pitanja 14. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Béli Kovácsu u vezi s istragom koju će provesti mađarsko Državno odvjetništvo, koji je 12. svibnja 2014. proslijedio dr. Péter Polt, mađarski glavni državni odvjetnik, i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 3. srpnja 2014.; uzimajući u obzir daljnja objašnjenja koja je dr. Polt iznio u svojim pismima od 16. listopada 2014. i 23. ožujka 2015. te razmjenu gledišta s dr. Poltom održanu na sjednici Odbora za pravna pitanja 14. srpnja 2015.,

| — | nakon saslušanja g. Kovácsa u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja g. Kovácsa u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. mađarskog Temeljnog zakona, članak 10. stavak 2. i članak 12. stavak 1. Zakona LVII. iz 2004. o statusu mađarskih zastupnika u Europskom parlamentu te članak 74. stavke 1. i 3. Zakona XXXVI. iz 2012. o mađarskoj Nacionalnoj skupštini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. mađarskog Temeljnog zakona, članak 10. stavak 2. i članak 12. stavak 1. Zakona LVII. iz 2004. o statusu mađarskih zastupnika u Europskom parlamentu te članak 74. stavke 1. i 3. Zakona XXXVI. iz 2012. o mađarskoj Nacionalnoj skupštini,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0291/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0291/2015),

| A. | budući da je mađarski glavni državni odvjetnik zatražio ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Béli Kovácsu kako bi se, na temelju osnovane sumnje, protiv njega mogla provesti istraga i kako bi se utvrdilo hoće li se protiv njega podići optužnica zbog kaznenog djela špijunaže na štetu institucija Europske unije sukladno članku 261/A Zakona C iz 2012. o mađarskom Kaznenom zakonu; budući da se, sukladno tom članku, osoba koja obavlja obavještajne aktivnosti za državu koja nije članica Europske unije i na štetu Europskog parlamenta, Europske komisije ili Vijeća Europske unije može kazniti u skladu s člankom 261.; budući da u skladu s člankom 261. stavkom 1. osoba koja obavlja obavještajne aktivnosti za stranu silu ili stranu organizaciju na štetu Mađarske čini kazneno djelo kažnjivo zatvorskom kaznom u trajanju od dvije do osam godina; |
| --- | --- |

A.

budući da je mađarski glavni državni odvjetnik zatražio ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Béli Kovácsu kako bi se, na temelju osnovane sumnje, protiv njega mogla provesti istraga i kako bi se utvrdilo hoće li se protiv njega podići optužnica zbog kaznenog djela špijunaže na štetu institucija Europske unije sukladno članku 261/A Zakona C iz 2012. o mađarskom Kaznenom zakonu; budući da se, sukladno tom članku, osoba koja obavlja obavještajne aktivnosti za državu koja nije članica Europske unije i na štetu Europskog parlamenta, Europske komisije ili Vijeća Europske unije može kazniti u skladu s člankom 261.; budući da u skladu s člankom 261. stavkom 1. osoba koja obavlja obavještajne aktivnosti za stranu silu ili stranu organizaciju na štetu Mađarske čini kazneno djelo kažnjivo zatvorskom kaznom u trajanju od dvije do osam godina;

| B. | budući da u skladu s člankom 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države članice moraju imati pravo uživati imunitet priznat članovima parlamenta te države članice; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države članice moraju imati pravo uživati imunitet priznat članovima parlamenta te države članice;

| C. | budući da u skladu s člankom 4. stavkom 2. mađarskog Temeljnog zakona članovi nacionalnog parlamenta imaju pravo na imunitet; budući da u skladu s člankom 10. stavkom 2. Zakona LVII. iz 2004. o statusu mađarskih zastupnika u Europskom parlamentu zastupnici u Europskom parlamentu imaju jednako pravo na imunitet kao i zastupnici u mađarskom parlamentu; budući da se u skladu s člankom 74. stavkom 1. Zakona XXXVI. iz 2012. o Nacionalnoj skupštini kazneni postupak protiv zastupnika može pokrenuti ili provoditi, a prisilna mjera u okviru kaznenog postupka može primijeniti samo uz prethodnu suglasnost Nacionalne skupštine; budući da u skladu s člankom 74. stavkom 3. istog Zakona zahtjev za ukidanje imuniteta mora podnijeti glavni državni odvjetnik u svrhu pokretanja istrage; |
| --- | --- |

C.

budući da u skladu s člankom 4. stavkom 2. mađarskog Temeljnog zakona članovi nacionalnog parlamenta imaju pravo na imunitet; budući da u skladu s člankom 10. stavkom 2. Zakona LVII. iz 2004. o statusu mađarskih zastupnika u Europskom parlamentu zastupnici u Europskom parlamentu imaju jednako pravo na imunitet kao i zastupnici u mađarskom parlamentu; budući da se u skladu s člankom 74. stavkom 1. Zakona XXXVI. iz 2012. o Nacionalnoj skupštini kazneni postupak protiv zastupnika može pokrenuti ili provoditi, a prisilna mjera u okviru kaznenog postupka može primijeniti samo uz prethodnu suglasnost Nacionalne skupštine; budući da u skladu s člankom 74. stavkom 3. istog Zakona zahtjev za ukidanje imuniteta mora podnijeti glavni državni odvjetnik u svrhu pokretanja istrage;

| D. | budući da je mađarski Vrhovni sud u predmetu Bf.I.2782/2002 presudio da je parlamentarni imunitet ograničen na kazneni postupak te se ne proteže na mjere koje nisu uređene Zakonom o kaznenom postupku, čija je svrha sprečavanje ili otkrivanje kaznenog djela ili ukazivanje na njega; |
| --- | --- |

D.

budući da je mađarski Vrhovni sud u predmetu Bf.I.2782/2002 presudio da je parlamentarni imunitet ograničen na kazneni postupak te se ne proteže na mjere koje nisu uređene Zakonom o kaznenom postupku, čija je svrha sprečavanje ili otkrivanje kaznenog djela ili ukazivanje na njega;

| E. | budući da je u skladu s člankom 261/A Zakona C iz 2012. o mađarskom Kaznenom zakonu kazneno djelo za koje se može provesti istraga protiv Béle Kovácsa kažnjivo od 1. siječnja 2014.; |
| --- | --- |

E.

budući da je u skladu s člankom 261/A Zakona C iz 2012. o mađarskom Kaznenom zakonu kazneno djelo za koje se može provesti istraga protiv Béle Kovácsa kažnjivo od 1. siječnja 2014.;

| F. | budući da su, prema tome, istraga i eventualna naknadna optužnica zbog kojih se traži ukidanje imuniteta ograničene na događaje koji su nastupili nakon 1. siječnja 2014.; |
| --- | --- |

F.

budući da su, prema tome, istraga i eventualna naknadna optužnica zbog kojih se traži ukidanje imuniteta ograničene na događaje koji su nastupili nakon 1. siječnja 2014.;

| G. | budući da je, u skladu sa sudskom praksom mađarskog Vrhovnog suda, prikupljanje dokaza u skladu sa Zakonom CXXV. iz 1995. o nacionalnim sigurnosnim službama prije tog datuma bilo zakonito i nije bilo potrebe za zahtjevom za ukidanje imuniteta; |
| --- | --- |

G.

budući da je, u skladu sa sudskom praksom mađarskog Vrhovnog suda, prikupljanje dokaza u skladu sa Zakonom CXXV. iz 1995. o nacionalnim sigurnosnim službama prije tog datuma bilo zakonito i nije bilo potrebe za zahtjevom za ukidanje imuniteta;

| H. | budući da će kaznenu istragu provesti Istražni odjel Državnog odvjetništva; budući da su u skladu s člankom 29. stavkom 1. mađarskog Temeljnog zakona glavni državni odvjetnik i Državno odvjetništvo neovisni, izvršavaju svoje ustavne zadaće neovisno o vanjskim organizacijama i postupaju u skladu s pretpostavkom nevinosti; |
| --- | --- |

H.

budući da će kaznenu istragu provesti Istražni odjel Državnog odvjetništva; budući da su u skladu s člankom 29. stavkom 1. mađarskog Temeljnog zakona glavni državni odvjetnik i Državno odvjetništvo neovisni, izvršavaju svoje ustavne zadaće neovisno o vanjskim organizacijama i postupaju u skladu s pretpostavkom nevinosti;

| I. | budući da bi ukidanje imuniteta Béli Kovácsu trebalo podlijegati uvjetima iz članka 9. stavka 6. Poslovnika; |
| --- | --- |

I.

budući da bi ukidanje imuniteta Béli Kovácsu trebalo podlijegati uvjetima iz članka 9. stavka 6. Poslovnika;

| J. | budući da u ovom slučaju ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je zahtjev za ukidanje imuniteta podnesen u vezi s postupcima koji su pokrenuti s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

J.

budući da u ovom slučaju ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je zahtjev za ukidanje imuniteta podnesen u vezi s postupcima koji su pokrenuti s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Béli Kovácsu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Béli Kovácsu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Mađarske i Béli Kovácsu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Mađarske i Béli Kovácsu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

2015. listopad 06

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/83 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/83

---

P8_TA(2015)0325

Konvencija o prisilnom radu Međunarodne organizacije rada: pravosudna suradnja u kaznenim stvarima ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol iz 2014. uz Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. Međunarodne organizacije rada u vezi s člancima 1. – 4. Protokola koji se odnosi na pitanja u vezi s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima (06731/2015 – C8-0078/2015 – 2014/0258(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 349/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06731/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06731/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 82. stavkom 2. te člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0078/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 82. stavkom 2. te člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0078/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0226/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0226/2015),

| 1. | daje suglasnost za nacrt odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za nacrt odluke Vijeća;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/84

---

P8_TA(2015)0326

Podvrgavanje 4-metilamfetamina kontrolnim mjerama *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju 4-metilamfetamina kontrolnim mjerama (10010/2015 – C8-0182/2015 – 2013/0021(NLE))

(Savjetovanje)

(2017/C 349/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10010/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10010/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji Ugovora iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0182/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji Ugovora iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0182/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0265/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0265/2015),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/85 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/85

---

P8_TA(2015)0327

Podvrgavanje 5-(2-aminopropil)indola kontrolnim mjerama *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju 5-(2-aminopropil)indola kontrolnim mjerama (10012/2015 – C8-0186/2015 – 2013/0207(NLE))

(Savjetovanje)

(2017/C 349/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10012/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10012/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji Ugovora iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0186/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji Ugovora iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0186/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0263/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0263/2015),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/86

---

P8_TA(2015)0328

Podvrgavanje tvari 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV-a i metoksetamina kontrolnim mjerama ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju tvari 4-jodo- 2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamin (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamid (AH-7921), 3,4-metilendioksipirovaleron (MDPV) i 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanon (metoksetamin) kontrolnim mjerama (10011/2015 – C8-0185/2015 – 2014/0183(NLE))

(Savjetovanje)

(2017/C 349/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10011/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10011/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji Ugovora iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0185/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji Ugovora iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0185/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0264/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0264/2015),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/87

---

P8_TA(2015)0329

Podvrgavanje tvari 4,4'-DMAR i MT-45 kontrolnim mjerama ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju tvari 4-metil-5-(4-metilfenil)- 4,5-dihidrooksazol-2-amin (4,4'-DMAR) i 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazin (MT-45) kontrolnim mjerama (10009/2015 – C8-0183/2015 – 2014/0340(NLE))

(Savjetovanje)

(2017/C 349/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10009/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10009/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji Ugovora iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0183/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji Ugovora iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0183/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0262/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0262/2015),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/88

---

P8_TA(2015)0330

Mobilizacija Fonda solidarnosti EU-a: katastrofe u Bugarskoj i Grčkoj u 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije u skladu s točkom 11. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (katastrofe do kojih je 2015. došlo u Bugarskoj i Grčkoj) (COM(2015)0370 – C8-0198/2015 – 2015/2151(BUD))

(2017/C 349/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0370 – C8-0198/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0370 – C8-0198/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0253/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0253/2015),

| 1. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/1872.)

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/89 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/89

---

P8_TA(2015)0332

Zajedničke odredbe o europskim strukturnim i investicijskim fondovima: posebne mjere za Grčku

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo s obzirom na posebne mjere za Grčku (COM(2015)0365 – C8-0192/2015 – 2015/0160(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 349/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0365), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0365),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0192/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0192/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom , |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom ,

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune o financijskoj usklađenosti prijedloga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune o financijskoj usklađenosti prijedloga,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. rujna 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. rujna 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir članak 59., članak 50. stavak 1. i članak 41. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59., članak 50. stavak 1. i članak 41. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0260/2015),

| A. | budući da je prijedlog o izmjeni uredbe iznimna mjera čiji je cilj pružanje neposredne pomoći Grčkoj na način da joj se prije kraja 2015. omogući pristup sredstvima Unije za kohezijsku politiku koja su još dostupna iz programskog razdoblja od 2007. do 2013., kao i korištenje njima, te je stoga njegovo usvajanje hitno; |
| --- | --- |

A.

budući da je prijedlog o izmjeni uredbe iznimna mjera čiji je cilj pružanje neposredne pomoći Grčkoj na način da joj se prije kraja 2015. omogući pristup sredstvima Unije za kohezijsku politiku koja su još dostupna iz programskog razdoblja od 2007. do 2013., kao i korištenje njima, te je stoga njegovo usvajanje hitno;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P8_TC1-COD(2015)0160

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 s obzirom na posebne mjere za Grčku

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/1839.)

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/91

---

P8_TA(2015)0333

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2015/002 DE/Adam Opel – Njemačka

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/002 DE/Adam Opel, koji je podnijela Njemačka) (COM(2015)0342 – C8-0249/2015 – 2015/2208(BUD))

(2017/C 349/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0342 – C8-0249/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0342 – C8-0249/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0273/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0273/2015),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla pri ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa aktivnosti i korisnika koji ispunjavaju uvjete uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa aktivnosti i korisnika koji ispunjavaju uvjete uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Njemačka podnijela zahtjev EGF/2015/002 DE/Adam Opel za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 2 881 radnika u poduzeću Adam Opel AG, koje djeluje u okviru odjeljka 29. klasifikacije NACE Rev. 2 (Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica) (4), i jednom njegovu dobavljaču; |
| --- | --- |

D.

budući da je Njemačka podnijela zahtjev EGF/2015/002 DE/Adam Opel za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 2 881 radnika u poduzeću Adam Opel AG, koje djeluje u okviru odjeljka 29. klasifikacije NACE Rev. 2 (Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica) (4), i jednom njegovu dobavljaču;

| E. | budući da zahtjev ispunjava uvjete utvrđene Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

E.

budući da zahtjev ispunjava uvjete utvrđene Uredbom o EGF-u;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Njemačka stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 6 958 623 EUR; |
| --- | --- |

1.

slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Njemačka stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 6 958 623 EUR;

| 2. | napominje da su njemačke vlasti podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a 26. veljače 2015., čiju je ocjenu Komisija dovršila 14. srpnja 2015. i o njoj obavijestila Parlament 1. rujna 2015.; izražava zadovoljstvo zbog razdoblja ocjenjivanja kraćeg od pet mjeseci; |
| --- | --- |

2.

napominje da su njemačke vlasti podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a 26. veljače 2015., čiju je ocjenu Komisija dovršila 14. srpnja 2015. i o njoj obavijestila Parlament 1. rujna 2015.; izražava zadovoljstvo zbog razdoblja ocjenjivanja kraćeg od pet mjeseci;

| 3. | napominje da je prodaja automobila u zapadnoj Europi dramatično pala i dostigla rekordnu najnižu razinu u dvadeset godina (5) te ističe da je broj prodanih automobila u Europi najniži od 1997. godine; zaključuje da su ta kretanja izravno povezana sa svjetskom financijskom i gospodarskom krizom o kojoj je riječ u Uredbi (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (6); nadalje ističe da su proizvođači malih i srednjih vozila srednjeg cjenovnog razreda posebno teško pogođeni tim kretanjima i da poduzeće Adam Opel AG, koje je jedan od vodećih aktera u srednjem cjenovnom razredu malih i srednjih vozila, stoga osobito teško pogođeno krizom, dok na prodaju vozila ekonomske klase te skupih i luksuznih vozila kriza nije toliko utjecala; |
| --- | --- |

3.

napominje da je prodaja automobila u zapadnoj Europi dramatično pala i dostigla rekordnu najnižu razinu u dvadeset godina (5) te ističe da je broj prodanih automobila u Europi najniži od 1997. godine; zaključuje da su ta kretanja izravno povezana sa svjetskom financijskom i gospodarskom krizom o kojoj je riječ u Uredbi (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (6); nadalje ističe da su proizvođači malih i srednjih vozila srednjeg cjenovnog razreda posebno teško pogođeni tim kretanjima i da poduzeće Adam Opel AG, koje je jedan od vodećih aktera u srednjem cjenovnom razredu malih i srednjih vozila, stoga osobito teško pogođeno krizom, dok na prodaju vozila ekonomske klase te skupih i luksuznih vozila kriza nije toliko utjecala;

| 4. | napominje da je između 2007. i 2013. zabilježen pad od 25 % u broju novoregistriranih automobila u državama članicama EU-a i EFTA-e (s više od 16 milijuna novoregistriranih automobila na 12 milijuna, prema Udruženju europskih proizvođača automobila); u tom pogledu ističe da je prodaja automobila marke Opel/Vauxhall u Europi dramatično pala, i to za 39 % između 2007. i 2013.; |
| --- | --- |

4.

napominje da je između 2007. i 2013. zabilježen pad od 25 % u broju novoregistriranih automobila u državama članicama EU-a i EFTA-e (s više od 16 milijuna novoregistriranih automobila na 12 milijuna, prema Udruženju europskih proizvođača automobila); u tom pogledu ističe da je prodaja automobila marke Opel/Vauxhall u Europi dramatično pala, i to za 39 % između 2007. i 2013.;

| 5. | nadalje napominje da je poduzeće Adam Opel AG bilo u nepovoljnom položaju jer je poduzeće General Motors, u čijem je ono vlasništvu, Opelu dopustilo prodaju samo u Europi, čime je Opel isključen s tržišta u usponu na drugim kontinentima; mišljenja je da je politika štednje nametnuta u europskim državama doprinijela dramatičnom padu u prodaji Opela/Vauxhalla; |
| --- | --- |

5.

nadalje napominje da je poduzeće Adam Opel AG bilo u nepovoljnom položaju jer je poduzeće General Motors, u čijem je ono vlasništvu, Opelu dopustilo prodaju samo u Europi, čime je Opel isključen s tržišta u usponu na drugim kontinentima; mišljenja je da je politika štednje nametnuta u europskim državama doprinijela dramatičnom padu u prodaji Opela/Vauxhalla;

| 6. | napominje da će ta otpuštanja imati znatan nepovoljan učinak na lokalno gospodarstvo u Bochumu; podsjeća da je Bochum grad u rurskom području, koje je iznimno urbanizirano industrijsko područje u njemačkoj saveznoj zemlji Sjeverno Porajnje – Zapadna Falačka i koje se od 60-ih godina 20. stoljeća, kao i druge regije u kojima se tradicionalno iskopava ugljen i proizvodi čelik, suočava sa silnim strukturnim izazovima; ističe da je stopa nezaposlenosti u rurskom području već sada daleko iznad njemačkog prosjeka; |
| --- | --- |

6.

napominje da će ta otpuštanja imati znatan nepovoljan učinak na lokalno gospodarstvo u Bochumu; podsjeća da je Bochum grad u rurskom području, koje je iznimno urbanizirano industrijsko područje u njemačkoj saveznoj zemlji Sjeverno Porajnje – Zapadna Falačka i koje se od 60-ih godina 20. stoljeća, kao i druge regije u kojima se tradicionalno iskopava ugljen i proizvodi čelik, suočava sa silnim strukturnim izazovima; ističe da je stopa nezaposlenosti u rurskom području već sada daleko iznad njemačkog prosjeka;

| 7. | podsjeća da je Bochumu već pružena potpora iz EGF-a nakon što je Nokia zaustavila proizvodnju mobilnih telefona, pri čemu je izgubljeno gotovo 1 300 radnih mjesta; ističe da skupina Outukumpu krajem 2015. kani zaustaviti proizvodnju nehrđajućeg čelika u Bochumu, što će dovesti do daljnje deindustrijalizacije toga grada i pogoršanja stanja u lokalnoj i regionalnoj radnoj snazi; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da je Bochumu već pružena potpora iz EGF-a nakon što je Nokia zaustavila proizvodnju mobilnih telefona, pri čemu je izgubljeno gotovo 1 300 radnih mjesta; ističe da skupina Outukumpu krajem 2015. kani zaustaviti proizvodnju nehrđajućeg čelika u Bochumu, što će dovesti do daljnje deindustrijalizacije toga grada i pogoršanja stanja u lokalnoj i regionalnoj radnoj snazi;

| 8. | napominje da je sektor na koji se odnosi odjeljak 29. klasifikacije NACE Revision 2 (Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica) dosad bio predmet 21 zahtjeva za doprinos iz EGF-a, od kojih se 11 temeljilo na posljedicama globalizacije povezane s trgovinom, a 10 na posljedicama globalne financijske i gospodarske krize; u tom kontekstu podsjeća na zahtjev za doprinos iz EGF-a EGF/2010/031/General Motors Belgium, koji je bio posljedica zatvaranja proizvodnog objekta Opela u Antwerpenu, u Belgiji; |
| --- | --- |

8.

napominje da je sektor na koji se odnosi odjeljak 29. klasifikacije NACE Revision 2 (Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica) dosad bio predmet 21 zahtjeva za doprinos iz EGF-a, od kojih se 11 temeljilo na posljedicama globalizacije povezane s trgovinom, a 10 na posljedicama globalne financijske i gospodarske krize; u tom kontekstu podsjeća na zahtjev za doprinos iz EGF-a EGF/2010/031/General Motors Belgium, koji je bio posljedica zatvaranja proizvodnog objekta Opela u Antwerpenu, u Belgiji;

| 9. | pozdravlja činjenicu da su njemačke vlasti radi što bržeg pružanja pomoći radnicima odlučile pokrenuti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika 1. siječnja 2015., mnogo prije konačne odluke o odobravanju sredstava EGF-a, pa čak i podnošenja zahtjeva, za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja činjenicu da su njemačke vlasti radi što bržeg pružanja pomoći radnicima odlučile pokrenuti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika 1. siječnja 2015., mnogo prije konačne odluke o odobravanju sredstava EGF-a, pa čak i podnošenja zahtjeva, za predloženi usklađeni paket;

| 10. | napominje da je otpuštenim radnicima dostupan niz mjera čiji je cilj njihova ponovna intergacija na tržište rada; smatra da je broj od 25 korisnika koliko ih je predviđeno za sudjelovanje u savjetovanju za pokretanje posla mali; |
| --- | --- |

10.

napominje da je otpuštenim radnicima dostupan niz mjera čiji je cilj njihova ponovna intergacija na tržište rada; smatra da je broj od 25 korisnika koliko ih je predviđeno za sudjelovanje u savjetovanju za pokretanje posla mali;

| 11. | pozdravlja činjenicu da će ovim zahtjevom upravljati i kontrolirati ga ista tijela koja upravljaju Europskim socijalnim fondom u okviru Saveznog ministarstva rada i socijalnih pitanja i koja su upravljala i prošlim doprinosima iz EGF-a; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja činjenicu da će ovim zahtjevom upravljati i kontrolirati ga ista tijela koja upravljaju Europskim socijalnim fondom u okviru Saveznog ministarstva rada i socijalnih pitanja i koja su upravljala i prošlim doprinosima iz EGF-a;

| 12. | napominje da Njemačka planira provesti sljedeće mjere za otpuštene radnike koji su obuhvaćeni tim zahtjevom: mjere strukovnog osposobljavanja (Qualifizierungen), profesionalno usmjeravanje (Berufsorientierung), skupine osoba u sličnom položaju/radionice, savjetodavna služba za pokretanje posla (Existenzgründerberatung), traženje posla (Stellenakquise)/sajmovi poslova (Jobmessen), usluge naknadnog mentorstva i savjetovanja (Nachbetreuung und Beratung) i naknade za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld); |
| --- | --- |

12.

napominje da Njemačka planira provesti sljedeće mjere za otpuštene radnike koji su obuhvaćeni tim zahtjevom: mjere strukovnog osposobljavanja (Qualifizierungen), profesionalno usmjeravanje (Berufsorientierung), skupine osoba u sličnom položaju/radionice, savjetodavna služba za pokretanje posla (Existenzgründerberatung), traženje posla (Stellenakquise)/sajmovi poslova (Jobmessen), usluge naknadnog mentorstva i savjetovanja (Nachbetreuung und Beratung) i naknade za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld);

| 13. | napominje da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika sastavljen u suradnji sa socijalnim partnerima osnivanjem prijelaznih poduzeća; |
| --- | --- |

13.

napominje da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika sastavljen u suradnji sa socijalnim partnerima osnivanjem prijelaznih poduzeća;

| 14. | napominje da vlasti planiraju iskoristiti maksimalno dozvoljenih 35 % svih troškova za koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama radnika na naknade i poticaje u obliku naknada za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld) koji čine 60 % ili 67 % prethodnog neto dohotka radnika, ovisno o stanju kućanstva korisnika; |
| --- | --- |

14.

napominje da vlasti planiraju iskoristiti maksimalno dozvoljenih 35 % svih troškova za koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama radnika na naknade i poticaje u obliku naknada za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld) koji čine 60 % ili 67 % prethodnog neto dohotka radnika, ovisno o stanju kućanstva korisnika;

| 15. | ističe da sredstva dostupna za naknadu za osposobljavanje (u ovom slučaju Transferkurzarbeitergeld) ne smiju zamijeniti zakonske obveze države članice ili bivšeg poslodavca; poziva i Komisiju i države članice da pruže jasne i usklađene informacije kako bi se točno odredilo do koje mjere te naknade (Transferkurzarbeitergeld) predstavljaju zakonsku obvezu nakon što se osnuje prijelazno poduzeće (Transfergesellschaft); zahtijeva dosljednost i u praksi financiranja i u informiranju Parlamenta; stoga očekuje od Komisije temeljitu i usklađenu analizu te pojedinosti o elementima koji izlaze iz okvira zakonskih obveza države članice; ponavlja svoje stajalište da se sredstva EGF-a trebaju koristiti za naknade za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld) kako bi se prijelaznom poduzeću omogućilo da za radnike učini više od uobičajenog, uz osiguranje mjera koje su dalekosežnije i više prilagođene njihovim potrebama nego što bi to bilo moguće bez sredstava EGF-a; ističe da će Parlament nastaviti pratiti da se EGF ne upotrebljava kao zamjena za obveze države članice ili trgovačkog društva; |
| --- | --- |

15.

ističe da sredstva dostupna za naknadu za osposobljavanje (u ovom slučaju Transferkurzarbeitergeld) ne smiju zamijeniti zakonske obveze države članice ili bivšeg poslodavca; poziva i Komisiju i države članice da pruže jasne i usklađene informacije kako bi se točno odredilo do koje mjere te naknade (Transferkurzarbeitergeld) predstavljaju zakonsku obvezu nakon što se osnuje prijelazno poduzeće (Transfergesellschaft); zahtijeva dosljednost i u praksi financiranja i u informiranju Parlamenta; stoga očekuje od Komisije temeljitu i usklađenu analizu te pojedinosti o elementima koji izlaze iz okvira zakonskih obveza države članice; ponavlja svoje stajalište da se sredstva EGF-a trebaju koristiti za naknade za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld) kako bi se prijelaznom poduzeću omogućilo da za radnike učini više od uobičajenog, uz osiguranje mjera koje su dalekosežnije i više prilagođene njihovim potrebama nego što bi to bilo moguće bez sredstava EGF-a; ističe da će Parlament nastaviti pratiti da se EGF ne upotrebljava kao zamjena za obveze države članice ili trgovačkog društva;

| 16. | poziva Komisiju da dosljedno pristupi zahtjevima koji obuhvaćaju mjeru naknada za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld) tako što će u svakom zahtjevu dosljedno definirati mjeru te temeljito provjeriti i potkrijepiti dokazima da određena mjera zaista ispunjava uvjete za dobivanje sredstava EGF-a kako je utvrđeno člankom 7. Uredbe o EGF-u, da ni na koji način ne zamjenjuje pasivne mjere socijalne zaštite te da je rizik dvostrukog financiranja isključen; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da dosljedno pristupi zahtjevima koji obuhvaćaju mjeru naknada za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld) tako što će u svakom zahtjevu dosljedno definirati mjeru te temeljito provjeriti i potkrijepiti dokazima da određena mjera zaista ispunjava uvjete za dobivanje sredstava EGF-a kako je utvrđeno člankom 7. Uredbe o EGF-u, da ni na koji način ne zamjenjuje pasivne mjere socijalne zaštite te da je rizik dvostrukog financiranja isključen;

| 17. | napominje da su se socijalni partneri složili oko osnivanja triju prijelaznih poduzeća radi provođenja mjera za otpuštene radnike, što je u skladu s praksom u Njemačkoj; pozdravlja činjenicu da će radnici otpušteni iz poduzeća koje je dobavljač (Johnson Controls Objekt Bochum GmbHCo. KG) također moći sudjelovati u mjerama koje provode prijelazna poduzeća; |
| --- | --- |

17.

napominje da su se socijalni partneri složili oko osnivanja triju prijelaznih poduzeća radi provođenja mjera za otpuštene radnike, što je u skladu s praksom u Njemačkoj; pozdravlja činjenicu da će radnici otpušteni iz poduzeća koje je dobavljač (Johnson Controls Objekt Bochum GmbHCo. KG) također moći sudjelovati u mjerama koje provode prijelazna poduzeća;

| 18. | podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju mogućnosti zapošljavanja svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

18.

podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju mogućnosti zapošljavanja svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju;

| 19. | podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom osmišljavanja usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama radnika trebale predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao odgovarati zaokretu prema održivom gospodarstvu koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa; |
| --- | --- |

19.

podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom osmišljavanja usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama radnika trebale predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao odgovarati zaokretu prema održivom gospodarstvu koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa;

| 20. | napominje da podaci o usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika koji će se financirati iz EGF-a sadrže informacije o komplementarnosti paketa s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su njemačke vlasti potvrdile da se za aktivnosti koje ispunjavaju uvjete ne prima pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu procjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se zajamčilo da Unija neće dvostruko financirati usluge; |
| --- | --- |

20.

napominje da podaci o usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika koji će se financirati iz EGF-a sadrže informacije o komplementarnosti paketa s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su njemačke vlasti potvrdile da se za aktivnosti koje ispunjavaju uvjete ne prima pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu procjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se zajamčilo da Unija neće dvostruko financirati usluge;

| 21. | cijeni što je Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava uvela poboljšani postupak; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije; |
| --- | --- |

21.

cijeni što je Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava uvela poboljšani postupak; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije;

| 22. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

22.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

23.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

24.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(5)  Udruženje europskih proizvođača automobila (ACEA), The Automobile Industry Pocket Guide 2014-2015, str. 57.

(6)  Uredba (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1927/2006 o osnivanju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji (SL L 167, 29.6.2009., str. 26.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Njemačke – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/1871.)

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/95

---

P8_TA(2015)0334

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2015/003 BE/Ford Genk – Belgija

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/003 BE/Ford Genk, koji je podnijela Belgija) (COM(2015)0336 – C8-0250/2015 – 2015/2209(BUD))

(2017/C 349/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0336 – C8-0250/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0336 – C8-0250/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0272/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0272/2015),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla pri ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za doprinos iz EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za ocjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za doprinos iz EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za ocjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2015/003 BE/Ford Genk za financijski doprinos iz EGF-a nakon što je 5 111 radnika proglašeno viškom, od čega 3 701 radnika u poduzeću Ford Genk, koje djeluje u okviru odjeljka 29. klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Rev. 2 („Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica”) (4) te 1 180 radnika u njegovih 11 dobavljača i daljnjih proizvođača, a procjenjuje se da će 4 500 radnika koji su proglašeni viškom sudjelovati u mjerama; |
| --- | --- |

D.

budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2015/003 BE/Ford Genk za financijski doprinos iz EGF-a nakon što je 5 111 radnika proglašeno viškom, od čega 3 701 radnika u poduzeću Ford Genk, koje djeluje u okviru odjeljka 29. klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Rev. 2 („Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica”) (4) te 1 180 radnika u njegovih 11 dobavljača i daljnjih proizvođača, a procjenjuje se da će 4 500 radnika koji su proglašeni viškom sudjelovati u mjerama;

| E. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

E.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Belgija stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 6 268 564 EUR od ukupnog troška od 10 447 607 EUR; |
| --- | --- |

1.

slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Belgija stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 6 268 564 EUR od ukupnog troška od 10 447 607 EUR;

| 2. | napominje da su belgijske vlasti 24. ožujka 2015. podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a, čiju je ocjenu Komisija završila 14. srpnja 2015. i o njoj obavijestila Parlament 1. rujna 2015.; izražava zadovoljstvo zbog brzog postupka ocjenjivanja kraćeg od pet mjeseci; |
| --- | --- |

2.

napominje da su belgijske vlasti 24. ožujka 2015. podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a, čiju je ocjenu Komisija završila 14. srpnja 2015. i o njoj obavijestila Parlament 1. rujna 2015.; izražava zadovoljstvo zbog brzog postupka ocjenjivanja kraćeg od pet mjeseci;

| 3. | napominje da se od 2007. do 2012. proizvodnja osobnih automobila u skupini zemalja EU-27 smanjila za 14,6 % te da je u istom razdoblju Kina više nego udvostručila svoj tržišni udio u proizvodnji osobnih automobila; zaključuje da su ti događaji izravno povezani s velikim strukturnim promjenama u tokovima svjetske trgovine koje je prouzročila globalizacija; |
| --- | --- |

3.

napominje da se od 2007. do 2012. proizvodnja osobnih automobila u skupini zemalja EU-27 smanjila za 14,6 % te da je u istom razdoblju Kina više nego udvostručila svoj tržišni udio u proizvodnji osobnih automobila; zaključuje da su ti događaji izravno povezani s velikim strukturnim promjenama u tokovima svjetske trgovine koje je prouzročila globalizacija;

| 4. | podsjeća na to da je zbog prvog vala otpuštanja u poduzeću Ford Genk 2013. uslijedio prvi zahtjev za doprinos iz EGF-a koji se također temeljio na posljedicama globalizacije i koji se trenutno provodi (5) te na to da se ovaj drugi zahtjev odnosi na otpuštanja u postrojenju Ford Genk provedena tijekom 2014. sve do konačnog zatvaranja postrojenja u prosincu 2014.; |
| --- | --- |

4.

podsjeća na to da je zbog prvog vala otpuštanja u poduzeću Ford Genk 2013. uslijedio prvi zahtjev za doprinos iz EGF-a koji se također temeljio na posljedicama globalizacije i koji se trenutno provodi (5) te na to da se ovaj drugi zahtjev odnosi na otpuštanja u postrojenju Ford Genk provedena tijekom 2014. sve do konačnog zatvaranja postrojenja u prosincu 2014.;

| 5. | napominje da belgijska automobilska industrija bilježi pad proizvodnje od 15,58 %, dok je globalna proizvodnja porasla za 18,9 %; |
| --- | --- |

5.

napominje da belgijska automobilska industrija bilježi pad proizvodnje od 15,58 %, dok je globalna proizvodnja porasla za 18,9 %;

| 6. | podsjeća na to da je poduzeće Ford Genk bilo najveći poslodavac u pokrajini Limburg; napominje da otpuštanja uzrokuju znatnu štetu gospodarstvu pokrajine Limburg s ukupnim gubitkom od preko 8 000 radnih mjesta (uključujući neizravna otpuštanja), od kojih se najveći dio odnosi na građane Unije starosti između 30 i 54 godine, povećanjem stope nezaposlenosti od 1,8 – 2 postotna boda (povećanje stope nezaposlenosti u regiji do 29,4 %, sa 6,8 % na 8,8 %), smanjenjem BDP-a od 2,6 % – 2,9 % te mogućim padom produktivnosti rada od 10,9 % zbog velike važnosti automobilske industrije za produktivnost rada u regiji; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na to da je poduzeće Ford Genk bilo najveći poslodavac u pokrajini Limburg; napominje da otpuštanja uzrokuju znatnu štetu gospodarstvu pokrajine Limburg s ukupnim gubitkom od preko 8 000 radnih mjesta (uključujući neizravna otpuštanja), od kojih se najveći dio odnosi na građane Unije starosti između 30 i 54 godine, povećanjem stope nezaposlenosti od 1,8 – 2 postotna boda (povećanje stope nezaposlenosti u regiji do 29,4 %, sa 6,8 % na 8,8 %), smanjenjem BDP-a od 2,6 % – 2,9 % te mogućim padom produktivnosti rada od 10,9 % zbog velike važnosti automobilske industrije za produktivnost rada u regiji;

| 7. | napominje da je sektor na koji se odnosi odjeljak 29. klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Rev. 2 („Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica”) dosad bio predmet 22 zahtjeva za doprinos iz EGF-a, od kojih se 12 temeljilo na posljedicama globalizacije povezane s trgovinom, a 10 na posljedicama globalne financijske i gospodarske krize; stoga preporučuje da Komisija provede studiju o azijskom i južnoameričkom tržištu kako bi proizvođači iz EU-a saznali više o novim zahtjevima za uvozne dozvole i o tomu kako biti prisutniji i konkurentniji na tim tržištima; |
| --- | --- |

7.

napominje da je sektor na koji se odnosi odjeljak 29. klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Rev. 2 („Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica”) dosad bio predmet 22 zahtjeva za doprinos iz EGF-a, od kojih se 12 temeljilo na posljedicama globalizacije povezane s trgovinom, a 10 na posljedicama globalne financijske i gospodarske krize; stoga preporučuje da Komisija provede studiju o azijskom i južnoameričkom tržištu kako bi proizvođači iz EU-a saznali više o novim zahtjevima za uvozne dozvole i o tomu kako biti prisutniji i konkurentniji na tim tržištima;

| 8. | pozdravlja činjenicu da su belgijske vlasti radi pružanja brze pomoći radnicima odlučile započeti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika 1. siječnja 2015., mnogo prije odluke o odobrenju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za odobrenje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja činjenicu da su belgijske vlasti radi pružanja brze pomoći radnicima odlučile započeti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika 1. siječnja 2015., mnogo prije odluke o odobrenju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za odobrenje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 9. | napominje da Belgija planira uvesti tri vrste mjera za radnike koji su proglašeni viškom i obuhvaćeni tim zahtjevom: (i) individualnu pomoć pri traženju zaposlenja, vođenje predmeta i usluge pružanja općih informacija, (ii) osposobljavanje i prekvalifikacija te (iii) naknade i poticaje; |
| --- | --- |

9.

napominje da Belgija planira uvesti tri vrste mjera za radnike koji su proglašeni viškom i obuhvaćeni tim zahtjevom: (i) individualnu pomoć pri traženju zaposlenja, vođenje predmeta i usluge pružanja općih informacija, (ii) osposobljavanje i prekvalifikacija te (iii) naknade i poticaje;

| 10. | pozdravlja činjenicu da otpušteni radnici imaju na raspolaganju širok spektar predloženih mjera koji uključuje niz mjera za individualnu pomoć pri traženju zaposlenja, vođenje predmeta i usluge pružanja općih informacija, osposobljavanje i prekvalifikaciju koje također osigurava bivši poslodavac; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja činjenicu da otpušteni radnici imaju na raspolaganju širok spektar predloženih mjera koji uključuje niz mjera za individualnu pomoć pri traženju zaposlenja, vođenje predmeta i usluge pružanja općih informacija, osposobljavanje i prekvalifikaciju koje također osigurava bivši poslodavac;

| 11. | napominje da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima, socijalnim partnerima, lokalnim, regionalnim i nacionalnim javnim tijelima za zapošljavanje te ustanovama za osposobljavanje, kao i sa samim poduzećem; |
| --- | --- |

11.

napominje da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima, socijalnim partnerima, lokalnim, regionalnim i nacionalnim javnim tijelima za zapošljavanje te ustanovama za osposobljavanje, kao i sa samim poduzećem;

| 12. | podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik stekao tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju izgleda za zapošljavanje svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okružju; |
| --- | --- |

12.

podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik stekao tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju izgleda za zapošljavanje svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okružju;

| 13. | naglašava da bi se mjerama strukovnog osposobljavanja trebali poboljšati izgledi za zapošljavanje radnika te bi one trebale biti prilagođene stvarnim zahtjevima tržišta rada; istovremeno napominje da bi se prilikom provođenja mjera za osposobljavanje i prekvalifikaciju trebale prepoznati i nadograditi posebne vještine i sposobnosti koje su pogođeni radnici stekli radeći u automobilskoj industriji i za njezine dobavljače; |
| --- | --- |

13.

naglašava da bi se mjerama strukovnog osposobljavanja trebali poboljšati izgledi za zapošljavanje radnika te bi one trebale biti prilagođene stvarnim zahtjevima tržišta rada; istovremeno napominje da bi se prilikom provođenja mjera za osposobljavanje i prekvalifikaciju trebale prepoznati i nadograditi posebne vještine i sposobnosti koje su pogođeni radnici stekli radeći u automobilskoj industriji i za njezine dobavljače;

| 14. | podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivog gospodarstva koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivog gospodarstva koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa;

| 15. | napominje da podaci o usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama koji će se financirati iz EGF-a sadrže informacije o komplementarnosti paketa s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su belgijske vlasti potvrdile da se prihvatljiva djelovanja ne financiraju sredstvima drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu ocjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje postojećih uredbi te kako bi se osiguralo da Unija neće dvostruko financirati usluge; |
| --- | --- |

15.

napominje da podaci o usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama koji će se financirati iz EGF-a sadrže informacije o komplementarnosti paketa s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su belgijske vlasti potvrdile da se prihvatljiva djelovanja ne financiraju sredstvima drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu ocjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje postojećih uredbi te kako bi se osiguralo da Unija neće dvostruko financirati usluge;

| 16. | pozdravlja činjenicu da vlasti najveći dio dostupnih sredstava planiraju iskoristiti za usluge prilagođene potrebama pogođenih radnika te da će se na naknade i poticaje iskoristiti samo 4,94 % ukupnih troškova za koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama radnika, što je mnogo manje od dopuštene razine od 35 %; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja činjenicu da vlasti najveći dio dostupnih sredstava planiraju iskoristiti za usluge prilagođene potrebama pogođenih radnika te da će se na naknade i poticaje iskoristiti samo 4,94 % ukupnih troškova za koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama radnika, što je mnogo manje od dopuštene razine od 35 %;

| 17. | cijeni to što je Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava uvela poboljšani postupak; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije; |
| --- | --- |

17.

cijeni to što je Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava uvela poboljšani postupak; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije;

| 18. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(5)  EGF/2013/012 BE/Ford Genk (COM(2014)0532).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Belgije – EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/1869.)

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/98

---

P8_TA(2015)0335

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2015/004 IT/Alitalia – Italija

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/004 IT/Alitalia, koji je podnijela Italija) (COM(2015)0397 – C8-0252/2015 – 2015/2212(BUD))

(2017/C 349/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0397 – C8-0252/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0397 – C8-0252/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0274/2015),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima ili posljedicama svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla pri ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o određivanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika obuhvaćanjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o određivanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika obuhvaćanjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Italija podnijela zahtjev EGF/2015/004 IT/Alitalia za financijski doprinos iz EGF-a nakon što je 1 249 radnika proglašeno viškom u poduzeću Gruppo Alitalia koje posluje u okviru odjeljka 51. klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Rev. 2 („Zračni prijevoz”) (4) u Laziju koji je regija razine NUTS 2 (5) i budući da se procjenjuje da će u mjerama sudjelovati 184 radnika koji su proglašeni viškom; |
| --- | --- |

D.

budući da je Italija podnijela zahtjev EGF/2015/004 IT/Alitalia za financijski doprinos iz EGF-a nakon što je 1 249 radnika proglašeno viškom u poduzeću Gruppo Alitalia koje posluje u okviru odjeljka 51. klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Rev. 2 („Zračni prijevoz”) (4) u Laziju koji je regija razine NUTS 2 (5) i budući da se procjenjuje da će u mjerama sudjelovati 184 radnika koji su proglašeni viškom;

| E. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

E.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Italija stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 1 414 848 EUR; |
| --- | --- |

1.

slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Italija stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 1 414 848 EUR;

| 2. | napominje da su talijanske vlasti 24. ožujka 2015. podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a, čiju je ocjenu Komisija završila 7. kolovoza 2015. i o njoj obavijestila Parlament 1. rujna 2015.; izražava zadovoljstvo zbog brzog postupka ocjenjivanja kraćeg od pet mjeseci; |
| --- | --- |

2.

napominje da su talijanske vlasti 24. ožujka 2015. podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a, čiju je ocjenu Komisija završila 7. kolovoza 2015. i o njoj obavijestila Parlament 1. rujna 2015.; izražava zadovoljstvo zbog brzog postupka ocjenjivanja kraćeg od pet mjeseci;

| 3. | napominje da je na međunarodnom tržištu zračnog prometa došlo do ozbiljnih ekonomskih poremećaja, posebno do pada tržišnog udjela Unije i ogromnog povećanja broja putnika koje su prevezli zračni prijevoznici iz Perzijskog zaljeva i Turske na štetu europskih poduzeća kao što je Alitalia; |
| --- | --- |

3.

napominje da je na međunarodnom tržištu zračnog prometa došlo do ozbiljnih ekonomskih poremećaja, posebno do pada tržišnog udjela Unije i ogromnog povećanja broja putnika koje su prevezli zračni prijevoznici iz Perzijskog zaljeva i Turske na štetu europskih poduzeća kao što je Alitalia;

| 4. | podsjeća na to da, bez obzira na činjenicu da je gospodarska i financijska kriza manje utjecala na zaposlenost u Laziju nego zaposlenost na nacionalnoj razini, svako dodatno povećanje nezaposlenosti izlaže pritisku sustav naknada CIG (6); |
| --- | --- |

4.

podsjeća na to da, bez obzira na činjenicu da je gospodarska i financijska kriza manje utjecala na zaposlenost u Laziju nego zaposlenost na nacionalnoj razini, svako dodatno povećanje nezaposlenosti izlaže pritisku sustav naknada CIG (6);

| 5. | napominje da je do danas u okviru odjeljka 51. klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Rev. 2 („Zračni prijevoz”) podnesen još jedan zahtjev za doprinos iz EGF-a (7) koji se također temeljio na posljedicama globalizacije povezane s trgovinom; |
| --- | --- |

5.

napominje da je do danas u okviru odjeljka 51. klasifikacije gospodarskih djelatnosti NACE Rev. 2 („Zračni prijevoz”) podnesen još jedan zahtjev za doprinos iz EGF-a (7) koji se također temeljio na posljedicama globalizacije povezane s trgovinom;

| 6. | pozdravlja usmjerenost na aktivno traženje zaposlenja i mjere obučavanja koje predlažu talijanske vlasti, kao i plan ponovnog zapošljavanja otpuštenih radnika starijih od 50 godina; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja usmjerenost na aktivno traženje zaposlenja i mjere obučavanja koje predlažu talijanske vlasti, kao i plan ponovnog zapošljavanja otpuštenih radnika starijih od 50 godina;

| 7. | pozdravlja činjenicu da su talijanske vlasti radi brze pomoći radnicima odlučile pokrenuti pružanje usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika 1. travnja 2015., znatno prije donošenja konačne odluke o odobrenju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja činjenicu da su talijanske vlasti radi brze pomoći radnicima odlučile pokrenuti pružanje usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika 1. travnja 2015., znatno prije donošenja konačne odluke o odobrenju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 8. | napominje da mjere iz članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u, a to su aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i oglašavanja te nadzorne aktivnosti i izvješćivanje, čine relativno visok udio u ukupnim troškovima (3,99 %); |
| --- | --- |

8.

napominje da mjere iz članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u, a to su aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i oglašavanja te nadzorne aktivnosti i izvješćivanje, čine relativno visok udio u ukupnim troškovima (3,99 %);

| 9. | žali što je od 1 249 korisnika koji ispunjavaju uvjete samo njih 184 (14,7 %) obuhvaćeno predloženim mjerama, što predstavlja veoma slab udio svih otpuštenih radnika; |
| --- | --- |

9.

žali što je od 1 249 korisnika koji ispunjavaju uvjete samo njih 184 (14,7 %) obuhvaćeno predloženim mjerama, što predstavlja veoma slab udio svih otpuštenih radnika;

| 10. | cijeni to što se očekuje da će svih 184 obuhvaćenih korisnika iskoristiti usluge prilagođene potrebama pogođenih radnika; |
| --- | --- |

10.

cijeni to što se očekuje da će svih 184 obuhvaćenih korisnika iskoristiti usluge prilagođene potrebama pogođenih radnika;

| 11. | napominje da Italija planira uvesti pet vrsta mjera za radnike koji su proglašeni viškom i obuhvaćeni tim zahtjevom: (i) upis i ocjena vještina, (ii) aktivna pomoć pri traženju posla, (iii) osposobljavanje, (iv) povrat troškova mobilnosti i (v) poticaje za zapošljavanje osoba starijih od 50 godina; |
| --- | --- |

11.

napominje da Italija planira uvesti pet vrsta mjera za radnike koji su proglašeni viškom i obuhvaćeni tim zahtjevom: (i) upis i ocjena vještina, (ii) aktivna pomoć pri traženju posla, (iii) osposobljavanje, (iv) povrat troškova mobilnosti i (v) poticaje za zapošljavanje osoba starijih od 50 godina;

| 12. | napominje da su naknade i poticaji ograničeni na troškove mobilnosti i poticaje za zapošljavanje i da neće premašiti dopušteni maksimalni iznos od 35 % ukupnih troškova za usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama radnika, kao što je navedeno u Uredbi o EGF-u; |
| --- | --- |

12.

napominje da su naknade i poticaji ograničeni na troškove mobilnosti i poticaje za zapošljavanje i da neće premašiti dopušteni maksimalni iznos od 35 % ukupnih troškova za usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama radnika, kao što je navedeno u Uredbi o EGF-u;

| 13. | pozdravlja poticaje za zapošljavanje za radnike starije od 50 godina; smatra da će diferencija plaćanja naknada potaknuti zapošljavanje dotičnih radnika s boljim uvjetima; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja poticaje za zapošljavanje za radnike starije od 50 godina; smatra da će diferencija plaćanja naknada potaknuti zapošljavanje dotičnih radnika s boljim uvjetima;

| 14. | napominje da se usklađeni paket usluga prilagođenih individualnim potrebama radnika izradio u dogovoru sa socijalnim partnerima, ovlaštenim agencijama koje pružaju aktivnu pomoć pri traženju posla i samim radnicima; |
| --- | --- |

14.

napominje da se usklađeni paket usluga prilagođenih individualnim potrebama radnika izradio u dogovoru sa socijalnim partnerima, ovlaštenim agencijama koje pružaju aktivnu pomoć pri traženju posla i samim radnicima;

| 15. | pozdravlja činjenicu da se ovlaštene agencije koje pružaju aktivnu pomoć radnicima pri traženju zaposlenja plaćaju na temelju postignutih rezultata; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja činjenicu da se ovlaštene agencije koje pružaju aktivnu pomoć radnicima pri traženju zaposlenja plaćaju na temelju postignutih rezultata;

| 16. | podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih posebnim potrebama pogođenih radnika koje podupire EGF trebale predvidjeti tražene vještine i budući izgledi na tržištu rada te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivoga gospodarstva u okviru kojega se na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

16.

podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih posebnim potrebama pogođenih radnika koje podupire EGF trebale predvidjeti tražene vještine i budući izgledi na tržištu rada te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivoga gospodarstva u okviru kojega se na učinkovit način gospodari resursima;

| 17. | podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom radnog vijeka kada je riječ o povećanju mogućnosti zapošljavanja svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okružju; |
| --- | --- |

17.

podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom radnog vijeka kada je riječ o povećanju mogućnosti zapošljavanja svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okružju;

| 18. | napominje da podaci o usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika koji će se financirati iz EGF-a sadrže informacije o komplementarnosti paketa s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su talijanske vlasti potvrdile da se prihvatljiva djelovanja ne financiraju sredstvima drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu ocjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje postojećih uredbi te kako bi se osiguralo da Unija neće dvostruko financirati usluge; |
| --- | --- |

18.

napominje da podaci o usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika koji će se financirati iz EGF-a sadrže informacije o komplementarnosti paketa s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su talijanske vlasti potvrdile da se prihvatljiva djelovanja ne financiraju sredstvima drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu ocjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje postojećih uredbi te kako bi se osiguralo da Unija neće dvostruko financirati usluge;

| 19. | cijeni što je Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava uvela poboljšani postupak; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije; |
| --- | --- |

19.

cijeni što je Komisija nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje sredstava uvela poboljšani postupak; napominje da bi vremenski pritisak nametnut novim rasporedom mogao utjecati na učinkovit pregled dokumentacije;

| 20. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

20.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

22.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

(5)  Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

(6)  Cassa Integrazione Guadagno (CIG) pogodnost je stvorena kako bi se osigurala određena razina prihoda otpuštenim radnicima. CIG se aktivira su slučaju smanjenja ili prestanka proizvodne djelatnosti zbog restrukturiranja, reorganizacije društva, krize poduzeća i stečajnih postupaka koji imaju ozbiljne posljedice na tržišta rada na lokalnoj razini. CIG je instrument kojim se sprječava otpuštanje radnika tako da se poduzećima omogući da izbjegnu trošak radne snage koja im privremeno nije potrebna dok čekaju nastavak redovne proizvodne djelatnosti. Međutim, CIG je često prekursor dodatku mobilitá.

(7)  EGF/2013/014 FR Air France (COM(2014)0701).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev iz Italije – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/1870.)

---

2015. listopad 07

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/101

---

P8_TA(2015)0337

Protokol uz Euro-mediteranski sporazum o općim načelima sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Republike Tunisa o općim načelima sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije (16160/2014 – C8-0080/2015 – 2014/0118(NLE))

(Suglasnost)

(2017/C 349/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (16160/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (16160/2014),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Republike Tunisa o općim načelima sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije (16159/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Republike Tunisa o općim načelima sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije (16159/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 212. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0080/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 212. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0080/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0254/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0254/2015),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Tunis. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Tunis.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/102

---

P8_TA(2015)0338

Europski postupak u sporovima manje vrijednosti i europski platni nalog ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 861/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti i Uredbe (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uvođenju postupka za europski platni nalog (COM(2013)0794 – C7-0414/2013 – 2013/0403(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 349/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0794), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0794),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0414/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0414/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. ožujka 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. ožujka 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0140/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0140/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 226, 16.7.2014., str. 43.

---

P8_TC1-COD(2013)0403

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU) br..../2015 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbe (EZ) br. 861/2007 o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti i Uredbe (EZ) br. 1896/2006 o uvođenju postupka za europski platni nalog

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/2421.)

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/103

---

P8_TA(2015)0339

Ograničenje emisija određenih onečišćivača u zrak ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ograničenju emisija određenih onečišćivača u zrak iz srednje velikih postrojenja za izgaranje (COM(2013)0919 – C7-0003/2014 – 2013/0442(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 349/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0919), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0919),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0003/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. listopada 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. listopada 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0160/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 451, 16.12.2014., str. 134.

(2)  SL C 415, 20.11.2014., str. 23.

---

P8_TC1-COD(2013)0442

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. o prijedlogu direktive (EU) 2015/...Europskog parlamenta i Vijeća o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz srednjih uređaja za loženje

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2015/2193.)

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/104

---

P8_TA(2015)0340

Kazeini i kazeinati namijenjeni za prehranu ljudi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na kazeine i kazeinate namijenjene za prehranu ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 83/417/EEZ (COM(2014)0174 – C7-0105/2014 – 2014/0096(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 349/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0174), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0174),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0105/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0105/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 4. lipnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 4. lipnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 24. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 24. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0042/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0042/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 424, 26.11.2014., str. 72.

---

P8_TC1-COD(2014)0096

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na kazeine i kazeinate namijenjene za prehranu ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 83/417/EEZ

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2015/2203.)

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/105

---

P8_TA(2015)0341

Financijska pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (COM(2014)0358 – C8-0029/2014 – 2014/0180(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 349/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0358), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0358),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0029/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda br.1/2015 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda br.1/2015 (1),

| — | uzimajući u obzir pismo Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 3. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 3. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračunski nadzor (A8-0049/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračunski nadzor (A8-0049/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 52, 12.2.2015., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0180

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. listopada 2015. radi donošenja Uredbe (EU, Euroatom) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2015/1929.)

---

2015. listopad 08

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/106 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/106

---

P8_TA(2015)0346

Usluge platnog prometa na unutarnjem tržištu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2015. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (COM(2013)0547 – C7-0230/2013 – 2013/0264(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2017/C 349/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0547), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0547),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0230/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 5. veljače 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 5. veljače 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 61. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 61. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0169/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0169/2014),

| — | uzimajući u obzir amandmane koje je usvojio na sjednici od 3. travnja 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir amandmane koje je usvojio na sjednici od 3. travnja 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 18. rujna 2014. o nedovršenim poslovima iz sedmog parlamentarnog saziva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 18. rujna 2014. o nedovršenim poslovima iz sedmog parlamentarnog saziva,

| — | uzimajući u obzir dopunsko izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0266/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dopunsko izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0266/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 224, 15.7.2014., str. 1.

(2)  SL C 170, 5.6.2014., str. 78.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0280.

---

P8_TC1-COD(2013)0264

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2015/2366.)

---

2015. listopad 14

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/107

---

P8_TA(2015)0352

Pristup određenih tijela država članica i Europola viznom informacijskom sustavu (VIS) za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o nacrtu odluke Vijeća o utvrđivanju datuma od kojeg Odluka 2008/633/PUP o pristupu određenih tijela država članica i Europola viznom informacijskom sustavu (VIS) za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela proizvodi učinke (10506/2015 – C8-0193/2015 – 2015/0807(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2017/C 349/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10506/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10506/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0193/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji u verziji kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama i članak 9. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0193/2015),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/633/PUP od 23. lipnja 2008. o pristupu određenih tijela država članica i Europola viznom informacijskom sustavu (VIS) za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela (1), a posebno njezin članak 18. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/633/PUP od 23. lipnja 2008. o pristupu određenih tijela država članica i Europola viznom informacijskom sustavu (VIS) za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela (1), a posebno njezin članak 18. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0287/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0287/2015),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 218, 13.8.2008., str. 129.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0269.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/108 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/108

---

P8_TA(2015)0353

Nacrt izmjene proračuna br. 6/2015: Vlastita sredstva, uzajamni fondovi Unije za vanjsko djelovanje, Ured Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2015 Europske unije za financijsku godinu 2015., vlastita sredstva, uzajamni fondovi Unije za vanjsko djelovanje, Ured Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (11695/2015 – C8-0278/2015 – 2015/2150(BUD))

(2017/C 349/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015., konačno donesen 17. prosinca 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015., konačno donesen 17. prosinca 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir izmjenu proračuna br. 1/2015, konačno donesenu 28. travnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjenu proračuna br. 1/2015, konačno donesenu 28. travnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir izmjene proračuna br. 2/2015, br. 3/2015, br. 4/2015 i br. 5/2015, konačno donesene 7. srpnja 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjene proračuna br. 2/2015, br. 3/2015, br. 4/2015 i br. 5/2015, konačno donesene 7. srpnja 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2015/623 od 21. travnja 2015. kojom se izmjenjuje Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2015/623 od 21. travnja 2015. kojom se izmjenjuje Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (6),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (7),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća br. 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća br. 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (8),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 6/2015 koji je Komisija usvojila 15. srpnja 2015. (COM(2015)0351), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 6/2015 koji je Komisija usvojila 15. srpnja 2015. (COM(2015)0351),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2015 koje je Vijeće usvojilo 18. rujna 2015. i proslijedilo Europskom parlamentu istog dana (11695/2015 – C8-0278/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2015 koje je Vijeće usvojilo 18. rujna 2015. i proslijedilo Europskom parlamentu istog dana (11695/2015 – C8-0278/2015),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0280/2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0280/2015.),

| A. | budući da se nacrt izmjene proračuna br. 6/2015 odnosi na reviziju predviđanja tradicionalnih vlastitih sredstava te doprinosa na temelju PDV-a i BND-a, unos u proračun odgovarajućih korekcija za Ujedinjenu Kraljevinu te njihovo financiranje, što rezultira izmjenom raspodjele doprinosa u proračun EU-a među državama članicama; |
| --- | --- |

A.

budući da se nacrt izmjene proračuna br. 6/2015 odnosi na reviziju predviđanja tradicionalnih vlastitih sredstava te doprinosa na temelju PDV-a i BND-a, unos u proračun odgovarajućih korekcija za Ujedinjenu Kraljevinu te njihovo financiranje, što rezultira izmjenom raspodjele doprinosa u proračun EU-a među državama članicama;

| B. | budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 6/2015 nadalje obuhvaća stvaranje dviju novih proračunskih stavki za rashode za potporu uzajamnim fondovima kojima upravlja Komisija u područjima politike razvoja i suradnje i politike proširenja s oznakom (p.m.); |
| --- | --- |

B.

budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 6/2015 nadalje obuhvaća stvaranje dviju novih proračunskih stavki za rashode za potporu uzajamnim fondovima kojima upravlja Komisija u područjima politike razvoja i suradnje i politike proširenja s oznakom (p.m.);

| C. | budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 6/2015 također uvodi izmjena plana radnih mjesta u Uredu Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije bez izmjena ukupnog broja radnih mjesta ili njegova proračuna; |
| --- | --- |

C.

budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 6/2015 također uvodi izmjena plana radnih mjesta u Uredu Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije bez izmjena ukupnog broja radnih mjesta ili njegova proračuna;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 6/2015 koji je podnijela Komisija i stajalište Vijeća o njemu; |
| --- | --- |

1.

prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 6/2015 koji je podnijela Komisija i stajalište Vijeća o njemu;

| 2. | napominje da se u usporedbi s prvotnim proračunom za 2015. nacionalni doprinosi proračunu na temelju BND-a mogu umanjiti za 2,26 milijarde EUR zbog prihoda iz tradicionalnih vlastitih sredstava (tj. carine i pristojbe u sektoru šećera) koji su viši od očekivanih i iznose 1 133,5 milijuna EUR i zbog unošenja viška iz 2014. kroz izmjenu proračuna br. 3/2015; |
| --- | --- |

2.

napominje da se u usporedbi s prvotnim proračunom za 2015. nacionalni doprinosi proračunu na temelju BND-a mogu umanjiti za 2,26 milijarde EUR zbog prihoda iz tradicionalnih vlastitih sredstava (tj. carine i pristojbe u sektoru šećera) koji su viši od očekivanih i iznose 1 133,5 milijuna EUR i zbog unošenja viška iz 2014. kroz izmjenu proračuna br. 3/2015;

| 3. | smatra da se ta tehnička prilagodba prihodovne strane proračuna Unije čvrsto temelji na posljednjim statističkim zbivanjima i da je u skladu s dogovorenom raspodjelom među državama članicama; |
| --- | --- |

3.

smatra da se ta tehnička prilagodba prihodovne strane proračuna Unije čvrsto temelji na posljednjim statističkim zbivanjima i da je u skladu s dogovorenom raspodjelom među državama članicama;

| 4. | napominje da nacrt izmjene proračuna br. 6/2015 u svim svojim dijelovima nema učinak na rashodovnu stranu proračuna za 2015., a da je njegov učinak na prihodovnu stranu samo izmjena u raspodjeli doprinosa država članica; |
| --- | --- |

4.

napominje da nacrt izmjene proračuna br. 6/2015 u svim svojim dijelovima nema učinak na rashodovnu stranu proračuna za 2015., a da je njegov učinak na prihodovnu stranu samo izmjena u raspodjeli doprinosa država članica;

| 5. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2015; |
| --- | --- |

5.

prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2015;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 6/2015 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 6/2015 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 69, 13.3.2015., str. 1.

(3)  SL L 190, 17.7.2015., str. 1.

(4)  SL L 261, 7.10.2015.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(6)  SL L 103, 22.4.2015., str. 1.

(7)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(8)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/110 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/110

---

P8_TA(2015)0354

Mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za hitne proračunske mjere u okviru Europskog migracijskog programa

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za hitne proračunske mjere u okviru Europskog migracijskog programa u skladu s točkom 12. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (COM(2015)0486 – C8-0292/2015 – 2015/2253(BUD))

(2017/C 349/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0486 – C8-0292/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0486 – C8-0292/2015),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015., u obliku u kojem je konačno donesen 17. prosinca 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015., u obliku u kojem je konačno donesen 17. prosinca 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir izmjenu proračuna br. 1/2015, u obliku u kojem je konačno donesena 28. travnja 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjenu proračuna br. 1/2015, u obliku u kojem je konačno donesena 28. travnja 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir izmjene proračuna br. 2/2015, br. 3/2015, br. 4/2015 i br. 5/2015 u obliku u kojem su konačno donesene 7. srpnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjene proračuna br. 2/2015, br. 3/2015, br. 4/2015 i br. 5/2015 u obliku u kojem su konačno donesene 7. srpnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 7/2015 koji je Komisija usvojila 30. rujna 2015. (COM(2015)0485), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 7/2015 koji je Komisija usvojila 30. rujna 2015. (COM(2015)0485),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4) (Uredba o VFO) te posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4) (Uredba o VFO) te posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2015/623 od 21. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2015/623 od 21. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (6) te posebno njegovu točku 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (6) te posebno njegovu točku 12.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0290/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0290/2015),

| A. | budući da se nakon razmatranja svih mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iz naslova 3. mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za odobrena sredstva za preuzimanje obveza čini nužnom; |
| --- | --- |

A.

budući da se nakon razmatranja svih mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iz naslova 3. mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za odobrena sredstva za preuzimanje obveza čini nužnom;

| B. | budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti iznad gornjih granica VFO-a za dopunu financiranja iz općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2015. za 66,1 milijun EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza radi financiranja mjera za postupanje tijekom izbjegličke i migracijske krize; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti iznad gornjih granica VFO-a za dopunu financiranja iz općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2015. za 66,1 milijun EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza radi financiranja mjera za postupanje tijekom izbjegličke i migracijske krize;

| 1. | primjećuje da se u okviru gornje granice za 2015. određene za naslov 3. ne dozvoljava odgovarajuće financiranje važnih i hitnih političkih prioriteta Unije; |
| --- | --- |

1.

primjećuje da se u okviru gornje granice za 2015. određene za naslov 3. ne dozvoljava odgovarajuće financiranje važnih i hitnih političkih prioriteta Unije;

| 2. | stoga se slaže s mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti u iznosu od 66,1 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

2.

stoga se slaže s mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti u iznosu od 66,1 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza;

| 3. | nadalje se slaže s predloženom dodjelom odgovarajućih odobrenih sredstava za plaćanje u iznosima od 52,9 milijuna EUR za 2016. i 13,2 milijuna EUR za 2017.; |
| --- | --- |

3.

nadalje se slaže s predloženom dodjelom odgovarajućih odobrenih sredstava za plaćanje u iznosima od 52,9 milijuna EUR za 2016. i 13,2 milijuna EUR za 2017.;

| 4. | ponavlja da se mobilizacijom ovog instrumenta, kako je predviđeno u članku 11. Uredbe o VFO-u, još jednom potvrđuje koliko je presudno da proračun Unije bude fleksibilniji; |
| --- | --- |

4.

ponavlja da se mobilizacijom ovog instrumenta, kako je predviđeno u članku 11. Uredbe o VFO-u, još jednom potvrđuje koliko je presudno da proračun Unije bude fleksibilniji;

| 5. | ponavlja svoj dugogodišnji stav da se, ne dovodeći u pitanje mogućnost mobilizacije odobrenih sredstava za plaćanja za pojedine proračunske linije preko instrumenta fleksibilnosti bez prethodne mobilizacije sredstava za preuzimanje obveza, plaćanja koja proizlaze iz prethodno mobiliziranih obveza preko instrumenta fleksibilnosti mogu računati samo iznad gornjih granica; |
| --- | --- |

5.

ponavlja svoj dugogodišnji stav da se, ne dovodeći u pitanje mogućnost mobilizacije odobrenih sredstava za plaćanja za pojedine proračunske linije preko instrumenta fleksibilnosti bez prethodne mobilizacije sredstava za preuzimanje obveza, plaćanja koja proizlaze iz prethodno mobiliziranih obveza preko instrumenta fleksibilnosti mogu računati samo iznad gornjih granica;

| 6. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

6.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

7.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

8.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 69, 13.3.2015., str. 1.

(2)  SL L 190, 17.7.2015., str. 1.

(3)  SL L 261, 7.10.2015.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(5)  SL L 103, 22.4.2015., str. 1.

(6)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o aktivaciji instrumenta fleksibilnosti za hitne proračunske mjere u okviru Europskog migracijskog programa

(Tekst ovog priloga nije prikazan ovdje s obzirom da odgovara tekstu Završnog akta, Odluke (EU) 2015/2248)

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/112

---

P8_TA(2015)0355

Nacrt izmjene proračuna br. 7/2015.: Upravljanje izbjegličkom krizom: hitne proračunske mjere u okviru Europskog migracijskog programa

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2015 Europske unije za financijsku godinu 2015., Upravljanje izbjegličkom krizom: hitne proračunske mjere u okviru Europskog migracijskog programa (12511/2015 – C8-0297/2015 – 2015/2252(BUD))

(2017/C 349/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015., konačno donesen 17. prosinca 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015., konačno donesen 17. prosinca 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir izmjenu proračuna br. 1/2015, konačno donesenu 28. travnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjenu proračuna br. 1/2015, konačno donesenu 28. travnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir izmjene proračuna br. 2/2015, br. 3/2015, br. 4/2015 i br. 5/2015 u obliku u kojem su konačno donesene 7. srpnja 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjene proračuna br. 2/2015, br. 3/2015, br. 4/2015 i br. 5/2015 u obliku u kojem su konačno donesene 7. srpnja 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2015/623 od 21. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2015/623 od 21. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (6),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (7),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (8),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 7/2015, koji je Komisija donijela 30. rujna 2015. (COM(2015)0485), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 7/2015, koji je Komisija donijela 30. rujna 2015. (COM(2015)0485),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2015 koje je Vijeće usvojilo 8. listopada 2015. i proslijedilo Europskom parlamentu idući dan (12511/2015 – C8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2015 koje je Vijeće usvojilo 8. listopada 2015. i proslijedilo Europskom parlamentu idući dan (12511/2015 – C8-0297/2015),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom Vijeću i Vijeću do 23. rujna 2015. naslovljenu „Upravljanje izbjegličkom krizom: hitne operativne, proračunske i pravne mjere Europskog migracijskog programa” (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom Vijeću i Vijeću do 23. rujna 2015. naslovljenu „Upravljanje izbjegličkom krizom: hitne operativne, proračunske i pravne mjere Europskog migracijskog programa” (COM(2015)0490),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0289/2015),

| A. | budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 želi ojačati resurse Unije za odgovor na trenutačnu izbjegličku i migracijsku krizu čime se rješava trenutačno nedovoljno izdvajanje sredstava u naslovu 3. kao i u naslovu 4.; |
| --- | --- |

A.

budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 želi ojačati resurse Unije za odgovor na trenutačnu izbjegličku i migracijsku krizu čime se rješava trenutačno nedovoljno izdvajanje sredstava u naslovu 3. kao i u naslovu 4.;

| B. | budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 određuje povećanje hitne financijske pomoći u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) i Fonda za unutarnju sigurnost u ukupnom iznosu od 100 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, istodobno zadržavajući potrebne resurse i druge programe koje financira FAMI; |
| --- | --- |

B.

budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 određuje povećanje hitne financijske pomoći u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) i Fonda za unutarnju sigurnost u ukupnom iznosu od 100 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, istodobno zadržavajući potrebne resurse i druge programe koje financira FAMI;

| C. | budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 nadalje određuje povećanje broja radnih mjesta za Frontex, Europski potporni ured za azil (EASO) i Europol za ukupno 120 radnih mjesta kao i povezanih odobrenih sredstava za plaće do kraja godine od 1,3 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja; |
| --- | --- |

C.

budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 nadalje određuje povećanje broja radnih mjesta za Frontex, Europski potporni ured za azil (EASO) i Europol za ukupno 120 radnih mjesta kao i povezanih odobrenih sredstava za plaće do kraja godine od 1,3 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja;

| D. | budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 također određuje dodatno financiranje Europskog instrumenta za susjedstvo u ukupnom iznosu od 300 milijuna EUR; |
| --- | --- |

D.

budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 također određuje dodatno financiranje Europskog instrumenta za susjedstvo u ukupnom iznosu od 300 milijuna EUR;

| E. | budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 nadalje povećavaju odobrena sredstva za plaćanja za humanitarnu pomoć prenamjenom u iznosu od 55,7 milijuna EUR; |
| --- | --- |

E.

budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 7/2015 nadalje povećavaju odobrena sredstva za plaćanja za humanitarnu pomoć prenamjenom u iznosu od 55,7 milijuna EUR;

| F. | budući da je nacrt izmjene proračuna br. 7/2015 popraćen prijedlogom odluke o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za hitne proračunske mjere Europskog migracijskog programa (COM(2015)0486) u iznosu od 66,1 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

F.

budući da je nacrt izmjene proračuna br. 7/2015 popraćen prijedlogom odluke o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za hitne proračunske mjere Europskog migracijskog programa (COM(2015)0486) u iznosu od 66,1 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza;

| G. | budući da se porast broja izbjeglica i migranata nije mogao predvidjeti pri donošenju trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. i ne može se smatrati privremenom pojavom te stoga zahtijeva dugoročnija rješenja koja se moraju obraditi u nadolazećim godišnjim proračunskim postupcima i reviziji višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

G.

budući da se porast broja izbjeglica i migranata nije mogao predvidjeti pri donošenju trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. i ne može se smatrati privremenom pojavom te stoga zahtijeva dugoročnija rješenja koja se moraju obraditi u nadolazećim godišnjim proračunskim postupcima i reviziji višegodišnjeg financijskog okvira;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 7/2015 koji je podnijela Komisija i stajalište Vijeća o njemu; |
| --- | --- |

1.

prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 7/2015 koji je podnijela Komisija i stajalište Vijeća o njemu;

| 2. | pozdravlja brzu reakciju Komisije u rješavanju trenutačne izbjegličke krize; ponavlja da je Europski parlament spreman pravodobno djelovati u skladu sa svojim proračunskim obvezama; ističe da se predložene mjere moraju kombinirati s inicijativama čiji je cilj riješiti ključne uzroke migracijske i izbjegličke krize; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja brzu reakciju Komisije u rješavanju trenutačne izbjegličke krize; ponavlja da je Europski parlament spreman pravodobno djelovati u skladu sa svojim proračunskim obvezama; ističe da se predložene mjere moraju kombinirati s inicijativama čiji je cilj riješiti ključne uzroke migracijske i izbjegličke krize;

| 3. | uvjeren je da Unija mora učiniti više kako bi odgovorila na trenutačnu migracijsku i izbjegličku krizu te pomogla pri stabilizaciji zemalja porijekla i pružila pomoć tranzitnim zemljama jer predložene mjere sigurno neće biti dovoljne uzimajući u obzir ukupan broj osoba koje traže zaštitu u Uniji; poziva Komisiju da predstavi dugoročan financijski plan kako bi odgovorila na migracijsku i izbjegličku krizu, uključujući operacije traganja i spašavanja, te da u skladu s time predloži reviziju višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

3.

uvjeren je da Unija mora učiniti više kako bi odgovorila na trenutačnu migracijsku i izbjegličku krizu te pomogla pri stabilizaciji zemalja porijekla i pružila pomoć tranzitnim zemljama jer predložene mjere sigurno neće biti dovoljne uzimajući u obzir ukupan broj osoba koje traže zaštitu u Uniji; poziva Komisiju da predstavi dugoročan financijski plan kako bi odgovorila na migracijsku i izbjegličku krizu, uključujući operacije traganja i spašavanja, te da u skladu s time predloži reviziju višegodišnjeg financijskog okvira;

| 4. | pozdravlja spremnost svih institucija da povećaju odobrena proračunska sredstva povezana s migracijom i azilom, uzimajući u obzir očitu i hitnu potrebu, kao i da upotrijebe instrumente vanjske politike da pomognu u rješavanju ključnih uzroka migracijske i izbjegličke krize; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja spremnost svih institucija da povećaju odobrena proračunska sredstva povezana s migracijom i azilom, uzimajući u obzir očitu i hitnu potrebu, kao i da upotrijebe instrumente vanjske politike da pomognu u rješavanju ključnih uzroka migracijske i izbjegličke krize;

| 5. | pozdravlja obvezu država članica preuzetu prilikom neslužbenog Europskog vijeća 23. rujna 2015. u pogledu mobiliziranja 1 milijarde EUR kao odgovor na humanitarnu situaciju migranata i izbjeglica; poziva države članice da prošire i povećaju svoj angažman u pružanju potrebnih financijskih sredstava i u nadolazećim godinama; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja obvezu država članica preuzetu prilikom neslužbenog Europskog vijeća 23. rujna 2015. u pogledu mobiliziranja 1 milijarde EUR kao odgovor na humanitarnu situaciju migranata i izbjeglica; poziva države članice da prošire i povećaju svoj angažman u pružanju potrebnih financijskih sredstava i u nadolazećim godinama;

| 6. | podsjeća na to da se ovo pitanje treba prvenstveno rješavati u proračunu za 2016. te poziva Vijeće da ispuni svoje obećanje i pruži odgovarajuće financiranje prilikom mirenja; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na to da se ovo pitanje treba prvenstveno rješavati u proračunu za 2016. te poziva Vijeće da ispuni svoje obećanje i pruži odgovarajuće financiranje prilikom mirenja;

| 7. | stoga potiče Vijeće da se od samog početka složi s primjerenim proračunom za 2016., uključujući naslove 3. i 4., čime će se osigurati dovoljna odobrena sredstva potrebna za upravljanje trenutačnom izbjegličkom i migracijskom krizom; |
| --- | --- |

7.

stoga potiče Vijeće da se od samog početka složi s primjerenim proračunom za 2016., uključujući naslove 3. i 4., čime će se osigurati dovoljna odobrena sredstva potrebna za upravljanje trenutačnom izbjegličkom i migracijskom krizom;

| 8. | podsjeća Komisiju i Vijeće na nedavni dogovor u pogledu plana plaćanja kojim se nastoji proračun Unije ponovno učiniti održivim; napominje da Komisija nije predložila nikakvo dodatno povećanje ukupnih odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2015. nego je prenamijenila već postojeće resurse; naglašava da bi to moglo povećati teret na odobrena sredstva za plaćanja u 2016. što možda neće biti dovoljno za ispunjavanje stvarnih potreba financijskih programa u različitim naslovima; |
| --- | --- |

8.

podsjeća Komisiju i Vijeće na nedavni dogovor u pogledu plana plaćanja kojim se nastoji proračun Unije ponovno učiniti održivim; napominje da Komisija nije predložila nikakvo dodatno povećanje ukupnih odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2015. nego je prenamijenila već postojeće resurse; naglašava da bi to moglo povećati teret na odobrena sredstva za plaćanja u 2016. što možda neće biti dovoljno za ispunjavanje stvarnih potreba financijskih programa u različitim naslovima;

| 9. | stoga očekuje od Komisije da u svojem pismu izmjene 2/2016 utvrdi odgovarajuće povećanje odobrenih sredstava za plaćanja koje će odgovarati preuzetim obvezama; |
| --- | --- |

9.

stoga očekuje od Komisije da u svojem pismu izmjene 2/2016 utvrdi odgovarajuće povećanje odobrenih sredstava za plaćanja koje će odgovarati preuzetim obvezama;

| 10. | naglašava da će, ako za odgovaranje na migracijsku i izbjegličku krizu budu potrebna dodatna povećanja tijekom ove godine, Parlament biti spreman prihvatiti daljnju upotrebu odredbi o fleksibilnosti predviđenih u višegodišnjem financijskom okviru; |
| --- | --- |

10.

naglašava da će, ako za odgovaranje na migracijsku i izbjegličku krizu budu potrebna dodatna povećanja tijekom ove godine, Parlament biti spreman prihvatiti daljnju upotrebu odredbi o fleksibilnosti predviđenih u višegodišnjem financijskom okviru;

| 11. | pozdravlja 120 dodatnih radnih mjesta u planu radnih mjesta za agencije i očekuje da će ta odluka također utjecati na proračun za 2016. kao i na proračune u nadolazećim godinama; potiče Komisiju da prosljeđuje ažurirane i konsolidirane podatke o potrebama agencija prije mirenja u proračunskom postupku; poziva Komisiju da predloži srednjoročnu i dugoročnu strategiju za djelovanje agencija za pravosuđe i unutarnje poslove: ciljeve, zadaće, koordinaciju, razvoj žarišta te financijske resurse; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja 120 dodatnih radnih mjesta u planu radnih mjesta za agencije i očekuje da će ta odluka također utjecati na proračun za 2016. kao i na proračune u nadolazećim godinama; potiče Komisiju da prosljeđuje ažurirane i konsolidirane podatke o potrebama agencija prije mirenja u proračunskom postupku; poziva Komisiju da predloži srednjoročnu i dugoročnu strategiju za djelovanje agencija za pravosuđe i unutarnje poslove: ciljeve, zadaće, koordinaciju, razvoj žarišta te financijske resurse;

| 12. | vjeruje da EASO treba dobiti više osoblja nego što je predložila Komisija, s obzirom na to da mu je zadatak preuzeti ključnu ulogu u provedbi zajedničkog europskog sustava azila, između ostalog pružiti pomoć u obradi zahtjeva za azil i premještanju; |
| --- | --- |

12.

vjeruje da EASO treba dobiti više osoblja nego što je predložila Komisija, s obzirom na to da mu je zadatak preuzeti ključnu ulogu u provedbi zajedničkog europskog sustava azila, između ostalog pružiti pomoć u obradi zahtjeva za azil i premještanju;

| 13. | potvrđuje da je zbog hitnosti situacije spreman čim prije usvojiti nacrt izmjene proračuna br. 7/2015 kako ga je predstavila Komisija; ističe da je Parlament zbog hitnosti situacije imao ograničeno vrijeme da oblikuje svoje stajalište o ovoj izmjeni proračuna; |
| --- | --- |

13.

potvrđuje da je zbog hitnosti situacije spreman čim prije usvojiti nacrt izmjene proračuna br. 7/2015 kako ga je predstavila Komisija; ističe da je Parlament zbog hitnosti situacije imao ograničeno vrijeme da oblikuje svoje stajalište o ovoj izmjeni proračuna;

| 14. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2015; |
| --- | --- |

14.

prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2015;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 7/2015 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 7/2015 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 69, 13.3.2015., str. 1.

(3)  SL L 190, 17.7.2015., str. 1.

(4)  SL L 261, 7.10.2015.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(6)  SL L 103, 22.4.2015., str. 1.

(7)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(8)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/115

---

P8_TA(2015)0357

Imenovanje glavnog direktora EFSU-a

Odluka Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o prijedlogu za imenovanje glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))

(Odobrenje)

(2017/C 349/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Upravljačkog odbora Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) od 2. listopada 2015. o imenovanju njegova glavnog direktora (C8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Upravljačkog odbora Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) od 2. listopada 2015. o imenovanju njegova glavnog direktora (C8-0304/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 7. stavak 6. Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. stavak 6. Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1),

| — | uzimajući u obzir svoj Poslovnik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoj Poslovnik,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0292/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0292/2015),

| A. | budući da je člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU) 2015/1017 propisano da glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a imenuje Europska investicijska banka (EIB) nakon odobrenja Europskog parlamenta i nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s postupcima EIB-a, o čemu se Europski parlament obavješćuje pravovremeno i u svim fazama postupka; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU) 2015/1017 propisano da glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a imenuje Europska investicijska banka (EIB) nakon odobrenja Europskog parlamenta i nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s postupcima EIB-a, o čemu se Europski parlament obavješćuje pravovremeno i u svim fazama postupka;

| B. | budući da je Upravljački odbor EFSU-a 2. listopada 2015. donio prijedlog za imenovanje glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a i proslijedio taj prijedlog Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

B.

budući da je Upravljački odbor EFSU-a 2. listopada 2015. donio prijedlog za imenovanje glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a i proslijedio taj prijedlog Europskom parlamentu;

| C. | budući da su Odbor za proračune i Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 13. listopada 2015. održali saslušanje Wilhelma Molterera, predloženog kandidata za dužnost glavnog direktora EFSU-a, na kojem je on održao uvodni govor i zatim odgovorio na pitanja članova odborâ; |
| --- | --- |

C.

budući da su Odbor za proračune i Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 13. listopada 2015. održali saslušanje Wilhelma Molterera, predloženog kandidata za dužnost glavnog direktora EFSU-a, na kojem je on održao uvodni govor i zatim odgovorio na pitanja članova odborâ;

| 1. | odobrava imenovanje Wilhelma Molterera na dužnost glavnog direktora EFSU-a; |
| --- | --- |

1.

odobrava imenovanje Wilhelma Molterera na dužnost glavnog direktora EFSU-a;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci i vladama država članica.

---

(1)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

---

| 17.10.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/116 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 349/116

---

P8_TA(2015)0358

Imenovanje zamjenika glavnog direktora EFSU-a

Odluka Europskog parlamenta od 14. listopada 2015. o prijedlogu za imenovanje zamjenika glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (C8-0305/2015 – 2015/0902(NLE))

(Odobrenje)

(2017/C 349/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Upravljačkog odbora Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) od 2. listopada 2015. o imenovanju njegova zamjenika glavnog direktora (C8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Upravljačkog odbora Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) od 2. listopada 2015. o imenovanju njegova zamjenika glavnog direktora (C8-0305/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 7. stavak 6. Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. stavak 6. Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1),

| — | uzimajući u obzir svoj Poslovnik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoj Poslovnik,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0293/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0293/2015),

| A. | budući da je člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU) 2015/1017 propisano da glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a imenuje Europska investicijska banka (EIB) nakon odobrenja Europskog parlamenta i nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s postupcima EIB-a, o čemu se Europski parlament obavješćuje pravovremeno i u svim fazama postupka; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU) 2015/1017 propisano da glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a imenuje Europska investicijska banka (EIB) nakon odobrenja Europskog parlamenta i nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s postupcima EIB-a, o čemu se Europski parlament obavješćuje pravovremeno i u svim fazama postupka;

| B. | budući da je Upravljački odbor EFSU-a 2. listopada 2015. donio prijedlog za imenovanje glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a i proslijedio taj prijedlog Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

B.

budući da je Upravljački odbor EFSU-a 2. listopada 2015. donio prijedlog za imenovanje glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a i proslijedio taj prijedlog Europskom parlamentu;

| C. | budući da su Odbor za proračune i Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 13. listopada 2015. održali saslušanje Iliyane Tsanove, predložene kandidatkinje za dužnost zamjenika glavnog direktora EFSU-a, na kojem je ona održala uvodni govor i zatim odgovorila na pitanja članova odborâ; |
| --- | --- |

C.

budući da su Odbor za proračune i Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 13. listopada 2015. održali saslušanje Iliyane Tsanove, predložene kandidatkinje za dužnost zamjenika glavnog direktora EFSU-a, na kojem je ona održala uvodni govor i zatim odgovorila na pitanja članova odborâ;

| 1. | odobrava imenovanje Iliyane Tsanove na dužnost zamjenika glavnog direktora EFSU-a; |
| --- | --- |

1.

odobrava imenovanje Iliyane Tsanove na dužnost zamjenika glavnog direktora EFSU-a;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci i vladama država članica.

---

(1)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

---