# Euroopa Liidu L 325/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 325 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik20. detsember 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 325

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik20. detsember 2022

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/2495, 14. detsember 2022, millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2022/2496, 15. detsember 2022, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 | 11 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/2495, 14. detsember 2022, millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega

1

*

Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2022/2496, 15. detsember 2022, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027

11

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/2497, 12. oktoober 2022, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa seoses Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi piirkondadega liidu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2498, 9. detsember 2022, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1700 sissetulekute ja elamistingimuste valikvaatluse jaoks kindlaks teema Juurdepääs teenustele andmekogumite tehnilised üksikasjad (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2499, 12. detsember 2022, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2015/220, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2500, 13. detsember 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Keleméri bárányhús (KGT) | 52 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/2501, 14. detsember 2022, millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 | 53 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2502, 19. detsember 2022, millega parandatakse määruse (EL) nr 965/2012 (millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008) prantsuskeelset versiooni (
  1
  ) | 56 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2503, 19. detsember 2022, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2019/627 seoses elusate kahepoolmeliste karploomade ja kalandustoodete ametliku kontrolli või UV-kiirgusega seotud ametliku kontrolli praktilise korraga (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2504, 19. detsember 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III ja V lisa seoses loomatervise/ametlike sertifikaatide ja ametlike sertifikaatide näidistega teatavate kalandustoodete ja kõrgrafineeritud loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks ning isikliku kinnituse näidisega teatavate liittoodete liitu toomiseks (
  1
  ) | 62 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/2505, 8. detsember 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega | 87 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/2506, 15. detsember 2022, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris | 94 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/2507, 19. detsember 2022, millega muudetakse otsust 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) | 110 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2508, 9. detsember 2022, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused tekstiilitööstuse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 8984 all)

   (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2509, 15. detsember 2022, millega määratakse kindlaks koguselised piirnormid ja eraldatakse kvoodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) alusel kontrollitavatele ainetele ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 9109 all) | 162 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2022/2510, 8. detsember 2022, millega kehtestatakse ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide Euroopa hindamisraamistik | 179 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/2497, 12. oktoober 2022, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa seoses Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi piirkondadega liidu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2498, 9. detsember 2022, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1700 sissetulekute ja elamistingimuste valikvaatluse jaoks kindlaks teema Juurdepääs teenustele andmekogumite tehnilised üksikasjad (
  1
  )

1

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2499, 12. detsember 2022, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2015/220, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2500, 13. detsember 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Keleméri bárányhús (KGT)

52

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/2501, 14. detsember 2022, millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11

53

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2502, 19. detsember 2022, millega parandatakse määruse (EL) nr 965/2012 (millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008) prantsuskeelset versiooni (
  1
  )

1

56

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2503, 19. detsember 2022, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2019/627 seoses elusate kahepoolmeliste karploomade ja kalandustoodete ametliku kontrolli või UV-kiirgusega seotud ametliku kontrolli praktilise korraga (
  1
  )

1

58

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2504, 19. detsember 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III ja V lisa seoses loomatervise/ametlike sertifikaatide ja ametlike sertifikaatide näidistega teatavate kalandustoodete ja kõrgrafineeritud loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks ning isikliku kinnituse näidisega teatavate liittoodete liitu toomiseks (
  1
  )

1

62

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/2505, 8. detsember 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

87

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/2506, 15. detsember 2022, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris

94

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/2507, 19. detsember 2022, millega muudetakse otsust 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia)

110

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2508, 9. detsember 2022, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused tekstiilitööstuse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 8984 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 8984 all)

1

112

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/2509, 15. detsember 2022, millega määratakse kindlaks koguselised piirnormid ja eraldatakse kvoodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) alusel kontrollitavatele ainetele ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 9109 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 9109 all)

162

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2022/2510, 8. detsember 2022, millega kehtestatakse ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide Euroopa hindamisraamistik

179

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti delegeeritud otsus nr 204/22/COL, 16. november 2022, millega muudetakse otsust nr 196/22/COL, milles käsitletakse erakorralisi meetmeid Norras seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 259 lõike 1 punktile c ning delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklitele 21, 39 ja 55 [2022/2511] | 206 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti delegeeritud otsus nr 204/22/COL, 16. november 2022, millega muudetakse otsust nr 196/22/COL, milles käsitletakse erakorralisi meetmeid Norras seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 259 lõike 1 punktile c ning delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklitele 21, 39 ja 55 [2022/2511]

206

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/2495,

14. detsember 2022,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu kalalaevadel on võrdne juurdepääs liidu vetele ja varudele, mille suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika norme. |
| --- | --- |

(1)

Liidu kalalaevadel on võrdne juurdepääs liidu vetele ja varudele, mille suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika norme.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (3) on ette nähtud erandid võrdse juurdepääsuõiguse kohaldamisest. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (3) on ette nähtud erandid võrdse juurdepääsuõiguse kohaldamisest.

| (3) | Kooskõlas kõnealuse määrusega võivad liikmesriigid oma lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusele ulatuvates vetes kehtestada piirangud, mille kohaselt lubatakse kalapüügiga tegeleda üksnes kalalaevadel, mis tavapäraselt püüavad kala kõnealustele vetele lähedase ranniku sadamatest. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas kõnealuse määrusega võivad liikmesriigid oma lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusele ulatuvates vetes kehtestada piirangud, mille kohaselt lubatakse kalapüügiga tegeleda üksnes kalalaevadel, mis tavapäraselt püüavad kala kõnealustele vetele lähedase ranniku sadamatest.

| (4) | Liikmesriigid võivad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 349 esimeses lõigus osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade lähtejoonest kuni 100 meremiili kaugusele ulatuvates vetes kehtestada piirangud, mille kohaselt lubatakse kalapüügiga tegeleda üksnes kalalaevadel, mis on registreeritud kõnealuste piirkondade sadamates. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid võivad Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 349 esimeses lõigus osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade lähtejoonest kuni 100 meremiili kaugusele ulatuvates vetes kehtestada piirangud, mille kohaselt lubatakse kalapüügiga tegeleda üksnes kalalaevadel, mis on registreeritud kõnealuste piirkondade sadamates.

| (5) | Kehtivad õigusnormid, mis piiravad juurdepääsu kalavarudele liikmesriikide 12 meremiili laiuses vööndis, on soodustanud kalavarude kaitset, piirates püügikoormust liidu vete kõige tundlikumas osas. Kõnealused normid on säilitanud ka traditsioonilised püügitegevused, millest sõltub väga suurel määral teatavate rannikukogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng. |
| --- | --- |

(5)

Kehtivad õigusnormid, mis piiravad juurdepääsu kalavarudele liikmesriikide 12 meremiili laiuses vööndis, on soodustanud kalavarude kaitset, piirates püügikoormust liidu vete kõige tundlikumas osas. Kõnealused normid on säilitanud ka traditsioonilised püügitegevused, millest sõltub väga suurel määral teatavate rannikukogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng.

| (6) | Kehtivad õigusnormid, mis piiravad juurdepääsu mere bioloogilistele ressurssidele ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade ümbruses, on aidanud säilitada nimetatud piirkondade kohalikku majandust, võttes arvesse nende struktuurset, sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(6)

Kehtivad õigusnormid, mis piiravad juurdepääsu mere bioloogilistele ressurssidele ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade ümbruses, on aidanud säilitada nimetatud piirkondade kohalikku majandust, võttes arvesse nende struktuurset, sotsiaalset ja majanduslikku olukorda.

| (7) | Kehtivad erandid, mis käsitlevad liidu vetele juurdepääsu piiranguid, kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2022. Neid erandeid tuleks siiski pikendada kümneks aastaks pärast seda kuupäeva, et tagada praeguste kaitsemeetmete jätkuvus ja vältida pärast kõnealuse erirežiimi kehtestamist saavutatud tasakaalu häirimist. Kõnealused erandid on ühise kalanduspoliitika lahutamatu osa ning pikendamise kestust ja kohaldamisala võidakse ühise kalanduspoliitika läbivaatamise käigus muuta. |
| --- | --- |

(7)

Kehtivad erandid, mis käsitlevad liidu vetele juurdepääsu piiranguid, kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2022. Neid erandeid tuleks siiski pikendada kümneks aastaks pärast seda kuupäeva, et tagada praeguste kaitsemeetmete jätkuvus ja vältida pärast kõnealuse erirežiimi kehtestamist saavutatud tasakaalu häirimist. Kõnealused erandid on ühise kalanduspoliitika lahutamatu osa ning pikendamise kestust ja kohaldamisala võidakse ühise kalanduspoliitika läbivaatamise käigus muuta.

| (8) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (4) artikli 510 kohaselt vaadatakse 30. juunil 2026 lõppeva korrigeerimisperioodi lõpust nelja aasta möödudes läbi kõnealuse lepingu viienda rubriigi rakendamine, sealhulgas vetele juurdepääsuga seotud sätted. |
| --- | --- |

(8)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (4) artikli 510 kohaselt vaadatakse 30. juunil 2026 lõppeva korrigeerimisperioodi lõpust nelja aasta möödudes läbi kõnealuse lepingu viienda rubriigi rakendamine, sealhulgas vetele juurdepääsuga seotud sätted.

| (9) | Komisjon peaks enne erandite aegumist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 5 osutatud vetele juurdepääsu üldeeskirjade kohaldamise kohta. Kõnealune aruanne tuleks esitada 30. juuniks 2031. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks enne erandite aegumist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 5 osutatud vetele juurdepääsu üldeeskirjade kohaldamise kohta. Kõnealune aruanne tuleks esitada 30. juuniks 2031.

| (10) | Tulenevalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi väljaastumisest Euroopa Liidust tuleks muuta määruse (EL) nr 1380/2013 I lisa. Kõnealust lisa tuleks muuta ka tulenevalt Itaalia ja Kreeka ühistaotlusest, mis käsitleb Itaalia kalalaevade juurdepääsu Kreeka territoriaalvete 6–12 meremiili laiusele alale Joonia meres, ning Kreeka ettepanekust Itaalia kalalaevade juurdepääsu kohta Kreeka majandusvööndi 6–12 meremiili laiusele alale kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(10)

Tulenevalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi väljaastumisest Euroopa Liidust tuleks muuta määruse (EL) nr 1380/2013 I lisa. Kõnealust lisa tuleks muuta ka tulenevalt Itaalia ja Kreeka ühistaotlusest, mis käsitleb Itaalia kalalaevade juurdepääsu Kreeka territoriaalvete 6–12 meremiili laiusele alale Joonia meres, ning Kreeka ettepanekust Itaalia kalalaevade juurdepääsu kohta Kreeka majandusvööndi 6–12 meremiili laiusele alale kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (11) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1380/2013 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1380/2013 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1380/2013 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõigetes 2, 3 ja 4 asendatakse kuupäev „31. detsembrini 2022“ kuupäevaga „31. detsembrini 2032“; |
| --- | --- | --- |

1)

artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõigetes 2, 3 ja 4 asendatakse kuupäev „31. detsembrini 2022“ kuupäevaga „31. detsembrini 2032“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Komisjon esitab hiljemalt 30. juuniks 2031 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva artikli kohaldamise kohta.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Komisjon esitab hiljemalt 30. juuniks 2031 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva artikli kohaldamise kohta.“

| 2) | I lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

I lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides alates 1. jaanuarist 2023.

Strasbourg, 14. detsember 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BEK

---

(1)  
  ELT C 517, 22.12.2021, lk 123.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. detsembri 2022. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

3

(4)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

4

---

LISA

„I LISA

JUURDEPÄÄS RANNIKUVETELE ARTIKLI 5 LÕIKE 2 TÄHENDUSES

1.   Iirimaa rannikuveed

a)   JUURDEPÄÄS PRANTSUSMAA JAOKS

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) | | |
| 1. | Erris Headist loode suunas, Sybil Pointist lääne suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Erris Headist loode suunas, Sybil Pointist lääne suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

| 2. | Mizen Headist lõuna suunas, Stagsist lõuna suunas |
| --- | --- |

2.

Mizen Headist lõuna suunas, Stagsist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 3. | Stagsist lõuna suunas, Corkist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

Stagsist lõuna suunas, Corkist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

| 4. | Corkist lõuna suunas, Carnsore Pointist lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Corkist lõuna suunas, Carnsore Pointist lõuna suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 5. | Carnsore Pointist lõuna suunas, Haulbowline’ist kagu suunas |
| --- | --- |

5.

Carnsore Pointist lõuna suunas, Haulbowline’ist kagu suunas

Kõik liigid, välja arvatud karbid

Piiramata

b)   JUURDEPÄÄS MADALMAADE JAOKS

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) | | |
| 1. | Stagsist lõuna suunas Carnsore Pointist lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Stagsist lõuna suunas Carnsore Pointist lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

c)   JUURDEPÄÄS SAKSAMAA JAOKS

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) | | |
| 1. | Old Head of Kinsale’ist lõuna suunas, Carnsore Pointist lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Old Head of Kinsale’ist lõuna suunas, Carnsore Pointist lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

| 2. | Corkist lõuna suunas Carnsore Pointist lõuna suunas |
| --- | --- |

2.

Corkist lõuna suunas Carnsore Pointist lõuna suunas

Makrell

Piiramata

d)   JUURDEPÄÄS BELGIA JAOKS

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) | | |
| 1. | Corkist lõuna suunas Carnsore Pointist lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Corkist lõuna suunas Carnsore Pointist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 2. | Wicklow Headist ida suunas, Carlingford Loughist kagu suunas |
| --- | --- |

2.

Wicklow Headist ida suunas, Carlingford Loughist kagu suunas

Põhjalähedased

Piiramata

2.   Belgia rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 meremiili | Madalmaad | Kõik liigid | Piiramata |
| | Prantsusmaa | Heeringas | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

3–12 meremiili

Madalmaad

Kõik liigid

Piiramata

Prantsusmaa

Heeringas

Piiramata

3.   Taani rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhjamere rannik (Taani/Saksamaa piirist Hanstholmini) (6–12 meremiili) | | | |
| | |
| Taani/Saksamaa piirist Blåvands Hukini | Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| Madalmaad | Lestalised | Piiramata |
| Tursklased | Piiramata |
| Blåvands Hukist Bovbjergini | Belgia | Tursk | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Kilttursk | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Madalmaad | Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Thyborønist Hanstholmini | Belgia | Merlang | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Atlandi merilest | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| | Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Põhjaatlandi süsikas | Piiramata |
| Kilttursk | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Madalmaad | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Skagerrak
  (Hanstholmist Skagenini) (4–12 meremiili) | Belgia | Atlandi merilest | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Põhjaatlandi süsikas | Piiramata |
| Kilttursk | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Madalmaad | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Kattegat (3–12 meremiili) | Saksamaa | Tursk | Piiramata |
| Lestalised | Piiramata |
| Norra salehomaar | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Zeelandist põhja suunas kuni geograafilise laiuseni, mis läbib Forsnæsi tuletorni | Saksamaa | Kilu | Piiramata |
| Läänemeri (sealhulgas Suur- ja Väike-Belt, Sund ja Bornholm) (3–12 meremiili) | Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Angerjas | Piiramata |
| Lõhe | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Skagerrak (4–12 meremiili) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |
| Kattegat (3–12 meremiili) (1) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |
| Läänemeri (3–12 meremiili) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Põhjamere rannik (Taani/Saksamaa piirist Hanstholmini) (6–12 meremiili)

Taani/Saksamaa piirist Blåvands Hukini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

Madalmaad

Lestalised

Piiramata

Tursklased

Piiramata

Blåvands Hukist Bovbjergini

Belgia

Tursk

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Kilttursk

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Madalmaad

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Thyborønist Hanstholmini

Belgia

Merlang

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Atlandi merilest

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tursk

Piiramata

Põhjaatlandi süsikas

Piiramata

Kilttursk

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Madalmaad

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Skagerrak

(Hanstholmist Skagenini) (4–12 meremiili)

Belgia

Atlandi merilest

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tursk

Piiramata

Põhjaatlandi süsikas

Piiramata

Kilttursk

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Madalmaad

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Kattegat (3–12 meremiili)

Saksamaa

Tursk

Piiramata

Lestalised

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Zeelandist põhja suunas kuni geograafilise laiuseni, mis läbib Forsnæsi tuletorni

Saksamaa

Kilu

Piiramata

Läänemeri (sealhulgas Suur- ja Väike-Belt, Sund ja Bornholm) (3–12 meremiili)

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Tursk

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Kilu

Piiramata

Angerjas

Piiramata

Lõhe

Piiramata

Merlang

Piiramata

Makrell

Piiramata

Skagerrak (4–12 meremiili)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

Kattegat (3–12 meremiili) (1)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

Läänemeri (3–12 meremiili)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

4.   Saksamaa rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhjamere rannik (3–12 meremiili) kogu rannik | Taani | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tobiad | Piiramata |
| Madalmaad | Põhjalähedased | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| Taani/Saksamaa piirist kuni Amrumi põhjatipuni, 54°43′ põhjalaiust | Taani | Krevetilised | Piiramata |
| Läänemere rannik (3–12 meremiili) | Taani | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Angerjas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Põhjamere rannik (3–12 meremiili) kogu rannik

Taani

Põhjalähedased

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tobiad

Piiramata

Madalmaad

Põhjalähedased

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

Taani/Saksamaa piirist kuni Amrumi põhjatipuni, 54°43′ põhjalaiust

Taani

Krevetilised

Piiramata

Läänemere rannik (3–12 meremiili)

Taani

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Kilu

Piiramata

Angerjas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Makrell

Piiramata

5.   Prantsusmaa ja ülemeredepartemangude rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Kirde-Atlandi rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Belgia/Prantsusmaa piirist Manche’i departemangu idapiirini (Vire-Grandcamp les Bainsi estuaar 49°23′30′′ N ja 1°02′ WNNE) | Belgia | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kammkarplased | Piiramata |
| Madalmaad | Kõik liigid | Piiramata |
| Dunkerque’ist (2°20′ idapikkust) kuni Cap d’Antiferini (0°10′ idapikkust) | Saksamaa | Heeringas | Piiramata ainult 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini |
| Atlandi rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Hispaania/Prantsusmaa piirist kuni 46°08′ põhjalaiuseni | Hispaania | Anšoovis | Spetsialiseeritud püük, piiramata ainult 1. märtsist kuni 30. juunini |
| Elussöödapüük ainult 1. juulist kuni 31. oktoobrini |
| Sardiin | Piiramata ainult 1. jaanuarist kuni 28. veebruarini ja 1. juulist kuni 31. detsembrini |
| | | | Peale selle peab eespool nimetatud liikidega seotud püügitegevus toimuma vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele |
| Vahemere rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Hispaania piirist Cap Leucateni | Hispaania | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Kirde-Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Belgia/Prantsusmaa piirist Manche’i departemangu idapiirini (Vire-Grandcamp les Bainsi estuaar 49°23′30′′ N ja 1°02′ WNNE)

Belgia

Põhjalähedased

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

Madalmaad

Kõik liigid

Piiramata

Dunkerque’ist (2°20′ idapikkust) kuni Cap d’Antiferini (0°10′ idapikkust)

Saksamaa

Heeringas

Piiramata ainult 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini

Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Hispaania/Prantsusmaa piirist kuni 46°08′ põhjalaiuseni

Hispaania

Anšoovis

Spetsialiseeritud püük, piiramata ainult 1. märtsist kuni 30. juunini

Elussöödapüük ainult 1. juulist kuni 31. oktoobrini

Sardiin

Piiramata ainult 1. jaanuarist kuni 28. veebruarini ja 1. juulist kuni 31. detsembrini

Peale selle peab eespool nimetatud liikidega seotud püügitegevus toimuma vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele

Vahemere rannik (6–12 meremiili)

Hispaania piirist Cap Leucateni

Hispaania

Kõik liigid

Piiramata

6.   Hispaania rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlandi rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Prantsusmaa/Hispaania piirist Cap Mayori tuletornini (3°47′ läänepikkust) | Prantsusmaa | Pelaagilised | Piiramata vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele |
| Vahemere rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Prantsusmaa piirist Cap Creusini | Prantsusmaa | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Prantsusmaa/Hispaania piirist Cap Mayori tuletornini (3°47′ läänepikkust)

Prantsusmaa

Pelaagilised

Piiramata vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele

Vahemere rannik (6–12 meremiili)

Prantsusmaa piirist Cap Creusini

Prantsusmaa

Kõik liigid

Piiramata

7.   Horvaatia rannikuveed (2)

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 meremiili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem) | Sloveenia | Põhjalähedased ja väikesed pelaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis | 100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

12 meremiili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem)

Sloveenia

Põhjalähedased ja väikesed pelaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis

100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva

8.   Madalmaade rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 meremiili) kogu rannik | Belgia | Kõik liigid | Piiramata |
| Taani | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tobiad | Piiramata |
| Harilik stauriid | Piiramata |
| Saksamaa | Tursk | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| (6–12 meremiili) kogu rannik | Prantsusmaa | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

(3–12 meremiili) kogu rannik

Belgia

Kõik liigid

Piiramata

Taani

Põhjalähedased

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tobiad

Piiramata

Harilik stauriid

Piiramata

Saksamaa

Tursk

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

(6–12 meremiili) kogu rannik

Prantsusmaa

Kõik liigid

Piiramata

9.   Sloveenia rannikuveed (3)

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 meremiili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem) | Horvaatia | Põhjalähedased ja väikesed pelaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis | 100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

12 meremiili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem)

Horvaatia

Põhjalähedased ja väikesed pelaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis

100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva

10.   Soome rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Läänemeri (4–12 meremiili) (4) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Läänemeri (4–12 meremiili) (4)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

11.   Rootsi rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4–12 meremiili) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Kattegat (3–12 meremiili (5)) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Läänemeri (4–12 meremiili) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Soome | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Skagerrak (4–12 meremiili)

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Kattegat (3–12 meremiili (5))

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Läänemeri (4–12 meremiili)

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Soome

Kõik liigid

Piiramata

12.   Kreeka rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Joonia meri (6–12 meremiili Kreeka territoriaalvetes) | Itaalia | Peajalgsed
  Koorikloomad
  Põhjalähedased
  Suured pelaagilised liigid | Maksimaalselt 68 laeva“ |
| Kreeta saarest lõuna-kagu suunas (26°00′00′′ idapikkusest ida pool) (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis) |
| Koufonisi saarest lõuna-kagu suunas (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis) |
| Kasose saarest lõuna-kagu suunas (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis) |
| Karpathose saarest lõuna-kagu suunas (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis) |
| Rhodose saarest lõuna-kagu suunas (27°59′02,00′′ idapikkusest lääne pool) (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis). |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Joonia meri (6–12 meremiili Kreeka territoriaalvetes)

Itaalia

Peajalgsed

Koorikloomad

Põhjalähedased

Suured pelaagilised liigid

Maksimaalselt 68 laeva“

Kreeta saarest lõuna-kagu suunas (26°00′00′′ idapikkusest ida pool) (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis)

Koufonisi saarest lõuna-kagu suunas (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis)

Kasose saarest lõuna-kagu suunas (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis)

Karpathose saarest lõuna-kagu suunas (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis)

Rhodose saarest lõuna-kagu suunas (27°59′02,00′′ idapikkusest lääne pool) (6–12 meremiili Kreeka majandusvööndis).

---

(1)  Mõõdetuna rannajoonest.

1

(2)  Ülalnimetatud režiimi kohaldatakse alates Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täielikust rakendamisest.

2

(3)  Ülalnimetatud režiimi kohaldatakse alates Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täielikust rakendamisest.

3

(4)  3–12 meremiili Bogskäri saarte ümber.

4

(5)  Mõõdetuna rannajoonest.

5

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/11

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, Euratom) 2022/2496,

15. detsember 2022,

millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 312,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1),

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Venemaa provotseerimata ja põhjendamatut agressioonisõda Ukraina vastu on liit toetanud Ukrainat mitme finantsmeetmega. Toetus, mida on seni antud üksikotsustega ja piiratud ajaks, on nõudnud märkimisväärseid eraldisi liidu eelarvest ja liikmesriikide tagatisi. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Venemaa provotseerimata ja põhjendamatut agressioonisõda Ukraina vastu on liit toetanud Ukrainat mitme finantsmeetmega. Toetus, mida on seni antud üksikotsustega ja piiratud ajaks, on nõudnud märkimisväärseid eraldisi liidu eelarvest ja liikmesriikide tagatisi.

| (2) | Ukraina vajab ka edaspidi abi selleks, et tagada riigi toimimine. Koos teiste rahvusvaheliste partneritega peaks liit aitama kaasa Ukraina kiireloomuliste rahastamisvajaduste rahuldamisele. Sel otstarbel on liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2463 (2) loonud uue rahastamisvahendi. Suure osa sellest rahastamisvahendist antavast finantsabist moodustavad laenud. |
| --- | --- |

(2)

Ukraina vajab ka edaspidi abi selleks, et tagada riigi toimimine. Koos teiste rahvusvaheliste partneritega peaks liit aitama kaasa Ukraina kiireloomuliste rahastamisvajaduste rahuldamisele. Sel otstarbel on liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2463 (2) loonud uue rahastamisvahendi. Suure osa sellest rahastamisvahendist antavast finantsabist moodustavad laenud.

| (3) | Kuna väline ebastabiilsus on suurenenud, tuleks Ukraina rahalise toetamise jätkamiseks ette näha struktureeritud rahastamislahendus aastateks 2023 ja 2024. |
| --- | --- |

(3)

Kuna väline ebastabiilsus on suurenenud, tuleks Ukraina rahalise toetamise jätkamiseks ette näha struktureeritud rahastamislahendus aastateks 2023 ja 2024.

| (4) | Seetõttu on asjakohane võimaldada liidul eraldadavajalikud eelarvevahendid jätkusuutlikul ja usaldusväärsel viisil. Selleks tuleks olemasolevat liidu eelarvetagatiste mehhanismi laiendada selliselt, et see kataks ka Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadavaks tehtavat finantsabi. Kõnealune mehhanism peaks võimaldama kasutusele võtta kuni 100 % finantskohustuste summadest, mida on laenuvõtmis- ja laenuandmistehingutest tulenevate liidu tagasimaksekohustuste täitmiseks vaja, kui Ukraina tagasimakse ei laeku liidule õigel ajal. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu on asjakohane võimaldada liidul eraldadavajalikud eelarvevahendid jätkusuutlikul ja usaldusväärsel viisil. Selleks tuleks olemasolevat liidu eelarvetagatiste mehhanismi laiendada selliselt, et see kataks ka Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadavaks tehtavat finantsabi. Kõnealune mehhanism peaks võimaldama kasutusele võtta kuni 100 % finantskohustuste summadest, mida on laenuvõtmis- ja laenuandmistehingutest tulenevate liidu tagasimaksekohustuste täitmiseks vaja, kui Ukraina tagasimakse ei laeku liidule õigel ajal.

| (5) | Liidu eelarve assigneeringuid peaks vajaduse korral olema võimalik kasutusele võtta suuremas summas, kui on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad, nii liikmesriikide jaoks kui ka Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadava finantsabi jaoks. Kõnealune võimalus ei tohiks aga mõjutada kohustust pidada kinni nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (3) artikli 3 lõikes 1 sätestatud omavahendite ülemmäärast. |
| --- | --- |

(5)

Liidu eelarve assigneeringuid peaks vajaduse korral olema võimalik kasutusele võtta suuremas summas, kui on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad, nii liikmesriikide jaoks kui ka Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadava finantsabi jaoks. Kõnealune võimalus ei tohiks aga mõjutada kohustust pidada kinni nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (3) artikli 3 lõikes 1 sätestatud omavahendite ülemmäärast.

| (6) | Põhimõtteliselt ja kui ei ilmne edasisi erandlikke arenguid, peaks kõnealune liidu eelarvetagatis katma lühiajalist rahalist abi Ukrainale kuni 18 000 000 000 euro ulatuses, nagu on kindlaks määratud määruses (EL) 2022/2463, ja makromajandusliku finantsabi kasutamine 2024. aastal peaks piirduma väljamaksetega kõnealuse aasta esimeses kvartalis, nagu on kindlaks määratud kõnealuses määruses. |
| --- | --- |

(6)

Põhimõtteliselt ja kui ei ilmne edasisi erandlikke arenguid, peaks kõnealune liidu eelarvetagatis katma lühiajalist rahalist abi Ukrainale kuni 18 000 000 000 euro ulatuses, nagu on kindlaks määratud määruses (EL) 2022/2463, ja makromajandusliku finantsabi kasutamine 2024. aastal peaks piirduma väljamaksetega kõnealuse aasta esimeses kvartalis, nagu on kindlaks määratud kõnealuses määruses.

| (7) | Määrust tuleks kohaldada Ukrainale ainult 2023. ja 2024. aastal kättesaadava finantsabi programmide suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Määrust tuleks kohaldada Ukrainale ainult 2023. ja 2024. aastal kättesaadava finantsabi programmide suhtes.

| (8) | Seetõttu tuleks nõukogu määrust (EL, Euratom) 2020/2093 (4) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks nõukogu määrust (EL, Euratom) 2020/2093 (4) vastavalt muuta.

| (9) | Võttes arvesse kiireloomulisust, mis tuleneb erandlikest asjaoludest, mille on põhjustanud Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu, peetakse asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 sätestatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse kiireloomulisust, mis tuleneb erandlikest asjaoludest, mille on põhjustanud Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõda Ukraina vastu, peetakse asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 sätestatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast.

| (10) | Pidades silmas olukorda Ukrainas, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas olukorda Ukrainas, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL, Euratom) 2020/2093 artikli 2 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Juhul kui on vaja kasutada tagatisi Ukrainale 2023. ja 2024. aastal kättesaadava finantsabi puhul, mis on heaks kiidetud vastavalt finantsmääruse artikli 220 lõikele 1, võib kasutatav summa ületada finantsraamistikus kindlaksmääratud ülemmäärasid.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BEK

---

(1)  
  24. novembri 2022. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2463, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+) (ELT L 322, 16.12.2022, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsus (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (ELT L 424, 15.12.2020, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11).

4

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/13

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/2497,

12. oktoober 2022,

millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa seoses Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi piirkondadega liidu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas on esitatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade liikmesriigiti esitatud loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas on esitatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade liikmesriigiti esitatud loetelu.

| (2) | Kõnealuse lisa kohaselt on Prantsusmaa jagatud 25 piirkonnaks. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 kohaldamiseks taotles Prantsusmaa Guadeloupe’i ja Martinique’i põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade ühendamist üheks piirkonnaks: Antilles françaises. Taotlus on põhjendatud: mõlema praeguse põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna põllumajandusettevõtetel on väga sarnased põllumajandusliku tootmise viisid (mis on suurel määral spetsialiseerunud puuviljakasvatusele, eelkõige banaanidele, samuti suhkruroo tootmisele ja aiandusele) ning Guadeloupe’i ja Martinique’i piirkondade ühendamine üheks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnaks tekitab suurema valimi, mis annab usaldusväärsemaid tulemusi rohkemate põllumajandusliku tootmise viiside kohta. Seepärast peaks kõnealune ühendamine kajastuma määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas esitatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade loetelus. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse lisa kohaselt on Prantsusmaa jagatud 25 piirkonnaks. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 kohaldamiseks taotles Prantsusmaa Guadeloupe’i ja Martinique’i põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade ühendamist üheks piirkonnaks: Antilles françaises. Taotlus on põhjendatud: mõlema praeguse põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna põllumajandusettevõtetel on väga sarnased põllumajandusliku tootmise viisid (mis on suurel määral spetsialiseerunud puuviljakasvatusele, eelkõige banaanidele, samuti suhkruroo tootmisele ja aiandusele) ning Guadeloupe’i ja Martinique’i piirkondade ühendamine üheks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnaks tekitab suurema valimi, mis annab usaldusväärsemaid tulemusi rohkemate põllumajandusliku tootmise viiside kohta. Seepärast peaks kõnealune ühendamine kajastuma määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas esitatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade loetelus.

| (3) | Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ei koguta selles riigis enam põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmeid. Seega tuleks Ühendkuningriik määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas esitatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ei koguta selles riigis enam põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmeid. Seega tuleks Ühendkuningriik määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas esitatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade loetelust välja jätta.

| (4) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa vastavalt muuta.

| (5) | Selleks et anda Prantsusmaa uuele piirkonnale piisavalt aega andmete kogumiseks, tuleks käesoleva määrusega ettenähtud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade ajakohastatud loetelu kohaldada alates 2023. aruandeaastast, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et anda Prantsusmaa uuele piirkonnale piisavalt aega andmete kogumiseks, tuleks käesoleva määrusega ettenähtud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade ajakohastatud loetelu kohaldada alates 2023. aruandeaastast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2023. aruandeaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 15.12.2009, lk 27.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Prantsusmaad käsitlev põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade loetelu asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

Prantsusmaad käsitlev põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade loetelu asendatakse järgmisega:

„
  Prantsusmaa

| 1. | Île de France |
| --- | --- |

1.

Île de France

| 2. | Champagne-Ardenne |
| --- | --- |

2.

Champagne-Ardenne

| 3. | Picardie |
| --- | --- |

3.

Picardie

| 4. | Haute-Normandie |
| --- | --- |

4.

Haute-Normandie

| 5. | Centre |
| --- | --- |

5.

Centre

| 6. | Basse-Normandie |
| --- | --- |

6.

Basse-Normandie

| 7. | Bourgogne |
| --- | --- |

7.

Bourgogne

| 8. | Nord-Pas de Calais |
| --- | --- |

8.

Nord-Pas de Calais

| 9. | Lorraine |
| --- | --- |

9.

Lorraine

| 10. | Alsace |
| --- | --- |

10.

Alsace

| 11. | Franche-Comté |
| --- | --- |

11.

Franche-Comté

| 12. | Pays de la Loire |
| --- | --- |

12.

Pays de la Loire

| 13. | Bretagne |
| --- | --- |

13.

Bretagne

| 14. | Poitou-Charentes |
| --- | --- |

14.

Poitou-Charentes

| 15. | Aquitaine |
| --- | --- |

15.

Aquitaine

| 16. | Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

16.

Midi-Pyrénées

| 17. | Limousin |
| --- | --- |

17.

Limousin

| 18. | Rhône-Alpes |
| --- | --- |

18.

Rhône-Alpes

| 19. | Auvergne |
| --- | --- |

19.

Auvergne

| 20. | Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

20.

Languedoc-Roussillon

| 21. | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| --- | --- |

21.

Provence-Alpes-Côte d’Azur

| 22. | Corse |
| --- | --- |

22.

Corse

| 23. | Antilles françaises |
| --- | --- |

23.

Antilles françaises

| 24. | Réunion“; |
| --- | --- |

24.

Réunion“;

| 2) | Ühendkuningriiki käsitlev kanne jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Ühendkuningriiki käsitlev kanne jäetakse välja.

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2498,

9. detsember 2022,

millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1700 sissetulekute ja elamistingimuste valikvaatluse jaoks kindlaks teema „Juurdepääs teenustele“ andmekogumite tehnilised üksikasjad

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada sissetulekute ja elamistingimuste statistikavaldkonna valikuuringu nõuetekohane rakendamine, peaks komisjon kindlaks määrama teema „Juurdepääs teenustele“ andmekogumite tehnilised üksikasjad. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada sissetulekute ja elamistingimuste statistikavaldkonna valikuuringu nõuetekohane rakendamine, peaks komisjon kindlaks määrama teema „Juurdepääs teenustele“ andmekogumite tehnilised üksikasjad.

| (2) | Sissetuleku ja elamistingimuste statistikavaldkond annab Euroopa poolaasta ja Euroopa sotsiaalõiguste samba jaoks vajalikku teavet eelkõige sissetulekute jaotuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta. Selle valdkonna teavet kasutatakse ka mitmetes muudes elutingimusi ja vaesust käsitlevates ELi poliitikavaldkondades. Sellega seoses tuleks komisjonile (Eurostatile) esitada üksikasjalikku teavet teenustele juurdepääsu, eelkõige teenuste kasutamise ja taskukohasuse ning rahuldamata vajaduste ja nende põhjuste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Sissetuleku ja elamistingimuste statistikavaldkond annab Euroopa poolaasta ja Euroopa sotsiaalõiguste samba jaoks vajalikku teavet eelkõige sissetulekute jaotuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta. Selle valdkonna teavet kasutatakse ka mitmetes muudes elutingimusi ja vaesust käsitlevates ELi poliitikavaldkondades. Sellega seoses tuleks komisjonile (Eurostatile) esitada üksikasjalikku teavet teenustele juurdepääsu, eelkõige teenuste kasutamise ja taskukohasuse ning rahuldamata vajaduste ja nende põhjuste kohta.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (2) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sissetulekute ja elamistingimuste valdkonna alamteemade „Teenuste, sh hooldusteenuste ja iseseisvalt eluga toimetuleku teenuste kasutamine“, „Teenuste taskukohasus“ ja „Rahuldamata vajadused ja nende põhjused“ andmekogumite tehnilised omadused on esitatud lisas ja need on järgmised:

| a) | muutuja tunnuskood, |
| --- | --- |

a)

muutuja tunnuskood,

| b) | muutuja nimetus, |
| --- | --- |

b)

muutuja nimetus,

| c) | vastusevariandi kirjeldus ja kood, |
| --- | --- |

c)

vastusevariandi kirjeldus ja kood,

| d) | kogumisüksus, |
| --- | --- |

d)

kogumisüksus,

| e) | vaatlusperiood. |
| --- | --- |

e)

vaatlusperiood.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 261I, 14.10.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

2

---

LISA

Muutujate tehnilised omadused

| Muutuja tunnuskood | Muutuja nimetus | Vastusevariandi kood | Vastusevariandi kirjeldus | Kogumisüksus | Vaatlusperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teenuste, sh hooldusteenuste ja iseseisva toimetuleku teenuste kasutamine |
| HC190 | Selliste liikmete olemasolu leibkonnas, kes vajavad abi pikaajaliste füüsilise või vaimse tervise probleemide, vaeguste või vanaduse tõttu | 1 | Jah | Leibkond | Praegune |
| 2 | Ei |
| HC190_F | Selliste liikmete olemasolu leibkonnas, kes vajavad abi pikaajaliste füüsilise või vaimse tervise probleemide, vaeguste või vanaduse tõttu (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| HC200 | Professionaalsete kodushooldusteenuste kasutamine | 1 | Jah | Leibkond | Praegune |
| 2 | Ei |
| HC200_F | Professionaalsete kodushooldusteenuste kasutamine (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (ükski leibkonna liige ei vaja professionaalset kodushooldust HC190 = 2) |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| PC280 | Ühistranspordi kasutamise sagedus | 1 | Iga päev | Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Viimased 12 kuud |
| 2 | Iga nädal (mitte iga päev) |
| 3 | Iga kuu (mitte iga nädal) |
| 4 | Harvemini kui kord kuus |
| 5 | Mitte kunagi |
| PC280_F | Ühistranspordi kasutamise sagedus (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| PC310 | Õigus saada töötushüvitist | 1 | Jah | Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Praegune |
| 2 | Ei |
| 3 | Ei tea |
| PC310_F | Õigus saada töötushüvitist (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (ei ole töötaja ega füüsilisest isikust ettevõtja PL032 = 2,3,4,5,6,7,8) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| PC320 | Õigus saada haigushüvitist | 1 | Jah | Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Praegune |
| 2 | Ei |
| 3 | Ei tea |
| PC320_F | Õigus saada haigushüvitist (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (ei ole töötaja ega füüsilisest isikust ettevõtja PL032 = 2,3,4,5,6,7,8) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| PC330 | Tajub diskrimineerimist, kui puutub kokku haldusasutuste või avalike teenustega
  (sealhulgas tööhõivekeskus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused) | 1 | Ma ei ole kokku puutunud haldusasutuste ega avalike teenustega | Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Viimased 12 kuud |
| 2 | Peamiselt vanuse tõttu (liiga noor/vana) |
| 3 | Peamiselt soo tõttu (mees/naine/mittebinaarne) |
| 4 | Peamiselt puude või pikaajalise terviseprobleemi tõttu |
| 5 | Peamiselt sisserändajatausta või etnilise päritolu tõttu |
| 6 | Peamiselt usu tõttu (VABATAHTLIK) |
| 7 | Peamiselt seksuaalse sättumuse tõttu (VABATAHTLIK) |
| 8 | Peamiselt muul põhjusel |
| 9 | Ei, ma ei ole diskrimineerimist tajunud |
| PC330_F | Tajub diskrimineerimist, kui puutub kokku haldusasutuste või avalike teenustega
  (sealhulgas tööhõivekeskus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused) (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| PC340 | Tajub diskrimineerimist, kui otsib eluaset | 1 | Ma ei ole eluaset otsinud | Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Viimased 5 aastat |
| 2 | Peamiselt vanuse tõttu (liiga noor/vana) |
| 3 | Peamiselt soo tõttu (mees/naine/mittebinaarne) |
| 4 | Peamiselt puude või pikaajalise terviseprobleemi tõttu |
| 5 | Peamiselt sisserändajatausta või etnilise päritolu tõttu |
| 6 | Peamiselt usu tõttu (VABATAHTLIK) |
| 7 | Peamiselt seksuaalse sättumuse tõttu (VABATAHTLIK) |
| 8 | Peamiselt muul põhjusel |
| 9 | Ei, ma ei ole diskrimineerimist tajunud |
| PC340_F | Tajub diskrimineerimist, kui otsib eluaset (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| PC350 | Tajub diskrimineerimist hariduses | 1 | Ma ei ole olnud (üli)õpilane ega (üli)õpilase vanem (viimase 12 kuu jooksul) | Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Viimased 12 kuud |
| 2 | Peamiselt vanuse tõttu (liiga noor/vana) |
| 3 | Peamiselt soo tõttu (mees/naine/mittebinaarne) |
| 4 | Peamiselt puude või pikaajalise terviseprobleemi tõttu |
| 5 | Peamiselt sisserändajatausta või etnilise päritolu tõttu |
| 6 | Peamiselt usu tõttu (VABATAHTLIK) |
| 7 | Peamiselt seksuaalse sättumuse tõttu (VABATAHTLIK) |
| 8 | Peamiselt muul põhjusel |
| 9 | Ei, ma ei ole diskrimineerimist tajunud |
| PC350_F | Tajub diskrimineerimist hariduses (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| PC360 | Tajub diskrimineerimist avalikus kohas (kaupluses, kohvikus, sööklas, vabaajarajatises jm) | 1 | Peamiselt vanuse tõttu (liiga noor/vana) | Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Viimased 12 kuud |
| 2 | Peamiselt soo tõttu (mees/naine/mittebinaarne) |
| 3 | Peamiselt puude või pikaajalise terviseprobleemi tõttu |
| 4 | Peamiselt sisserändajatausta või etnilise päritolu tõttu |
| 5 | Peamiselt usu tõttu (VABATAHTLIK) |
| 6 | Peamiselt seksuaalse sättumuse tõttu (VABATAHTLIK) |
| 7 | Peamiselt muul põhjusel |
| 8 | Ei, ma ei ole diskrimineerimist tajunud |
| PC360_F | Tajub diskrimineerimist avalikus kohas (kaupluses, kohvikus, sööklas, vabaajarajatises jm) (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| Teenuste taskukohasus |
| HC221 | Professionaalsete kodushooldusteenuste eest tasumine | 1 | Kogu teenuse eest tasub era- või riiklik tervisekindlustus või muud liiki sotsiaalkindlustus | Leibkond | Viimased 12 kuud |
| 2 | Kasutaja/leibkond tasub teenuse eest osaliselt |
| 3 | Kasutaja/leibkond tasub kogu teenuse eest |
| 4 | Ei tea |
| HC221_F | Professionaalsete kodushooldusteenuste eest tasumine (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (kodushooldusteenuseid ei ole kasutatud HC200 = 2) |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| HC230 | Professionaalsete kodushooldusteenuste taskukohasus | 1 | Suurte raskustega | Leibkond | Viimased 12 kuud |
| 2 | Raskustega |
| 3 | Mõningate raskustega |
| 4 | Üsna kergesti |
| 5 | Kergesti |
| 6 | Väga kergesti |
| HC230_F | Professionaalsete kodushooldusteenuste taskukohasus (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (kodushooldusteenuseid ei ole kasutatud HC200 = 2 või HC221 = 1) |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| HC300 | Ühistranspordist tingitud rahaline koormus | 1 | Väga koormav | Leibkond | Viimased 12 kuud |
| 2 | Mõnevõrra koormav |
| 3 | Ei ole üldse koormav |
| 4 | Mitte ükski leibkonna liige ei kasutanud ühistransporti |
| HC300_F | Ühistranspordist tingitud rahaline koormus (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| RC370 | Tasumine ametlike lastehoiuteenuste eest | 1 | Jah | Kõik kuni 12-aastased leibkonnaliikmed | Viimased 12 kuud |
| 2 | Ei |
| RC370_F | Tasumine ametlike lastehoiuteenuste eest (lipp) | 1 | Kogutud uuringu/küsitluse kaudu | | |
| 2 | Kogutud haldusandmetest |
| 3 | Imputeeritud |
| 4 | Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (ei ole 0–12 aasta vanune) |
| -4 | Ei ole asjakohane (ametlikku lastehoiuteenust ei ole kasutatud RL030 = 0 ja RL040 = 0) |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| HC040 | Ametlike lastehoiuteenuste taskukohasus | 1 | Suurte raskustega | Leibkond | Viimased 12 kuud |
| 2 | Raskustega |
| 3 | Mõningate raskustega |
| 4 | Üsna kergesti |
| 5 | Kergesti |
| 6 | Väga kergesti |
| HC040_F | Ametlike lastehoiuteenuste taskukohasus (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (leibkonnas ei ole 0–12-aastaseid lapsi) |
| -4 | Ei ole asjakohane (ametlikku lastehoiuteenust ei ole kasutatud RL030 = 0 ja RL040 = 0 või RC370 = 2) |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| Rahuldamata vajadused ja nende põhjused |
| HC240 | Vajadus professionaalsete kodushooldusteenuste järele on rahuldamata | 1
  2 | Jah
  Ei | Leibkond | Praegune |
| HC240_F | Vajadus professionaalsete kodushooldusteenuste järele on rahuldamata (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (ükski leibkonna liige ei vajanud professionaalset kodushooldust HC190 = 2) |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| HC250 | Peamine põhjus, miks professionaalset kodushooldusteenust ei kasutata (rohkem) | 1 | Ei ole taskukohane | Leibkond | Praegune |
| 2 | Teenuseid vajava isiku keeldumine |
| 3 | Kodushooldusteenused ei ole kättesaadavad |
| 4 | Pakutavate teenuste kvaliteet ei ole rahuldav |
| 5 | Muu põhjus |
| HC250_F | Peamine põhjus, miks professionaalset kodushooldusteenust ei kasutata (rohkem) (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (HC240 = 2) |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| RC380 | Vajadus ametlike lastehoiuteenuste järele on rahuldamata | 1 | Jah | Kõik kuni 12-aastased leibkonnaliikmed | Praegune |
| 2 | Ei |
| RC380_F | Vajadus ametlike lastehoiuteenuste järele on rahuldamata (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (ei ole 0–12 aasta vanune) |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| RC390 | Peamine põhjus, miks ametlikku lastehoiuteenust ei kasutata (rohkem) | 1 | Ei ole taskukohane | Kõik kuni 12-aastased leibkonnaliikmed | Praegune |
| 2 | Ei ole vabu kohti |
| 3 | On vabu kohti, kuid mitte läheduses |
| 4 | On vabu kohti, kuid lahtiolekuaeg ei sobi |
| 5 | On vabu kohti, kuid pakutavate teenuste kvaliteet ei rahulda |
| 6 | Muu põhjus |
| RC390_F | Peamine põhjus, miks ametlikku lastehoiuteenust ei kasutata (rohkem) (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (ei ole 0–12 aasta vanune) |
| -4 | Ei ole asjakohane (rahuldamata vajadusi ei ole RC380 = 2) |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |
| PC290 | Peamine põhjus, miks ühistransporti ei kasutata korrapäraselt | 1 | Liiga kallis | Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul) | Viimased 12 kuud |
| 2 | Piirkonnas ei ole ühistransporti |
| 3 | Juurdepääs on füüsiliselt raske |
| 4 | Liiga harv või ebasobiv sõiduplaan |
| 5 | Liiga pikk sõiduaeg |
| 6 | Ohutus- või julgeolekuprobleemid |
| 7 | Muu põhjus |
| PC290_F | Peamine põhjus, miks ühistransporti ei kasutata korrapäraselt (lipp) | 1 | Täidetud | | |
| -1 | Andmed puuduvad |
| -2 | Ei ole asjakohane (PC280 = 1,2,3) |
| -3 | Muu kui valitud andmeesitaja |
| -7 | Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta) |

Muutuja tunnuskood

Muutuja nimetus

Vastusevariandi kood

Vastusevariandi kirjeldus

Kogumisüksus

Vaatlusperiood

Teenuste, sh hooldusteenuste ja iseseisva toimetuleku teenuste kasutamine

HC190

Selliste liikmete olemasolu leibkonnas, kes vajavad abi pikaajaliste füüsilise või vaimse tervise probleemide, vaeguste või vanaduse tõttu

1

Jah

Leibkond

Praegune

2

Ei

HC190_F

Selliste liikmete olemasolu leibkonnas, kes vajavad abi pikaajaliste füüsilise või vaimse tervise probleemide, vaeguste või vanaduse tõttu (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

HC200

Professionaalsete kodushooldusteenuste kasutamine

1

Jah

Leibkond

Praegune

2

Ei

HC200_F

Professionaalsete kodushooldusteenuste kasutamine (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (ükski leibkonna liige ei vaja professionaalset kodushooldust HC190 = 2)

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

PC280

Ühistranspordi kasutamise sagedus

1

Iga päev

Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Viimased 12 kuud

2

Iga nädal (mitte iga päev)

3

Iga kuu (mitte iga nädal)

4

Harvemini kui kord kuus

5

Mitte kunagi

PC280_F

Ühistranspordi kasutamise sagedus (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

PC310

Õigus saada töötushüvitist

1

Jah

Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Praegune

2

Ei

3

Ei tea

PC310_F

Õigus saada töötushüvitist (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (ei ole töötaja ega füüsilisest isikust ettevõtja PL032 = 2,3,4,5,6,7,8)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

PC320

Õigus saada haigushüvitist

1

Jah

Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Praegune

2

Ei

3

Ei tea

PC320_F

Õigus saada haigushüvitist (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (ei ole töötaja ega füüsilisest isikust ettevõtja PL032 = 2,3,4,5,6,7,8)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

PC330

Tajub diskrimineerimist, kui puutub kokku haldusasutuste või avalike teenustega

(sealhulgas tööhõivekeskus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused)

1

Ma ei ole kokku puutunud haldusasutuste ega avalike teenustega

Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Viimased 12 kuud

2

Peamiselt vanuse tõttu (liiga noor/vana)

3

Peamiselt soo tõttu (mees/naine/mittebinaarne)

4

Peamiselt puude või pikaajalise terviseprobleemi tõttu

5

Peamiselt sisserändajatausta või etnilise päritolu tõttu

6

Peamiselt usu tõttu (VABATAHTLIK)

7

Peamiselt seksuaalse sättumuse tõttu (VABATAHTLIK)

8

Peamiselt muul põhjusel

9

Ei, ma ei ole diskrimineerimist tajunud

PC330_F

Tajub diskrimineerimist, kui puutub kokku haldusasutuste või avalike teenustega

(sealhulgas tööhõivekeskus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

PC340

Tajub diskrimineerimist, kui otsib eluaset

1

Ma ei ole eluaset otsinud

Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Viimased 5 aastat

2

Peamiselt vanuse tõttu (liiga noor/vana)

3

Peamiselt soo tõttu (mees/naine/mittebinaarne)

4

Peamiselt puude või pikaajalise terviseprobleemi tõttu

5

Peamiselt sisserändajatausta või etnilise päritolu tõttu

6

Peamiselt usu tõttu (VABATAHTLIK)

7

Peamiselt seksuaalse sättumuse tõttu (VABATAHTLIK)

8

Peamiselt muul põhjusel

9

Ei, ma ei ole diskrimineerimist tajunud

PC340_F

Tajub diskrimineerimist, kui otsib eluaset (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

PC350

Tajub diskrimineerimist hariduses

1

Ma ei ole olnud (üli)õpilane ega (üli)õpilase vanem (viimase 12 kuu jooksul)

Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Viimased 12 kuud

2

Peamiselt vanuse tõttu (liiga noor/vana)

3

Peamiselt soo tõttu (mees/naine/mittebinaarne)

4

Peamiselt puude või pikaajalise terviseprobleemi tõttu

5

Peamiselt sisserändajatausta või etnilise päritolu tõttu

6

Peamiselt usu tõttu (VABATAHTLIK)

7

Peamiselt seksuaalse sättumuse tõttu (VABATAHTLIK)

8

Peamiselt muul põhjusel

9

Ei, ma ei ole diskrimineerimist tajunud

PC350_F

Tajub diskrimineerimist hariduses (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

PC360

Tajub diskrimineerimist avalikus kohas (kaupluses, kohvikus, sööklas, vabaajarajatises jm)

1

Peamiselt vanuse tõttu (liiga noor/vana)

Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Viimased 12 kuud

2

Peamiselt soo tõttu (mees/naine/mittebinaarne)

3

Peamiselt puude või pikaajalise terviseprobleemi tõttu

4

Peamiselt sisserändajatausta või etnilise päritolu tõttu

5

Peamiselt usu tõttu (VABATAHTLIK)

6

Peamiselt seksuaalse sättumuse tõttu (VABATAHTLIK)

7

Peamiselt muul põhjusel

8

Ei, ma ei ole diskrimineerimist tajunud

PC360_F

Tajub diskrimineerimist avalikus kohas (kaupluses, kohvikus, sööklas, vabaajarajatises jm) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

Teenuste taskukohasus

HC221

Professionaalsete kodushooldusteenuste eest tasumine

1

Kogu teenuse eest tasub era- või riiklik tervisekindlustus või muud liiki sotsiaalkindlustus

Leibkond

Viimased 12 kuud

2

Kasutaja/leibkond tasub teenuse eest osaliselt

3

Kasutaja/leibkond tasub kogu teenuse eest

4

Ei tea

HC221_F

Professionaalsete kodushooldusteenuste eest tasumine (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (kodushooldusteenuseid ei ole kasutatud HC200 = 2)

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

HC230

Professionaalsete kodushooldusteenuste taskukohasus

1

Suurte raskustega

Leibkond

Viimased 12 kuud

2

Raskustega

3

Mõningate raskustega

4

Üsna kergesti

5

Kergesti

6

Väga kergesti

HC230_F

Professionaalsete kodushooldusteenuste taskukohasus (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (kodushooldusteenuseid ei ole kasutatud HC200 = 2 või HC221 = 1)

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

HC300

Ühistranspordist tingitud rahaline koormus

1

Väga koormav

Leibkond

Viimased 12 kuud

2

Mõnevõrra koormav

3

Ei ole üldse koormav

4

Mitte ükski leibkonna liige ei kasutanud ühistransporti

HC300_F

Ühistranspordist tingitud rahaline koormus (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

RC370

Tasumine ametlike lastehoiuteenuste eest

1

Jah

Kõik kuni 12-aastased leibkonnaliikmed

Viimased 12 kuud

2

Ei

RC370_F

Tasumine ametlike lastehoiuteenuste eest (lipp)

1

Kogutud uuringu/küsitluse kaudu

2

Kogutud haldusandmetest

3

Imputeeritud

4

Allikat ei ole võimalik kindlaks teha

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (ei ole 0–12 aasta vanune)

-4

Ei ole asjakohane (ametlikku lastehoiuteenust ei ole kasutatud RL030 = 0 ja RL040 = 0)

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

HC040

Ametlike lastehoiuteenuste taskukohasus

1

Suurte raskustega

Leibkond

Viimased 12 kuud

2

Raskustega

3

Mõningate raskustega

4

Üsna kergesti

5

Kergesti

6

Väga kergesti

HC040_F

Ametlike lastehoiuteenuste taskukohasus (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (leibkonnas ei ole 0–12-aastaseid lapsi)

-4

Ei ole asjakohane (ametlikku lastehoiuteenust ei ole kasutatud RL030 = 0 ja RL040 = 0 või RC370 = 2)

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

Rahuldamata vajadused ja nende põhjused

HC240

Vajadus professionaalsete kodushooldusteenuste järele on rahuldamata

1

2

Jah

Ei

Leibkond

Praegune

HC240_F

Vajadus professionaalsete kodushooldusteenuste järele on rahuldamata (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (ükski leibkonna liige ei vajanud professionaalset kodushooldust HC190 = 2)

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

HC250

Peamine põhjus, miks professionaalset kodushooldusteenust ei kasutata (rohkem)

1

Ei ole taskukohane

Leibkond

Praegune

2

Teenuseid vajava isiku keeldumine

3

Kodushooldusteenused ei ole kättesaadavad

4

Pakutavate teenuste kvaliteet ei ole rahuldav

5

Muu põhjus

HC250_F

Peamine põhjus, miks professionaalset kodushooldusteenust ei kasutata (rohkem) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (HC240 = 2)

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

RC380

Vajadus ametlike lastehoiuteenuste järele on rahuldamata

1

Jah

Kõik kuni 12-aastased leibkonnaliikmed

Praegune

2

Ei

RC380_F

Vajadus ametlike lastehoiuteenuste järele on rahuldamata (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (ei ole 0–12 aasta vanune)

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

RC390

Peamine põhjus, miks ametlikku lastehoiuteenust ei kasutata (rohkem)

1

Ei ole taskukohane

Kõik kuni 12-aastased leibkonnaliikmed

Praegune

2

Ei ole vabu kohti

3

On vabu kohti, kuid mitte läheduses

4

On vabu kohti, kuid lahtiolekuaeg ei sobi

5

On vabu kohti, kuid pakutavate teenuste kvaliteet ei rahulda

6

Muu põhjus

RC390_F

Peamine põhjus, miks ametlikku lastehoiuteenust ei kasutata (rohkem) (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (ei ole 0–12 aasta vanune)

-4

Ei ole asjakohane (rahuldamata vajadusi ei ole RC380 = 2)

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

PC290

Peamine põhjus, miks ühistransporti ei kasutata korrapäraselt

1

Liiga kallis

Kõik leibkonna praegused vähemalt 16-aastased liikmed või valitud andmeesitaja (asjakohasel juhul)

Viimased 12 kuud

2

Piirkonnas ei ole ühistransporti

3

Juurdepääs on füüsiliselt raske

4

Liiga harv või ebasobiv sõiduplaan

5

Liiga pikk sõiduaeg

6

Ohutus- või julgeolekuprobleemid

7

Muu põhjus

PC290_F

Peamine põhjus, miks ühistransporti ei kasutata korrapäraselt (lipp)

1

Täidetud

-1

Andmed puuduvad

-2

Ei ole asjakohane (PC280 = 1,2,3)

-3

Muu kui valitud andmeesitaja

-7

Ei ole asjakohane (vastavalt „pidevplaneerimiskavale“ andmeid ei koguta)

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2499,

12. detsember 2022,

millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2015/220, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 kolmandat lõiku, artikli 5a lõiget 2, artikli 8 lõike 3 kolmandat ja neljandat lõiku ning artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/220 (2) artikli 10 lõike 3 kolmandas lõigus on sätestatud võimalus pikendada põllumajandusaruande andmete edastamise tähtaega kuni 31. detsembrini pärast asjaomase aruandeaasta lõppu kolme kuu võrra. See võimalus anti COVID-19 pandeemia tõttu alates 2019. aruandeaastast. Pandeemiast tingitud surve on kadumas ja enamik liikmesriike edastas andmed ilma ajapikendust kasutamata. Seega ei ole andmete edastamise tähtaja pikendamise võimalus enam vajalik. Selleks et anda liikmesriikidele piisavalt aega selle muudatusega kohanemiseks, peaks tähtaja pikendamise võimalus lõppema alates 2022. aruandeaastast. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/220 (2) artikli 10 lõike 3 kolmandas lõigus on sätestatud võimalus pikendada põllumajandusaruande andmete edastamise tähtaega kuni 31. detsembrini pärast asjaomase aruandeaasta lõppu kolme kuu võrra. See võimalus anti COVID-19 pandeemia tõttu alates 2019. aruandeaastast. Pandeemiast tingitud surve on kadumas ja enamik liikmesriike edastas andmed ilma ajapikendust kasutamata. Seega ei ole andmete edastamise tähtaja pikendamise võimalus enam vajalik. Selleks et anda liikmesriikidele piisavalt aega selle muudatusega kohanemiseks, peaks tähtaja pikendamise võimalus lõppema alates 2022. aruandeaastast.

| (2) | Selleks et komisjoni talitused saaksid piisavalt toetada liikmesriikide asutusi, kes vastutavad raamatupidamisandmete edastamise eest enne andmete edastamise tähtaega, ning vältida komisjoni ja liikmesriikide töötajate kasutamist aastalõpu perioodil, peaks andmete edastamise tähtaeg olema asjaomase aruandeaasta lõpule järgnev 15. detsember. Seda muudatust tuleks kohaldada alates 2022. aruandeaastast. Arvestades aga raamatupidamiseeskirjade eripära Saksamaal ja võttes arvesse Saksamaa varasemat tegevust selliste andmete esitamisel, peaks Saksamaal olema lubatud esitada komisjonile põllumajandusaruanded kuni 15 nädalat pärast kõnealust tähtaega, milleks on 15. detsember. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et komisjoni talitused saaksid piisavalt toetada liikmesriikide asutusi, kes vastutavad raamatupidamisandmete edastamise eest enne andmete edastamise tähtaega, ning vältida komisjoni ja liikmesriikide töötajate kasutamist aastalõpu perioodil, peaks andmete edastamise tähtaeg olema asjaomase aruandeaasta lõpule järgnev 15. detsember. Seda muudatust tuleks kohaldada alates 2022. aruandeaastast. Arvestades aga raamatupidamiseeskirjade eripära Saksamaal ja võttes arvesse Saksamaa varasemat tegevust selliste andmete esitamisel, peaks Saksamaal olema lubatud esitada komisjonile põllumajandusaruanded kuni 15 nädalat pärast kõnealust tähtaega, milleks on 15. detsember.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2015/220 artiklis 14 on sätestatud liidu rahaline osalus liikmesriikide andmekogumiskulude katmisel. Praegune tüüpteenustasu põllumajandusaruande kohta koosneb püsi- ja muutuvkomponendist. Selleks et lihtsustada märkimisväärselt tüüpteenustasu struktuuri ning andmete töötlemist liikmesriikide ja komisjoni poolt, tuleks kehtestada tüüpteenustasu, mis koosneb ainult püsikomponendist, mille suurus on praeguse püsi- ja muutuvkomponendi summa. Sellist lihtsustamist on lihtne kehtestada ja seda tuleks kohaldada alates 2022. aruandeaastast. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 artiklis 14 on sätestatud liidu rahaline osalus liikmesriikide andmekogumiskulude katmisel. Praegune tüüpteenustasu põllumajandusaruande kohta koosneb püsi- ja muutuvkomponendist. Selleks et lihtsustada märkimisväärselt tüüpteenustasu struktuuri ning andmete töötlemist liikmesriikide ja komisjoni poolt, tuleks kehtestada tüüpteenustasu, mis koosneb ainult püsikomponendist, mille suurus on praeguse püsi- ja muutuvkomponendi summa. Sellist lihtsustamist on lihtne kehtestada ja seda tuleks kohaldada alates 2022. aruandeaastast.

| (4) | Prantsusmaa on esitanud taotluse ühendada tema kaks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonda „Guadeloupe“ ja „Martinique“ üheks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnaks nimetusega „Antilles françaises“, kuna mõlemas põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnas on põllumajandusettevõtetel väga sarnased põllumajandusliku tootmise viisid (mis on suurel määral spetsialiseerunud puuviljakasvatusele, eelkõige banaanidele, samuti suhkruroo tootmisele ja aiandusele). Ühendamise järel tekib suurem valim, mis pakub võimaluse saada usaldusväärsemaid tulemusi rohkemate põllumajandusliku tootmise viiside kohta. On asjakohane lubada kõnealusel liikmesriigil oma 2023. aruandeaasta valikukava läbi vaadata. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/220 I ja II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa on esitanud taotluse ühendada tema kaks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonda „Guadeloupe“ ja „Martinique“ üheks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnaks nimetusega „Antilles françaises“, kuna mõlemas põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnas on põllumajandusettevõtetel väga sarnased põllumajandusliku tootmise viisid (mis on suurel määral spetsialiseerunud puuviljakasvatusele, eelkõige banaanidele, samuti suhkruroo tootmisele ja aiandusele). Ühendamise järel tekib suurem valim, mis pakub võimaluse saada usaldusväärsemaid tulemusi rohkemate põllumajandusliku tootmise viiside kohta. On asjakohane lubada kõnealusel liikmesriigil oma 2023. aruandeaasta valikukava läbi vaadata. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/220 I ja II lisa vastavalt muuta.

| (5) | Pärast Ungari taotlust muuta põllumajanduse struktuuriliste muutuste tõttu aruandvate majapidamiste arvu ja majandusliku suuruse künnist on asjakohane lubada sellel liikmesriigil oma 2023. aruandeaasta valikukava või majandusliku suuruse künnis läbi vaadata ning aruandvate majapidamiste arvu vastavalt ümber jaotada või kohandada. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/220 I ja II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Pärast Ungari taotlust muuta põllumajanduse struktuuriliste muutuste tõttu aruandvate majapidamiste arvu ja majandusliku suuruse künnist on asjakohane lubada sellel liikmesriigil oma 2023. aruandeaasta valikukava või majandusliku suuruse künnis läbi vaadata ning aruandvate majapidamiste arvu vastavalt ümber jaotada või kohandada. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/220 I ja II lisa vastavalt muuta.

| (6) | Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ei jätkata selles riigis põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumist. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/220 I ja II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ei jätkata selles riigis põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumist. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/220 I ja II lisa vastavalt muuta.

| (7) | Kuna liidu eesmärk on mitmekesistada oma energiaallikaid, tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisa tabelis H esitatud kütteainete kategooria jagada looduslikeks ja tööstuslikult toodetud gaasideks, naftaks ja naftatoodeteks, tahketeks fossiilkütusteks ning taastuvkütusteks, et saada rohkem teavet nende erikulude kohta põllumajandusettevõtte tasandil, ning kütteainete kategooria kavandatud alljaotust tuleks kohaldada vabatahtlikkuse alusel alates 2023. aruandeaastast ja kohustuslikult alates 2025. aruandeaastast. |
| --- | --- |

(7)

Kuna liidu eesmärk on mitmekesistada oma energiaallikaid, tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisa tabelis H esitatud kütteainete kategooria jagada looduslikeks ja tööstuslikult toodetud gaasideks, naftaks ja naftatoodeteks, tahketeks fossiilkütusteks ning taastuvkütusteks, et saada rohkem teavet nende erikulude kohta põllumajandusettevõtte tasandil, ning kütteainete kategooria kavandatud alljaotust tuleks kohaldada vabatahtlikkuse alusel alates 2023. aruandeaastast ja kohustuslikult alates 2025. aruandeaastast.

| (8) | Rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisa tabeli J kohaselt peavad liikmesriigid esitama põllumajandusliku majapidamise loomade keskmise arvu. Seda kasutatakse seejärel põllumajandusettevõtte standardtoodangu ja selle majandusliku suuruse arvutamiseks. Selleks et kajastada erandlikku olukorda (nt haigus põllumajanduslikus majapidamises või tapmine sanitaarsetel põhjustel), mis toob kaasa loomade keskmise arvu ajutise vähenemise, ilma et see mõjutaks põllumajandusliku majapidamise suutlikkust toota pärast erandliku olukorra lõppu, tehakse ettepanek kehtestada loomade võrdlusarv, et iseloomustada asjaomase põllumajandusliku majapidamise tootmisvõimsust. Kavandatud uut muutujat tuleks kohaldada alates 2022. aruandeaastast vabatahtlikkuse alusel. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisa tabeli J kohaselt peavad liikmesriigid esitama põllumajandusliku majapidamise loomade keskmise arvu. Seda kasutatakse seejärel põllumajandusettevõtte standardtoodangu ja selle majandusliku suuruse arvutamiseks. Selleks et kajastada erandlikku olukorda (nt haigus põllumajanduslikus majapidamises või tapmine sanitaarsetel põhjustel), mis toob kaasa loomade keskmise arvu ajutise vähenemise, ilma et see mõjutaks põllumajandusliku majapidamise suutlikkust toota pärast erandliku olukorra lõppu, tehakse ettepanek kehtestada loomade võrdlusarv, et iseloomustada asjaomase põllumajandusliku majapidamise tootmisvõimsust. Kavandatud uut muutujat tuleks kohaldada alates 2022. aruandeaastast vabatahtlikkuse alusel.

| (9) | Alates 2023. aastast kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2115, (3) millega reformitakse ühist põllumajanduspoliitikat, mistõttu on vaja ajakohastada rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisa tabelis M esitatud maksete ja toetuste loetelu. |
| --- | --- |

(9)

Alates 2023. aastast kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2115, (3) millega reformitakse ühist põllumajanduspoliitikat, mistõttu on vaja ajakohastada rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisa tabelis M esitatud maksete ja toetuste loetelu.

| (10) | Rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisas on sätestatud põllumajandusaruannetes sisalduvate raamatupidamisandmete vorm ja esitusviis. Põllumajandusaruannete küsimustiku lihtsustamiseks ja selgitamiseks tuleks kõnealust lisa kohandada, et see kajastaks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu lihtsustamise ja ajakohastamise töörühma esimesi tähelepanekuid. Tabeli B selgitavates märkustes sisaldab kood UO (B.UO. Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa) ekslikult viidet põllukultuuri koodile 11300, mis ei ole enam kehtiv. See viga tuleks parandada. |
| --- | --- |

(10)

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisas on sätestatud põllumajandusaruannetes sisalduvate raamatupidamisandmete vorm ja esitusviis. Põllumajandusaruannete küsimustiku lihtsustamiseks ja selgitamiseks tuleks kõnealust lisa kohandada, et see kajastaks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu lihtsustamise ja ajakohastamise töörühma esimesi tähelepanekuid. Tabeli B selgitavates märkustes sisaldab kood UO (B.UO. Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa) ekslikult viidet põllukultuuri koodile 11300, mis ei ole enam kehtiv. See viga tuleks parandada.

| (11) | Rakendusmääruse (EL) 2015/220 IV lisa B osas on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1874 (4) ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruannete seostamise vastavustabel ja ümberrühmitamise koodid. Nende koodide loetelus, millega rühmitatakse ümber mitmed 2020. aasta vaatlusega hõlmatud muutujad, mis on esitatud B osa II punktis, sisaldab koodiga P16 seotud kanne viga, mis tuleb parandada. |
| --- | --- |

(11)

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 IV lisa B osas on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1874 (4) ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruannete seostamise vastavustabel ja ümberrühmitamise koodid. Nende koodide loetelus, millega rühmitatakse ümber mitmed 2020. aasta vaatlusega hõlmatud muutujad, mis on esitatud B osa II punktis, sisaldab koodiga P16 seotud kanne viga, mis tuleb parandada.

| (12) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/220 vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/220 vastavalt muuta ja parandada.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 muudatused

Rakendusmäärust (EL) 2015/220 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Põllumajandusaruanded edastatakse komisjonile 15. detsembriks pärast asjaomase aruandeaasta lõppu.
  Saksamaa võib siiski esitada komisjonile põllumajandusaruanded 15 nädala jooksul pärast esimeses lõigus osutatud tähtaega.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Põllumajandusaruanded edastatakse komisjonile 15. detsembriks pärast asjaomase aruandeaasta lõppu.

Saksamaa võib siiski esitada komisjonile põllumajandusaruanded 15 nädala jooksul pärast esimeses lõigus osutatud tähtaega.“

| 2) | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 14
  Tüüpteenustasu suurus

  1.   Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud tüüpteenustasu on 180 eurot ühe põllumajandusaruande kohta.


  2.   Kui määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud 80 % künnist ei ole täidetud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna tasandil ega asjaomase liikmesriigi tasandil, kohaldatakse kõnealuse sätte kohast vähendamist vaid siseriiklikul tasandil.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Tüüpteenustasu suurus

1.   Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud tüüpteenustasu on 180 eurot ühe põllumajandusaruande kohta.

2.   Kui määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud 80 % künnist ei ole täidetud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna tasandil ega asjaomase liikmesriigi tasandil, kohaldatakse kõnealuse sätte kohast vähendamist vaid siseriiklikul tasandil.“

| 3) | I, II ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

3)

I, II ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 4) | VIII lisa tabelit J muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

4)

VIII lisa tabelit J muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 parandused

Rakendusmäärust (EL) 2015/220 parandatakse järgmiselt.

| 1) | Rakendusmääruse (EL) 2015/220 IV lisas asendatakse koodi P16 käsitlev kanne järgmisega:







  „P16. Õliseemned | = | SO_CLND022 (Rapsi- ja rüpsiseemned) + SO_CLND023 (Päevalilleseemned) + SO_CLND024 (Soja) + SO_CLND025 (Õlilina (linaseemned)) + SO_CLND026 (Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid).“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 IV lisas asendatakse koodi P16 käsitlev kanne järgmisega:

„P16. Õliseemned

=

SO_CLND022 (Rapsi- ja rüpsiseemned) + SO_CLND023 (Päevalilleseemned) + SO_CLND024 (Soja) + SO_CLND025 (Õlilina (linaseemned)) + SO_CLND026 (Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid).“

| 2) | Rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisas asendatakse koodi B.UO „Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa“ selgitav märkus järgmisega:

  „B.UO.10.A UAA Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mille harijaks on põllumajandustootja, pikaajaline rentnik või kasutusvaldaja, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa.“ |
| --- | --- |

2)

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisas asendatakse koodi B.UO „Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa“ selgitav märkus järgmisega:

„B.UO.10.A UAA Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mille harijaks on põllumajandustootja, pikaajaline rentnik või kasutusvaldaja, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa.“

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikli 1 punkte 1, 2 ja 4 kohaldatakse põllumajandusaruannete edastamise suhtes alates 2022. aruandeaastast.

Artikli 1 punkti 3 kohaldatakse alates 2023. aruandeaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 15.12.2009, lk 27.

1

(2)  Komisjoni 3. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/220, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad (ELT L 46, 19.2.2015, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 29. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1874 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1091 (mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011) 2020. aasta kohta esitatavate andmete muutujate loendi ja kirjelduse kohta (ELT L 306, 30.11.2018, lk 14).

4

---

I LISA

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 I, II ja VIII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Prantsusmaad käsitlev kanne asendatakse järgmisega:






  „Prantsusmaa (välja arvatud La Réunion ja Antilles françaises) | 25 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa (ainult La Réunion ja Antilles françaises) | 15 000 “ |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Prantsusmaad käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Prantsusmaa (välja arvatud La Réunion ja Antilles françaises)

25 000

Prantsusmaa (ainult La Réunion ja Antilles françaises)

15 000 “

| b) | Ungarit käsitlev kanne asendatakse järgmisega:






  „Ungari | 8 000 “ |
| --- | --- | --- |

b)

Ungarit käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Ungari

8 000 “

| c) | Ühendkuningriiki käsitlev kanne jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Ühendkuningriiki käsitlev kanne jäetakse välja.

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Prantsusmaad käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







  „Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |
| 121 | Île-de-France | 190 |
| 131 | Champagne-Ardenne | 370 |
| 132 | Picardie | 270 |
| 133 | Haute-Normandie | 170 |
| 134 | Centre | 410 |
| 135 | Basse-Normandie | 240 |
| 136 | Bourgogne | 340 |
| 141 | Nord-Pas de Calais | 280 |
| 151 | Lorraine | 230 |
| 152 | Alsace | 200 |
| 153 | Franche-Comté | 210 |
| 162 | Pays de la Loire | 460 |
| 163 | Bretagne | 480 |
| 164 | Poitou-Charentes | 360 |
| 182 | Aquitaine | 550 |
| 183 | Midi-Pyrénées | 480 |
| 184 | Limousin | 220 |
| 192 | Rhône-Alpes | 480 |
| 193 | Auvergne | 360 |
| 201 | Languedoc-Roussillon | 430 |
| 203 | Provence-Alpes-Côte d’Azur | 420 |
| 204 | Corse | 170 |
| 207 | Réunion | 160 |
| 208 | Antilles françaises | 120 |
| Prantsusmaa kokku | 7 600 “ |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Prantsusmaad käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Prantsusmaa

121

Île-de-France

190

131

Champagne-Ardenne

370

132

Picardie

270

133

Haute-Normandie

170

134

Centre

410

135

Basse-Normandie

240

136

Bourgogne

340

141

Nord-Pas de Calais

280

151

Lorraine

230

152

Alsace

200

153

Franche-Comté

210

162

Pays de la Loire

460

163

Bretagne

480

164

Poitou-Charentes

360

182

Aquitaine

550

183

Midi-Pyrénées

480

184

Limousin

220

192

Rhône-Alpes

480

193

Auvergne

360

201

Languedoc-Roussillon

430

203

Provence-Alpes-Côte d’Azur

420

204

Corse

170

207

Réunion

160

208

Antilles françaises

120

Prantsusmaa kokku

7 600 “

| b) | Ungarit käsitlev kanne asendatakse järgmisega:







  „Ungari |
| --- | --- |
| 764 | Észak-Magyarország | 180 |
| 767 | Alföld | 1 200 |
| 768 | Dunántúl | 570 |
| | Ungari kokku | 1 950 “ |

b)

Ungarit käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Ungari

764

Észak-Magyarország

180

767

Alföld

1 200

768

Dunántúl

570

Ungari kokku

1 950 “

| c) | Ühendkuningriiki käsitlev kanne jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Ühendkuningriiki käsitlev kanne jäetakse välja.

| 3) | VIII lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkirjale järgnevad lõigud asendatakse järgmisega:

  „Kogutavad andmed liigitatakse tabelitesse ning jaotatakse rühmadesse, kategooriatesse ja veergudesse. Teatavale andmeväljale viidatakse järgmiselt:
  <tabeli täht>.<rühm>.<kategooria kood>(.<muud erikategooria koodid).veerg
  Andmete konkreetsed väärtused esitatakse veeru tasandil. Alljärgnevalt esitatud tabelites võib andmeid sisestada tühjadesse lahtritesse; hallidel lahtritel, millel on tähis „—“, puudub rühma jaoks tähendus ja sinna ei või andmeid sisestada.
  Näited:






  — | B.UT.20.A (veerg A, rühm UT, kategooria 20, tabel B) vastab „renditud kasutatava põllumajandusmaa“
  „pindalale“, mis tuleb märkida tabeli B lahtrisse „rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa“. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

VIII lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkirjale järgnevad lõigud asendatakse järgmisega:

„Kogutavad andmed liigitatakse tabelitesse ning jaotatakse rühmadesse, kategooriatesse ja veergudesse. Teatavale andmeväljale viidatakse järgmiselt:

<tabeli täht>.<rühm>.<kategooria kood>(.<muud erikategooria koodid).veerg

Andmete konkreetsed väärtused esitatakse veeru tasandil. Alljärgnevalt esitatud tabelites võib andmeid sisestada tühjadesse lahtritesse; hallidel lahtritel, millel on tähis „—“, puudub rühma jaoks tähendus ja sinna ei või andmeid sisestada.

Näited:

—

B.UT.20.A (veerg A, rühm UT, kategooria 20, tabel B) vastab „renditud kasutatava põllumajandusmaa“
  „pindalale“, mis tuleb märkida tabeli B lahtrisse „rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa“.

| — | I.A.10110.1.0.TA (veerg TA, rühm A, kategooria 10110, tabel I) vastab põllukultuuri liiki koodiga 1 „Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur“ kuuluva „Pehme nisu ja speltanisu“ kogupindalale ning puuduvate andmete koodile 0 („Ei ole puuduvaid andmeid“). |
| --- | --- |

—

I.A.10110.1.0.TA (veerg TA, rühm A, kategooria 10110, tabel I) vastab põllukultuuri liiki koodiga 1 „Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur“ kuuluva „Pehme nisu ja speltanisu“ kogupindalale ning puuduvate andmete koodile 0 („Ei ole puuduvaid andmeid“).

| — | M.S.1150.1.2.V (veerg V, rühm S, kategooria 1150 koos muude erikategooria koodidega 1 ja 2 tabelis M) vastab üksnes liidu eelarvest rahastatava ja hektari kohta makstava toetuse „Baassissetuleku toetus kestlikkuse tagamiseks – toetusõiguste alusel“ väärtusele. |
| --- | --- |

—

M.S.1150.1.2.V (veerg V, rühm S, kategooria 1150 koos muude erikategooria koodidega 1 ja 2 tabelis M) vastab üksnes liidu eelarvest rahastatava ja hektari kohta makstava toetuse „Baassissetuleku toetus kestlikkuse tagamiseks – toetusõiguste alusel“ väärtusele.

Kui teatava põllumajandusliku majapidamise puhul ei ole asjaomane väärtus oluline või puudub, ei märgita väärtuseks „0“.

Tabelid on tähistatud ühe tähega, rühmad ühe või mitme tähega, kategooriad numbriliste koodidega ja veerud ühe või mitme tähega.

Tabelites A–M näitab esimene tabel kõrgetasemelist maatriksit rühmade ja veergude jaoks. Teises tabelis näidatakse jaotumist eri kategooriatesse ning igale kategooriale vastab üks või mitu koodi ja alamkoodi.

Põllumajandusaruande andmed tuleb esitada järgmise täpsusastmega:

rahalistes väärtustes: eurodes või omavääringus ilma kümnendkohtadeta. Kui aga omavääringu ühiku väärtus on euroga võrreldes suhteliselt madal, võivad kõnealuse liikmesriigi kontaktasutus ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga tegelev komisjoni personal leppida kokku, et väärtusi väljendatakse sadades või tuhandetes omavääringu ühikutes;

füüsilistes kogustes: kaal tsentnerites (1 ts = 100 kg), v.a munad, mille kogust väljendatakse tuhandetes, ning vein ja sellega seotud saadused, mille maht väljendatakse hektoliitrites;

pindalad: aarides (1 a = 100 m2), v.a seened, mille puhul väljendatakse pindala kogu haritava maa suurusena ruutmeetrites, ning välja arvatud tabelis M „Toetused“, kus põhiüksused tuleb registreerida hektarites;

keskmine põllumajandusloomade arv: kahe kümnendikkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arv esitatakse täisarvudena, ning mesilaste puhul, kelle arv esitatakse kasutuses olevate tarude arvuna;

tööjõuühikud: kahe kümnendikkohani.

Asjaomase tabeli lõpus määratletakse täiendavad mõisted ja juhised iga tabeli kategooria ja veeru väärtuse kohta.“

| b) | Tabelit A (Üldandmed põllumajandusliku majapidamise kohta) muudetakse järgmiselt:






  i) | tabeli esimesest ja teisest osast jäetakse välja veerg „Raamatupidamisbüroo number“ (AO); |
| --- | --- | --- |

b)

Tabelit A (Üldandmed põllumajandusliku majapidamise kohta) muudetakse järgmiselt:

i)

tabeli esimesest ja teisest osast jäetakse välja veerg „Raamatupidamisbüroo number“ (AO);

| ii) | tabeli teist osa muudetakse järgmiselt:






  1) | koodi 50 rida jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

ii)

tabeli teist osa muudetakse järgmiselt:

1)

koodi 50 rida jäetakse välja;

| 2) | koodide 230, 231 ja 232 read asendatakse järgmisega:


















  Kood (*) | Kirjeldus | Rühm | R | S | H | DG | MI | N | DT | W | TF | ES | C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „230 | Tootjaorganisatsioonide liige | OT | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | AOT230C |
| 231 | Tootjaorganisatsioonide majanduslik tähtsus põllumajandusliku majapidamise jaoks | OT | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | AOT231C |
| 232 | Tootjaorganisatsioonide liikmete arv | OT | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | AOT232C“ |

2)

koodide 230, 231 ja 232 read asendatakse järgmisega:

Kood (*)

Kirjeldus

Rühm

R

S

H

DG

MI

N

DT

W

TF

ES

C

„230

Tootjaorganisatsioonide liige

OT

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

AOT230C

231

Tootjaorganisatsioonide majanduslik tähtsus põllumajandusliku majapidamise jaoks

OT

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

AOT231C

232

Tootjaorganisatsioonide liikmete arv

OT

–

–

–

–

–

–

–

–

–

–

AOT232C“

| c) | Tabeli A selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:






  i) | märkused tabeli A punkti A.AI (Raamatupidamisandmed) koodide 60 ja 70 kohta asendatakse järgmisega:






  „A.AI. | Raamatupidamisandmed |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Tabeli A selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:

i)

märkused tabeli A punkti A.AI (Raamatupidamisandmed) koodide 60 ja 70 kohta asendatakse järgmisega:

„A.AI.

| A.AI.60.C. | Raamatupidamisarvestuse liik: tuleb märkida, millist liiki raamatupidamisarvestust põllumajanduslik majapidamine kasutab. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | kahekordne kirjendamine; |
| --- | --- | --- |

A.AI.60.C.

1.

kahekordne kirjendamine;

| 2. | ühekordne kirjendamine; |
| --- | --- |

2.

ühekordne kirjendamine;

| 3. | puudub. |
| --- | --- |

3.

puudub.

| A.AI.70.DT. | Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev: märkida kujul „AAAA-KK-PP“, näiteks 2009-06–30 või 2009-12–31.“; |
| --- | --- |

A.AI.70.DT.

| ii) | märkus tabeli A punkti A.OT (Muud üksikasjad põllumajandusliku majapidamise kohta) koodi 230 kohta asendatakse järgmisega:






  „A.OT.230.C | Tootjaorganisatsioonide liige: märkida, kas põllumajanduslik majapidamine (selle valdaja(d) või juhataja(d)) kuulub tootjaorganisatsiooni, mis jagab kulusid ja/või aitab turustada põllumajandustooteid, ning kui see on nii, siis milliseid põllumajandusliku majapidamise tooteid tootjaorganisatsioon turustab (valida kõik sektorid, mis on hõlmatud tootjaorganisatsioonidega, mille liige põllumajanduslik majapidamine on). Käesolevas vaatluses tähendab mõiste „tootjaorganisatsioonid“ mis tahes liiki üksust, mis on moodustatud tootjate algatusel konkreetses sektoris ühistegevusega tegelemiseks (horisontaalne koostöö). Tootjaorganisatsioonid peavad tegutsema tootjate juhtimisel ja nende õiguslik vorm võib olla erinev, nt põllumajandusühistud, põllumajandustootjate liidud või eraettevõtted, mille aktsionärid on tootjad.






  0. | ei ole tootjaorganisatsiooni liige |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

märkus tabeli A punkti A.OT (Muud üksikasjad põllumajandusliku majapidamise kohta) koodi 230 kohta asendatakse järgmisega:

„A.OT.230.C

0.

ei ole tootjaorganisatsiooni liige

Tootjaorganisatsiooni liige tootmis-, haldus- ja investeerimiskulude jagamiseks ja/või tootjaorganisatsiooni liige järgmiste põllumajandusliku majapidamise toodete turustamiseks:

| 31. | teravili |
| --- | --- |

31.

teravili

| 32. | õliseemned ja valgurikkad taimed |
| --- | --- |

32.

õliseemned ja valgurikkad taimed

| 33. | puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid) |
| --- | --- |

33.

puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid)

| 34. | oliivid |
| --- | --- |

34.

oliivid

| 35. | viinamarjaistandused |
| --- | --- |

35.

viinamarjaistandused

| 36. | veiseliha |
| --- | --- |

36.

veiseliha

| 37. | lehmapiim |
| --- | --- |

37.

lehmapiim

| 38. | sealiha |
| --- | --- |

38.

sealiha

| 39. | lambad ja kitsed (piim ja liha) |
| --- | --- |

39.

lambad ja kitsed (piim ja liha)

| 40. | kodulinnuliha |
| --- | --- |

40.

kodulinnuliha

| 41. | munad |
| --- | --- |

41.

munad

| 42. | muu sektor“. |
| --- | --- |

42.

muu sektor“.

| d) | Tabel C (Tööjõud) asendatakse järgmisega:






  „Tööjõu kategooria | Kood (*) |
| --- | --- | --- |

d)

Tabel C (Tööjõud) asendatakse järgmisega:

„Tööjõu kategooria

Kood (*)

| | Veerud |
| --- | --- |
| Andmerühm | Üldteave | Kogutöö põllumajanduslikus majapidamises (põllumajanduslik töö ja töö, mida tehakse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse jaoks) | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse jaoks tehtud töö osakaal |
| Isikute arv | Sugu | Sünniaasta | Juhataja põllumajanduslik väljaõpe | Tööaeg aastas | Aasta tööühikute arv | % tööajast aastas |
| P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| Täisarv | Märkida kood | Neli numbrit | Märkida kood | (tundides) | (aasta tööühikud) | % |
| UR | Tasustamata alaline tööjõud | | | | | | | |
| UC | Tasustamata juhutööjõud | – | – | – | – | | – | |
| PR | Tasustatud alaline tööjõud | | | | | | | |
| PC | Tasustatud juhutööjõud | – | – | – | – | | – | |

Veerud

Andmerühm

Üldteave

Kogutöö põllumajanduslikus majapidamises (põllumajanduslik töö ja töö, mida tehakse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse jaoks)

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse jaoks tehtud töö osakaal

Isikute arv

Sugu

Sünniaasta

Juhataja põllumajanduslik väljaõpe

Tööaeg aastas

Aasta tööühikute arv

% tööajast aastas

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

Täisarv

Märkida kood

Neli numbrit

Märkida kood

(tundides)

(aasta tööühikud)

%

UR

Tasustamata alaline tööjõud

UC

Tasustamata juhutööjõud

–

–

–

–

–

PR

Tasustatud alaline tööjõud

PC

Tasustatud juhutööjõud

–

–

–

–

–

| Kood (*) | Kirjeldus | Rühm | P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Valdaja(d)/juhataja(d) | UR | – | | | | | | – |
| 20 | Valdaja(d)/muu(d) kui juhataja(d) | UR | – | | | – | | | – |
| 30 | Juhataja(d)/muu(d) kui valdaja(d) | UR | – | | | | | | – |
| 40 | Valdaja(te) abikaasa(d)/elukaaslane (elukaaslased) | UR | | – | – | – | | | |
| 50 | Muu | UR, PR | | – | – | – | | | |
| 60 | Juhutöö | UC, PC | – | – | – | – | | – | |
| 70 | Tasustatud juhataja | PR | – | | | | | | –“ |

Kood (*)

Kirjeldus

Rühm

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

10

Valdaja(d)/juhataja(d)

UR

–

–

20

Valdaja(d)/muu(d) kui juhataja(d)

UR

–

–

–

30

Juhataja(d)/muu(d) kui valdaja(d)

UR

–

–

40

Valdaja(te) abikaasa(d)/elukaaslane (elukaaslased)

UR

–

–

–

50

Muu

UR, PR

–

–

–

60

Juhutöö

UC, PC

–

–

–

–

–

70

Tasustatud juhataja

PR

–

–“

| e) | Tabeli C selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti C.PR (Tasustatud alaline tööjõud) alapunktide märkused asendatakse järgmisega:

  „
  C.PR. Tasustatud alaline tööjõud

  Tasustatud tööjõud, kelle osutatud teenuste eest makstakse tavalise suurusega palka (sularahas ja/või mitterahalisena) ning kes aruandeaasta jooksul (väljaspool tavapärast puhkuseperioodi) osales põllumajandusliku majapidamise töös vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas.
  Tuleb märkida järgmised kategooriad.

  C.PR.70. Tasustatud juhataja

  Tasustatud isik, kelle ülesandeks on põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine.

  C.PR.50. Muud

  Käesolevasse rühma märgitakse kõik alalised tasustatud töötajad (v.a põllumajandusliku majapidamise palgaline juhataja). See hõlmab ka töödejuhatajat ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusliku majapidamise juhtimise eest.“ |
| --- | --- | --- |

e)

Tabeli C selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:

i)

punkti C.PR (Tasustatud alaline tööjõud) alapunktide märkused asendatakse järgmisega:

„
  C.PR. Tasustatud alaline tööjõud

Tasustatud tööjõud, kelle osutatud teenuste eest makstakse tavalise suurusega palka (sularahas ja/või mitterahalisena) ning kes aruandeaasta jooksul (väljaspool tavapärast puhkuseperioodi) osales põllumajandusliku majapidamise töös vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas.

Tuleb märkida järgmised kategooriad.

C.PR.70. Tasustatud juhataja

Tasustatud isik, kelle ülesandeks on põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine.

C.PR.50. Muud

Käesolevasse rühma märgitakse kõik alalised tasustatud töötajad (v.a põllumajandusliku majapidamise palgaline juhataja). See hõlmab ka töödejuhatajat ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusliku majapidamise juhtimise eest.“

| ii) | tabeli C veergude märkustest jäetakse välja märkus „Muu tulutoova tegevuse jaoks tehtud töö osakaal, % aasta tööühikutest (veerg W2)“. |
| --- | --- |

ii)

tabeli C veergude märkustest jäetakse välja märkus „Muu tulutoova tegevuse jaoks tehtud töö osakaal, % aasta tööühikutest (veerg W2)“.

| f) | Tabeli D (Varad) teine osa asendatakse järgmisega:













  „Kood (*) | Kategooriate kirjeldus | OV | AD | DY | IP | S | SA | CV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1005 | Raha, nõuded, muud käibevarad ja nende ekvivalendid | | – | – | – | – | –“ | |
| 1040 | Varud | | – | – | | | | |
| 2010 | Bioloogilised varad – taimed | | | | | | | |
| 3010 | Põllumajandusmaa | | – | – | | | | |
| 3020 | Maaparandus | | | | | | | |
| 3030 | Põllumajanduslikud tootmishooned | | | | | | | |
| 4010 | Masinad ja seadmed | | | | | | | |
| 5010 | Metsamaa, sh kasvav mets | | – | – | | | | |
| 7005 | Immateriaalne vara | | | | | | | |
| 8010 | Muu põhivara | | | | | | | |

f)

Tabeli D (Varad) teine osa asendatakse järgmisega:

„Kood (*)

Kategooriate kirjeldus

OV

AD

DY

IP

S

SA

CV

1005

Raha, nõuded, muud käibevarad ja nende ekvivalendid

–

–

–

–

–“

1040

Varud

–

–

2010

Bioloogilised varad – taimed

3010

Põllumajandusmaa

–

–

3020

Maaparandus

3030

Põllumajanduslikud tootmishooned

4010

Masinad ja seadmed

5010

Metsamaa, sh kasvav mets

–

–

7005

Immateriaalne vara

8010

Muu põhivara

| g) | Tabeli D selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:






  i) | koodide 1010, 1020 ja 1030 märkused jäetakse välja ning koodi 1040 märkuse ette lisatakse järgmine märkus:






  „1005 | Raha, nõuded, muud käibevarad ja nende ekvivalendid

  Sularaha ja muu vara, mida saab hõlpsasti sularahaks muuta. Lühiajalised varad, põllumajanduslikule majapidamisele tagastamata summad, mis tulenevad enamasti äritegevusest. Mis tahes muu vara, mida saab hõlpsasti müüa või mis kavatsetakse tasuda ühe aasta jooksul.“ |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Tabeli D selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:

i)

koodide 1010, 1020 ja 1030 märkused jäetakse välja ning koodi 1040 märkuse ette lisatakse järgmine märkus:

„1005

Sularaha ja muu vara, mida saab hõlpsasti sularahaks muuta. Lühiajalised varad, põllumajanduslikule majapidamisele tagastamata summad, mis tulenevad enamasti äritegevusest. Mis tahes muu vara, mida saab hõlpsasti müüa või mis kavatsetakse tasuda ühe aasta jooksul.“

| ii) | koodide 7010 ja 7020 märkused jäetakse välja ning koodi 5010 märkuse ette lisatakse järgmine märkus:






  „7005. | Immateriaalne vara

  Kogu immateriaalne vara, mida on lihtne osta või müüa (nt kvoodid ja õigused, kui need on kaubeldavad ilma maata ja eksisteerib aktiivne turg) ning mida ei ole lihtne osta või müüa (nt tarkvara, litsentsid jne). Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

koodide 7010 ja 7020 märkused jäetakse välja ning koodi 5010 märkuse ette lisatakse järgmine märkus:

„7005.

Kogu immateriaalne vara, mida on lihtne osta või müüa (nt kvoodid ja õigused, kui need on kaubeldavad ilma maata ja eksisteerib aktiivne turg) ning mida ei ole lihtne osta või müüa (nt tarkvara, litsentsid jne). Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.“

| h) | Tabeli H (Sisendid) teine osa asendatakse järgmisega:









  „Kood (*) | Rühm | Kategooriate kirjeldus | V | Q |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1010 | LM | Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud | | – |
| 1020 | LM | Lepinguline töö ja masinate rentimine | | – |
| 1030 | LM | Masinate ja seadmete korrashoid | | – |
| 1040 | LM | Mootorikütus ja määrdeained | | – |
| 1050 | LM | Autokulud | | – |
| 2010 | SL | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt | | – |
| 2020 | SL | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt | | – |
| 2030 | SL | Sigade ostusööt | | – |
| 2040 | SL | Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt | | – |
| 2050 | SL | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt | | – |
| 2060 | SL | Sigadele põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt | | – |
| 2070 | SL | Kodulindudele ja muude väikeloomade põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt | | – |
| 2080 | SL | Veterinaarkulud | | – |
| 2090 | SL | Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud | | – |
| 3010 | SC | Ostetud seemned ja seemikud | | – |
| 3020 | SC | Põllumajanduslikus majapidamises toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud | | – |
| 3030 | SC | Väetised ja mullaparandusained | | – |
| 3031 | SC | Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus | – | |
| 3032 | SC | Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus | – | |
| 3033 | SC | Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus | – | |
| 3034 | SC | Ostetud sõnnik | | – |
| 3040 | SC | Taimekaitsevahendid | | – |
| 3090 | SC | Muud põllukultuuridega seotud erikulud | | – |
| 4010 | OS | Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud | | – |
| 4020 | OS | Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud | | – |
| 4030 | OS | Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud | | – |
| 4045 | OS | Muude loomade piima töötlemisega seotud erikulud | | – |
| 4070 | OS | Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud | | – |
| 4090 | OS | Muu tulutoova tegevusega seotud muud erikulud | | – |
| 5010 | FO | Hoonete korrashoid ja maaparandustööd | | – |
| 5020 | FO | Elektrienergia | | – |
| 5030 | FO | Kütteained, kokku | | – |
| 5031 | FO | millest maagaas ja tööstuslikult toodetud gaasid | | – |
| 5032 | FO | millest nafta ja naftasaadused | | – |
| 5033 | FO | millest tahked fossiilkütused | | – |
| 5034 | FO | millest taastuvkütused (puit, põhk, biogaas jne) | | – |
| 5040 | FO | Vesi | | – |
| 5051 | FO | Põllumajanduskindlustus | | – |
| 5055 | FO | Muud põllumajandusliku majapidamise kindlustused | | – |
| 5061 | FO | Maksud ja muud tasud | | – |
| 5062 | FO | Maa ja hoonetega seotud maksud ja muud tasud | | – |
| 5070 | FO | Makstud renditasu kokku | | – |
| 5071 | FO | millest maa eest tasutud rent | | – |
| 5080 | FO | Makstud intressid ja finantskulud | | – |
| 5090 | FO | Muud põllumajandustootmise üldkulud | | –“ |

h)

Tabeli H (Sisendid) teine osa asendatakse järgmisega:

„Kood (*)

Rühm

Kategooriate kirjeldus

V

Q

1010

LM

Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud

–

1020

LM

Lepinguline töö ja masinate rentimine

–

1030

LM

Masinate ja seadmete korrashoid

–

1040

LM

Mootorikütus ja määrdeained

–

1050

LM

Autokulud

–

2010

SL

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt

–

2020

SL

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt

–

2030

SL

Sigade ostusööt

–

2040

SL

Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt

–

2050

SL

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt

–

2060

SL

Sigadele põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt

–

2070

SL

Kodulindudele ja muude väikeloomade põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt

–

2080

SL

Veterinaarkulud

–

2090

SL

Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud

–

3010

SC

Ostetud seemned ja seemikud

–

3020

SC

Põllumajanduslikus majapidamises toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud

–

3030

SC

Väetised ja mullaparandusained

–

3031

SC

Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus

–

3032

SC

Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus

–

3033

SC

Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus

–

3034

SC

Ostetud sõnnik

–

3040

SC

Taimekaitsevahendid

–

3090

SC

Muud põllukultuuridega seotud erikulud

–

4010

OS

Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud

–

4020

OS

Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud

–

4030

OS

Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud

–

4045

OS

Muude loomade piima töötlemisega seotud erikulud

–

4070

OS

Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud

–

4090

OS

Muu tulutoova tegevusega seotud muud erikulud

–

5010

FO

Hoonete korrashoid ja maaparandustööd

–

5020

FO

Elektrienergia

–

5030

FO

Kütteained, kokku

–

5031

FO

millest maagaas ja tööstuslikult toodetud gaasid

–

5032

FO

millest nafta ja naftasaadused

–

5033

FO

millest tahked fossiilkütused

–

5034

FO

millest taastuvkütused (puit, põhk, biogaas jne)

–

5040

FO

Vesi

–

5051

FO

Põllumajanduskindlustus

–

5055

FO

Muud põllumajandusliku majapidamise kindlustused

–

5061

FO

Maksud ja muud tasud

–

5062

FO

Maa ja hoonetega seotud maksud ja muud tasud

–

5070

FO

Makstud renditasu kokku

–

5071

FO

millest maa eest tasutud rent

–

5080

FO

Makstud intressid ja finantskulud

–

5090

FO

Muud põllumajandustootmise üldkulud

–“

| i) | Tabeli H selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:






  1) | koodide 4040, 4050 ja 4060 märkused jäetakse välja ning koodi 4030 märkuse järele lisatakse järgmine märkus:






  „4045. | Muude loomade piima töötlemisega seotud erikulud

  Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud muude loomade piima (nt pühvli-, lamba-, kitsepiima) töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva punkti alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.“ |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Tabeli H selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:

1)

koodide 4040, 4050 ja 4060 märkused jäetakse välja ning koodi 4030 märkuse järele lisatakse järgmine märkus:

„4045.

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud muude loomade piima (nt pühvli-, lamba-, kitsepiima) töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva punkti alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.“

| 2) | koodi 5030 märkus asendatakse järgmisega:






  „5030. | Kütteained (kokku)

  Põllumajandusettevõttes kasutatava ostetud kütteaine kogutarbimise väärtus, sh kasvuhoonete kütmine. See kategooria hõlmab ostetud fossiilkütustel põhinevat soojatarbimist: maagaas või tööstuslikult toodetud gaasid, nafta, naftasaadused ja tahked fossiilkütused ning ostetud taastuvate energiaallikate (nt puit, põhk, graanulid, biogaas) tarbimine. |
| --- | --- | --- |

2)

koodi 5030 märkus asendatakse järgmisega:

„5030.

Põllumajandusettevõttes kasutatava ostetud kütteaine kogutarbimise väärtus, sh kasvuhoonete kütmine. See kategooria hõlmab ostetud fossiilkütustel põhinevat soojatarbimist: maagaas või tööstuslikult toodetud gaasid, nafta, naftasaadused ja tahked fossiilkütused ning ostetud taastuvate energiaallikate (nt puit, põhk, graanulid, biogaas) tarbimine.

| 5031. | millest maagaas ja tööstuslikult toodetud gaasid

  Põllumajandusettevõttes kasutatava maagaasi ja muude tööstuslikult toodetud, fossiilkütustel põhinevate gaaside kogutarbimise väärtus, sh kasvuhoonete kütmine. |
| --- | --- |

5031.

Põllumajandusettevõttes kasutatava maagaasi ja muude tööstuslikult toodetud, fossiilkütustel põhinevate gaaside kogutarbimise väärtus, sh kasvuhoonete kütmine.

| 5032. | millest nafta ja naftasaadused

  Põllumajandusettevõttes kasutatava nafta ja naftasaaduste kogutarbimise väärtus, sh kasvuhoonete kütmine. |
| --- | --- |

5032.

Põllumajandusettevõttes kasutatava nafta ja naftasaaduste kogutarbimise väärtus, sh kasvuhoonete kütmine.

| 5033. | millest tahked fossiilkütused

  Põllumajandusettevõttes kasutatavate tahkete fossiilkütuste (nt kivisöe) kogutarbimine, sh kasvuhoonete kütmine. |
| --- | --- |

5033.

Põllumajandusettevõttes kasutatavate tahkete fossiilkütuste (nt kivisöe) kogutarbimine, sh kasvuhoonete kütmine.

| 5034. | millest taastuvkütused

  Põllumajandusettevõttes kasutatavate taastuvkütuste (nt puit, põhk, graanulid, biogaas) kogutarbimine, sh kasvuhoonete kütmine.
  Muutujatega 5031, 5032, 5033 ja 5034 seotud andmete esitamine on alates 2023. aruandeaastast vabatahtlik ja alates 2025. aruandeaastast kohustuslik.“ |
| --- | --- |

5034.

Põllumajandusettevõttes kasutatavate taastuvkütuste (nt puit, põhk, graanulid, biogaas) kogutarbimine, sh kasvuhoonete kütmine.

Muutujatega 5031, 5032, 5033 ja 5034 seotud andmete esitamine on alates 2023. aruandeaastast vabatahtlik ja alates 2025. aruandeaastast kohustuslik.“

| j) | Tabelit I (Põllumajanduskultuurid) muudetakse järgmiselt:






  i) | tabeli teises osas asendatakse pealkirja „Juur- ja mugulviljad“ all olevad kanded järgmisega:






  „Juur- ja mugulviljad |
| --- | --- | --- |
| 10300 | Kartul (sh varajane ja seemnekartul) |
| 10310 | – sellest tärklisekartul |
| 10390 | – sellest muu kartul |
| 10400 | Suhkrupeet (v.a seeme) |
| 10500 | Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid, söödapeet ja Brassicae sugukonda kuuluvad söödakultuurid, mida kasvatatakse juurte või varte kasutamiseks, ning muud mujal nimetamata söödajuur- ja -mugulviljad“ |

j)

Tabelit I (Põllumajanduskultuurid) muudetakse järgmiselt:

i)

tabeli teises osas asendatakse pealkirja „Juur- ja mugulviljad“ all olevad kanded järgmisega:

„Juur- ja mugulviljad

10300

Kartul (sh varajane ja seemnekartul)

10310

– sellest tärklisekartul

10390

– sellest muu kartul

10400

Suhkrupeet (v.a seeme)

10500

Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid, söödapeet ja Brassicae sugukonda kuuluvad söödakultuurid, mida kasvatatakse juurte või varte kasutamiseks, ning muud mujal nimetamata söödajuur- ja -mugulviljad“

| ii) | puuduvate andmete koode käsitlev tabeli neljas osa asendatakse järgmisega:

  „Puuduvate andmete koodid tuleb valida järgnevast loetelust:






  Kood (***) | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 0 | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| 1 | Kood 1 tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurust ei ole võimalik esitada, näiteks juhul kui turustamise eesmärgil on taimekasvatustoodang saadud põllukultuuridest, mis on ostetud kõrrel või mis on saadud vähem kui aastaks ajutiselt rendile võetud maa-alalt. |
| 2 | Kood 2 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu või juhul, kui tegelik toodang puudub, ei ole võimalik tegelikku toodangut kindlaks määrata tsentnerites (või veini ja veiniga seotud toodete puhul hektoliitrites). |
| 4 | Kood 4 tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurust ei ole võimalik esitada ja tegelik toodang puudub või tegelikku toodangut ei ole võimalik kindlaks määrata tsentnerites (või veini ja veiniga seotud toodete puhul hektoliitrites).“ |

ii)

puuduvate andmete koode käsitlev tabeli neljas osa asendatakse järgmisega:

„Puuduvate andmete koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

Kood (***)

Kirjeldus

0

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

1

Kood 1 tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurust ei ole võimalik esitada, näiteks juhul kui turustamise eesmärgil on taimekasvatustoodang saadud põllukultuuridest, mis on ostetud kõrrel või mis on saadud vähem kui aastaks ajutiselt rendile võetud maa-alalt.

2

Kood 2 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu või juhul, kui tegelik toodang puudub, ei ole võimalik tegelikku toodangut kindlaks määrata tsentnerites (või veini ja veiniga seotud toodete puhul hektoliitrites).

4

Kood 4 tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurust ei ole võimalik esitada ja tegelik toodang puudub või tegelikku toodangut ei ole võimalik kindlaks määrata tsentnerites (või veini ja veiniga seotud toodete puhul hektoliitrites).“

| k) | Tabelis I esitatud teaberühmade selgitavates märkustes asendatakse punkti I.PR (Toodang) märkus järgmisega:

  „I.PR Toodang

  Toodangut (PR) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta jooksul toodetud taimsete toodete kogused (Q) (v.a võimalikud kaod põldudel ja põllumajanduslikus majapidamises). Kõnealused kogused märgitakse põllumajandusliku majapidamise põhitoodete juurde (v.a kõrvalsaadused).
  Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg), välja arvatud veini ja veiniga seotud toodete puhul, mille koguseid väljendatakse hektoliitrites. Kui müügitingimuste tõttu ei ole võimalik tegelikku toodangut kindlaks määrata tsentnerites, tuleks sisestada puuduvate andmete kood 2.
  Koodide 10790 „Muud köögiviljad“ ja 90900 „Muud“ puhul ei tuleks kogust esitada.“ |
| --- | --- |

k)

Tabelis I esitatud teaberühmade selgitavates märkustes asendatakse punkti I.PR (Toodang) märkus järgmisega:

„I.PR Toodang

Toodangut (PR) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta jooksul toodetud taimsete toodete kogused (Q) (v.a võimalikud kaod põldudel ja põllumajanduslikus majapidamises). Kõnealused kogused märgitakse põllumajandusliku majapidamise põhitoodete juurde (v.a kõrvalsaadused).

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg), välja arvatud veini ja veiniga seotud toodete puhul, mille koguseid väljendatakse hektoliitrites. Kui müügitingimuste tõttu ei ole võimalik tegelikku toodangut kindlaks määrata tsentnerites, tuleks sisestada puuduvate andmete kood 2.

Koodide 10790 „Muud köögiviljad“ ja 90900 „Muud“ puhul ei tuleks kogust esitada.“

| l) | Tabeli K (Loomsed saadused ja loomadega seotud teenused) teine osa toodete ja teenuste kirjelduse kohta ning kolmas osa puuduvate andmete koodide kohta asendatakse järgmisega:






  „Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 261 | Lehmapiim |
| 262 | Pühvlipiim |
| 311 | Lambapiim |
| 321 | Kitsepiim |
| 330 | Vill |
| 531 | Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud) |
| 532 | Haudemunad (kõik kodulinnud) |
| 700 | Mesi ja mesindussaadused |
| 800 | Sõnnik |
| 900 | Muud loomsed saadused |
| 1100 | Lepinguline loomakasvatus |
| 1200 | Muud loomadega seotud teenused |

l)

Tabeli K (Loomsed saadused ja loomadega seotud teenused) teine osa toodete ja teenuste kirjelduse kohta ning kolmas osa puuduvate andmete koodide kohta asendatakse järgmisega:

„Kood (*)

Kirjeldus

261

Lehmapiim

262

Pühvlipiim

311

Lambapiim

321

Kitsepiim

330

Vill

531

Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud)

532

Haudemunad (kõik kodulinnud)

700

Mesi ja mesindussaadused

800

Sõnnik

900

Muud loomsed saadused

1100

Lepinguline loomakasvatus

1200

Muud loomadega seotud teenused

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| 2 | Kood 2 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei ole võimalik tegelikku toodangut kindlaks määrata tsentnerites (või munade puhul tuhandetes). |
| 4 | Kood 4 tuleks märkida, kui on ainult varud ja tegelik toodang puudub.“ |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

2

Kood 2 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei ole võimalik tegelikku toodangut kindlaks määrata tsentnerites (või munade puhul tuhandetes).

4

Kood 4 tuleks märkida, kui on ainult varud ja tegelik toodang puudub.“

| m) | Tabeli K selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:






  i) | koodi 1100 märkus asendatakse järgmisega:






  „1100. | Lepinguline loomakasvatus
  Lepingu alusel toimuvast loomakasvatusest saadud tulu, mis vastab peamiselt selliste osutatud teenuste eest saadud tasule, mille puhul põllumajandusettevõtja ei võta endale kõnealuste loomade (nt veiste, lammaste, kitsede, sigade, kodulindude) kasvatamise ja nuumamisega tavaliselt kaasnevat majanduslikku riski.“ |
| --- | --- | --- | --- |

m)

Tabeli K selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:

i)

koodi 1100 märkus asendatakse järgmisega:

„1100.

Lepingu alusel toimuvast loomakasvatusest saadud tulu, mis vastab peamiselt selliste osutatud teenuste eest saadud tasule, mille puhul põllumajandusettevõtja ei võta endale kõnealuste loomade (nt veiste, lammaste, kitsede, sigade, kodulindude) kasvatamise ja nuumamisega tavaliselt kaasnevat majanduslikku riski.“

| ii) | puuduvate andmete koodide märkused kustutatakse; |
| --- | --- |

ii)

puuduvate andmete koodide märkused kustutatakse;

| iii) | pealkirja „Tabeli K andmerühmad“ all olev kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Selliste loomadega seotud teenuste puhul nagu lepingu alusel toimuv loomakasvatus (kood 1100) ja muud teenused (kood 1200) tuleb esitada teave üksnes tulu kohta, mis tuleks märkida väärtust hõlmava veeru (V) müüki (SA) käsitleva teabe alla.“ |
| --- | --- |

iii)

pealkirja „Tabeli K andmerühmad“ all olev kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Selliste loomadega seotud teenuste puhul nagu lepingu alusel toimuv loomakasvatus (kood 1100) ja muud teenused (kood 1200) tuleb esitada teave üksnes tulu kohta, mis tuleks märkida väärtust hõlmava veeru (V) müüki (SA) käsitleva teabe alla.“

| n) | Tabeli L (Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse käive) teine osa muu tulutoova tegevuse koodide kirjelduse kohta ja kolmas osa puuduvate andmete koodide kohta asendatakse järgmisega:






  „Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 261 | Lehmapiima töötlemine |
| 263 | Muude loomade piima töötlemine |
| 900 | Liha või muude loomsete saaduste töötlemine |
| 1010 | Taimekasvatussaaduste töötlemine |
| 1020 | Metsandus ja puidu töötlemine |
| 2010 | Lepinguline töö |
| 2020 | Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused |
| 2030 | Taastuvenergia tootmine |
| 9000 | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus |

n)

Tabeli L (Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse käive) teine osa muu tulutoova tegevuse koodide kirjelduse kohta ja kolmas osa puuduvate andmete koodide kohta asendatakse järgmisega:

„Kood (*)

Kirjeldus

261

Lehmapiima töötlemine

263

Muude loomade piima töötlemine

900

Liha või muude loomsete saaduste töötlemine

1010

Taimekasvatussaaduste töötlemine

1020

Metsandus ja puidu töötlemine

2010

Lepinguline töö

2020

Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused

2030

Taastuvenergia tootmine

9000

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| 1 | Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena. |
| 2 | Kood 2 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei ole võimalik tegelikku toodangut kindlaks määrata tsentnerites. |
| 4 | Kood 4 tuleks märkida, kui on ainult varud ja tegelik toodang puudub.“ |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

1

Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena.

2

Kood 2 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei ole võimalik tegelikku toodangut kindlaks määrata tsentnerites.

4

Kood 4 tuleks märkida, kui on ainult varud ja tegelik toodang puudub.“

| o) | Tabeli L selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:






  i) | koodi 262 märkus asendatakse järgmisega:






  „263. | Muude loomade piima, nt pühvli-, lamba- ja kitsepiima töötlemine“; |
| --- | --- | --- | --- |

o)

Tabeli L selgitavaid märkusi muudetakse järgmiselt:

i)

koodi 262 märkus asendatakse järgmisega:

„263.

| ii) | puuduvate andmete koodide märkused kustutatakse; |
| --- | --- |

ii)

puuduvate andmete koodide märkused kustutatakse;

| iii) | pealkirja „Tabeli L andmerühmad“ (Kogus (veerg Q)) all olev teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Piimatoodete (koodid 261, 263) puhul märgitakse vedelpiima kogus, olenemata sellest, millisel kujul seda müüakse, omatarbimiseks või mitterahalise tasuna või muuks otstarbeks kasutatakse (rõõsk koor, või, juust jne).“ |
| --- | --- |

iii)

pealkirja „Tabeli L andmerühmad“ (Kogus (veerg Q)) all olev teine lõik asendatakse järgmisega:

„Piimatoodete (koodid 261, 263) puhul märgitakse vedelpiima kogus, olenemata sellest, millisel kujul seda müüakse, omatarbimiseks või mitterahalise tasuna või muuks otstarbeks kasutatakse (rõõsk koor, või, juust jne).“

| p) | Tabel M (Toetused) ja selle selgitavad märkused asendatakse järgmisega:

  „Tabeli ülesehitus | Toetuse kategooria/haldusteave | Kood (*) | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Rahastamine | Kood (**) | | |
| | Põhiüksus | Kood (***) | | |
| Andmerühm | Veerud |
| Põhiüksuste arv | Väärtus | Tüüp |
| N | V | T |
| S | Toetus | | | – |
| AI | Haldusalane teave | | – | |

p)

Tabel M (Toetused) ja selle selgitavad märkused asendatakse järgmisega:

„Tabeli ülesehitus

Toetuse kategooria/haldusteave

Kood (*)

Rahastamine

Kood (**)

Põhiüksus

Kood (***)

Andmerühm

Veerud

Põhiüksuste arv

Väärtus

Tüüp

N

V

T

S

Toetus

–

AI

Haldusalane teave

–

Kategooriad tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (*) | Rühm | Kategooriate kirjeldus | | Veerud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | V | T |
| | | Tootmisest lahti seotud toetus | | | | |
| 1250 | S | Baassissetuleku toetus kestlikkuse tagamiseks | | | | – |
| 1300 | S | Täiendav ümberjaotav sissetulekutoetus kestlikkuse tagamiseks | | | | – |
| 1400 | S | Kliima-, keskkonna- ja loomade heaolu kavad (ökokavad) | | | | – |
| 1600 | S | Täiendav sissetulekutoetus noortele põllumajandustootjatele | | | | – |
| 1700 | S | Väikepõllumajandustootjate toetus | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Tootmiskohustusega seotud sissetulekutoetus | | | | |
| | | Põllukultuurid | | | | |
| | | Teraviljad, õliseemned ja valgurikkad taimed | | | | |
| 23111 | S | Teravili | | | | – |
| 23112 | S | Õliseemned | | | | – |
| 23114 | S | Valgurikkad taimed ja kaunviljad | | | | – |
| 2312 | S | Kartulid | | | | – |
| 23121 | S | millest tärklisekartulid | | | | – |
| 2313 | S | Suhkrupeet | | | | – |
| | | Tehnilised kultuurid | | | | |
| 23141 | S | Lina | | | | – |
| 23142 | S | Harilik kanep | | | | – |
| 23143 | S | Humal | | | | – |
| 23144 | S | Suhkruroog | | | | – |
| 23145 | S | Sigur | | | | – |
| 23149 | S | Muud tehnilised kultuurid | | | | – |
| 2315 | S | Köögivili | | | | – |
| 2316 | S | Kesa | | | | – |
| 2317 | S | Riis | | | | – |
| 2319 | S | Määratlemata põllukultuurid | | | | – |
| 2320 | S | Püsirohumaa | | | | – |
| 2321 | S | Kuivsööt | | | | – |
| 2322 | S | Puuvilla eritoetus | | | | – |
| 2323 | S | Puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava | | | | – |
| 2324 | S | Seemnete tootmine | | | | – |
| | | Püsikultuurid | | | | |
| 23311 | S | Marjad | | | | – |
| 23312 | S | Pähklid | | | | – |
| 2332 | S | Õun- ja luuviljad | | | | – |
| 2333 | S | Tsitruseistandikud | | | | – |
| 2334 | S | Oliiviistandikud – oliiviõli ja lauaoliivid | | | | – |
| 2335 | S | Viinamarjaistandikud | | | | – |
| 2339 | S | Mujal nimetamata püsikultuurid | | | | – |
| | | Loomad | | | | |
| 2341 | S | Lüpsikari | | | | – |
| 2342 | S | Veise- ja vasikaliha | | | | – |
| 2343 | S | Kariloomad (liik täpsustamata) | | | | – |
| 2344 | S | Lambad ja kitsed | | | | – |
| 2345 | S | Sead ja kodulinnud | | | | – |
| 2346 | S | Siidiussid | | | | – |
| 2347 | S | Mesindustooted | | | | – |
| 2349 | S | Mujal nimetamata loomad | | | | – |
| 2410 | S | Lühikese raieringiga madalmetsad | | | | – |
| 2490 | S | Mujal nimetamata tootmiskohustusega seotud toetused | | | | – |
| | | Erakorralised toetused ja abi | | | | |
| 2810 | S | Loodusõnnetuste tekitatud kahju hüvitamiseks antav abi | | | | – |
| 2890 | S | Muud erakorralised toetused ja abi | | | | – |
| 2900 | S | Mujal nimetamata otsetoetused | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Maaelu areng | | | | |
| 3100 | S | Investeeringud, sealhulgas niisutamisse | | | | – |
| 3200 | S | Noorte põllumajandustootjate ja uute põllumajandustootjate tegevuse alustamine ja maapiirkondades ettevõtlusega alustamise toetus | | | | – |
| 3310 | S | Halduskohustused (keskkonna-, kliima- ja muud kohustused) (v.a loomade heaolu ja mahepõllumajandus) | | | | – |
| 3320 | S | Loomade heaolu toetused | | | | – |
| 3350 | S | Mahepõllumajandus | | | | – |
| 3400 | S | Teatavatest kohustuslikest nõuetest (nt Natura 2000, veepoliitika raamdirektiiv) tulenevad piirkondlikud ebasoodsad tegurid | | | | – |
| 3500 | S | Looduslikud ja muud piirkondlikust eripärast tulenevad piirangud | | | | – |
| | S | Metsandus/mittetootlikud investeeringud | | | | |
| 3610 | S | Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse | | | | – |
| 3620 | S | Natura 2000 toetused metsandus- ning metsakeskkonna- ja kliimateenustele ning metsade kaitse korraldamiseks | | | | – |
| 3750 | S | Toetused loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmiseks | | | | – |
| 3760 | S | Riskijuhtimisvahendid | | | | – |
| 3900 | S | Muud maaelu arengu toetused | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Kuludega seotud abi ja toetused | | | | |
| 4100 | S | Palgad ja sotsiaalkindlustus | | | | – |
| 4200 | S | Mootorikütused | | | | – |
| | | Põllumajandusloomad | | | | |
| 4310 | S | Kariloomade sööt | | | | – |
| 4320 | S | Sigade ja kodulindude sööt | | | | – |
| 4330 | S | Muud põllumajandusloomadega seotud kulud | | | | – |
| | | Põllukultuurid | | | | |
| 4410 | S | Seemned | | | | – |
| 4420 | S | Väetised | | | | – |
| 4430 | S | Taimekaitse | | | | – |
| 4440 | S | Muud põllukultuuridega seotud erikulud | | | | – |
| | | Põllumajandustootmise üldkulud | | | | |
| 4510 | S | Elektrienergia | | | | – |
| 4520 | S | Kütteained, kokku | | | | – |
| 4521 | S | millest maagaas ja tööstuslikult toodetud gaasid | | | | – |
| 4522 | S | millest nafta ja naftasaadused | | | | – |
| 4523 | S | millest tahked fossiilkütused | | | | – |
| 4524 | S | millest taastuvkütused | | | | – |
| 4530 | S | Vesi | | | | – |
| 4540 | S | Kindlustus | | | | – |
| 4550 | S | Intressid | | | | – |
| 4600 | S | Muu tulutoova tegevusega seotud kulud | | | | – |
| 4900 | S | Muud kulud | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Põllumajandusloomade ostmisega seotud abi ja toetused | | | | |
| 5100 | S | Lüpsikarja ostmine | | | | – |
| 5200 | S | Lihakarja ostmine | | | | – |
| 5300 | S | Lammaste ja kitsede ostmine | | | | – |
| 5400 | S | Sigade ja kodulindude ostmine | | | | – |
| 5900 | S | Muude loomade ostmine | | | | – |
| | | | | | | |
| 9000 | S | Erinevused võrreldes eelnevate aruandeaastatega | | | | – |
| | | | | | | |
| | | Liikmesriikide kohustused seoses maa heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustega (maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded (HPK) 2, 8 ja 9) | | | | |
| | | | | | | |
| 10010 | AI | HPK 2 märg- ja turbaalade kohta | | – | – | |
| 10011 | AI | HPK 2: märg- ja turbaalade hektarite arv – püsirohumaa | | | – | – |
| 10012 | AI | HPK 2: märg- ja turbaalade hektarite arv – põllumaa | | | – | – |
| 10013 | AI | HPK 2: märg- ja turbaalade hektarite arv – püsikultuurid | | | – | – |
| 10300 | AI | HPK 8: tootmisega mitteseotud maa-alade või objektide, sealhulgas kesa all oleva põllumaa minimaalne osakaal | | – | – | |
| 10310 | AI | HPK 8: kesa alla jäetud maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10311 | AI | HPK 8: terrasside all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10312 | AI | HPK 8: hekkide, üksikute puude või puuderühma, puuderidade all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10313 | AI | HPK 8: põlluservade, maalappide või maatükkide puhverribade all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10318 | AI | HPK 8: püüdekultuuride all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10319 | AI | HPK 8: lämmastikku siduvate kultuuride all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10324 | AI | HPK 8: kraavide all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10325 | AI | HPK 8: ojade all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10326 | AI | HPK 8: väikeste tiikide all asuvate maa-alade hektarite arv; | | | – | – |
| 10327 | AI | HPK 8: väikeste märgalade all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10328 | AI | HPK 8: kivimüüride all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10329 | AI | HPK 8: kivikalmete all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10330 | AI | HPK 8: kultuuriliste objektide all asuvate maa-alade hektarite arv | | | – | – |
| 10400 | AI | HPK 9: muutmise või kündmise keeld | | – | – | |
| 10401 | AI | HPK 9: Natura 2000 aladel asuva püsirohumaa hektarite arv | | | – | – |
| 10402 | AI | HPK 9: määratud keskkonnatundliku püsirohumaa hektarite arv Natura 2000 aladel, mis on kaitstud HPK 9 alusel ja mille põllumajandustootjad on deklareerinud | | | – | – |
| 10403 | AI | HPK 9: määratud keskkonnatundliku püsirohumaa hektarite arv väljaspool Natura 2000 alasid, mis on kaitstud HPK 9 raames ja mille põllumajandustootjad on deklareerinud, kui on kohaldatav. | | | – | – |

Kood (*)

Rühm

Kategooriate kirjeldus

Veerud

N

V

T

Tootmisest lahti seotud toetus

1250

S

Baassissetuleku toetus kestlikkuse tagamiseks

–

1300

S

Täiendav ümberjaotav sissetulekutoetus kestlikkuse tagamiseks

–

1400

S

Kliima-, keskkonna- ja loomade heaolu kavad (ökokavad)

–

1600

S

Täiendav sissetulekutoetus noortele põllumajandustootjatele

–

1700

S

Väikepõllumajandustootjate toetus

–

Tootmiskohustusega seotud sissetulekutoetus

Põllukultuurid

Teraviljad, õliseemned ja valgurikkad taimed

23111

S

Teravili

–

23112

S

Õliseemned

–

23114

S

Valgurikkad taimed ja kaunviljad

–

2312

S

Kartulid

–

23121

S

millest tärklisekartulid

–

2313

S

Suhkrupeet

–

Tehnilised kultuurid

23141

S

Lina

–

23142

S

Harilik kanep

–

23143

S

Humal

–

23144

S

Suhkruroog

–

23145

S

Sigur

–

23149

S

Muud tehnilised kultuurid

–

2315

S

Köögivili

–

2316

S

Kesa

–

2317

S

Riis

–

2319

S

Määratlemata põllukultuurid

–

2320

S

Püsirohumaa

–

2321

S

Kuivsööt

–

2322

S

Puuvilla eritoetus

–

2323

S

Puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava

–

2324

S

Seemnete tootmine

–

Püsikultuurid

23311

S

Marjad

–

23312

S

Pähklid

–

2332

S

Õun- ja luuviljad

–

2333

S

Tsitruseistandikud

–

2334

S

Oliiviistandikud – oliiviõli ja lauaoliivid

–

2335

S

Viinamarjaistandikud

–

2339

S

Mujal nimetamata püsikultuurid

–

Loomad

2341

S

Lüpsikari

–

2342

S

Veise- ja vasikaliha

–

2343

S

Kariloomad (liik täpsustamata)

–

2344

S

Lambad ja kitsed

–

2345

S

Sead ja kodulinnud

–

2346

S

Siidiussid

–

2347

S

Mesindustooted

–

2349

S

Mujal nimetamata loomad

–

2410

S

Lühikese raieringiga madalmetsad

–

2490

S

Mujal nimetamata tootmiskohustusega seotud toetused

–

Erakorralised toetused ja abi

2810

S

Loodusõnnetuste tekitatud kahju hüvitamiseks antav abi

–

2890

S

Muud erakorralised toetused ja abi

–

2900

S

Mujal nimetamata otsetoetused

–

Maaelu areng

3100

S

Investeeringud, sealhulgas niisutamisse

–

3200

S

Noorte põllumajandustootjate ja uute põllumajandustootjate tegevuse alustamine ja maapiirkondades ettevõtlusega alustamise toetus

–

3310

S

Halduskohustused (keskkonna-, kliima- ja muud kohustused) (v.a loomade heaolu ja mahepõllumajandus)

–

3320

S

Loomade heaolu toetused

–

3350

S

Mahepõllumajandus

–

3400

S

Teatavatest kohustuslikest nõuetest (nt Natura 2000, veepoliitika raamdirektiiv) tulenevad piirkondlikud ebasoodsad tegurid

–

3500

S

Looduslikud ja muud piirkondlikust eripärast tulenevad piirangud

–

S

Metsandus/mittetootlikud investeeringud

3610

S

Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

–

3620

S

Natura 2000 toetused metsandus- ning metsakeskkonna- ja kliimateenustele ning metsade kaitse korraldamiseks

–

3750

S

Toetused loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmiseks

–

3760

S

Riskijuhtimisvahendid

–

3900

S

Muud maaelu arengu toetused

–

Kuludega seotud abi ja toetused

4100

S

Palgad ja sotsiaalkindlustus

–

4200

S

Mootorikütused

–

Põllumajandusloomad

4310

S

Kariloomade sööt

–

4320

S

Sigade ja kodulindude sööt

–

4330

S

Muud põllumajandusloomadega seotud kulud

–

Põllukultuurid

4410

S

Seemned

–

4420

S

Väetised

–

4430

S

Taimekaitse

–

4440

S

Muud põllukultuuridega seotud erikulud

–

Põllumajandustootmise üldkulud

4510

S

Elektrienergia

–

4520

S

Kütteained, kokku

–

4521

S

millest maagaas ja tööstuslikult toodetud gaasid

–

4522

S

millest nafta ja naftasaadused

–

4523

S

millest tahked fossiilkütused

–

4524

S

millest taastuvkütused

–

4530

S

Vesi

–

4540

S

Kindlustus

–

4550

S

Intressid

–

4600

S

Muu tulutoova tegevusega seotud kulud

–

4900

S

Muud kulud

–

Põllumajandusloomade ostmisega seotud abi ja toetused

5100

S

Lüpsikarja ostmine

–

5200

S

Lihakarja ostmine

–

5300

S

Lammaste ja kitsede ostmine

–

5400

S

Sigade ja kodulindude ostmine

–

5900

S

Muude loomade ostmine

–

9000

S

Erinevused võrreldes eelnevate aruandeaastatega

–

Liikmesriikide kohustused seoses maa heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustega (maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded (HPK) 2, 8 ja 9)

10010

AI

HPK 2 märg- ja turbaalade kohta

–

–

10011

AI

HPK 2: märg- ja turbaalade hektarite arv – püsirohumaa

–

–

10012

AI

HPK 2: märg- ja turbaalade hektarite arv – põllumaa

–

–

10013

AI

HPK 2: märg- ja turbaalade hektarite arv – püsikultuurid

–

–

10300

AI

HPK 8: tootmisega mitteseotud maa-alade või objektide, sealhulgas kesa all oleva põllumaa minimaalne osakaal

–

–

10310

AI

HPK 8: kesa alla jäetud maa-alade hektarite arv

–

–

10311

AI

HPK 8: terrasside all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10312

AI

HPK 8: hekkide, üksikute puude või puuderühma, puuderidade all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10313

AI

HPK 8: põlluservade, maalappide või maatükkide puhverribade all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10318

AI

HPK 8: püüdekultuuride all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10319

AI

HPK 8: lämmastikku siduvate kultuuride all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10324

AI

HPK 8: kraavide all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10325

AI

HPK 8: ojade all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10326

AI

HPK 8: väikeste tiikide all asuvate maa-alade hektarite arv;

–

–

10327

AI

HPK 8: väikeste märgalade all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10328

AI

HPK 8: kivimüüride all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10329

AI

HPK 8: kivikalmete all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10330

AI

HPK 8: kultuuriliste objektide all asuvate maa-alade hektarite arv

–

–

10400

AI

HPK 9: muutmise või kündmise keeld

–

–

10401

AI

HPK 9: Natura 2000 aladel asuva püsirohumaa hektarite arv

–

–

10402

AI

HPK 9: määratud keskkonnatundliku püsirohumaa hektarite arv Natura 2000 aladel, mis on kaitstud HPK 9 alusel ja mille põllumajandustootjad on deklareerinud

–

–

10403

AI

HPK 9: määratud keskkonnatundliku püsirohumaa hektarite arv väljaspool Natura 2000 alasid, mis on kaitstud HPK 9 raames ja mille põllumajandustootjad on deklareerinud, kui on kohaldatav.

–

–

Toetuste rahastamist kirjeldavad koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse haldusteabe puhul. |
| 1 | Toetust rahastatakse üksnes ELi eelarvest. |
| 2 | Meedet kaasrahastavad EL ja liikmesriigid. |
| 3 | Meedet ei rahastata ELi eelarvest, vaid muudest riiklikest allikatest. |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse haldusteabe puhul.

1

Toetust rahastatakse üksnes ELi eelarvest.

2

Meedet kaasrahastavad EL ja liikmesriigid.

3

Meedet ei rahastata ELi eelarvest, vaid muudest riiklikest allikatest.

Põhiüksusi määratlevad koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (***) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse haldusteabe puhul. |
| 1 | Toetust makstakse ühe looma kohta. |
| 2 | Toetust makstakse hektari kohta. |
| 3 | Toetust makstakse tonni kohta. |
| 4 | Põllumajanduslik majapidamine/muu: toetust makstakse kogu põllumajanduslikule majapidamisele või viisil, mis ei vasta muudele kategooriatele. |

Kood (***)

Kirjeldus

0

Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse haldusteabe puhul.

1

Toetust makstakse ühe looma kohta.

2

Toetust makstakse hektari kohta.

3

Toetust makstakse tonni kohta.

4

Põllumajanduslik majapidamine/muu: toetust makstakse kogu põllumajanduslikule majapidamisele või viisil, mis ei vasta muudele kategooriatele.

Tabel M „Toetused“ hõlmab abi ja toetusi, mida põllumajanduslik majapidamine on saanud liikmesriigi või liidu avaliku sektori asutuselt. See hõlmab haldusteavet keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuste kohta.

Andmerühmad tabelis M

S   Toetused

Abi ja toetused määratakse kindlaks toetuse kategooria (S), rahastamise ja põhiüksuste järgi. Iga kande puhul tuleb märkida põhiüksuste arv (N) ja saadud toetuse summa (V). Toetuse kategooria kohta võib teha mitu märget, kuna põhiüksused ja/või rahastamisallikas võivad üksteisest erineda.

Üldjuhul peavad tabelisse M kantud abi ja toetused langema kokku jooksva aruandeaasta abi ja toetustega, hoolimata sellest, millal toetus kätte saadi (aruandeaasta võrdub taotlusaastaga). Erandiks on investeeringutoetused ja maaelu arengu toetused, v.a looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alade toetused, kuna tabelisse märgitud summad peaksid kajastama aruandeaasta jooksul tegelikult saadud toetusi (aruandeaasta võrdub taotlusaastaga).

AI   Haldusteave

Teatavad liikmesriikide kohustused seoses maa heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustega (HPK nõuded 2, 8 ja 9) on määratletud haldusteabe (AI) kategooria järgi. Iga kande puhul tuleb märkida põhiüksuste arv (N) ja/või tüüp (T), nagu tabelis märgitud.

Põhiüksuste arv (N) vastab alale, millel rakendatakse HPK nõudeid, väljendatud hektarites.

Tüüp (T) viitab HPK rakendamisele põllumajandusliku majapidamise tasandil ja valitakse järgnevast loetelust:

| Kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1 | Põllumajanduslik majapidamine on kohustatud täitma haldusnõudeid. |
| 2 | Põllumajandusliku majapidamise suhtes kohaldatakse HPK-s sätestatud erandit.“ |

Kood

Kirjeldus

1

Põllumajanduslik majapidamine on kohustatud täitma haldusnõudeid.

2

Põllumajandusliku majapidamise suhtes kohaldatakse HPK-s sätestatud erandit.“

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 VIII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabeli J (Loomakasvatus) esimene osa asendatakse järgmisega:

  „Tabeli ülesehitus






  Põllumajandusloomade kategooria | Kood (*) |
| --- | --- | --- |

1)

Tabeli J (Loomakasvatus) esimene osa asendatakse järgmisega:

„Tabeli ülesehitus

Põllumajandusloomade kategooria

Kood (*)

| | | Veerud |
| --- | --- | --- |
| Andmerühm | Keskmine arv | Arv | Väärtus |
| A | N | V |
| AN | Keskmine arv | | – | – |
| RN | Võrdlusarv | – | | –“ |
| OV | Algseis | – | | |
| CV | Lõppseis | – | | |
| PU | Ostud | – | | |
| SA | Kogumüük | – | | |
| SS | Tapaloomade müük | – | | |
| SR | Müük edasiseks kasvatamiseks/tõuaretuseks | – | | |
| SU | Müük teadmata eesmärgil | – | | |
| FC | Põllumajandusliku majapidamise omatarbimine | – | | |
| FU | Põllumajandusliku majapidamise sisene tarbimine | – | | |

Veerud

Andmerühm

Keskmine arv

Arv

Väärtus

A

N

V

AN

Keskmine arv

–

–

RN

Võrdlusarv

–

–“

OV

Algseis

–

CV

Lõppseis

–

PU

Ostud

–

SA

Kogumüük

–

SS

Tapaloomade müük

–

SR

Müük edasiseks kasvatamiseks/tõuaretuseks

–

SU

Müük teadmata eesmärgil

–

FC

Põllumajandusliku majapidamise omatarbimine

–

FU

Põllumajandusliku majapidamise sisene tarbimine

–

| 2) | Tabeli J selgitavates märkustes lisatakse märkuse „J.AN. Keskmine arv (märkida üksnes veergu A)“ järele järgmine märkus:

  „
  J.RNVõrdlusarv (märkida üksnes veergu N)
  Võrdlusarv on põllumajanduslikus majapidamises teataval ajahetkel tavaliselt viibivate loomade arv. Seda kasutatakse põllumajandusliku majapidamise standardtoodangu ja majandusliku suuruse arvutamiseks. Vastupidi keskmisele arvule (AN) võimaldab see arvesse võtta ajavahemikku, mille jooksul on põllumajanduslikus majapidamises tootmistsükli erakorralise katkemise (nt haiguspuhangute) tõttu erandliku ajavahemiku jooksul vähem loomi või ei ole üldse loomi.

  Arv (veerg N)
  Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna või mesitarude arvuna ümardatult teise kümnendkohani.
  Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).
  Andmeid muutuja „J.RN Võrdlusarv“ kohta võib erandjuhtudel (nt haigus põllumajanduslikus majapidamises või tapmine sanitaarsetel põhjustel) esitada alates 2022. aruandeaastast. Andmete esitamine on vabatahtlik.“ |
| --- | --- |

2)

Tabeli J selgitavates märkustes lisatakse märkuse „J.AN. Keskmine arv (märkida üksnes veergu A)“ järele järgmine märkus:

„
  J.RNVõrdlusarv (märkida üksnes veergu N)

Võrdlusarv on põllumajanduslikus majapidamises teataval ajahetkel tavaliselt viibivate loomade arv. Seda kasutatakse põllumajandusliku majapidamise standardtoodangu ja majandusliku suuruse arvutamiseks. Vastupidi keskmisele arvule (AN) võimaldab see arvesse võtta ajavahemikku, mille jooksul on põllumajanduslikus majapidamises tootmistsükli erakorralise katkemise (nt haiguspuhangute) tõttu erandliku ajavahemiku jooksul vähem loomi või ei ole üldse loomi.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna või mesitarude arvuna ümardatult teise kümnendkohani.

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Andmeid muutuja „J.RN Võrdlusarv“ kohta võib erandjuhtudel (nt haigus põllumajanduslikus majapidamises või tapmine sanitaarsetel põhjustel) esitada alates 2022. aruandeaastast. Andmete esitamine on vabatahtlik.“

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2500,

13. detsember 2022,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Keleméri bárányhús“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Keleméri bárányhús“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Keleméri bárányhús“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Keleméri bárányhús“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Keleméri bárányhús“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Keleméri bárányhús“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.1 „värske liha (ja rups)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 315, 19.8.2022, lk 21.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/53

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/2501,

14. detsember 2022,

millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2022/110 (2) on kehtestatud püügivõimalused 2022. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2022/110 (2) on kehtestatud püügivõimalused 2022. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, 2022. aastaks ammendatuks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, 2022. aastaks ammendatuks.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavarude rühma teatav püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavarude rühma teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Koormuse ammendumine

Itaaliale 2022. aastaks lisas osutatud hiid-lehthännakuvarude rühmale eraldatud maksimaalset lubatud püügikoormust GFCMi geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Itaalia lipu all sõitvatel või Itaalias registreeritud laevadel, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavarude rühma alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 27. jaanuari 2022. aasta määrus (EL) 2022/110, millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2022. aastaks (ELT L 21, 31.1.2022, lk 165).

2

---

LISA

| Nr | 13/TQ110 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Püügikoormuse rühma kood | EFF2/MED2_TR3 |
| Kalavarude rühm | Hiid-lehthännak geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11 |
| Asjaomaste laevade kogupikkus | ≥ 18 m ja < 24 m |
| Püügikeelu kehtestamise kuupäev | 1.10.2022 |

Nr

13/TQ110

Liikmesriik

Itaalia

Püügikoormuse rühma kood

EFF2/MED2_TR3

Kalavarude rühm

Hiid-lehthännak geograafilistes alapiirkondades 8, 9, 10 ja 11

Asjaomaste laevade kogupikkus

≥ 18 m ja < 24 m

Püügikeelu kehtestamise kuupäev

1.10.2022

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/56

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2502,

19. detsember 2022,

millega parandatakse määruse (EL) nr 965/2012 (millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008) prantsuskeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artiklit 31,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (2) prantsuskeelses versioonis on vead IV lisa (CAT-osa) D-alajao 2. jaotise punkti CAT.IDE.H.320 alapunkti b sissejuhatavas lauses, V lisa (SPA-osa) K-alajao punkti SPA.HOFO.110 alapunkti b alapunktis 9, VI lisa (NCC-osa) D-alajao 2. jaotise punktis NCC.IDE.H.235, VII lisa (NCO-osa) D-alajao punkti NCO.IDE.H.185 alapunktis c, VIII lisa (SPO-osa) D-alajao 2. jaotise punkti SPO.IDE.H.203 alapunktis c, ning need vead muudavad sätete tähendust. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (2) prantsuskeelses versioonis on vead IV lisa (CAT-osa) D-alajao 2. jaotise punkti CAT.IDE.H.320 alapunkti b sissejuhatavas lauses, V lisa (SPA-osa) K-alajao punkti SPA.HOFO.110 alapunkti b alapunktis 9, VI lisa (NCC-osa) D-alajao 2. jaotise punktis NCC.IDE.H.235, VII lisa (NCO-osa) D-alajao punkti NCO.IDE.H.185 alapunktis c, VIII lisa (SPO-osa) D-alajao 2. jaotise punkti SPO.IDE.H.203 alapunktis c, ning need vead muudavad sätete tähendust.

| (2) | Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 965/2012 prantsuskeelset versiooni vastavalt parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 965/2012 prantsuskeelset versiooni vastavalt parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (3) | Käesoleva rakendusmäärusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennunduse valdkonna ühiste ohutuseeskirjade kohaldamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva rakendusmäärusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennunduse valdkonna ühiste ohutuseeskirjade kohaldamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

(ei puuduta eestikeelset versiooni)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

2

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/58

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2503,

19. detsember 2022,

millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2019/627 seoses elusate kahepoolmeliste karploomade ja kalandustoodete ametliku kontrolli või UV-kiirgusega seotud ametliku kontrolli praktilise korraga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 18 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2017/625 on sätestatud eeskirjad ametliku kontrolli ja muude kontrollitoimingute kohta, mida liikmesriikide pädevad asutused teevad, veendumaks, et muu hulgas ka toiduohutuse valdkond oleks kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustusetappidel kooskõlas liidu õigusaktidega. Täpsemalt nähakse sellega ette ametlik kontroll seoses inimtoiduks ettenähtud loomsete saadustega. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2017/625 on sätestatud eeskirjad ametliku kontrolli ja muude kontrollitoimingute kohta, mida liikmesriikide pädevad asutused teevad, veendumaks, et muu hulgas ka toiduohutuse valdkond oleks kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustusetappidel kooskõlas liidu õigusaktidega. Täpsemalt nähakse sellega ette ametlik kontroll seoses inimtoiduks ettenähtud loomsete saadustega.

| (2) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/627 (2) on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/625 sätestatud ühtne praktiline kord inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli tegemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/627 (2) on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/625 sätestatud ühtne praktiline kord inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli tegemiseks.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklis 10 on sätestatud veterinaarjärelevalve ametniku kohustus kontrollida dokumente, eelkõige võtta arvesse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/628 (3) kohaselt ette nähtud ametlikke sertifikaate. Esitatud viide on vale sertifikaadi kohta, seetõttu tuleks see viide parandada. Kuna rakendusmäärus (EL) 2019/628 on tunnistatud kehtetuks ja sertifikaadid asendatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/2235 (4) esitatud sertifikaatidega, on asjakohane asendada kõik viited rakendusmäärusele (EL) 2019/628 õigete viidetega rakendusmäärusele (EL) 2020/2235. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklis 10 on sätestatud veterinaarjärelevalve ametniku kohustus kontrollida dokumente, eelkõige võtta arvesse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/628 (3) kohaselt ette nähtud ametlikke sertifikaate. Esitatud viide on vale sertifikaadi kohta, seetõttu tuleks see viide parandada. Kuna rakendusmäärus (EL) 2019/628 on tunnistatud kehtetuks ja sertifikaadid asendatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/2235 (4) esitatud sertifikaatidega, on asjakohane asendada kõik viited rakendusmäärusele (EL) 2019/628 õigete viidetega rakendusmäärusele (EL) 2020/2235.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) 2019/627 artikli 45 punktis l on sätestatud, et värske liha tuleb tunnistada inimtoiduks kõlbmatuks, kui seda on ebaseaduslikult töödeldud ioniseeriva kiirgusega, sealhulgas UV-kiirgusega. Enamikku UV-kiirgustest ei tule lugeda ioniseerivaks kiirguseks, nagu see on defineeritud nõukogu direktiivi 2013/59/Euratom (5) artikli 4 punktis 46, seetõttu tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2019/627 artikli 45 punkti l. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) 2019/627 artikli 45 punktis l on sätestatud, et värske liha tuleb tunnistada inimtoiduks kõlbmatuks, kui seda on ebaseaduslikult töödeldud ioniseeriva kiirgusega, sealhulgas UV-kiirgusega. Enamikku UV-kiirgustest ei tule lugeda ioniseerivaks kiirguseks, nagu see on defineeritud nõukogu direktiivi 2013/59/Euratom (5) artikli 4 punktis 46, seetõttu tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2019/627 artikli 45 punkti l.

| (5) | Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklile 51 ei kohaldata klassifitseeritud tootmis- ja ülekandealadelt pärit elusate kahepoolmeliste karploomade ametliku kontrolli erinõudeid mittefiltreeriva toitumisviisiga elusate meripuralaste (Holothuroidea) suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklile 51 ei kohaldata klassifitseeritud tootmis- ja ülekandealadelt pärit elusate kahepoolmeliste karploomade ametliku kontrolli erinõudeid mittefiltreeriva toitumisviisiga elusate meripuralaste (Holothuroidea) suhtes.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1756 (6) muudeti määruse (EL) 2017/625 artiklit 18, et määruse (EL) 2017/625 artikli 18 lõike 7 punktis g sätestatud võimalust teha erand tootmis- ja ülekandealade klassifitseerimise nõudest ei kohaldataks ainult Holothuroidea suhtes, vaid et seda laiendataks kõigile mittefiltreeriva toitumisviisiga okasnahksetele. Lisaks muudeti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/2258 (7) määruse (EL) 2017/625 artikli 18 lõike 7 punkti g alusel delegeeritud määruse (EL) 2019/624 (8) artiklit 11, mille kohaselt tootmis- ja ülekandealade klassifitseerimist ei nõuta mittefiltreeriva toitumisviisiga okasnahksete kogumisel. Rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklit 51 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1756 (6) muudeti määruse (EL) 2017/625 artiklit 18, et määruse (EL) 2017/625 artikli 18 lõike 7 punktis g sätestatud võimalust teha erand tootmis- ja ülekandealade klassifitseerimise nõudest ei kohaldataks ainult Holothuroidea suhtes, vaid et seda laiendataks kõigile mittefiltreeriva toitumisviisiga okasnahksetele. Lisaks muudeti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/2258 (7) määruse (EL) 2017/625 artikli 18 lõike 7 punkti g alusel delegeeritud määruse (EL) 2019/624 (8) artiklit 11, mille kohaselt tootmis- ja ülekandealade klassifitseerimist ei nõuta mittefiltreeriva toitumisviisiga okasnahksete kogumisel. Rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklit 51 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (7) | Rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklis 71 on sätestatud eeskirjad otsuste kohta, mida pädevad asutused võivad teha pärast kalandustoodete kontrollimist. Kõnealuse artikli punktis a viidatakse ekslikult määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jaole, mitte kalandustooteid käsitlevale VIII jaole. Järjepidevuse huvides tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklis 71 esitatud viide parandada. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklis 71 on sätestatud eeskirjad otsuste kohta, mida pädevad asutused võivad teha pärast kalandustoodete kontrollimist. Kõnealuse artikli punktis a viidatakse ekslikult määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jaole, mitte kalandustooteid käsitlevale VIII jaole. Järjepidevuse huvides tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklis 71 esitatud viide parandada.

| (8) | Rakendusmääruse (EL) 2019/627 VI lisas on sätestatud kalandustoodete ametliku kontrolli praktiline kord kooskõlas kõnealuse rakendusmääruse artikliga 70. Eelkõige määratakse selles kindlaks analüüsimeetodid, mida tuleb rakendada, kui organoleptilise uuringu käigus tekib kahtlusi kalandustoodete värskuse suhtes. Toiduohutusamet märkis oma teaduslikus arvamuses (9) ära meetodid, mille abil on võimalik eristada superjahutatud kala ja külmutatud olnud kala, mida kaubanduslikult esitatakse superjahutatud kalana. Kuna need analüüsimeetodid tuleks lisada rakendusmääruse (EL) 2019/627 VI lisasse, tuleks kõnealust lisa muuta. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmääruse (EL) 2019/627 VI lisas on sätestatud kalandustoodete ametliku kontrolli praktiline kord kooskõlas kõnealuse rakendusmääruse artikliga 70. Eelkõige määratakse selles kindlaks analüüsimeetodid, mida tuleb rakendada, kui organoleptilise uuringu käigus tekib kahtlusi kalandustoodete värskuse suhtes. Toiduohutusamet märkis oma teaduslikus arvamuses (9) ära meetodid, mille abil on võimalik eristada superjahutatud kala ja külmutatud olnud kala, mida kaubanduslikult esitatakse superjahutatud kalana. Kuna need analüüsimeetodid tuleks lisada rakendusmääruse (EL) 2019/627 VI lisasse, tuleks kõnealust lisa muuta.

| (9) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2019/627 vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2019/627 vastavalt muuta ja parandada.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2019/627 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  „a) | lõikes 2 asendatakse tekst „komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/628(9) artikli 29 kohaselt“ tekstiga „komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2235 (*1) artikli 31 kohaselt“ |
| --- | --- | --- |

1)

artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

„a)

lõikes 2 asendatakse tekst „komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/628(9) artikli 29 kohaselt“ tekstiga „komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2235 (*1) artikli 31 kohaselt“

(*1)  Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2235, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loomatervise sertifikaatide näidiste, ametlike sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega teatavate looma- ja kaubakategooriate saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 599/2004, rakendusmäärused (EL) nr 636/2014 ja (EL) 2019/628, direktiiv 98/68/EÜ ning otsused 2000/572/EÜ, 2003/779/EÜ ja 2007/240/EÜ (ELT L 442, 30.12.2020, lk 1)“;"

| b) | lõikes 3 asendatakse tekst „rakendusmääruse (EL) 2019/628 artikli 29 kohase“ tekstiga „rakendusmääruse (EL) 2020/2235 artikli 32 kohase“; |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse tekst „rakendusmääruse (EL) 2019/628 artikli 29 kohase“ tekstiga „rakendusmääruse (EL) 2020/2235 artikli 32 kohase“;

| 2) | artikli 45 punkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | seda on ebaseaduslikult töödeldud ioniseeriva või UV-kiirgusega;“ |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 45 punkt l asendatakse järgmisega:

„l)

seda on ebaseaduslikult töödeldud ioniseeriva või UV-kiirgusega;“

;

| 3) | artikkel 51 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 51
  Välistamine
  Käesolevat jaotist kohaldatakse elusate kahepoolmeliste karploomade, elusate okasnahksete, elusate mantelloomade ja elusate meritigude suhtes. Käesolevat jaotist ei kohaldata mittefiltreeriva toitumisviisiga elusate meritigude ja mittefiltreeriva toitumisviisiga elusate okasnahksete suhtes.“
  ; |
| --- | --- |

3)

artikkel 51 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 51

Välistamine

Käesolevat jaotist kohaldatakse elusate kahepoolmeliste karploomade, elusate okasnahksete, elusate mantelloomade ja elusate meritigude suhtes. Käesolevat jaotist ei kohaldata mittefiltreeriva toitumisviisiga elusate meritigude ja mittefiltreeriva toitumisviisiga elusate okasnahksete suhtes.“

| 4) | artikli 71 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | artikli 70 kohaselt tehtud ametlikud kontrollid näitavad, et need ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jaos või määruses (EÜ) nr 2073/2005 sätestatud organoleptiliste, keemiliste, füüsikaliste või mikrobioloogiliste nõuetega või parasiite käsitlevate nõuetega;“ |
| --- | --- | --- |

4)

artikli 71 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

artikli 70 kohaselt tehtud ametlikud kontrollid näitavad, et need ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jaos või määruses (EÜ) nr 2073/2005 sätestatud organoleptiliste, keemiliste, füüsikaliste või mikrobioloogiliste nõuetega või parasiite käsitlevate nõuetega;“

;

| 5) | artikli 72 punktis 1 asendatakse tekst „rakendusmääruse (EL) 2019/628 III lisa II osa B peatükis sätestatud veterinaarsertifikaadi näidisele“ tekstiga „rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisa 29. peatükis sätestatud ametliku sertifikaadi näidisele“; |
| --- | --- |

5)

artikli 72 punktis 1 asendatakse tekst „rakendusmääruse (EL) 2019/628 III lisa II osa B peatükis sätestatud veterinaarsertifikaadi näidisele“ tekstiga „rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisa 29. peatükis sätestatud ametliku sertifikaadi näidisele“;

| 6) | VI lisa I peatüki punkti B „Värskusnäitajad“ lisatakse esimese ja teise lõigu vahele järgmine lõik:

  „Kui organoleptilise uuringu käigus tekib kahtlus, et eelnevalt külmutatud olnud kalu esitatakse kaubanduses kui värskeid kalu, võib kontrollimiseks võtta proove ja teha nendega selliseid laboriuuringuid nagu hüdroksüatsüül-koensüümi A dehüdrogenaasi (HADH) test, histoloogilised uuringud, ultravioletne-nähtav-infrapunalähedane spektroskoopia (UV-VIS/NIR) ja hüperspektraalsed kujutised.“ |
| --- | --- |

6)

VI lisa I peatüki punkti B „Värskusnäitajad“ lisatakse esimese ja teise lõigu vahele järgmine lõik:

„Kui organoleptilise uuringu käigus tekib kahtlus, et eelnevalt külmutatud olnud kalu esitatakse kaubanduses kui värskeid kalu, võib kontrollimiseks võtta proove ja teha nendega selliseid laboriuuringuid nagu hüdroksüatsüül-koensüümi A dehüdrogenaasi (HADH) test, histoloogilised uuringud, ultravioletne-nähtav-infrapunalähedane spektroskoopia (UV-VIS/NIR) ja hüperspektraalsed kujutised.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 15. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/627, milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 ühtne praktiline kord inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli tegemiseks ja millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2074/2005 ametliku kontrolli osas (ELT L 131, 17.5.2019, lk 51).

2

(3)  Komisjoni 8. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/628, milles käsitletakse teatavate loomade ja kaupade ametlike sertifikaatide näidiseid ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2074/2005 ja rakendusmäärust (EL) 2016/759 kõnealuste sertifikaatide näidiste osas (ELT L 131, 17.5.2019, lk 101).

3

(4)  Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2235, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loomatervise sertifikaatide näidiste, ametlike sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega teatavate looma- ja kaubakategooriate saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 599/2004, rakendusmäärused (EL) nr 636/2014 ja (EL) 2019/628, direktiiv 98/68/EÜ ning otsused 2000/572/EÜ, 2003/779/EÜ ja 2007/240/EÜ (ELT L 442, 30.12.2020, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2021. aasta määrus (EL) 2021/1756, millega muudetakse määrust (EL) 2017/625 seoses kolmandatest riikidest liitu eksporditavate loomade ja loomsete saaduste ametliku kontrolliga, et tagada antimikroobikumide teatavate kasutusviiside keelu järgimine ja määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 357, 8.10.2021, lk 27).

6

(7)  Komisjoni 9. septembri 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/2258, millega muudetakse ja parandatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirju käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa seoses kalandustoodete, munade ja teatavate kõrgrafineeritud toodetega ning muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2019/624 seoses teatavate kahepoolmeliste karploomadega (ELT L 299, 18.11.2022, lk 5).

7

(8)  Komisjoni 8. veebruari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/624, milles käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 erieeskirju liha tootmise suhtes tehtava ametliku kontrolli ning elusate kahepoolmeliste karploomade tootmis- ja ülekandealade kohta (ELT L 131, 17.5.2019, lk 1).

8

(9)  EFSA Journal 2021;19(1):6378.

9

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/62

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/2504,

19. detsember 2022,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III ja V lisa seoses loomatervise/ametlike sertifikaatide ja ametlike sertifikaatide näidistega teatavate kalandustoodete ja kõrgrafineeritud loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks ning isikliku kinnituse näidisega teatavate liittoodete liitu toomiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (2) eriti selle artikli 238 lõiget 3 ja artikli 239 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (3) eriti selle artikli 90 esimese lõigu punkte a ja b ning artikli 126 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/2235 (4) on kehtestatud eeskirjad, milles käsitletakse muu hulgas määrusega (EL) 2017/625 ette nähtud ametlikke sertifikaate, mida nõutakse teatavate loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks. Eelkõige on rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisas muu hulgas esitatud loomatervise/ametlike sertifikaatide ja ametlike sertifikaatide näidised teatavate kalandustoodete ja kõrgrafineeritud loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/2235 (4) on kehtestatud eeskirjad, milles käsitletakse muu hulgas määrusega (EL) 2017/625 ette nähtud ametlikke sertifikaate, mida nõutakse teatavate loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks. Eelkõige on rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisas muu hulgas esitatud loomatervise/ametlike sertifikaatide ja ametlike sertifikaatide näidised teatavate kalandustoodete ja kõrgrafineeritud loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisa 30. ja 31. peatükis on esitatud vastavalt ametliku sertifikaadi näidis selliste inimtoiduks ettenähtud kalandustoodete või karpidest saadud kalandustoodete liitu toomiseks, mis tuuakse liitu otse kolmanda riigi lipu all sõitvalt külmveo-, külmutus- või tehaslaevalt, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/625 (5) artikli 11 lõikes 3 (näidis FISH/MOL-CAP), ning loomatervise/ametliku sertifikaadi näidis inimtoiduks ettenähtud elusate karpide, okasnahksete, mantelloomade, meritigude ning nende loomade loomsete saaduste liitu toomiseks (MOL-HC). Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/2258 (6) muudeti delegeeritud määruse (EL) 2019/624 (7) artiklit 11, mille kohaselt ei ole mittefiltreeriva toitumisviisiga okasnahksete kogumisel tootmis- ja ülekandealasid vaja liigitada. Seepärast tuleks vastavalt muuta ametliku sertifikaadi näidist ja loomatervise/ametliku sertifikaadi näidist selliste kalandustoodete liitu toomiseks. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisa 30. ja 31. peatükis on esitatud vastavalt ametliku sertifikaadi näidis selliste inimtoiduks ettenähtud kalandustoodete või karpidest saadud kalandustoodete liitu toomiseks, mis tuuakse liitu otse kolmanda riigi lipu all sõitvalt külmveo-, külmutus- või tehaslaevalt, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/625 (5) artikli 11 lõikes 3 (näidis FISH/MOL-CAP), ning loomatervise/ametliku sertifikaadi näidis inimtoiduks ettenähtud elusate karpide, okasnahksete, mantelloomade, meritigude ning nende loomade loomsete saaduste liitu toomiseks (MOL-HC). Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/2258 (6) muudeti delegeeritud määruse (EL) 2019/624 (7) artiklit 11, mille kohaselt ei ole mittefiltreeriva toitumisviisiga okasnahksete kogumisel tootmis- ja ülekandealasid vaja liigitada. Seepärast tuleks vastavalt muuta ametliku sertifikaadi näidist ja loomatervise/ametliku sertifikaadi näidist selliste kalandustoodete liitu toomiseks.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisa 46. peatükis on esitatud ametliku sertifikaadi näidis inimtoiduks ettenähtud kõrgrafineeritud kondroitiinsulfaadi, hüaluroonhappe, muude hüdrolüüsitud kõhre saaduste, kitosaani, glükoosamiini, laabi, kalaliimi ja aminohapete liitu toomiseks (näidis HRP). Delegeeritud määrusega (EL) 2022/2258 muudeti määrust (EÜ) nr 853/2004, lisades kõrgrafineeritud toodetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 (8) kohaselt lubatud rasva derivaadid ning toidu lõhna- ja maitseained, tingimusel et neid on töödeldud viisil, millega ei kaasne ohtu inimeste ja loomade tervisele. Ametliku sertifikaadi näidist selliste kõrgrafineeritud toodete liitu toomiseks tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisa 46. peatükis on esitatud ametliku sertifikaadi näidis inimtoiduks ettenähtud kõrgrafineeritud kondroitiinsulfaadi, hüaluroonhappe, muude hüdrolüüsitud kõhre saaduste, kitosaani, glükoosamiini, laabi, kalaliimi ja aminohapete liitu toomiseks (näidis HRP). Delegeeritud määrusega (EL) 2022/2258 muudeti määrust (EÜ) nr 853/2004, lisades kõrgrafineeritud toodetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 (8) kohaselt lubatud rasva derivaadid ning toidu lõhna- ja maitseained, tingimusel et neid on töödeldud viisil, millega ei kaasne ohtu inimeste ja loomade tervisele. Ametliku sertifikaadi näidist selliste kõrgrafineeritud toodete liitu toomiseks tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisa tuleks seega vastavalt muuta.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 V lisas esitatud isikliku kinnituse näidist ettevõtjatele, kes toovad liitu pika säilimisajaga liittooteid, tuleks samuti ajakohastada, et hõlbustada dokumendi täitmist, võttes arvesse saadud kogemusi ning lisades selgitusi ja märkusi, et lihtsustada teabe esitamist importivate toidukäitlejate poolt. Želatiini, kollageeni ja teatavaid kõrgrafineeritud tooteid võib importida ilma jääkide seire kava esitamata ning seega ei peaks olema vajalik, et riigid oleksid loetletud komisjoni otsuse 2011/163/EL (9) lisas, selleks et neid tooteid tohiks liitu eksportida või kasutada neid tooteid liitu eksporditavate liittoodete koostisosadena, kuigi komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/405 (10) artiklite 18, 19 või 22 kohane loetellu kandmine on endiselt kohustuslik. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2020/2235 V lisas esitatud isiklik kinnitus asendada ajakohastatud versiooniga. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 V lisas esitatud isikliku kinnituse näidist ettevõtjatele, kes toovad liitu pika säilimisajaga liittooteid, tuleks samuti ajakohastada, et hõlbustada dokumendi täitmist, võttes arvesse saadud kogemusi ning lisades selgitusi ja märkusi, et lihtsustada teabe esitamist importivate toidukäitlejate poolt. Želatiini, kollageeni ja teatavaid kõrgrafineeritud tooteid võib importida ilma jääkide seire kava esitamata ning seega ei peaks olema vajalik, et riigid oleksid loetletud komisjoni otsuse 2011/163/EL (9) lisas, selleks et neid tooteid tohiks liitu eksportida või kasutada neid tooteid liitu eksporditavate liittoodete koostisosadena, kuigi komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/405 (10) artiklite 18, 19 või 22 kohane loetellu kandmine on endiselt kohustuslik. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2020/2235 V lisas esitatud isiklik kinnitus asendada ajakohastatud versiooniga.

| (6) | Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 V lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 V lisa tuleks seega vastavalt muuta.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/2235 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/2235 vastavalt muuta.

| (8) | Selleks et vältida kaubandushäireid teatavate kalandustoodete, kõrgrafineeritud loomsete saaduste ja pika säilimisajaga liittoodete saadetiste liitu toomisel, tuleks üleminekuperioodil jätkuvalt lubada enne käesoleva määrusega muudetud rakendusmääruse (EL) 2020/2235 kohaselt välja antud sertifikaadi/kinnituse väljaandmist, tingimusel et selline sertifikaat/kinnitus on välja antud hiljemalt 15. aprilliks 2023. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et vältida kaubandushäireid teatavate kalandustoodete, kõrgrafineeritud loomsete saaduste ja pika säilimisajaga liittoodete saadetiste liitu toomisel, tuleks üleminekuperioodil jätkuvalt lubada enne käesoleva määrusega muudetud rakendusmääruse (EL) 2020/2235 kohaselt välja antud sertifikaadi/kinnituse väljaandmist, tingimusel et selline sertifikaat/kinnitus on välja antud hiljemalt 15. aprilliks 2023.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

1.   Kuni 15. juulini 2023 kestval üleminekuperioodil on jätkuvalt lubatud liitu tuua teatavate kalandustoodete ja kõrgrafineeritud loomsete saaduste saadetisi, millega on kaasas enne käesoleva rakendusmäärusega tehtud muudatusi kohaldatud rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisa 30., 31. ja 46. peatükis esitatud näidise kohaselt välja antud nõuetekohane loomatervise/ametlik sertifikaat või ametlik sertifikaat, tingimusel et selline sertifikaat on välja antud hiljemalt 15. aprilliks 2023.

2.   Kuni 15. juulini 2023 kestval üleminekuperioodil on jätkuvalt lubatud liitu tuua pika säilimisajaga liittoodete saadetisi, millega on kaasas enne käesoleva määrusega tehtud muudatusi kohaldatud rakendusmääruse (EL) 2020/2235 V lisas esitatud näidise kohaselt välja antud isiklik kinnitus, tingimusel et selline kinnitus on välja antud hiljemalt 15. aprilliks 2023.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

1

(2)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

3

(4)  Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2235, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loomatervise sertifikaatide näidiste, ametlike sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega teatavate looma- ja kaubakategooriate saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 599/2004, rakendusmäärused (EL) nr 636/2014 ja (EL) 2019/628, direktiiv 98/68/EÜ ning otsused 2000/572/EÜ, 2003/779/EÜ ja 2007/240/EÜ (ELT L 442, 30.12.2020, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 4. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/625, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 seoses teatavate inimtoiduks ettenähtud toodete ja loomade saadetiste liitu toomise nõuetega (ELT L 131, 17.5.2019, lk 18).

5

(6)  Komisjoni 9. septembri 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/2258, millega muudetakse ja parandatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirju käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa seoses kalandustoodete, munade ja teatavate kõrgrafineeritud toodetega ning muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2019/624 seoses teatavate kahepoolmeliste karploomadega (ELT L 299, 18.11.2022, lk 5).

6

(7)  Komisjoni 8. veebruari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/624, milles käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 erieeskirju liha tootmise suhtes tehtava ametliku kontrolli ning elusate kahepoolmeliste karploomade tootmis- ja ülekandealade kohta (ELT L 131, 17.5.2019, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ (ELT L 354, 31.12.2008, lk 34).

8

(9)  Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta otsus 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (ELT L 70, 17.3.2011, lk 40).

9

(10)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/405, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loetelud, kust on lubatud liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomi ja kaupu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 118).

10

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III ja V lisa muudetakse järgmiselt.

| (1) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  (a) | sissejuhatavas tabelis, milles on esitatud kõnealuses lisas loetletud liitu toomisel kasutatavate loomatervise/ametliku sertifikaadi näidised ja ametliku sertifikaadi näidised, asendatakse jagu, milles käsitletakse inimtoiduks ettenähtud kõrgrafineeritud kondroitiinsulfaadi, hüaluroonhappe, muude hüdrolüüsitud kõhre saaduste, kitosaani, glükoosamiini, laabi, kalaliimi ja aminohapete ametliku sertifikaadi näidist, järgmisega:






  „Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jaos kirjeldatud, inimtoiduks ettenähtud kõrgrafineeritud tooted |
| --- | --- | --- |
| HRP | 46. peatükk: ametliku sertifikaadi näidis määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jaos kirjeldatud, inimtoiduks ettenähtud kõrgrafineeritud toodete liitu toomiseks“; |

(1)

III lisa muudetakse järgmiselt:

(a)

sissejuhatavas tabelis, milles on esitatud kõnealuses lisas loetletud liitu toomisel kasutatavate loomatervise/ametliku sertifikaadi näidised ja ametliku sertifikaadi näidised, asendatakse jagu, milles käsitletakse inimtoiduks ettenähtud kõrgrafineeritud kondroitiinsulfaadi, hüaluroonhappe, muude hüdrolüüsitud kõhre saaduste, kitosaani, glükoosamiini, laabi, kalaliimi ja aminohapete ametliku sertifikaadi näidist, järgmisega:

„Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jaos kirjeldatud, inimtoiduks ettenähtud kõrgrafineeritud tooted

HRP

46. peatükk: ametliku sertifikaadi näidis määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jaos kirjeldatud, inimtoiduks ettenähtud kõrgrafineeritud toodete liitu toomiseks“;

| b) | 30. ja 31. peatükk asendatakse järgmisega:

  „
  30. PEATÜKK


  AMETLIKU SERTIFIKAADI NÄIDIS SELLISTE INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD KALANDUSTOODETE VÕI KARPIDEST SAADUD KALANDUSTOODETE LIITU TOOMISEKS, MIS TUUAKSE LIITU OTSE KOLMANDA RIIGI LIPU ALL SÕITVALT KÜLMVEO-, KÜLMUTUS- VÕI TEHASLAEVALT, NAGU ON SÄTESTATUD DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2019/625 ARTIKLI 11 LÕIKES 3 (NÄIDIS FISH/MOL-CAP)

















  RIIK | Sertifikaadi näidis FISH/MOL-CAP |
| --- | --- | --- |
| | II Tervishoiualane teave | II.a | Sertifikaadi viitenumber | II.b | IMSOCi viide |
| II osa. Sertifitseerimine | II.1 | Inimeste terviseohutuse kinnitus
  Mina, allakirjutanu, kinnitan, et olen tutvunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002, (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) (4) asjaomaste nõuetega ning tõendan, et I osas kirjeldatud kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted:






  (a) | on toodetud vastavalt nimetatud nõuetele, eelkõige, et laev on kantud nende laevade loetellu, millelt on lubatud liitu importida (ELi nimekirja kantud): |

b)

30. ja 31. peatükk asendatakse järgmisega:

„
  30. PEATÜKK

AMETLIKU SERTIFIKAADI NÄIDIS SELLISTE INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD KALANDUSTOODETE VÕI KARPIDEST SAADUD KALANDUSTOODETE LIITU TOOMISEKS, MIS TUUAKSE LIITU OTSE KOLMANDA RIIGI LIPU ALL SÕITVALT KÜLMVEO-, KÜLMUTUS- VÕI TEHASLAEVALT, NAGU ON SÄTESTATUD DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2019/625 ARTIKLI 11 LÕIKES 3 (NÄIDIS FISH/MOL-CAP)

Image 1

RIIK

Sertifikaadi näidis FISH/MOL-CAP

II Tervishoiualane teave

II.a

Sertifikaadi viitenumber

II.b

IMSOCi viide

II osa. Sertifitseerimine

II.1

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et olen tutvunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002, (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) (4) asjaomaste nõuetega ning tõendan, et I osas kirjeldatud kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted:

(a)

on toodetud vastavalt nimetatud nõuetele, eelkõige, et laev on kantud nende laevade loetellu, millelt on lubatud liitu importida (ELi nimekirja kantud):

| (b) | laevas kohaldatakse üldisi hügieeninõudeid ja rakendatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 852/2004 artikliga 5 ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetel põhinevat programmi ning mida pädevad asutused korrapäraselt auditeerivad ja mis on loetletud liidu heakskiidetud ettevõttena; |
| --- | --- |

(b)

laevas kohaldatakse üldisi hügieeninõudeid ja rakendatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 852/2004 artikliga 5 ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetel põhinevat programmi ning mida pädevad asutused korrapäraselt auditeerivad ja mis on loetletud liidu heakskiidetud ettevõttena;

| (c) | kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted on püütud ja neid on käideldud laevade pardal, need on lossitud, neid on käideldud ning vajaduse korral ette valmistatud, töödeldud, külmutatud ja sulatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao I–IV peatükis sätestatud hügieeninõuetele; sisikond ja inimeste tervist ohustada võivad osad on eemaldatud võimalikult kiiresti ja neid on hoitud eraldi inimtoiduks ette nähtud toodetest; |
| --- | --- |

(c)

kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted on püütud ja neid on käideldud laevade pardal, need on lossitud, neid on käideldud ning vajaduse korral ette valmistatud, töödeldud, külmutatud ja sulatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao I–IV peatükis sätestatud hügieeninõuetele; sisikond ja inimeste tervist ohustada võivad osad on eemaldatud võimalikult kiiresti ja neid on hoitud eraldi inimtoiduks ette nähtud toodetest;

| (d) | kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao V peatükis kehtestatud tervishoiunormidele [vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao V peatükis kehtestatud tervishoiunormidele] (mittevajalik kustutada) ning vajaduse korral komisjoni määruses (EÜ) nr 2073/2005 (5) sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

(d)

kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao V peatükis kehtestatud tervishoiunormidele [vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao V peatükis kehtestatud tervishoiunormidele] (mittevajalik kustutada) ning vajaduse korral komisjoni määruses (EÜ) nr 2073/2005 (5) sätestatud kriteeriumidele;

| (e) | kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted on pakitud, ladustatud ja transporditud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao VI–VIII peatükile; |
| --- | --- |

(e)

kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted on pakitud, ladustatud ja transporditud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao VI–VIII peatükile;

| (f) | kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted on märgistatud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaole; |
| --- | --- |

(f)

kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted on märgistatud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaole;

| (g) | väljaspool klassifitseeritud tootmisalasid kogutud mittefiltreeriva toitumisviisiga kammkarplased (Pectinidae), meriteod ja okasnahksed vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao IX peatükis esitatud erinõuetele; |
| --- | --- |

(g)

väljaspool klassifitseeritud tootmisalasid kogutud mittefiltreeriva toitumisviisiga kammkarplased (Pectinidae), meriteod ja okasnahksed vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao IX peatükis esitatud erinõuetele;

| (h) | kalandustoodete puhul on vesiviljelusest pärit elusloomi ja nendest saadud tooteid hõlmavad tagatised, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 96/23/EÜ (6) artikli 29 kohaselt esitatud jääke käsitlevates kavades, täidetud ning asjaomased loomad ja tooted on asjaomase päritoluriigi puhul loetletud komisjoni otsuses 2011/163/EL (7); |
| --- | --- |

(h)

kalandustoodete puhul on vesiviljelusest pärit elusloomi ja nendest saadud tooteid hõlmavad tagatised, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 96/23/EÜ (6) artikli 29 kohaselt esitatud jääke käsitlevates kavades, täidetud ning asjaomased loomad ja tooted on asjaomase päritoluriigi puhul loetletud komisjoni otsuses 2011/163/EL (7);

| (i) | kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted on toodetud tingimustel, millega tagatakse vastavus komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (8) sätestatud saasteainete piirnormidele, ning |
| --- | --- |

(i)

kalandustooted või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooted on toodetud tingimustel, millega tagatakse vastavus komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (8) sätestatud saasteainete piirnormidele, ning

| (j) | külmutatud kalandustooteid või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooteid on säilitatud temperatuuril mitte üle –18 °C toodet läbivalt. Konservide tootmiseks ettenähtud terveid kalu, mida on algselt külmutatud soolvees, võib hoida temperatuuril mitte üle –9 °C. |
| --- | --- |

(j)

külmutatud kalandustooteid või elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud kalandustooteid on säilitatud temperatuuril mitte üle –18 °C toodet läbivalt. Konservide tootmiseks ettenähtud terveid kalu, mida on algselt külmutatud soolvees, võib hoida temperatuuril mitte üle –9 °C.

Märkused

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes sama protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesoleva sertifikaadi viited Euroopa Liidule Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.

Käesolev ametlik sertifikaat tuleb täita vastavalt rakendusmääruse (EL) 2020/2235 I lisa 4. peatükis esitatud märkustele sertifikaatide täitmise kohta.

I osa

| Lahter I.2: | dokumendi kordumatu number vastavalt teie enda klassifikatsioonile. |
| --- | --- |

Lahter I.2:

dokumendi kordumatu number vastavalt teie enda klassifikatsioonile.

| Lahter I.5: | selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress (tänav, linn ja postiindeks), kellele saadetis on sihtliikmesriigis otse imporditud. |
| --- | --- |

Lahter I.5:

selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress (tänav, linn ja postiindeks), kellele saadetis on sihtliikmesriigis otse imporditud.

| Lahter I.7: | käesoleva dokumendi välja andnud riik, kelle lipu all laev sõidab. |
| --- | --- |

Lahter I.7:

käesoleva dokumendi välja andnud riik, kelle lipu all laev sõidab.

| Lahter I.11: | kalandustooteid otse importiva laeva nimi ja heakskiidunumber, nagu on vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/625 (9) artiklile 10 nimekirja kantud. |
| --- | --- |

Lahter I.11:

kalandustooteid otse importiva laeva nimi ja heakskiidunumber, nagu on vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/625 (9) artiklile 10 nimekirja kantud.

| Lahter I.20: | märkida „Konservitööstus“ selliste konserveerimiseks ettenähtud tervete kalade puhul, mida on algselt külmutatud soolvees temperatuuril –9 °C või temperatuuril üle –18 °C vastavalt nõuetele, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao I peatüki II jaotise punktis 7. Valida „Inimtoiduks ettenähtud tooted“ või „Edasine töötlemine“ muudel juhtudel. |
| --- | --- |

Lahter I.20:

märkida „Konservitööstus“ selliste konserveerimiseks ettenähtud tervete kalade puhul, mida on algselt külmutatud soolvees temperatuuril –9 °C või temperatuuril üle –18 °C vastavalt nõuetele, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao I peatüki II jaotise punktis 7. Valida „Inimtoiduks ettenähtud tooted“ või „Edasine töötlemine“ muudel juhtudel.

| Lahter I.27: | märkida harmoneeritud süsteemi (HS) asjakohane kood (asjakohased koodid), kasutades järgmisi rubriike: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 või 2106 . |
| --- | --- |

Lahter I.27:

märkida harmoneeritud süsteemi (HS) asjakohane kood (asjakohased koodid), kasutades järgmisi rubriike: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 või 2106 .

| Lahter I.27: | saadetise kirjeldus.
  „Töötlemisviis“: täpsustada, kas jahutatud, külmutatud või töödeldud. |
| --- | --- |

Lahter I.27:

saadetise kirjeldus.

„Töötlemisviis“: täpsustada, kas jahutatud, külmutatud või töödeldud.

Laeva kapten

Nimi (trükitähtedega):

Kuupäev:

Allkiri

Tempel

31. PEATÜKK

LOOMATERVISE/AMETLIKU SERTIFIKAADI NÄIDIS INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD ELUSATE KARPIDE, OKASNAHKSETE, MANTELLOOMADE, MERITIGUDE NING NENDE LOOMADE LOOMSETE SAADUSTE LIITU TOOMISEKS (NÄIDIS MOL-HC)

Image 2

Image 3

| RIIK | Sertifikaadi näidis MOL-HC |
| --- | --- |
| | II Tervishoiualane teave | II.a | Sertifikaadi viitenumber | II.b | IMSOCi viide |
| II osa. Sertifitseerimine | II.1 | (1)Inimeste terviseohutuse kinnitus [kustutada, kui liit ei ole elusate karpide, okasnahksete, mantelloomade, meritigude ning nende loomade loomsete saaduste lõppsihtkoht]
  Mina, allakirjutanu, kinnitan, et olen tutvunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004, (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (12) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) (13) asjaomaste nõuetega ning tõendan, et I osas kirjeldatud (4)[elusad karbid] (4)[elusad okasnahksed] (4)[elusad mantelloomad] (4)[elusad meriteod] (4)[elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud loomsed saadused] on toodetud vastavalt kõnealustele nõuetele, eelkõige et need:






  (a) | on saadud piirkonnast/piirkondadest või riigist/riikidest, kust käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadi väljaandmise kuupäeval on lubatud liitu tuua (4)[elusaid karpe] (4)[elusaid okasnahkseid] (4)[elusaid mantelloomi] (4)[elusaid meritigusid] (4)[elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud loomseid saadusi] ja on kantud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/405 (14) VIII lisasse; |

RIIK

Sertifikaadi näidis MOL-HC

II Tervishoiualane teave

II.a

Sertifikaadi viitenumber

II.b

IMSOCi viide

II osa. Sertifitseerimine

II.1

(1)Inimeste terviseohutuse kinnitus [kustutada, kui liit ei ole elusate karpide, okasnahksete, mantelloomade, meritigude ning nende loomade loomsete saaduste lõppsihtkoht]

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et olen tutvunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004, (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (12) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) (13) asjaomaste nõuetega ning tõendan, et I osas kirjeldatud (4)[elusad karbid] (4)[elusad okasnahksed] (4)[elusad mantelloomad] (4)[elusad meriteod] (4)[elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud loomsed saadused] on toodetud vastavalt kõnealustele nõuetele, eelkõige et need:

(a)

on saadud piirkonnast/piirkondadest või riigist/riikidest, kust käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadi väljaandmise kuupäeval on lubatud liitu tuua (4)[elusaid karpe] (4)[elusaid okasnahkseid] (4)[elusaid mantelloomi] (4)[elusaid meritigusid] (4)[elusatest karpidest / elusatest okasnahksetest / elusatest mantelloomadest / elusatest meritigudest saadud loomseid saadusi] ja on kantud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/405 (14) VIII lisasse;

| (b) | on pärit ettevõt(e)test, kus kohaldatakse üldisi hügieeninõudeid ja rakendatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 852/2004 artikliga 5 ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetel põhinevat programmi ning mida pädevad asutused korrapäraselt auditeerivad ja mis on loetletud liidu heakskiidetud ettevõttena; |
| --- | --- |

(b)

on pärit ettevõt(e)test, kus kohaldatakse üldisi hügieeninõudeid ja rakendatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 852/2004 artikliga 5 ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetel põhinevat programmi ning mida pädevad asutused korrapäraselt auditeerivad ja mis on loetletud liidu heakskiidetud ettevõttena;

| (c) | on kogutud, vajaduse korral ümber paigutatud ja transporditud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao I ja II peatükile; |
| --- | --- |

(c)

on kogutud, vajaduse korral ümber paigutatud ja transporditud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao I ja II peatükile;

| (d) | (4)[on käideldud, vajaduse korral puhastatud ja pakendatud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao III ja IV peatükile; |
| --- | --- |

(d)

(4)[on käideldud, vajaduse korral puhastatud ja pakendatud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao III ja IV peatükile;

| (e) | (4)[on vajaduse korral ette valmistatud, töödeldud, külmutatud ja sulatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao III ja IV peatükis sätestatud hügieeninõuetele]]; |
| --- | --- |

(e)

(4)[on vajaduse korral ette valmistatud, töödeldud, külmutatud ja sulatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao III ja IV peatükis sätestatud hügieeninõuetele]];

| (f) | vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao V peatükis kehtestatud tervishoiunormidele, (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao V peatükis kehtestatud tervishoiunormidele] ning komisjoni määruses (EÜ) nr 2073/2005 (15) sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

(f)

vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao V peatükis kehtestatud tervishoiunormidele, (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao V peatükis kehtestatud tervishoiunormidele] ning komisjoni määruses (EÜ) nr 2073/2005 (15) sätestatud kriteeriumidele;

| (g) | on pakendatud, ladustatud ja transporditud vastavalt (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao VI ja VIII peatükile] (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao VI, VII ja VIII peatükile]; |
| --- | --- |

(g)

on pakendatud, ladustatud ja transporditud vastavalt (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao VI ja VIII peatükile] (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao VI, VII ja VIII peatükile];

| (h) | on tähistatud ja märgistatud vastavalt (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaole ja III lisa VII jao VII peatükile] (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaole]; |
| --- | --- |

(h)

on tähistatud ja märgistatud vastavalt (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaole ja III lisa VII jao VII peatükile] (4)[määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaole];

| (i) | väljaspool klassifitseeritud tootmisalasid kogutud mittefiltreeriva toitumisviisiga kammkarplased (Pectinidae), meriteod ja okasnahksed vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao IX peatükis esitatud erinõuetele; |
| --- | --- |

(i)

väljaspool klassifitseeritud tootmisalasid kogutud mittefiltreeriva toitumisviisiga kammkarplased (Pectinidae), meriteod ja okasnahksed vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao IX peatükis esitatud erinõuetele;

| (j) | on pärit tootmisalalt, mis on nende kogumise ajal (märkida tootmisala klassifikatsioon kogumise ajal) klassifitseeritud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/627 (16) artikli 52 kohaselt kui [A-] [B-] või [C-]klassi ala (v.a väljaspool klassifitseeritud tootmisalasid kogutud mittefiltreeriva toitumisviisiga kammkarplased (Pectinidae), meriteod ja okasnahksed); |
| --- | --- |

(j)

on pärit tootmisalalt, mis on nende kogumise ajal (märkida tootmisala klassifikatsioon kogumise ajal) klassifitseeritud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/627 (16) artikli 52 kohaselt kui [A-] [B-] või [C-]klassi ala (v.a väljaspool klassifitseeritud tootmisalasid kogutud mittefiltreeriva toitumisviisiga kammkarplased (Pectinidae), meriteod ja okasnahksed);

| (k) | on rahuldavate tulemustega läbinud (4)[rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklites 51–66 või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/624 (17) artiklis 11] (4)[rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklites 69, 70 ja 71] sätestatud ametlikud kontrollid; |
| --- | --- |

(k)

on rahuldavate tulemustega läbinud (4)[rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklites 51–66 või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/624 (17) artiklis 11] (4)[rakendusmääruse (EL) 2019/627 artiklites 69, 70 ja 71] sätestatud ametlikud kontrollid;

| (l) | vesiviljelusest pärit elusloomi ja nendest saadud tooteid hõlmavad tagatised, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 96/23/EÜ (18) artikli 29 kohaselt esitatud jääke käsitlevates kavades, on täidetud ning asjaomased loomad ja tooted on asjaomase päritoluriigi puhul loetletud komisjoni otsuses 2011/163/EL (19); |
| --- | --- |

(l)

vesiviljelusest pärit elusloomi ja nendest saadud tooteid hõlmavad tagatised, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 96/23/EÜ (18) artikli 29 kohaselt esitatud jääke käsitlevates kavades, on täidetud ning asjaomased loomad ja tooted on asjaomase päritoluriigi puhul loetletud komisjoni otsuses 2011/163/EL (19);

| (m) | on toodetud tingimustel, millega tagatakse vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 396/2005 (20) sätestatud pestitsiidide jääkide piirnormidele ja komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (21) sätestatud saasteainete piirnormidele. |
| --- | --- |

(m)

on toodetud tingimustel, millega tagatakse vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 396/2005 (20) sätestatud pestitsiidide jääkide piirnormidele ja komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (21) sätestatud saasteainete piirnormidele.

| (2)[II.2 | Loomade terviseohutuse kinnitus
  (3)
  loetletud liikidesse kuuluvate inimtoiduks ettenähtud elusate karpide ning nendelt molluskitelt saadud loomsete saaduste kohta, mis on enne inimtoiduks kasutamist ette nähtud edasiseks töötlemiseks liidus, v.a kalalaevadelt lossitud elusad looduslikud karbid ning neist saadud tooted
  Mina, allakirjutanud veterinaarjärelevalve ametnik, kinnitan järgmist.






  II.2.1 | Ametliku teabe kohaselt (4)[vastavad I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[on I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused saadud loomadelt, kes vastavad] järgmistele loomatervisenõuetele:






  II.2.1.1 | nad on pärit (4)[ettevõttest] (4)[elupaigast], mille suhtes ei kohaldata loomatervisega seotud põhjustel või kindlaksmääramata põhjusel esineva ebatavalise suremuse tõttu (sh komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 (22) I lisas osutatud loetellu kantud asjaomased taudid ja esilekerkivad taudid) riiklikke piiravaid meetmeid; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)[II.2

Mina, allakirjutanud veterinaarjärelevalve ametnik, kinnitan järgmist.

II.2.1

Ametliku teabe kohaselt (4)[vastavad I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[on I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused saadud loomadelt, kes vastavad] järgmistele loomatervisenõuetele:

II.2.1.1

nad on pärit (4)[ettevõttest] (4)[elupaigast], mille suhtes ei kohaldata loomatervisega seotud põhjustel või kindlaksmääramata põhjusel esineva ebatavalise suremuse tõttu (sh komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 (22) I lisas osutatud loetellu kantud asjaomased taudid ja esilekerkivad taudid) riiklikke piiravaid meetmeid;

| II.2.1.2 | (4)[veeloomad ei ole ette nähtud surmamiseks] (4)[elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes ei olnud ette nähtud surmamiseks] riikliku tauditõrjeprogrammi raames (sh komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 I lisas osutatud loetellu kantud asjaomased taudid ja esilekerkivad taudid). |
| --- | --- |

II.2.1.2

(4)[veeloomad ei ole ette nähtud surmamiseks] (4)[elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes ei olnud ette nähtud surmamiseks] riikliku tauditõrjeprogrammi raames (sh komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 I lisas osutatud loetellu kantud asjaomased taudid ja esilekerkivad taudid).

| (4)[II.2.2 | (4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] vastavad järgmistele nõuetele:






  II.2.2.1 | nad on pärit vesiviljelusettevõttest, mis on (4)[registreeritud] (4)[heaks kiidetud] päritoluriigi või -territooriumi pädeva asutuse poolt ja tema kontrolli all ning millel on süsteem, mis võimaldab vähemalt kolme aasta vältel pidada ja säilitada ajakohastatud arvestust järgmise kohta:






  (i) | ettevõtte vesiviljelusloomade liigid, kategooriad ja arv; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)[II.2.2

(4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] vastavad järgmistele nõuetele:

II.2.2.1

nad on pärit vesiviljelusettevõttest, mis on (4)[registreeritud] (4)[heaks kiidetud] päritoluriigi või -territooriumi pädeva asutuse poolt ja tema kontrolli all ning millel on süsteem, mis võimaldab vähemalt kolme aasta vältel pidada ja säilitada ajakohastatud arvestust järgmise kohta:

(i)

ettevõtte vesiviljelusloomade liigid, kategooriad ja arv;

| (ii) | veeloomade liikumine ettevõttesse ja vesiviljelusloomade liikumine ettevõttest välja; |
| --- | --- |

(ii)

veeloomade liikumine ettevõttesse ja vesiviljelusloomade liikumine ettevõttest välja;

| (iii) | suremus ettevõttes; |
| --- | --- |

(iii)

suremus ettevõttes;

| II.2.2.2 | nad on pärit vesiviljelusettevõttest, kus veterinaararst teeb korrapäraseid loomatervise ülevaatusi, et tuvastada märke, mis viitavad taudide, sh komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 I lisas osutatud loetellu kantud asjaomaste taudide ja esilekerkivate taudide esinemisele, ning saada nende kohta teavet sagedusega, mis on proportsionaalne ettevõtte põhjustatud riskiga.] |
| --- | --- |

II.2.2.2

nad on pärit vesiviljelusettevõttest, kus veterinaararst teeb korrapäraseid loomatervise ülevaatusi, et tuvastada märke, mis viitavad taudide, sh komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 I lisas osutatud loetellu kantud asjaomaste taudide ja esilekerkivate taudide esinemisele, ning saada nende kohta teavet sagedusega, mis on proportsionaalne ettevõtte põhjustatud riskiga.]

| II.2.3 | Üldised loomatervisenõuded

  (4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] vastavad järgmistele loomatervisenõuetele:







  (4)(6)[II.2.3.1 | nende suhtes kohaldatakse punkti II.2.4 nõudeid ja nad on pärit (4)[riigist] (4)[territooriumilt], (4)[tsoonist] (4)[bioturvarühmikust] (5)koodiga __ __ - __, mis on käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadi väljaandmise kuupäeval kantud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/404 (23) XXI lisa 1. osasse ning kust on lubatud liitu tuua kõnealuseid (4)[veeloomi] (4)[elusaid veeloomi mittehõlmavaid veeloomadelt saadud loomseid saadusi];] |
| --- | --- | --- |

II.2.3

(4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] vastavad järgmistele loomatervisenõuetele:

(4)(6)[II.2.3.1

nende suhtes kohaldatakse punkti II.2.4 nõudeid ja nad on pärit (4)[riigist] (4)[territooriumilt], (4)[tsoonist] (4)[bioturvarühmikust] (5)koodiga __ __ - __, mis on käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadi väljaandmise kuupäeval kantud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/404 (23) XXI lisa 1. osasse ning kust on lubatud liitu tuua kõnealuseid (4)[veeloomi] (4)[elusaid veeloomi mittehõlmavaid veeloomadelt saadud loomseid saadusi];]

| (4)(6)[II.2.3.2 | tegemist on veeloomadega, kes on liitu lähetamiseks laadimisele eelnenud 72 tunni jooksul läbinud veterinaarjärelevalve ametniku tehtud kliinilise kontrolli. Kontrolli käigus ei ilmnenud loomadel taudi kliinilisi sümptomeid ja ettevõtte asjakohaste dokumentide kohaselt ei ole andmeid, mis viitaksid taudiprobleemidele;] |
| --- | --- |

(4)(6)[II.2.3.2

tegemist on veeloomadega, kes on liitu lähetamiseks laadimisele eelnenud 72 tunni jooksul läbinud veterinaarjärelevalve ametniku tehtud kliinilise kontrolli. Kontrolli käigus ei ilmnenud loomadel taudi kliinilisi sümptomeid ja ettevõtte asjakohaste dokumentide kohaselt ei ole andmeid, mis viitaksid taudiprobleemidele;]

| II.2.3.3 | tegemist on veeloomadega, kes lähetatakse päritolukohast otse liitu; |
| --- | --- |

II.2.3.3

tegemist on veeloomadega, kes lähetatakse päritolukohast otse liitu;

| II.2.3.4 | nad ei ole kokku puutunud halvema tervisestaatusega veeloomadega. |
| --- | --- |

II.2.3.4

nad ei ole kokku puutunud halvema tervisestaatusega veeloomadega.

| kas
  (4)(6)[II.2.4 | Tervishoiualased erinõuded |
| --- | --- |

kas
  (4)(6)[II.2.4

| (4) [II.2.4.1 | (3)Loetletud liikide suhtes seoses Mikrocytos mackini nakkuse või Perkinsus marinus’e nakkusega kohaldatavad nõuded

  (4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] on pärit (4)[riigist] (4)[territooriumilt] (4)[tsoonist] (4)[bioturvarühmikust], mis on tunnistatud vabaks (4)[Mikrocytos mackini nakkusest] (4)[Perkinsus marinus’e nakkusest] kooskõlas tingimustega, mis on vähemalt sama ranged kui komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 (24) artiklis 66 või artikli 73 lõikes 1 ja artikli 73 lõike 2 punktis a sätestatud nõuded, ning veeloomade puhul kehtib kõigi (3)asjaomas(t)e taudi(de) puhul loetletud liikide suhtes järgmine:






  (i) | nad on sisse toodud teisest riigist, territooriumilt, tsoonist või bioturvarühmikust, mis on tunnistatud vabaks sama(de)st taudi(de)st; |
| --- | --- | --- |

(4) [II.2.4.1

(4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] on pärit (4)[riigist] (4)[territooriumilt] (4)[tsoonist] (4)[bioturvarühmikust], mis on tunnistatud vabaks (4)[Mikrocytos mackini nakkusest] (4)[Perkinsus marinus’e nakkusest] kooskõlas tingimustega, mis on vähemalt sama ranged kui komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 (24) artiklis 66 või artikli 73 lõikes 1 ja artikli 73 lõike 2 punktis a sätestatud nõuded, ning veeloomade puhul kehtib kõigi (3)asjaomas(t)e taudi(de) puhul loetletud liikide suhtes järgmine:

(i)

nad on sisse toodud teisest riigist, territooriumilt, tsoonist või bioturvarühmikust, mis on tunnistatud vabaks sama(de)st taudi(de)st;

| (ii) | neid ei ole vaktsineeritud (4)[selle] (4)[nende] taudi(de) vastu. |
| --- | --- |

(ii)

neid ei ole vaktsineeritud (4)[selle] (4)[nende] taudi(de) vastu.

| (4)(7)[II.2.4.2 | (3)Loetletud liikide suhtes seoses Marteilia refringens’i nakkuse, Bonamia exitiosa nakkuse või Bonamia ostreae nakkusega kohaldatavad nõuded

  (4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] on pärit (4)[riigist] (4)[territooriumilt] (4)[tsoonist] (4)[bioturvarühmikust], mis on tunnistatud vabaks (4)[Marteilia refringens’i nakkusest] (4)[Bonamia exitiosa nakkusest] (4)[Bonamia ostreae nakkusest] kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 4. peatükiga ning veeloomade puhul kehtib kõigi (3)asjaomas(t)e taudi(de) puhul loetletud liikide suhtes järgmine:






  — | nad on sisse toodud teisest riigist, territooriumilt, tsoonist või bioturvarühmikust, mis on tunnistatud vabaks sama(de)st taudi(de)st; |
| --- | --- | --- |

(4)(7)[II.2.4.2

(4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] on pärit (4)[riigist] (4)[territooriumilt] (4)[tsoonist] (4)[bioturvarühmikust], mis on tunnistatud vabaks (4)[Marteilia refringens’i nakkusest] (4)[Bonamia exitiosa nakkusest] (4)[Bonamia ostreae nakkusest] kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 4. peatükiga ning veeloomade puhul kehtib kõigi (3)asjaomas(t)e taudi(de) puhul loetletud liikide suhtes järgmine:

—

nad on sisse toodud teisest riigist, territooriumilt, tsoonist või bioturvarühmikust, mis on tunnistatud vabaks sama(de)st taudi(de)st;

| — | neid ei ole vaktsineeritud (4)[selle] (4)[nende] taudi(de) vastu. |
| --- | --- |

—

neid ei ole vaktsineeritud (4)[selle] (4)[nende] taudi(de) vastu.

| (4)(8)[II.2.4.3 | (9)Austrite herpesviiruse 1 μvar (OsHV-1 μvar) nakkusele vastuvõtlike liikide suhtes esitatavad nõuded

  (4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] on pärit (4)[riigist] (4)[territooriumilt] (4)[tsoonist] (4)[bioturvarühmikust], mis vastab tervisetagatistele OsHV-1 μvar osas, mis on vajalikud selliste riiklike meetmete järgimiseks, mida kohaldatakse sihtliikmesriigis kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artikliga 175 ning mille puhul liikmesriik või selle osa on kantud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2021/260 (25)
  (4)[I lisasse] (4)[II lisasse].]] |
| --- | --- |

(4)(8)[II.2.4.3

(4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] on pärit (4)[riigist] (4)[territooriumilt] (4)[tsoonist] (4)[bioturvarühmikust], mis vastab tervisetagatistele OsHV-1 μvar osas, mis on vajalikud selliste riiklike meetmete järgimiseks, mida kohaldatakse sihtliikmesriigis kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artikliga 175 ning mille puhul liikmesriik või selle osa on kantud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2021/260 (25)
  (4)[I lisasse] (4)[II lisasse].]]

| või
  (4)(6)[II.2.4 | Tervishoiualased erinõuded

  (4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] on ette nähtud saatmiseks liidus asuvasse tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, mis on heaks kiidetud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/691 (26) artikliga 11 ja kus need töödeldakse inimtoiduks.] |
| --- | --- |

või
  (4)(6)[II.2.4

(4)[I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused on saadud loomadelt, kes] on ette nähtud saatmiseks liidus asuvasse tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, mis on heaks kiidetud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/691 (26) artikliga 11 ja kus need töödeldakse inimtoiduks.]

| II.2.5 | Minu andmetel ja ettevõtja kinnituse kohaselt (4)[on I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused saadud loomadelt, kes on] pärit
  (4)
  [ettevõttest]
  (4)
  [elupaigast], kus






  (i) | ei ole esinenud ebatavalist suremust tuvastamata põhjusel, ning |
| --- | --- | --- |

II.2.5

Minu andmetel ja ettevõtja kinnituse kohaselt (4)[on I osa lahtris I.27 osutatud veeloomad] (4)[I osa lahtris I.27 osutatud elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused saadud loomadelt, kes on] pärit
  (4)
  [ettevõttest]
  (4)
  [elupaigast], kus

(i)

ei ole esinenud ebatavalist suremust tuvastamata põhjusel, ning

| (ii) | loomad ei ole kokku puutunud
  (3)
  loetletud liikidesse kuuluvate veeloomadega, kes ei vastanud punktis II.2.1 osutatud nõuetele. |
| --- | --- |

(ii)

loomad ei ole kokku puutunud
  (3)
  loetletud liikidesse kuuluvate veeloomadega, kes ei vastanud punktis II.2.1 osutatud nõuetele.

| II.2.6 | Transpordinõuded
  I osa lahtris I.27 osutatud veeloomade transportimiseks on võetud meetmed vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklites 167 ja 168 sätestatud nõuetele ning konkreetselt on meetmed järgmised:






  II.2.6.1 | kui loomi veetakse vees, ei vahetata vett kolmandas riigis või territooriumil, tsoonis või bioturvarühmikus, mis ei ole kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu toomist lubavasse loetellu; |
| --- | --- | --- |

II.2.6

I osa lahtris I.27 osutatud veeloomade transportimiseks on võetud meetmed vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklites 167 ja 168 sätestatud nõuetele ning konkreetselt on meetmed järgmised:

II.2.6.1

kui loomi veetakse vees, ei vahetata vett kolmandas riigis või territooriumil, tsoonis või bioturvarühmikus, mis ei ole kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu toomist lubavasse loetellu;

| II.2.6.2 | loomi ei veeta tingimustes, mis ohustavad nende tervisestaatust, eelkõige:






  i) | kui loomi veetakse vees, ei muuda see nende tervisestaatust; |
| --- | --- | --- |

II.2.6.2

loomi ei veeta tingimustes, mis ohustavad nende tervisestaatust, eelkõige:

i)

kui loomi veetakse vees, ei muuda see nende tervisestaatust;

| ii) | transpordivahendid ja mahutid peavad olema ehitatud nii, et veo ajal ei ohustata veeloomade tervisestaatust; |
| --- | --- |

ii)

transpordivahendid ja mahutid peavad olema ehitatud nii, et veo ajal ei ohustata veeloomade tervisestaatust;

| iii) | (4)[mahutit] (4)[sumplaeva] (4)[ei ole eelnevalt kasutatud] (4)[on puhastatud ja desinfitseeritud protokolli kohaselt ja päritolukohaks oleva (4)[kolmanda riigi] (4)[territooriumi] pädeva asutuse poolt lubatud desinfektsioonivahendiga enne liitu lähetamiseks pealelaadimist]; |
| --- | --- |

iii)

(4)[mahutit] (4)[sumplaeva] (4)[ei ole eelnevalt kasutatud] (4)[on puhastatud ja desinfitseeritud protokolli kohaselt ja päritolukohaks oleva (4)[kolmanda riigi] (4)[territooriumi] pädeva asutuse poolt lubatud desinfektsioonivahendiga enne liitu lähetamiseks pealelaadimist];

| II.2.6.3 | päritolukohas nende liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni liitu saabumise ajani ei ole saadetisse kuuluvaid loomi veetud samas vees või (4)[mahutis] (4)[sumplaevas] koos halvema tervisestaatusega veeloomadega ega veeloomadega, kes ei ole ette nähtud liitu toomiseks; |
| --- | --- |

II.2.6.3

päritolukohas nende liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni liitu saabumise ajani ei ole saadetisse kuuluvaid loomi veetud samas vees või (4)[mahutis] (4)[sumplaevas] koos halvema tervisestaatusega veeloomadega ega veeloomadega, kes ei ole ette nähtud liitu toomiseks;

| II.2.6.4 | kui vee vahetamine osutub vajalikuks (4)[riigis] (4)[territooriumil] (4)[tsoonis] (4)[bioturvarühmikus], mis on kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu toomist lubavasse loetellu, toimub see ainult (4)[maismaatranspordi korral selle (4)[kolmanda riigi] (4)[territooriumi] pädeva asutuse heakskiidetud veevahetuskohas, kus veevahetus toimub] (4)[sumplaevaga vedamise korral vähemalt kümne kilomeetri kaugusel mis tahes vesiviljelusettevõttest, mis jääb pealelaadimiskoha ja liidus asuva sihtkoha vahelisele teekonnale]. |
| --- | --- |

II.2.6.4

kui vee vahetamine osutub vajalikuks (4)[riigis] (4)[territooriumil] (4)[tsoonis] (4)[bioturvarühmikus], mis on kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu toomist lubavasse loetellu, toimub see ainult (4)[maismaatranspordi korral selle (4)[kolmanda riigi] (4)[territooriumi] pädeva asutuse heakskiidetud veevahetuskohas, kus veevahetus toimub] (4)[sumplaevaga vedamise korral vähemalt kümne kilomeetri kaugusel mis tahes vesiviljelusettevõttest, mis jääb pealelaadimiskoha ja liidus asuva sihtkoha vahelisele teekonnale].

| II.2.7. | Märgistamisnõuded
  On võetud meetmeid (4)[transpordivahendite] (4)[mahutite] identifitseerimiseks ja märgistamiseks vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklile 169 ja konkreetselt on tagatud, et






  II.2.7.1 | saadetis on identifitseeritav (4)[mahuti välisküljel oleva loetava ja nähtava märgise abil] (4)[sumplaevaga transportimisel lastimanifesti tehtava kandega] saadetise selgeks seostamiseks käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadiga; |
| --- | --- | --- |

II.2.7.

On võetud meetmeid (4)[transpordivahendite] (4)[mahutite] identifitseerimiseks ja märgistamiseks vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklile 169 ja konkreetselt on tagatud, et

II.2.7.1

saadetis on identifitseeritav (4)[mahuti välisküljel oleva loetava ja nähtava märgise abil] (4)[sumplaevaga transportimisel lastimanifesti tehtava kandega] saadetise selgeks seostamiseks käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadiga;

| (4)[II.2.7.2 | elusate veeloomade puhul sisaldab punktis II.2.7.1 osutatud loetav ja nähtav märgis:






  a) | andmeid saadetise mahutite arvu kohta; |
| --- | --- | --- |

(4)[II.2.7.2

elusate veeloomade puhul sisaldab punktis II.2.7.1 osutatud loetav ja nähtav märgis:

a)

andmeid saadetise mahutite arvu kohta;

| b) | igas mahutis oleva liigi nimetust; |
| --- | --- |

b)

igas mahutis oleva liigi nimetust;

| c) | iga liigi kohta igas mahutis olevate loomade arvu; |
| --- | --- |

c)

iga liigi kohta igas mahutis olevate loomade arvu;

| d) | järgmist märkust: „Euroopa Liidus inimtoiduks ettenähtud elusmolluskid“;] |
| --- | --- |

d)

järgmist märkust: „Euroopa Liidus inimtoiduks ettenähtud elusmolluskid“;]

| (4)[II.2.7.3 | elusaid veeloomi mittehõlmavate veeloomadelt saadud loomsete saaduste puhul sisaldab punktis II.2.7.1 osutatud loetav ja nähtav märgis vähemalt järgmist märkust:
  „Euroopa Liidus pärast edasist töötlemist inimtoiduks ettenähtud molluskid“.] |
| --- | --- |

(4)[II.2.7.3

elusaid veeloomi mittehõlmavate veeloomadelt saadud loomsete saaduste puhul sisaldab punktis II.2.7.1 osutatud loetav ja nähtav märgis vähemalt järgmist märkust:

„Euroopa Liidus pärast edasist töötlemist inimtoiduks ettenähtud molluskid“.]

| (4) (10)
  II.2.8 | Loomatervise/ametliku sertifikaadi kehtivus
  Käesolev loomatervise/ametlik sertifikaat kehtib 10 päeva pärast selle väljaandmise kuupäeva. Veeloomade veeteed mööda / meritsi vedamisel võib seda 10 päeva pikkust perioodi pikendada veeteed mööda / meritsi toimuva veo kestuse võrra. |
| --- | --- |

(4) (10)
  II.2.8

Käesolev loomatervise/ametlik sertifikaat kehtib 10 päeva pärast selle väljaandmise kuupäeva. Veeloomade veeteed mööda / meritsi vedamisel võib seda 10 päeva pikkust perioodi pikendada veeteed mööda / meritsi toimuva veo kestuse võrra.

Märkused

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes sama protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadi viited Euroopa Liidule Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.

Käesolev loomatervise/ametlik sertifikaat on ette nähtud inimtoiduks ettenähtud karpide ning nende loomade loomsete saaduste toomiseks liitu, k.a siis, kui liit ei ole selliste karpide ja nende saaduste lõppsihtkoht.

„Veeloomad“ – loomad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 (27) artikli 4 punktis 3 määratletud loomad. „Vesiviljelusloomad“ – vesiviljeluse objektiks olevad veeloomad määruse (EL) 2016/429 artikli 4 punktis 7 määratletud tähenduses.

„Edasine töötlemine“ – igasugused meetmed ja meetodid, mis viiakse läbi enne inimtoiduks turule laskmist ja mis mõjutavad anatoomilist terviklikkust, näiteks veretustamine, siseelundite eemaldamine, pea eemaldamine, viilutamine ja fileerimine, mis tekitavad jäätmeid või kõrvalsaadusi, mis võivad põhjustada haiguste levimise riski.

Kõik veeloomad ja elusaid veeloomi mittehõlmavad veeloomadelt saadud loomsed saadused, mille suhtes kohaldatakse käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadi osa II.2.4, peavad olema pärit riigist/territooriumilt/tsoonist/bioturvarühmikust, mis on kantud rakendusmääruse (EL) 2021/404 XXI lisa 1. osa tabeli 2. veergu.

Loomatervise/ametliku sertifikaadi osa II.2.4 ei kohaldata järgmiste veeloomade suhtes ning seepärast võivad need pärineda riigist või selle piirkondadest, mis on kantud rakendusmääruse (EL) 2021/405 VIII lisasse:

| a) | molluskid, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 nende loomade kohta sätestatud erinõuetele ja kes ei suuda veekeskkonda naastes enam elusloomadena ellu jääda; |
| --- | --- |

a)

molluskid, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 nende loomade kohta sätestatud erinõuetele ja kes ei suuda veekeskkonda naastes enam elusloomadena ellu jääda;

| b) | molluskid, kes on ette nähtud inimtoiduks ilma edasise töötlemiseta, tingimusel et nad on pakendatud jaemüügiks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud nõuetele selliste pakendite kohta; |
| --- | --- |

b)

molluskid, kes on ette nähtud inimtoiduks ilma edasise töötlemiseta, tingimusel et nad on pakendatud jaemüügiks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud nõuetele selliste pakendite kohta;

| c) | molluskid, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 nende loomade kohta sätestatud erinõuetele ja kes on ette nähtud edasiseks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas. |
| --- | --- |

c)

molluskid, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 nende loomade kohta sätestatud erinõuetele ja kes on ette nähtud edasiseks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas.

Käesolev loomatervise/ametlik sertifikaat täidetakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2235 I lisa 4. peatükis esitatud märkustele sertifikaatide täitmise kohta.

I osa

| Lahter I.8: | päritolupiirkond: märkida tootmisala ja selle klassifikatsioon kogumise ajal, välja arvatud väljaspool klassifitseeritud tootmisalasid kogutud kammkarplaste, meritigude ja okasnahksete puhul. |
| --- | --- |

Lahter I.8:

päritolupiirkond: märkida tootmisala ja selle klassifikatsioon kogumise ajal, välja arvatud väljaspool klassifitseeritud tootmisalasid kogutud kammkarplaste, meritigude ja okasnahksete puhul.

II osa

| (1) | Osa II.1 ei kohaldata riikide suhtes, kus on samaväärsuslepingute või muude liidu õigusaktide alusel kehtestatud terviseturbe sertifitseerimise erinõuded. |
| --- | --- |

(1)

Osa II.1 ei kohaldata riikide suhtes, kus on samaväärsuslepingute või muude liidu õigusaktide alusel kehtestatud terviseturbe sertifitseerimise erinõuded.

| (2) | Käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadi osa II.2 ei kohaldata ja see tuleb kustutada, kui saadetis koosneb: a) muudest kui komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 (28) lisas loetletud liikidest, või b) looduslikest veeloomadest ja neilt veeloomadelt saadud loomsetest saadustest, mis lossitakse kalalaevadelt otse inimtoiduks, või c) elusaid veeloomi mittehõlmavatest veeloomadelt saadud loomsetest saadustest, mis on edasise töötlemiseta valmis otse inimtoiduks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva loomatervise/ametliku sertifikaadi osa II.2 ei kohaldata ja see tuleb kustutada, kui saadetis koosneb: a) muudest kui komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 (28) lisas loetletud liikidest, või b) looduslikest veeloomadest ja neilt veeloomadelt saadud loomsetest saadustest, mis lossitakse kalalaevadelt otse inimtoiduks, või c) elusaid veeloomi mittehõlmavatest veeloomadelt saadud loomsetest saadustest, mis on edasise töötlemiseta valmis otse inimtoiduks kasutamiseks.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas esitatud tabeli 3. ja 4. veerus loetletud liigid. 4. veerus loetletud liike käsitatakse siirutajatena ainult delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 171 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas esitatud tabeli 3. ja 4. veerus loetletud liigid. 4. veerus loetletud liike käsitatakse siirutajatena ainult delegeeritud määruse (EL) 2020/692 artiklis 171 sätestatud tingimustel.

| (4) | Vajalik alles jätta / mittevajalik maha tõmmata. Osa II.2.4.1 korral ei ole mahatõmbamine lubatud, kui saadetis sisaldab Mikrocytos mackini nakkuse või Perkinsus marinus’e nakkuse puhul loetellu kantud liike, v.a joonealuses märkuses 6 osutatud asjaoludel. |
| --- | --- |

(4)

Vajalik alles jätta / mittevajalik maha tõmmata. Osa II.2.4.1 korral ei ole mahatõmbamine lubatud, kui saadetis sisaldab Mikrocytos mackini nakkuse või Perkinsus marinus’e nakkuse puhul loetellu kantud liike, v.a joonealuses märkuses 6 osutatud asjaoludel.

| (5) | Kolmanda riigi/territooriumi/tsooni/bioturvarühmiku kood, nagu see on esitatud rakendusmääruse (EL) 2021/404 XXI lisa 1. osa tabeli 2. veerus. |
| --- | --- |

(5)

Kolmanda riigi/territooriumi/tsooni/bioturvarühmiku kood, nagu see on esitatud rakendusmääruse (EL) 2021/404 XXI lisa 1. osa tabeli 2. veerus.

| (6) | Käesoleva sertifikaadi osi II.2.3.1, II.2.3.2 ja II.2.4 ei kohaldata ning need tuleb kustutada, kui saadetis sisaldab ainult järgmisi veeloomi:






  a) | molluskid, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 nende loomade kohta sätestatud erinõuetele ja kes ei suuda veekeskkonda naastes enam elusloomadena ellu jääda; |
| --- | --- | --- |

(6)

Käesoleva sertifikaadi osi II.2.3.1, II.2.3.2 ja II.2.4 ei kohaldata ning need tuleb kustutada, kui saadetis sisaldab ainult järgmisi veeloomi:

a)

molluskid, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 nende loomade kohta sätestatud erinõuetele ja kes ei suuda veekeskkonda naastes enam elusloomadena ellu jääda;

| b) | molluskid, kes on ette nähtud inimtoiduks ilma edasise töötlemiseta, tingimusel et nad on pakendatud jaemüügiks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud nõuetele selliste pakendite kohta; |
| --- | --- |

b)

molluskid, kes on ette nähtud inimtoiduks ilma edasise töötlemiseta, tingimusel et nad on pakendatud jaemüügiks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud nõuetele selliste pakendite kohta;

| c) | molluskid, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 nende loomade kohta sätestatud erinõuetele ja kes on ette nähtud edasiseks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas. |
| --- | --- |

c)

molluskid, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määruses (EÜ) nr 853/2004 nende loomade kohta sätestatud erinõuetele ja kes on ette nähtud edasiseks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas.

| (7) | Kohaldatakse ainult juhul, kui liidus asuval sihtliikmesriigil/-tsoonil/-bioturvarühmikul on rakendusmääruse (EL) 2018/1882 artikli 1 punktis 3 määratletud C-kategooria taudist vaba staatus või kui tema suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõike 2 kohaselt kehtestatud vabatahtlikku likvideerimisprogrammi; muul juhul kustutada. |
| --- | --- |

(7)

Kohaldatakse ainult juhul, kui liidus asuval sihtliikmesriigil/-tsoonil/-bioturvarühmikul on rakendusmääruse (EL) 2018/1882 artikli 1 punktis 3 määratletud C-kategooria taudist vaba staatus või kui tema suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõike 2 kohaselt kehtestatud vabatahtlikku likvideerimisprogrammi; muul juhul kustutada.

| (8) | Kohaldatakse juhul, kui liidus asuvas sihtliikmesriigis või selle osas on konkreetse taudi suhtes heaks kiidetud riiklikud meetmed, mis on loetletud rakendusotsuse (EL) 2021/260 I või II lisas; muul juhul kustutada. |
| --- | --- |

(8)

Kohaldatakse juhul, kui liidus asuvas sihtliikmesriigis või selle osas on konkreetse taudi suhtes heaks kiidetud riiklikud meetmed, mis on loetletud rakendusotsuse (EL) 2021/260 I või II lisas; muul juhul kustutada.

| (9) | Vastuvõtlikud liigid, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2021/260 III lisa tabeli teises veerus. |
| --- | --- |

(9)

Vastuvõtlikud liigid, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2021/260 III lisa tabeli teises veerus.

| (10) | Kohaldatakse üksnes elusate veeloomade saadetiste suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Kohaldatakse üksnes elusate veeloomade saadetiste suhtes.

| (11) | Allakirjutaja:






  — | veterinaarjärelevalve ametnik, kui osa „II.2 Loomade terviseohutuse kinnitus“ ei kustutata; |
| --- | --- | --- |

(11)

Allakirjutaja:

—

veterinaarjärelevalve ametnik, kui osa „II.2 Loomade terviseohutuse kinnitus“ ei kustutata;

| — | sertifikaati välja andev ametnik või veterinaarjärelevalve ametnik, kui osa „II.2 Loomade terviseohutuse kinnitus“ kustutatakse. |
| --- | --- |

—

sertifikaati välja andev ametnik või veterinaarjärelevalve ametnik, kui osa „II.2 Loomade terviseohutuse kinnitus“ kustutatakse.

[Veterinaarjärelevalve ametnik](4)(11)/[Sertifikaati välja andev ametnik](4)(11)

Nimi (trükitähtedega)

Kuupäev

Kvalifikatsioon ja ametinimetus

Tempel

Allkiri

“;

| c) | 46. peatükk asendatakse järgmisega:

  „
  46. PEATÜKK


  AMETLIKU SERTIFIKAADI NÄIDIS MÄÄRUSE (EÜ) NR 853/2004 III LISA XVI JAOS KIRJELDATUD, INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD KÕRGRAFINEERITUD TOODETE LIITU TOOMISEKS (NÄIDIS HRP) | RIIK | Sertifikaadi näidis HRP |
| --- | --- | --- | --- |
| | II Tervishoiualane teave | II.a | Sertifikaadi viitenumber | II.b | IMSOCi viide |
| II osa. Sertifitseerimine | II.1 | Inimeste terviseohutuse kinnitus
  Mina, allakirjutanu, kinnitan, et olen tutvunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002, (29) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004, (30) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (31) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) (32) asjaomaste nõuetega ning tõendan, et I osas kirjeldatud kõrgrafineeritud tooted on toodetud vastavalt kõnealustele nõuetele, eelkõige et:






  a) | need on pärit registreeritud ettevõt(e)test, kus rakendatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 852/2004 artikliga 5 ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetel põhinevat programmi ning mida pädev asutus korrapäraselt auditeerib; |

c)

46. peatükk asendatakse järgmisega:

„
  46. PEATÜKK

AMETLIKU SERTIFIKAADI NÄIDIS MÄÄRUSE (EÜ) NR 853/2004 III LISA XVI JAOS KIRJELDATUD, INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD KÕRGRAFINEERITUD TOODETE LIITU TOOMISEKS (NÄIDIS HRP)

Image 4

Image 5

RIIK

Sertifikaadi näidis HRP

II Tervishoiualane teave

II.a

Sertifikaadi viitenumber

II.b

IMSOCi viide

II osa. Sertifitseerimine

II.1

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et olen tutvunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002, (29) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004, (30) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (31) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) (32) asjaomaste nõuetega ning tõendan, et I osas kirjeldatud kõrgrafineeritud tooted on toodetud vastavalt kõnealustele nõuetele, eelkõige et:

a)

need on pärit registreeritud ettevõt(e)test, kus rakendatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 852/2004 artikliga 5 ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetel põhinevat programmi ning mida pädev asutus korrapäraselt auditeerib;

| b) | neid on käideldud ja, vastavalt vajadusele, on need valmistatud ja pakendatud ning neid on säilitatud hügieeniliselt vastavalt määruse (EÜ) nr 852/2004 II lisa nõuetele; |
| --- | --- |

b)

neid on käideldud ja, vastavalt vajadusele, on need valmistatud ja pakendatud ning neid on säilitatud hügieeniliselt vastavalt määruse (EÜ) nr 852/2004 II lisa nõuetele;

| c) | need vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jaos esitatud nõuetele ning |
| --- | --- |

c)

need vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jaos esitatud nõuetele ning

| d) (1) | aminohapete puhul, et






  i) | nende tootmise lähtematerjalina ei ole kasutatud juukseid ning |
| --- | --- | --- |

d) (1)

aminohapete puhul, et

i)

nende tootmise lähtematerjalina ei ole kasutatud juukseid ning

| ii) | nad vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (33) nõuetele; |
| --- | --- |

ii)

nad vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (33) nõuetele;

| e) (1) | rasva derivaatide puhul, et need on läbinud ühe järgmistest protsessidest:







  (1)i) | vähemalt 20 minutit kestev ümberesterdamine või hüdrolüüs temperatuuril vähemalt 200 °C vastava sobiva rõhu all või |
| --- | --- | --- |

e) (1)

rasva derivaatide puhul, et need on läbinud ühe järgmistest protsessidest:

(1)i)

vähemalt 20 minutit kestev ümberesterdamine või hüdrolüüs temperatuuril vähemalt 200 °C vastava sobiva rõhu all või

| (1)ii) | seebistamine 12 M NaOH-ga kolm tundi kestvas perioodilises protsessis temperatuuril 95 °C või kaheksa minuti vältel pidevas protsessis temperatuuril 140 °C ja rõhul 2 baari (2 000  hPa) või |
| --- | --- |

(1)ii)

seebistamine 12 M NaOH-ga kolm tundi kestvas perioodilises protsessis temperatuuril 95 °C või kaheksa minuti vältel pidevas protsessis temperatuuril 140 °C ja rõhul 2 baari (2 000  hPa) või

| (1)iii) | 20 minutit kestev hüdrogeenimine temperatuuril 160 °C ja rõhul 12 baari (12 000 hPa); |
| --- | --- |

(1)iii)

20 minutit kestev hüdrogeenimine temperatuuril 160 °C ja rõhul 12 baari (12 000 hPa);

| f) | toidu lõhna- ja maitseainete puhul, et neid on lubatud kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1334/2008 (34). |
| --- | --- |

f)

toidu lõhna- ja maitseainete puhul, et neid on lubatud kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1334/2008 (34).

Märkused

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes sama protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesoleva sertifikaadi viited Euroopa Liidule Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.

Käesolev ametlik sertifikaat on ette nähtud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jaos kirjeldatud kõrgrafineeritud toote liitu toomiseks.

Käesolev ametlik sertifikaat tuleb täita vastavalt rakendusmääruse (EL) 2020/2235 I lisa 4. peatükis esitatud märkustele sertifikaatide täitmise kohta.

I osa

| Lahter I.27: | märkida harmoneeritud süsteemi (HS) asjakohane kood (asjakohased koodid), kasutades selliseid rubriike nagu 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 või 3913 . |
| --- | --- |

Lahter I.27:

märkida harmoneeritud süsteemi (HS) asjakohane kood (asjakohased koodid), kasutades selliseid rubriike nagu 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 või 3913 .

II osa

| (1) | Mittevajalik kustutada. |
| --- | --- |

(1)

Mittevajalik kustutada.

Sertifikaati välja andev ametnik

Kuupäev

Kvalifikatsioon ja ametinimetus

Tempel

Allkiri

“.

| (2) | V lisa asendatakse järgmisega:


  „V LISA
  SELLISE ISIKLIKU KINNITUSE NÄIDIS, MILLE PIKA SÄILIVUSAJAGA LIITTOOTEID LIITU TOOV ETTEVÕTJA PEAB MÄÄRUSE (EL) 2019/625 ARTIKLI 14 KOHASELT ESITAMA | II Tervishoiualane teave | II.a | Kinnitus | II.b | IMSOCi viide |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| II osa. Kinnitus | Mina, allakirjutanu, ...
  (importija nimi, aadress ja täielikud andmed)
  kinnitan I osas kirjeldatud liittoodete saadetist importiva toidukäitleja esindajana, et liittooted, millele on lisatud käesolev kinnitus:






  1. | vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) (35) artikli 126 lõikes 2 osutatud kohaldatavatele nõuetele; |

(2)

V lisa asendatakse järgmisega:

„V LISA

SELLISE ISIKLIKU KINNITUSE NÄIDIS, MILLE PIKA SÄILIVUSAJAGA LIITTOOTEID LIITU TOOV ETTEVÕTJA PEAB MÄÄRUSE (EL) 2019/625 ARTIKLI 14 KOHASELT ESITAMA

Image 6

II Tervishoiualane teave

II.a

Kinnitus

II.b

IMSOCi viide

II osa. Kinnitus

Mina, allakirjutanu, ...

(importija nimi, aadress ja täielikud andmed)

kinnitan I osas kirjeldatud liittoodete saadetist importiva toidukäitleja esindajana, et liittooted, millele on lisatud käesolev kinnitus:

1.

vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (ametliku kontrolli määrus) (35) artikli 126 lõikes 2 osutatud kohaldatavatele nõuetele;

| 2. | ei vaja ladustamist ega transportimist kontrollitud temperatuuril, välja arvatud juhul, kui pika säilivusajaga liittoote organoleptilise kvaliteedi tagamiseks on seda vaja vedada jahutatult; |
| --- | --- |

2.

ei vaja ladustamist ega transportimist kontrollitud temperatuuril, välja arvatud juhul, kui pika säilivusajaga liittoote organoleptilise kvaliteedi tagamiseks on seda vaja vedada jahutatult;

| 3. | ei sisalda ternespiimapõhiseid tooteid ega muud töödeldud liha kui želatiini,(3) kollageeni(3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (36) III lisa XVI jaos osutatud kõrgrafineeritud tooteid(3); |
| --- | --- |

3.

ei sisalda ternespiimapõhiseid tooteid ega muud töödeldud liha kui želatiini,(3) kollageeni(3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (36) III lisa XVI jaos osutatud kõrgrafineeritud tooteid(3);

| 4. | sisaldavad järgmisi taimset päritolu koostisosi ja töödeldud loomseid saadusi(1): ...; |
| --- | --- |

4.

sisaldavad järgmisi taimset päritolu koostisosi ja töödeldud loomseid saadusi(1): ...;

| 5. | sisaldavad töödeldud loomseid saadusi, mille suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisas esitatud nõuded ja mis on pärit järgmis(t)est heakskiidetud ettevõttest (ettevõtetest)(2): ....; |
| --- | --- |

5.

sisaldavad töödeldud loomseid saadusi, mille suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisas esitatud nõuded ja mis on pärit järgmis(t)est heakskiidetud ettevõttest (ettevõtetest)(2): ....;

| 6. | sisaldavad töödeldud loomseid saadusi (v.a želatiin, kollageen ja määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jao punktis 1 loetletud kõrgrafineeritud tooted), mis on pärit kolmandatest riikidest või nende piirkondadest, kust on lubatud liitu eksportida kõiki komisjoni otsuses 2011/163/EÜ (37) loetletud töödeldud loomseid saadusi, või ELi liikmesriigist; |
| --- | --- |

6.

sisaldavad töödeldud loomseid saadusi (v.a želatiin, kollageen ja määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jao punktis 1 loetletud kõrgrafineeritud tooted), mis on pärit kolmandatest riikidest või nende piirkondadest, kust on lubatud liitu eksportida kõiki komisjoni otsuses 2011/163/EÜ (37) loetletud töödeldud loomseid saadusi, või ELi liikmesriigist;

| 7. | on pärit kolmandatest riikidest või nende piirkondadest, kust on liidu loomatervishoiu- ja rahvatervisenõuete alusel lubatud liitu eksportida lihatooteid, piimatooteid, kalandustooteid või munatooteid ja mis on vähemalt ühe sellise loomse saaduse puhul kantud loeteludesse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2021/405 (38) või komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2021/404 (39) ning mis on kantud otsuse 2011/163/EL lisas esitatud selliste liikide/kaupade loetellu, millest on saadud liittoodetes sisalduvad töödeldud loomsed saadused (v.a kollageen, želatiin ja määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jao punktis 1 loetletud kõrgrafineeritud tooted); |
| --- | --- |

7.

on pärit kolmandatest riikidest või nende piirkondadest, kust on liidu loomatervishoiu- ja rahvatervisenõuete alusel lubatud liitu eksportida lihatooteid, piimatooteid, kalandustooteid või munatooteid ja mis on vähemalt ühe sellise loomse saaduse puhul kantud loeteludesse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2021/405 (38) või komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2021/404 (39) ning mis on kantud otsuse 2011/163/EL lisas esitatud selliste liikide/kaupade loetellu, millest on saadud liittoodetes sisalduvad töödeldud loomsed saadused (v.a kollageen, želatiin ja määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa XVI jao punktis 1 loetletud kõrgrafineeritud tooted);

| 8. | on toodetud ettevõttes mis vastab hügieenistandarditele, mis on tunnistatud samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 (40) nõutud standarditega; |
| --- | --- |

8.

on toodetud ettevõttes mis vastab hügieenistandarditele, mis on tunnistatud samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 (40) nõutud standarditega;

| 9. | on toodetud tingimustel, millega tagatakse vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 396/2005 (41) sätestatud pestitsiidide jääkide piirnormidele ja komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (42) sätestatud saasteainete piirnormidele; |
| --- | --- |

9.

on toodetud tingimustel, millega tagatakse vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 396/2005 (41) sätestatud pestitsiidide jääkide piirnormidele ja komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (42) sätestatud saasteainete piirnormidele;

| 10. | sisaldavad piimatooteid,(3) mis vastavad järgmistele tingimustele:







  (3)(4) kas | need ei ole läbinud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 (43) XXVII lisas esitatud riske maandavat eritöötlust; |
| --- | --- | --- |

10.

sisaldavad piimatooteid,(3) mis vastavad järgmistele tingimustele:

(3)(4) kas

need ei ole läbinud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 (43) XXVII lisas esitatud riske maandavat eritöötlust;

| (3)(5) või | need on läbinud delegeeritud määruse (EL) 2020/692 XXVII lisa A või B veerus esitatud riske maandava eritöötluse; |
| --- | --- |

(3)(5) või

need on läbinud delegeeritud määruse (EL) 2020/692 XXVII lisa A või B veerus esitatud riske maandava eritöötluse;

| (3)(6) või | need on läbinud riske maandava eritöötluse, mis on samaväärne vähemalt ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/692 XXVII lisa B veerus esitatud töötlusega; |
| --- | --- |

(3)(6) või

need on läbinud riske maandava eritöötluse, mis on samaväärne vähemalt ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/692 XXVII lisa B veerus esitatud töötlusega;

| 11. | sisaldavad munatooteid, mis on läbinud riske maandava eritöötluse, mis on vähemalt samaväärne ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/692 XXVIII lisa tabelis esitatud töötlusega(3). |
| --- | --- |

11.

sisaldavad munatooteid, mis on läbinud riske maandava eritöötluse, mis on vähemalt samaväärne ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/692 XXVIII lisa tabelis esitatud töötlusega(3).

Märkused

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes sama protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesoleva kinnituse viited Euroopa Liidule Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.

I osa

| Lahter I.6: | vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud. |
| --- | --- |

Lahter I.6:

vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud.

| Lahter I.13: | vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud. |
| --- | --- |

Lahter I.13:

vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud.

| Lahter I.15: | vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud. |
| --- | --- |

Lahter I.15:

vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud.

| Lahter I.16: | vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud. |
| --- | --- |

Lahter I.16:

vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud.

| Lahter I.18: | märkida „jahutatud“, kui pika säilivusajaga liittoote organoleptilise kvaliteedi tagamiseks veetakse seda kontrollitud temperatuuril. |
| --- | --- |

Lahter I.18:

märkida „jahutatud“, kui pika säilivusajaga liittoote organoleptilise kvaliteedi tagamiseks veetakse seda kontrollitud temperatuuril.

| Lahter I.19: | vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud. |
| --- | --- |

Lahter I.19:

vabatahtlik toodete puhul, mis on piiripunktis ametlikust kontrollist vabastatud.

| Lahter I.27: | kui isiklik kinnitus hõlmab mitut liittoodet, tuleb lahtris I.27 esitatud kauba kirjeldus esitada selgelt ja eraldi iga liittoote kohta (üks rida toote kohta). |
| --- | --- |

Lahter I.27:

kui isiklik kinnitus hõlmab mitut liittoodet, tuleb lahtris I.27 esitatud kauba kirjeldus esitada selgelt ja eraldi iga liittoote kohta (üks rida toote kohta).

Saadetise kirjeldus:

| | „Pakendiliik“: märkida pakendi liik vastavalt ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (edaspidi „UN/CEFACT“) soovituse nr 21 punkti 9 määratlusele. |
| --- | --- |

„Pakendiliik“: märkida pakendi liik vastavalt ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (edaspidi „UN/CEFACT“) soovituse nr 21 punkti 9 määratlusele.

| | „Netomass“: märkida iga isikliku kinnitusega hõlmatud liittoote mass. Need andmed on vajalikud kogu netomassi arvutamiseks lahtris I.26. |
| --- | --- |

„Netomass“: märkida iga isikliku kinnitusega hõlmatud liittoote mass. Need andmed on vajalikud kogu netomassi arvutamiseks lahtris I.26.

| | „Tootmisettevõte“: märkida selle tootmisettevõtte registreerimisnumber või aadress, kus liittoodet toodetakse. |
| --- | --- |

„Tootmisettevõte“: märkida selle tootmisettevõtte registreerimisnumber või aadress, kus liittoodet toodetakse.

Kuupäev

Importija kvalifikatsioon ja ametinimetus

Tempel

Allkiri

| (1) | Lisada koostisainete loetelu kaalu järgi kahanevas järjekorras. Teatavate koostisainete rühmitamine piimatoodete, kalandustoodete, munatoodete ja mitteloomset päritolu toodete kaupa on vajaduse korral lubatud. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Sisestada liittootes sisalduvaid töödeldud loomseid saadusi tootva(te) ettevõt(e)te heakskiidunumber ja kolmas riik või territoorium või selle tsoon või ELi liikmesriik, kus heakskiidetud ettevõte asub, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 lõikes 2 ja nagu on märkinud importiv toidukäitleja. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Mittevajalik maha tõmmata. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Ainult juhul, kui:






  (a) | liittoote päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon (kinnituse I osa lahtrisse I.7 sisestatud ISO riigikood) on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 (44) XVII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja piimatooteid, mis ei pea riskide maandamiseks läbima eritöötlust,
  ning |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

liittoote päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon (kinnituse I osa lahtrisse I.7 sisestatud ISO riigikood) on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 (44) XVII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja piimatooteid, mis ei pea riskide maandamiseks läbima eritöötlust,

ning

| (b) | toorpiima või piimatoodete heakskiidetud päritoluettevõte (esitatud kinnituse II osa punktis 5) asub:






  (i) | kolmandas riigis või territooriumil või selle tsoonis, mis on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja piimatooteid, mis ei pea riskide maandamiseks läbima eritöötlust, või |
| --- | --- | --- |

(b)

toorpiima või piimatoodete heakskiidetud päritoluettevõte (esitatud kinnituse II osa punktis 5) asub:

(i)

kolmandas riigis või territooriumil või selle tsoonis, mis on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja piimatooteid, mis ei pea riskide maandamiseks läbima eritöötlust, või

| (ii) | Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(ii)

Euroopa Liidus.

| (5) | Ainult juhul, kui:






  (a) | liittoote päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon (kinnituse I osa lahtrisse I.7 sisestatud ISO riigikood) on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVIII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua piimatooteid, mis peavad riskide maandamiseks läbima eritöötluse,
  ning |
| --- | --- | --- |

(5)

(a)

liittoote päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon (kinnituse I osa lahtrisse I.7 sisestatud ISO riigikood) on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVIII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua piimatooteid, mis peavad riskide maandamiseks läbima eritöötluse,

ning

| (b) | toorpiima või piimatoodete heakskiidetud päritoluettevõte (esitatud kinnituse II osa punktis 5) asub:






  (i) | kolmandas riigis või territooriumil või selle tsoonis, mis on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVII või XVIII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja/või piimatooteid, või |
| --- | --- | --- |

(b)

toorpiima või piimatoodete heakskiidetud päritoluettevõte (esitatud kinnituse II osa punktis 5) asub:

(i)

kolmandas riigis või territooriumil või selle tsoonis, mis on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVII või XVIII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja/või piimatooteid, või

| (ii) | Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(ii)

Euroopa Liidus.

| (6) | Kui:






  (a) | liittoote päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon (kinnituse I osa lahtrisse I.7 sisestatud ISO riigikood) ei ole kantud rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVII või XVIII lisas esitatud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja/või piimatooteid,
  ning |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

liittoote päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon (kinnituse I osa lahtrisse I.7 sisestatud ISO riigikood) ei ole kantud rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVII või XVIII lisas esitatud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja/või piimatooteid,

ning

| (b) | piimatoodete heakskiidetud päritoluettevõte (esitatud kinnituse II osa punktis 5) asub:






  (i) | kolmandas riigis või territooriumil või selle tsoonis, mis on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVII või XVIII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja/või piimatooteid, või |
| --- | --- | --- |

(b)

piimatoodete heakskiidetud päritoluettevõte (esitatud kinnituse II osa punktis 5) asub:

(i)

kolmandas riigis või territooriumil või selle tsoonis, mis on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2021/404 XVII või XVIII lisale kantud loetellu, mille alusel lubatakse liitu tuua toorpiima ja/või piimatooteid, või

| (ii) | Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(ii)

Euroopa Liidus.

| (7) | Importija: importiva toidukäitleja esindaja, nagu on sätestatud komisjoni 4. märtsi 2019. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/625 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 seoses teatavate inimtoiduks ettenähtud toodete ja loomade saadetiste liitu toomise nõuetega (ELT L 131, 17.5.2019, lk 18)) artikli 14 lõikes 1. |
| --- | --- |

(7)

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatud ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10).

6

(7)  Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta otsus 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (ELT L 70, 17.3.2011, lk 40).

7

(8)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

8

(9)  Komisjoni 4. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/625, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 seoses teatavate inimtoiduks ettenähtud toodete ja loomade saadetiste liitu toomise nõuetega (ELT L 131, 17.5.2019, lk 18).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

13

(14)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/405, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loetelud, kust on lubatud liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomi ja kaupu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 118).

14

(15)  Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).

15

(16)  Komisjoni 15. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/627, milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 ühtne praktiline kord inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli tegemiseks ja millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 2074/2005 ametliku kontrolli osas (ELT L 131, 17.5.2019, lk 51).

16

(17)  Komisjoni 8. veebruari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/624, milles käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 erieeskirju liha tootmise suhtes tehtava ametliku kontrolli ning elusate kahepoolmeliste karploomade tootmis- ja ülekandealade kohta (ELT L 131, 17.5.2019, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatud ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10).

18

(19)  Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta otsus 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (ELT L 70, 17.3.2011, lk 40).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

20

(21)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

21

(22)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu toomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

22

(23)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

23

(24)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 211).

24

(25)  Komisjoni 11. veebruari 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/260, millega kiidetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 artikli 226 lõike 3 kohaselt heaks riiklikud meetmed, mille eesmärk on piirata teatavate veeloomataudide mõju, ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2010/221/EL (ELT L 59, 19.2. 2021, lk 1).

25

(26)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/691, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses vesiviljelusettevõtteid ja veeloomade vedajaid käsitlevate eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 345).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (ELT L 84, 31.3.2016, lk 1).

27

(28)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi (ELT L 354, 31.12.2008, lk 34).

34

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

36

(37)  Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta otsus 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (ELT L 70, 17.3.2011, lk 40).

37

(38)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/405, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loetelud, kust on lubatud liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomi ja kaupu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 118).

38

(39)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

39

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

41

(42)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

42

(43)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu toomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

43

(44)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

44

---

OTSUSED

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/87

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/2505,

8. detsember 2022,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vaheline kokkulepe (edaspidi „leping“) sõlmiti nõukogu otsusega 97/126/EÜ (1) ja see jõustus 1. jaanuaril 1997. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vaheline kokkulepe (edaspidi „leping“) sõlmiti nõukogu otsusega 97/126/EÜ (1) ja see jõustus 1. jaanuaril 1997.

| (2) | Lepingu artikli 31 lõikega 1 luuakse ühiskomitee, mille ülesanne on muu hulgas tagada lepingu nõuetekohane rakendamine. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 31 lõikega 1 luuakse ühiskomitee, mille ülesanne on muu hulgas tagada lepingu nõuetekohane rakendamine.

| (3) | Lepingu artikli 31 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 31 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses selle töökorra vastuvõtmisega, kuna kõnealune töökord on liidu jaoks siduv. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses selle töökorra vastuvõtmisega, kuna kõnealune töökord on liidu jaoks siduv.

| (5) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega moodustatud ühiskomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega, on toetada käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu vastuvõtmist.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. detsember 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

V. RAKUŠAN

---

(1)  Nõukogu 6. detsembri 1996. aasta otsus 97/126/EÜ ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta (EÜT L 53, 22.2.1997, lk 1).

1

---

EELNÕU

EÜ JA FÄÄRI SAARTE ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2023,

...,

töökorra vastuvõtmise kohta

EÜ JA FÄÄRI SAARTE ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelist kokkulepet, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe (edaspidi „leping“) artikli 31 lõikega 1 luuakse ühiskomitee, mille ülesanne on muu hulgas tagada lepingu nõuetekohane rakendamine. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe (edaspidi „leping“) artikli 31 lõikega 1 luuakse ühiskomitee, mille ülesanne on muu hulgas tagada lepingu nõuetekohane rakendamine.

| (2) | Lepingu artikli 31 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 31 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

| (3) | Käesoleva otsuse lisas sätestatud töökord tuleks seega vastu võtta, selleks et reguleerida ühiskomitee toimimist, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsuse lisas sätestatud töökord tuleks seega vastu võtta, selleks et reguleerida ühiskomitee toimimist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga võetakse vastu ühiskomitee töökord otsuse lisas esitatud kujul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

...,

Ühiskomitee nimel

eesistuja

---

(1)  
  EÜT L 53, 22.2.1997, lk 2.

1

---

LISA

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelise kokkulepe artikli 31 lõikega 1 loodud EÜ ja Fääri saarte ühiskomitee töökord

Artikkel 1

Ühiskomitee roll ja nimi

1.   Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe (edaspidi „lepingu“) artikli 31 lõike 1 kohaselt loodud ühiskomitee vastutab kõigi lepingu artiklis 31 nimetatud valdkondade eest.

2.   Lõikes 1 osutatud komitee nimetus komitee dokumentides, sealhulgas otsustes ja soovitustes, on EÜ ja Fääri saarte ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“).

Artikkel 2

Komitee koosseis ja eesistuja

1.   Vastavalt lepingu artiklile 32 koosneb ühiskomitee Euroopa Liidu ja Fääri saarte valitsuse esindajatest kõrgemate ametnike tasandil või nende määratud isikutest.

2.   Kumbki lepinguosaline on kordamööda ühiskomitee eesistuja. Seda lepinguosalist, kelle kord on olla eesistuja, esindab kõrgem ametnik, kes on ühiskomitee eesistuja. Eesistuja volitus esindada lepinguosalist kehtib kuni kuupäevani, mil lepinguosaline, kelle kord on olla eesistuja, teatab teisele lepinguosalisele uuest eesistujast.

3.   Lõike 2 kohaldamisel läheb eesistumine ühelt lepinguosaliselt üle teisele iga kalendriaasta alguses ja selle kestus on üks aasta. Esimene eesistumisperiood algab käesoleva töökorra vastuvõtmise kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

4.   Lepinguosalised tagavad, et lepinguosaline, kelle kord on olla ühiskomitee eesistuja, korraldab oma eesistumise aastal ühiskomitee iga-aastase koosoleku vastavalt käesoleva töökorra artikli 4 lõigetele 1 ja 2.

Artikkel 3

Sekretariaat

1.   Ühiskomitee sekretariaadina tegutsevad koos üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Fääri saarte ametnik.

2.   Kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele oma ühiskomitee sekretariaadi liikme nime, ametikoha ja kontaktandmed. Selle ametniku volitus tegutseda lepinguosalise sekretariaadi liikmena kehtib kuni kuupäevani, mil lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele uuest liikmest.

Artikkel 4

Koosolekud

1.   Ühiskomitee tuleb kokku korra aastas, et vaadata läbi lepingu üldine toimimine, kui eesistuja ja teise lepinguosalise esindaja ühiskomitees ei otsusta teisiti. Lisaks tuleb ühiskomitee kokku, kui erakorralised asjaolud seda nõuavad, või kiireloomulistel juhtudel kummagi lepinguosalise taotluse korral.

2.   Koosolekud toimuvad kokkulepitud kuupäeval ja kellaajal vaheldumisi Brüsselis ja Tórshavnis, kui eesistuja ja teise lepinguosalise esindaja ühiskomitees ei otsusta teisiti.

3.   Koosoleku kutsub kokku eesistuja.

4.   Koosolek võib toimuda asjaomaste isikute kohtumise vormis või videokonverentsina või muul viisil.

Artikkel 5

Delegatsioonid

Lepinguosalise ühiskomitee sekretärina tegutsev ametnik teatab teise lepinguosalise sekretärina tegutsevale ametnikule mõistliku aja jooksul enne koosolekut vastavalt Euroopa Liidu ja Fääri saarte delegatsiooni kavandatava koosseisu. Nimekirja märgitakse delegatsiooni iga liikme nimi ja ametikoht.

Artikkel 6

Koosolekute päevakord

1.   Ühiskomitee sekretär koostab vähemalt 14 päeva enne koosolekut iga koosoleku esialgse päevakorra, võttes aluseks koosolekut korraldava lepinguosalise ettepaneku, ning esitab tähtaja, mille jooksul teine lepinguosaline peab esitama oma märkused.

2.   Ühiskomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Punkte, mida esialgses päevakorras ei ole, võib päevakorda lisada konsensuse alusel.

Artikkel 7

Ekspertide kutsumine

Ühiskomitee osalised võivad vastastikusel kokkuleppel kutsuda ühiskomitee koosolekutele eksperte (kes ei ole valitsusametnikud), kes annaksid teavet konkreetsete teemade kohta, kuid ainult koosoleku nendele osadele, kus selliseid konkreetseid teemasid arutatakse.

Artikkel 8

Protokollid

1.   Iga koosoleku protokolli kavandi koostab koosolekut korraldava lepinguosalise sekretariaadi liikmena tegutsev ametnik 15 päeva jooksul pärast koosoleku lõppu, kui eesistuja ja teise lepinguosalise esindaja ühiskomitees ei otsusta teisiti. Protokolli kavand edastatakse märkuste tegemiseks teise lepinguosalise sekretariaadi liikmele.

2.   Kui käesolevat töökorda kohaldatakse allkomiteede koosolekute suhtes, tehakse allkomitee koosoleku protokoll kättesaadavaks ühiskomitee järgmiste koosolekute tarbeks.

3.   Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, loetledes vajaduse korral:

| a) | kõik ühiskomiteele esitatud dokumendid; |
| --- | --- |

a)

kõik ühiskomiteele esitatud dokumendid;

| b) | kõik avaldused, mille protokolli kandmist on lepinguosaliste esindajad ühiskomitees taotlenud, ning |
| --- | --- |

b)

kõik avaldused, mille protokolli kandmist on lepinguosaliste esindajad ühiskomitees taotlenud, ning

| c) | tehtud otsused, antud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes vastu võetud otsused. |
| --- | --- |

c)

tehtud otsused, antud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes vastu võetud otsused.

4.   Protokolli kantakse kõigi selliste ühiskomitee otsuste loetelu, mis on tehtud pärast ühiskomitee viimast koosolekut kirjaliku menetluse teel vastavalt artikli 9 lõikele 2.

5.   Protokolli lisasse kantakse ka kõigi ühiskomitee koosolekul osalenud isikute nimed, ametinimetused ja ametikohad.

6.   Sekretär täpsustab protokolli kavandit laekunud märkuste alusel ning lepinguosalised kiidavad läbivaadatud protokolli kavandi heaks 30 päeva jooksul alates koosoleku toimumise kuupäevast või muul lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval. Pärast heakskiitmist koostab sekretariaat protokolli kaks originaaleksemplari ning kumbki lepinguosaline saab protokolli ühe originaaleksemplari.

Artikkel 9

Otsused ja soovitused

1.   Ühiskomitee võib vastu võtta otsuseid ja soovitusi kõikides kokkuleppega ettenähtud küsimustes. Kooskõlas kokkuleppe artikli 31 lõikega 1 ja artikli 32 lõikega 2 võetakse ühiskomitee otsused ja soovitused vastu konsensuse alusel.

2.   Koosolekutevahelisel ajal võib ühiskomitee otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

3.   Otsuse või soovituse eelnõu teksti esitab ettepaneku teinud lepinguosalise sekretariaadi liige kirjalikult teise lepinguosalise sekretariaadi liikmele ühiskomitee töökeeles. Teisel lepinguosalisel on aega üks kuu või ettepaneku teinud lepinguosalise määratud pikem ajavahemik, et väljendada oma nõusolekut otsuse või soovituse eelnõuga. Kui teine lepinguosaline ei väljenda oma nõusolekut, arutatakse kavandatud otsust või soovitust ja see võidakse vastu võtta ühiskomitee järgmisel koosolekul. Otsuse või soovituse eelnõu loetakse vastuvõetuks, kui teine lepinguosaline on väljendanud oma nõusolekut, ning see kantakse artikli 8 lõike 3 kohaselt ühiskomitee koosoleku protokolli.

4.   Kui ühiskomiteel on lepingust tulenev õigus võtta vastu otsuseid või soovitusi, nimetatakse need vastavalt "otsuseks“ või „soovituseks“. Ühiskomitee sekretariaat lisab kõigile otsustele ja soovitustele järjekorranumbri ja vastuvõtmise kuupäeva ning sisu kirjelduse. Igas otsuses ja soovituses sätestatakse selle jõustumise kuupäev.

5.   Ühiskomitee vastu võetud otsused ja soovitused koostatakse kahes eksemplaris, mis kinnitatakse lepinguosaliste poolt ja millest üks eksemplar edastatakse kummalegi lepinguosalisele.

Artikkel 10

Läbipaistvus

1.   Lepinguosalised võivad kokku leppida, et koosolekud on avalikud.

2.   Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada ühiskomitee otsused ja soovitused oma ametlikus väljaandes või veebis.

3.   Kõiki lepinguosalise esitatud dokumente tuleks käsitada konfidentsiaalsena, kui eesistuja ja teise lepinguosalise esindaja ühiskomitees ei otsusta teisiti.

4.   Ühiskomitee koosolekute esialgsed päevakorrad avalikustatakse enne koosoleku toimumist. Koosolekute protokollid avalikustatakse pärast nende heakskiitmist vastavalt artiklile 8.

5.   Lõigetes 2–4 osutatud dokumendid avalikustatakse kooskõlas kummagi lepinguosalise kohaldatavate isikukandmete kaitse normidega.

Artikkel 11

Keeled

1.   Ühiskomitee töökeel on inglise keel.

2.   Ühiskomitee võtab lepingu muutmist või tõlgendamist käsitlevad otsused vastu kokkuleppe autentsete tekstide keeltes. Ühiskomitee muud otsused, sealhulgas käesoleva töökorra vastuvõtmise otsus, võetakse vastu lõikes 1 osutatud töökeeles.

3.   Kumbki lepinguosaline vastutab otsuste ja muude dokumentide tõlkimise eest oma ametlikesse keeltesse, kui see on käesoleva artikli kohaselt nõutav, ning kannab tõlkimise kulud.

Artikkel 12

Kulud

1.   Kumbki lepinguosaline kannab ise ühiskomitee koosolekutel osalemise kulud, sealhulgas personali-, sõidu- ja elamiskulud, video- ja telekonverentside ning posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosolekut korraldav lepinguosaline.

3.   Koosolekutel ühiskomitee töökeelest ja töökeelde tehtava suulise tõlke teenuse osutamisega seotud kulud kannab koosolekut korraldav lepinguosaline.

Artikkel 13

Töörühmad

1.   Selleks et oma ülesandeid tulemuslikult täita, võib ühiskomitee moodustada endale alluvaid töörühmasid, mis tegelevad lepinguga seotud konkreetsete teemadega. Ühiskomitee määrab kindlaks töörühmade koosseisu ja ülesanded.

2.   Lepingu artikli 33 lõike 3 kohaselt teeb ühiskomitee järelevalvet kõigi lepingu alusel loodud töörühmade töö üle.

3.   Teave lepingu alusel moodustatud töörühmade määratud kontaktpunktide kohta esitatakse ühiskomiteele kirjalikult. Kogu asjakohane kirjavahetus ning dokumendid ja muu teave, mida töörühmade kontaktpunktid omavahel lepingu rakendamise kohta vahetavad, edastatakse samaaegselt ka ühiskomitee sekretariaadile.

4.   Töörühmad annavad ühiskomiteele aru oma koosolekute tulemuste ja järelduste kohta.

5.   Käesolevat töökorda kohaldatakse mutatis mutandis lepingu alusel moodustatud töörühmade suhtes.

Artikkel 14

Töökorra muutmine

Käesolevat töökorda võib muuta ühiskomitee kirjaliku otsusega vastavalt artiklile 9.

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/94 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/94

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/2506,

15. detsember 2022,

mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 10,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon saatis 24. novembril 2021 Ungarile määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 4 kohase teabenõude, millele Ungari ametiasutused vastasid 27. jaanuaril 2022. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon saatis 24. novembril 2021 Ungarile määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 4 kohase teabenõude, millele Ungari ametiasutused vastasid 27. jaanuaril 2022.

| (2) | 27. aprillil 2022 saatis komisjon Ungarile määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 1 kohase kirjaliku teate (edaspidi „teade“). Teates väljendas komisjon muret Ungari riigihankesüsteemis esinevate mitmesuguste probleemide pärast ja oma järeldused, muu hulgas järgmise kohta:






  a) | õigusnormide süsteemne rikkumine, puudused ja nõrkused riigihankemenetlustes; |
| --- | --- | --- |

(2)

27. aprillil 2022 saatis komisjon Ungarile määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 1 kohase kirjaliku teate (edaspidi „teade“). Teates väljendas komisjon muret Ungari riigihankesüsteemis esinevate mitmesuguste probleemide pärast ja oma järeldused, muu hulgas järgmise kohta:

a)

õigusnormide süsteemne rikkumine, puudused ja nõrkused riigihankemenetlustes;

| b) | ühe pakkujaga menetluste suur osakaal ja vähene konkurents hankemenetlustes; |
| --- | --- |

b)

ühe pakkujaga menetluste suur osakaal ja vähene konkurents hankemenetlustes;

| c) | raamlepingute kasutamisega seotud probleemid; |
| --- | --- |

c)

raamlepingute kasutamisega seotud probleemid;

| d) | huvide konfliktide avastamine, ärahoidmine ja kõrvaldamine ning |
| --- | --- |

d)

huvide konfliktide avastamine, ärahoidmine ja kõrvaldamine ning

| e) | avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega seotud probleemid. |
| --- | --- |

e)

avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega seotud probleemid.

| (3) | Need probleemid ja nende kordumine aja jooksul viitavad sellele, et Ungari ametiasutused ei ole süsteemselt suutnud, tahtnud või püüdnud riigihankevaldkonnas ja seoses huvide konfliktidega ära hoida otsuseid, mis on vastuolus kohaldatava õigusega, ning seega piisavalt korruptsiooniriskidega tegeleda. Need kujutavad endast õigusriigi põhimõtete, eeskätt õiguskindluse põhimõtte ja täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtte, rikkumist ning tekitavad muret võimude lahususe pärast. |
| --- | --- |

(3)

Need probleemid ja nende kordumine aja jooksul viitavad sellele, et Ungari ametiasutused ei ole süsteemselt suutnud, tahtnud või püüdnud riigihankevaldkonnas ja seoses huvide konfliktidega ära hoida otsuseid, mis on vastuolus kohaldatava õigusega, ning seega piisavalt korruptsiooniriskidega tegeleda. Need kujutavad endast õigusriigi põhimõtete, eeskätt õiguskindluse põhimõtte ja täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtte, rikkumist ning tekitavad muret võimude lahususe pärast.

| (4) | Komisjon sedastas teates täiendavad põhjused ja esitas järeldused terve hulga probleemide kohta, mis on seotud süütegude uurimise ja süüdistuste esitamise ning korruptsioonivastase raamistikuga, sealhulgas väidetavate kuritegude uurimise ja nende eest süüdistuste esitamise vähese tulemuslikkuse, prokuratuuri töö korralduse ning tegelikult toimiva ja tulemusliku korruptsioonivastase raamistiku puudumisega. Need puudused kujutavad endast õigusriigi põhimõtete, eeskätt õiguskindluse põhimõtte, täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtte ja tõhusa õiguskaitse põhimõtte, rikkumist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sedastas teates täiendavad põhjused ja esitas järeldused terve hulga probleemide kohta, mis on seotud süütegude uurimise ja süüdistuste esitamise ning korruptsioonivastase raamistikuga, sealhulgas väidetavate kuritegude uurimise ja nende eest süüdistuste esitamise vähese tulemuslikkuse, prokuratuuri töö korralduse ning tegelikult toimiva ja tulemusliku korruptsioonivastase raamistiku puudumisega. Need puudused kujutavad endast õigusriigi põhimõtete, eeskätt õiguskindluse põhimõtte, täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtte ja tõhusa õiguskaitse põhimõtte, rikkumist.

| (5) | Komisjon esitas teates oma järelduste aluseks olevad faktilised asjaolud ja konkreetsed põhjused ning palus Ungaril esitada nende faktiliste asjaolude ja põhjuste kohta teatavat teavet ja andmeid. Teatega andis komisjon Ungari ametiasutustele märkuste esitamiseks aega kaks kuud. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon esitas teates oma järelduste aluseks olevad faktilised asjaolud ja konkreetsed põhjused ning palus Ungaril esitada nende faktiliste asjaolude ja põhjuste kohta teatavat teavet ja andmeid. Teatega andis komisjon Ungari ametiasutustele märkuste esitamiseks aega kaks kuud.

| (6) | Ungari vastas teatele 27. juunil 2022 (edaspidi „esimene vastus“). 30. juuni ja 5. juuli 2022 kirjadega saatis Ungari esimese vastuse täienduseks lisateavet. Lisaks saatis Ungari 19. juulil 2022 veel ühe kirja, milles pakkus välja terve rea parandusmeetmeid teates kirjeldatud järeldustega tegelemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Ungari vastas teatele 27. juunil 2022 (edaspidi „esimene vastus“). 30. juuni ja 5. juuli 2022 kirjadega saatis Ungari esimese vastuse täienduseks lisateavet. Lisaks saatis Ungari 19. juulil 2022 veel ühe kirja, milles pakkus välja terve rea parandusmeetmeid teates kirjeldatud järeldustega tegelemiseks.

| (7) | Komisjon hindas esimeses vastuses esitatud märkusi ja jõudis järeldusele, et need ei vähenda tema muret ega vasta teates esitatud järeldustele. Peale selle leidis komisjon, et ei esimene vastus ega 30. juuni ja 5. juuli 2022. aasta kirjad ei sisalda määruse (EL, Euratom) 2020/2092 tähenduses piisavalt asjakohaseid parandusmeetmeid. Kuna 19. juuli 2022. aasta kiri esitati hilinemisega, ei saanud seda esimese vastuse hindamisel arvesse võtta. Liikmesriikidega tehtava lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt võttis komisjon siiski kogu selles kirjas sisalduvat asjakohast teavet arvesse määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artiklis 6 sätestatud menetluse järgmistes etappides. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon hindas esimeses vastuses esitatud märkusi ja jõudis järeldusele, et need ei vähenda tema muret ega vasta teates esitatud järeldustele. Peale selle leidis komisjon, et ei esimene vastus ega 30. juuni ja 5. juuli 2022. aasta kirjad ei sisalda määruse (EL, Euratom) 2020/2092 tähenduses piisavalt asjakohaseid parandusmeetmeid. Kuna 19. juuli 2022. aasta kiri esitati hilinemisega, ei saanud seda esimese vastuse hindamisel arvesse võtta. Liikmesriikidega tehtava lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt võttis komisjon siiski kogu selles kirjas sisalduvat asjakohast teavet arvesse määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artiklis 6 sätestatud menetluse järgmistes etappides.

| (8) | Kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõikega 7 saatis komisjon Ungarile 20. juulil 2022 kirja (edaspidi „kavatsusavaldus“), milles teavitas Ungarit kõnealuse määruse artikli 6 lõike 6 alusel tehtud hindamise tulemustest ja meetmetest, mille kohta komisjon kavatseb sama määruse artikli 6 lõike 9 alusel nõukogule ettepaneku teha, kui Ungari ei kohustu võtma piisavaid parandusmeetmeid. Kavatsusavalduses andis komisjon Ungarile võimaluse esitada märkusi, eelkõige välja pakutud meetmete proportsionaalsuse kohta. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõikega 7 saatis komisjon Ungarile 20. juulil 2022 kirja (edaspidi „kavatsusavaldus“), milles teavitas Ungarit kõnealuse määruse artikli 6 lõike 6 alusel tehtud hindamise tulemustest ja meetmetest, mille kohta komisjon kavatseb sama määruse artikli 6 lõike 9 alusel nõukogule ettepaneku teha, kui Ungari ei kohustu võtma piisavaid parandusmeetmeid. Kavatsusavalduses andis komisjon Ungarile võimaluse esitada märkusi, eelkõige välja pakutud meetmete proportsionaalsuse kohta.

| (9) | Ungari vastas kavatsusavaldusele 22. augusti 2022. aasta kirjaga (edaspidi „teine vastus“), milles esitas oma märkused komisjoni järelduste, menetluse ja kavatsusavalduses osutatud meetmete proportsionaalsuse kohta. Hoolimata komisjoni järelduste vaidlustamisest pakkus Ungari siiski välja teatavad parandusmeetmed, millega komisjoni tõstatatud probleeme lahendada. 13. septembril 2022 saatis Ungari komisjonile kirja, mis sisaldas välja pakutud parandusmeetmetega seotud selgitusi ja täiendavaid kohustusi. Ungari on seisukohal, et parandusmeetmed, sealhulgas 13. septembri 2022. aasta kirjas sisalduvad täiendavad kohustused, lahendavad kõik komisjoni tõstatatud probleemid ja seetõttu ei oleks komisjon pidanud nõukogule ühtegi meedet välja pakkuma. |
| --- | --- |

(9)

Ungari vastas kavatsusavaldusele 22. augusti 2022. aasta kirjaga (edaspidi „teine vastus“), milles esitas oma märkused komisjoni järelduste, menetluse ja kavatsusavalduses osutatud meetmete proportsionaalsuse kohta. Hoolimata komisjoni järelduste vaidlustamisest pakkus Ungari siiski välja teatavad parandusmeetmed, millega komisjoni tõstatatud probleeme lahendada. 13. septembril 2022 saatis Ungari komisjonile kirja, mis sisaldas välja pakutud parandusmeetmetega seotud selgitusi ja täiendavaid kohustusi. Ungari on seisukohal, et parandusmeetmed, sealhulgas 13. septembri 2022. aasta kirjas sisalduvad täiendavad kohustused, lahendavad kõik komisjoni tõstatatud probleemid ja seetõttu ei oleks komisjon pidanud nõukogule ühtegi meedet välja pakkuma.

| (10) | Võttes arvesse, et määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamiseks olid tingimused täidetud, võttis komisjon 18. septembril 2022 vastu nõukogu rakendusotsuse ettepaneku, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris (edaspidi „komisjoni ettepanek“). |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse, et määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamiseks olid tingimused täidetud, võttis komisjon 18. septembril 2022 vastu nõukogu rakendusotsuse ettepaneku, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris (edaspidi „komisjoni ettepanek“).

| (11) | Komisjoni ettepanekus esitatud järelduste kohaselt esineb Ungaris esiteks õigusnormide rasket süsteemset rikkumist, puudusi ja nõrkusi riigihankemenetlustes. Selliseid rikkumisi on leitud järjestikuste auditite raames, mille komisjoni talitused tegid nii 2007–2013 kui 2014–2020 programmitöö perioodide kohta. Nende auditite lõpetamisel tehti märkimisväärses kogusummas finantskorrektsioone ning mitme Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluse alusel esitati finantssoovitusi eesmärgiga nõuda Ungarilt tagasi märkimisväärseid summasid. Lisaks viitavad kättesaadavad andmed sellele, et ebatavaliselt suur osa lepingutest on sõlmitud vaid ühe pakkujaga menetluste raames, et lepinguid sõlmitakse konkreetsete äriühingutega, kes on järk-järgult omandanud suure turuosa, ning et raamlepingute sõlmimisel esineb suuri puudusi. Peale selle tekitab muret asjaolu, et avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste ja nende hallatavate üksuste suhtes hankelepingute sõlmimise korda ja huvide konflikte käsitlevaid norme ei kohaldata ning et usaldushaldused ei halda rahalisi vahendeid läbipaistvalt. Need probleemid ja nende kordumine aja jooksul viitavad sellele, et Ungari ametiasutused ei ole süsteemselt suutnud, tahtnud või püüdnud riigihankevaldkonnas ja seoses huvide konfliktidega ära hoida otsuseid, mis on vastuolus kohaldatava õigusega, ning seega piisavalt korruptsiooniriskidega tegeleda. Need kujutavad endast õigusriigi põhimõtete, eeskätt õiguskindluse põhimõtte ja täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtte, rikkumist ning tekitavad muret võimude lahususe pärast. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni ettepanekus esitatud järelduste kohaselt esineb Ungaris esiteks õigusnormide rasket süsteemset rikkumist, puudusi ja nõrkusi riigihankemenetlustes. Selliseid rikkumisi on leitud järjestikuste auditite raames, mille komisjoni talitused tegid nii 2007–2013 kui 2014–2020 programmitöö perioodide kohta. Nende auditite lõpetamisel tehti märkimisväärses kogusummas finantskorrektsioone ning mitme Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluse alusel esitati finantssoovitusi eesmärgiga nõuda Ungarilt tagasi märkimisväärseid summasid. Lisaks viitavad kättesaadavad andmed sellele, et ebatavaliselt suur osa lepingutest on sõlmitud vaid ühe pakkujaga menetluste raames, et lepinguid sõlmitakse konkreetsete äriühingutega, kes on järk-järgult omandanud suure turuosa, ning et raamlepingute sõlmimisel esineb suuri puudusi. Peale selle tekitab muret asjaolu, et avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste ja nende hallatavate üksuste suhtes hankelepingute sõlmimise korda ja huvide konflikte käsitlevaid norme ei kohaldata ning et usaldushaldused ei halda rahalisi vahendeid läbipaistvalt. Need probleemid ja nende kordumine aja jooksul viitavad sellele, et Ungari ametiasutused ei ole süsteemselt suutnud, tahtnud või püüdnud riigihankevaldkonnas ja seoses huvide konfliktidega ära hoida otsuseid, mis on vastuolus kohaldatava õigusega, ning seega piisavalt korruptsiooniriskidega tegeleda. Need kujutavad endast õigusriigi põhimõtete, eeskätt õiguskindluse põhimõtte ja täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtte, rikkumist ning tekitavad muret võimude lahususe pärast.

| (12) | Teiseks on täiendavaid probleeme seoses väidetavate kuritegude tulemusliku uurimise ja nende eest süüdistuste esitamise piirangute, prokuratuuri töö korralduse ning toimiva ja tulemusliku korruptsioonivastase raamistiku puudumisega. Eelkõige puuduvad sõltumatul kohtul tõhusad õiguskaitsevahendid prokuratuuri otsuste vastu jätta uurimata väidetav korruptsioonijuhtum, pettus või muu liidu finantshuve kahjustav kuritegu või mitte esitada selle eest süüdistust, samuti puudub nõue põhjendada selliste kohtuasjade jaotamist või ümberjaotamist ning puuduvad normid meelevaldsete otsuste vältimiseks. Lisaks puudub terviklik korruptsioonivastane strateegia, mis hõlmaks kõige olulisemaid korruptsiooni ennetamise valdkondi, samuti alakasutatakse kõiki korruptsiooni uurimist toetavaid ennetusvahendeid, seda eelkõige suurkorruptsiooni juhtumite puhul, ning üldiselt ei ennetata ega ohjata kuritegevust ja korruptsioonikuritegusid tulemuslikult. Need puudused kujutavad endast õigusriigi põhimõtete, eeskätt õiguskindluse põhimõtte, täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtte ja tõhusa õiguskaitse põhimõtte, rikkumist. |
| --- | --- |

(12)

Teiseks on täiendavaid probleeme seoses väidetavate kuritegude tulemusliku uurimise ja nende eest süüdistuste esitamise piirangute, prokuratuuri töö korralduse ning toimiva ja tulemusliku korruptsioonivastase raamistiku puudumisega. Eelkõige puuduvad sõltumatul kohtul tõhusad õiguskaitsevahendid prokuratuuri otsuste vastu jätta uurimata väidetav korruptsioonijuhtum, pettus või muu liidu finantshuve kahjustav kuritegu või mitte esitada selle eest süüdistust, samuti puudub nõue põhjendada selliste kohtuasjade jaotamist või ümberjaotamist ning puuduvad normid meelevaldsete otsuste vältimiseks. Lisaks puudub terviklik korruptsioonivastane strateegia, mis hõlmaks kõige olulisemaid korruptsiooni ennetamise valdkondi, samuti alakasutatakse kõiki korruptsiooni uurimist toetavaid ennetusvahendeid, seda eelkõige suurkorruptsiooni juhtumite puhul, ning üldiselt ei ennetata ega ohjata kuritegevust ja korruptsioonikuritegusid tulemuslikult. Need puudused kujutavad endast õigusriigi põhimõtete, eeskätt õiguskindluse põhimõtte, täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtte ja tõhusa õiguskaitse põhimõtte, rikkumist.

| (13) | Komisjoni hinnangul ei käsitle Ungari vastustes esitatud märkused piisavalt teates ja kavatsusavalduses esitatud järeldusi. Eelkõige ei esitatud Ungari vastustes tõendeid hankesüsteemi hiljutise parandamise kohta (seoses läbipaistvuse, konkurentsi tugevuse ja huvide konfliktide kontrollimisega). Kuigi pärast komisjoni talituste auditeid on Ungari riigihankesüsteemis tehtud mõningaid muudatusi, ei viita miski sellele, et sellised muudatused oleksid mõjutanud konkurentsitaset Ungari turul. Komisjonile kättesaadavad andmed ei näita mitte ainult riigihankelepingute suuremat koondumist, vaid ka Ungari valitseva partei liikmete suuremaid võiduvõimalusi. Komisjon tellis uuringu, milles esitati statistiline empiiriline analüüs enam kui 270 000 Ungari riigihankelepingu kohta aastatel 2005–2021. Uuringu märkusi toetasid teatavate hankeandmete kontrolli tulemused, mis puudutasid selliste äriühingutega sõlmitud lepinguid, mida peetakse poliitiliste sidemetega äriühinguks. Lisaks kogus komisjon meediast ja sidusrühmadelt andmeid turismi-, kommunikatsiooni- ja spordisektori kohta. Ungari ei esitanud ühtegi tõendit avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste huvide konflikte käsitlevate selliste normide kohaldatavuse (või praktikas kohaldamise) kohta, mis on liidu eelarve kaitsmise seisukohast asjakohased. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni hinnangul ei käsitle Ungari vastustes esitatud märkused piisavalt teates ja kavatsusavalduses esitatud järeldusi. Eelkõige ei esitatud Ungari vastustes tõendeid hankesüsteemi hiljutise parandamise kohta (seoses läbipaistvuse, konkurentsi tugevuse ja huvide konfliktide kontrollimisega). Kuigi pärast komisjoni talituste auditeid on Ungari riigihankesüsteemis tehtud mõningaid muudatusi, ei viita miski sellele, et sellised muudatused oleksid mõjutanud konkurentsitaset Ungari turul. Komisjonile kättesaadavad andmed ei näita mitte ainult riigihankelepingute suuremat koondumist, vaid ka Ungari valitseva partei liikmete suuremaid võiduvõimalusi. Komisjon tellis uuringu, milles esitati statistiline empiiriline analüüs enam kui 270 000 Ungari riigihankelepingu kohta aastatel 2005–2021. Uuringu märkusi toetasid teatavate hankeandmete kontrolli tulemused, mis puudutasid selliste äriühingutega sõlmitud lepinguid, mida peetakse poliitiliste sidemetega äriühinguks. Lisaks kogus komisjon meediast ja sidusrühmadelt andmeid turismi-, kommunikatsiooni- ja spordisektori kohta. Ungari ei esitanud ühtegi tõendit avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste huvide konflikte käsitlevate selliste normide kohaldatavuse (või praktikas kohaldamise) kohta, mis on liidu eelarve kaitsmise seisukohast asjakohased.

| (14) | Tuvastatud õigusnormide rikkumised, puudused ja nõrkused on laialt levinud ja omavahel põimunud, mis tähendab, et muude kui määruses (EL, Euratom) 2020/2092 sätestatud menetlustega ei ole võimalik liidu eelarvet ohustavaid riske tulemuslikumalt kõrvaldada. Isegi kui kasutada saab teatavaid valdkondlike õigusnormide alusel kättesaadavaid vahendeid, nagu komisjoni talituste tehtud auditid ja finantskorrektsioonide määramine selliste õigusnormide rikkumiste eest, mida Ungari ametiasutused ei ole kõrvaldanud, on need meetmed üldiselt seotud komisjonile juba deklareeritud kuludega ning puuduste jätkumine paljude aastate jooksul näitab, et finantskorrektsioonid ei ole piisavad, et kaitsta liidu finantshuve kas praeguste või tulevaste riskide eest. |
| --- | --- |

(14)

Tuvastatud õigusnormide rikkumised, puudused ja nõrkused on laialt levinud ja omavahel põimunud, mis tähendab, et muude kui määruses (EL, Euratom) 2020/2092 sätestatud menetlustega ei ole võimalik liidu eelarvet ohustavaid riske tulemuslikumalt kõrvaldada. Isegi kui kasutada saab teatavaid valdkondlike õigusnormide alusel kättesaadavaid vahendeid, nagu komisjoni talituste tehtud auditid ja finantskorrektsioonide määramine selliste õigusnormide rikkumiste eest, mida Ungari ametiasutused ei ole kõrvaldanud, on need meetmed üldiselt seotud komisjonile juba deklareeritud kuludega ning puuduste jätkumine paljude aastate jooksul näitab, et finantskorrektsioonid ei ole piisavad, et kaitsta liidu finantshuve kas praeguste või tulevaste riskide eest.

| (15) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (2) sätestatud eeltingimuste täitmise ja järelevalve kohta tuleks märkida, et kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 5 sätestatud eeltingimuse täitmata jätmise ainus tagajärg on see, et komisjon ei hüvita kõnealusele liikmesriigile erieesmärgiga seotud tegevuste kulusid. Määrusega (EL, Euratom) 2020/2092 on ette nähtud suuremad võimalused liidu eelarve kaitsmiseks, sealhulgas ühe või mitme programmi heakskiitmise peatamine, samuti kulukohustuste peatamine jagatud eelarve täitmise raames. Määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohased võimalikud meetmed on seotud ka eelmaksetega, mida ei ole määruse (EL) 2021/1060 artikliga 15 ette nähtud. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (2) sätestatud eeltingimuste täitmise ja järelevalve kohta tuleks märkida, et kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 5 sätestatud eeltingimuse täitmata jätmise ainus tagajärg on see, et komisjon ei hüvita kõnealusele liikmesriigile erieesmärgiga seotud tegevuste kulusid. Määrusega (EL, Euratom) 2020/2092 on ette nähtud suuremad võimalused liidu eelarve kaitsmiseks, sealhulgas ühe või mitme programmi heakskiitmise peatamine, samuti kulukohustuste peatamine jagatud eelarve täitmise raames. Määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohased võimalikud meetmed on seotud ka eelmaksetega, mida ei ole määruse (EL) 2021/1060 artikliga 15 ette nähtud.

| (16) | Riigihanke-eeskirjade kohaldamise ja tõlgendamise kohta on määruse (EL, Euratom) 2020/2092 põhjenduses 17 selgitatud, et kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 1 osutatud „liidu õigusaktid“ on finantsalased õigusaktid ja valdkonnapõhised õigusaktid. Rikkumismenetlused ei põhine seadusandlikul aktil, vaid otseselt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklil 258. Seda esmase õiguse sätet ei saa pidada „liidu õigusaktiks“ määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Riigihanke-eeskirjade kohaldamise ja tõlgendamise kohta on määruse (EL, Euratom) 2020/2092 põhjenduses 17 selgitatud, et kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 1 osutatud „liidu õigusaktid“ on finantsalased õigusaktid ja valdkonnapõhised õigusaktid. Rikkumismenetlused ei põhine seadusandlikul aktil, vaid otseselt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklil 258. Seda esmase õiguse sätet ei saa pidada „liidu õigusaktiks“ määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 1 tähenduses.

| (17) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/241 (3) artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete rakendamisel peavad liikmesriigid võtma kõik asjakohased meetmed, et kaitsta liidu finantshuve. Selleks et tagada kooskõla kõnealuse määruse artikliga 22, esitas komisjon 30. novembril 2022 nõukogu rakendusotsuse ettepaneku Ungari taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta, mis sisaldab vahe-eesmärke, mis hõlmavad kohustusi, mille Ungari on võtnud käesoleva menetluse raames komisjoniga kokku lepitud parandusmeetmete kohaselt.
  Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 22 lõikele 1 jääb esmane vastutus liidu ja siseriikliku õiguse järgimise eest taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete rakendamisel liikmesriikidele, samas kui komisjon võib vastavalt kõnealuse määruse artikli 22 lõikele 5 võtta parandusmeetmeid liidu finantshuve mõjutavate pettuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide korral, mida liikmesriik ei ole kõrvaldanud, või laenu- või rahastamislepingust tuleneva kohustuse tõsise rikkumise korral. Lisaks kujutavad vahe-eesmärgid endast tingimusi, mis peavad olema täidetud, et Ungari saaks taotleda taaste- ja vastupidavuskava alusel tulevasi makseid. Sellisena ei ole nende abil võimalik kaitsta liidu finantshuve seoses õigusriigi põhimõtete rikkumistega, mis juba mõjutavad või võivad mõjutada piisavalt otseselt muude liidu eelarvest rahastatavate rahastamisprogrammide rakendamist Ungaris. Seepärast ei võimaldaks määruse (EL) 2021/241 sätete kohaldamine praegusel juhul komisjonil liidu eelarvet tulemuslikumalt kaitsta. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/241 (3) artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete rakendamisel peavad liikmesriigid võtma kõik asjakohased meetmed, et kaitsta liidu finantshuve. Selleks et tagada kooskõla kõnealuse määruse artikliga 22, esitas komisjon 30. novembril 2022 nõukogu rakendusotsuse ettepaneku Ungari taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta, mis sisaldab vahe-eesmärke, mis hõlmavad kohustusi, mille Ungari on võtnud käesoleva menetluse raames komisjoniga kokku lepitud parandusmeetmete kohaselt.

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 22 lõikele 1 jääb esmane vastutus liidu ja siseriikliku õiguse järgimise eest taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete rakendamisel liikmesriikidele, samas kui komisjon võib vastavalt kõnealuse määruse artikli 22 lõikele 5 võtta parandusmeetmeid liidu finantshuve mõjutavate pettuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide korral, mida liikmesriik ei ole kõrvaldanud, või laenu- või rahastamislepingust tuleneva kohustuse tõsise rikkumise korral. Lisaks kujutavad vahe-eesmärgid endast tingimusi, mis peavad olema täidetud, et Ungari saaks taotleda taaste- ja vastupidavuskava alusel tulevasi makseid. Sellisena ei ole nende abil võimalik kaitsta liidu finantshuve seoses õigusriigi põhimõtete rikkumistega, mis juba mõjutavad või võivad mõjutada piisavalt otseselt muude liidu eelarvest rahastatavate rahastamisprogrammide rakendamist Ungaris. Seepärast ei võimaldaks määruse (EL) 2021/241 sätete kohaldamine praegusel juhul komisjonil liidu eelarvet tulemuslikumalt kaitsta.

| (18) | Eelnevat arvesse võttes ei võimaldaks ükski muu liidu õigusest tulenev menetlus komisjonil liidu eelarvet tulemuslikumalt kaitsta kui määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artiklis 6 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(18)

Eelnevat arvesse võttes ei võimaldaks ükski muu liidu õigusest tulenev menetlus komisjonil liidu eelarvet tulemuslikumalt kaitsta kui määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artiklis 6 sätestatud menetlus.

| (19) | Tuvastatud rikkumiste võimalikku mõju liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvide kaitsele peetakse eriti märkimisväärseks, arvestades, et need rikkumised on lahutamatult seotud protsessiga, mille alusel Ungari liidu vahendeid kasutab, kuna need seisnevad selliste avaliku sektori asutuste ebakorrektses toimimises, kes otsustavad liidu eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimise üle. Kui tuvastatud rikkumistega kaasnevad pettuste avastamise, uurimise ja kõrvaldamise piirangud ja takistused, mida käsitatakse uurimise, süüdistuse esitamise ja korruptsioonivastase raamistikuga seotud lisapõhjustena, võib mõju pidada veelgi märkimisväärsemaks. |
| --- | --- |

(19)

Tuvastatud rikkumiste võimalikku mõju liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvide kaitsele peetakse eriti märkimisväärseks, arvestades, et need rikkumised on lahutamatult seotud protsessiga, mille alusel Ungari liidu vahendeid kasutab, kuna need seisnevad selliste avaliku sektori asutuste ebakorrektses toimimises, kes otsustavad liidu eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimise üle. Kui tuvastatud rikkumistega kaasnevad pettuste avastamise, uurimise ja kõrvaldamise piirangud ja takistused, mida käsitatakse uurimise, süüdistuse esitamise ja korruptsioonivastase raamistikuga seotud lisapõhjustena, võib mõju pidada veelgi märkimisväärsemaks.

| (20) | Võttes arvesse riigihangetega seotud järelduste laadi, peaksid määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 4 lõike 1 alusel vastu võetavad asjakohased meetmed (edaspidi „asjakohased meetmed“) puudutama liidu rahastatavaid projekte, mida rakendatakse peamiselt riigihangete kaudu. Komisjoni auditid, millega tuvastati puudulikud ja õigusnorme rikkuvad riigihankemenetlused, kuulusid ühtekuuluvuspoliitika valdkonda ja hoolimata asjaolust, et nende puuduste ja õigusnormide rikkumiste mõju liidu eelarvele on ühtekuuluvuspoliitika reeglite kohaldamisel rahaliselt korrigeeritud, näitavad need Ungari ametiasutuste süsteemset suutmatust või soovimatust hoida ära otsuseid, millega rikutakse riigihankeid ja huvide konflikte käsitlevat kohaldatavat õigust, ning seega tegeleda asjakohaselt korruptsiooniohuga. |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse riigihangetega seotud järelduste laadi, peaksid määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 4 lõike 1 alusel vastu võetavad asjakohased meetmed (edaspidi „asjakohased meetmed“) puudutama liidu rahastatavaid projekte, mida rakendatakse peamiselt riigihangete kaudu. Komisjoni auditid, millega tuvastati puudulikud ja õigusnorme rikkuvad riigihankemenetlused, kuulusid ühtekuuluvuspoliitika valdkonda ja hoolimata asjaolust, et nende puuduste ja õigusnormide rikkumiste mõju liidu eelarvele on ühtekuuluvuspoliitika reeglite kohaldamisel rahaliselt korrigeeritud, näitavad need Ungari ametiasutuste süsteemset suutmatust või soovimatust hoida ära otsuseid, millega rikutakse riigihankeid ja huvide konflikte käsitlevat kohaldatavat õigust, ning seega tegeleda asjakohaselt korruptsiooniohuga.

| (21) | Asjakohaste meetmetega kaitstavad programmid peaksid esmajärjekorras olema ühtekuuluvuspoliitika programmid aastateks 2021–2027, mida eeldatavasti rakendatakse peamiselt riigihangete kaudu analoogselt sellega, kuidas Ungari rakendas mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames samaväärseid programme. Need programmid on keskkonna ja energiatõhususe rakenduskava+, transpordi integreeritud rakenduskava+ ning territoriaalse arengu ja asulate arendamise rakenduskava+ (edaspidi „asjaomased programmid“). Asjaomaste programmide riigihangete kaudu rakendamise määr on hinnanguliselt 85–90 %. |
| --- | --- |

(21)

Asjakohaste meetmetega kaitstavad programmid peaksid esmajärjekorras olema ühtekuuluvuspoliitika programmid aastateks 2021–2027, mida eeldatavasti rakendatakse peamiselt riigihangete kaudu analoogselt sellega, kuidas Ungari rakendas mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames samaväärseid programme. Need programmid on keskkonna ja energiatõhususe rakenduskava+, transpordi integreeritud rakenduskava+ ning territoriaalse arengu ja asulate arendamise rakenduskava+ (edaspidi „asjaomased programmid“). Asjaomaste programmide riigihangete kaudu rakendamise määr on hinnanguliselt 85–90 %.

| (22) | Asjakohased meetmed peaksid hõlmama ka liidu programmide raames võetavaid meetmeid, mida rakendatakse eelarve otsese ja kaudse täitmise raames ning mille toetusesaajateks või rakendusüksusteks võivad olla avalikes huvides tegutsevad usaldushaldused ja nende hallatavad üksused, mida käsitatakse valitsussektori üksustena määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 2 punkti b ja artikli 5 lõike 1 punkti a tähenduses. Seoses tuvastatud rikkumistega, mis on seotud avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega, peaksid asjakohased meetmed hõlmama kõiki otsese ja kaudse eelarve täitmise raames rakendatavaid liidu programme. |
| --- | --- |

(22)

Asjakohased meetmed peaksid hõlmama ka liidu programmide raames võetavaid meetmeid, mida rakendatakse eelarve otsese ja kaudse täitmise raames ning mille toetusesaajateks või rakendusüksusteks võivad olla avalikes huvides tegutsevad usaldushaldused ja nende hallatavad üksused, mida käsitatakse valitsussektori üksustena määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 2 punkti b ja artikli 5 lõike 1 punkti a tähenduses. Seoses tuvastatud rikkumistega, mis on seotud avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega, peaksid asjakohased meetmed hõlmama kõiki otsese ja kaudse eelarve täitmise raames rakendatavaid liidu programme.

| (23) | Kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 5 lõikes 3 sätestatud proportsionaalsuse nõuetega tuleks rakendatavate meetmete asjakohane tase kindlaks määrata protsendina, mis kajastab hinnangulist riski liidu eelarvele. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 5 lõikes 3 sätestatud proportsionaalsuse nõuetega tuleks rakendatavate meetmete asjakohane tase kindlaks määrata protsendina, mis kajastab hinnangulist riski liidu eelarvele.

| (24) | Võttes arvesse riigihangetes tuvastatud süsteemsete rikkumiste tõsidust, sagedust ja kestust, võib liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele avalduvat finantsriski pidada väga märkimisväärseks ja seetõttu õigustab see väga suure finantsmõjuga meetmeid. |
| --- | --- |

(24)

Võttes arvesse riigihangetes tuvastatud süsteemsete rikkumiste tõsidust, sagedust ja kestust, võib liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele avalduvat finantsriski pidada väga märkimisväärseks ja seetõttu õigustab see väga suure finantsmõjuga meetmeid.

| (25) | Vastavalt määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõikele 6 tuleb asjakohaste meetmete üle otsustamisel arvesse võtta saadud teavet ja asjaomase liikmesriigi märkusi ning välja pakutud parandusmeetmete sobivust. Seepärast tuleks Ungari välja pakutud parandusmeetmeid hindamises arvesse võtta. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõikele 6 tuleb asjakohaste meetmete üle otsustamisel arvesse võtta saadud teavet ja asjaomase liikmesriigi märkusi ning välja pakutud parandusmeetmete sobivust. Seepärast tuleks Ungari välja pakutud parandusmeetmeid hindamises arvesse võtta.

| (26) | Teises vastuses esitas Ungari 17 parandusmeedet, millega seoses võetud kohustusi ta täiendas 13. septembril 2022 komisjonile saadetud kirjaga. Ungari arvamuse kohaselt käsitleksid need kõiki komisjoni teates tõstatatud küsimusi. Välja pakutud parandusmeetmed on järgmised:






  a) | liidu vahendite rakendamisega seotud ebaseadusliku tegevuse ja õigusnormide rikkumiste ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tõhustamine äsja loodud ametialase aususe ameti kaudu; |
| --- | --- | --- |

(26)

Teises vastuses esitas Ungari 17 parandusmeedet, millega seoses võetud kohustusi ta täiendas 13. septembril 2022 komisjonile saadetud kirjaga. Ungari arvamuse kohaselt käsitleksid need kõiki komisjoni teates tõstatatud küsimusi. Välja pakutud parandusmeetmed on järgmised:

a)

liidu vahendite rakendamisega seotud ebaseadusliku tegevuse ja õigusnormide rikkumiste ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tõhustamine äsja loodud ametialase aususe ameti kaudu;

| b) | korruptsioonivastane rakkerühm; |
| --- | --- |

b)

korruptsioonivastane rakkerühm;

| c) | korruptsioonivastase raamistiku tugevdamine; |
| --- | --- |

c)

korruptsioonivastase raamistiku tugevdamine;

| d) | selle tagamine, et liidu toetuse kasutamine avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste poolt oleks läbipaistev; |
| --- | --- |

d)

selle tagamine, et liidu toetuse kasutamine avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste poolt oleks läbipaistev;

| e) | erimenetluse kehtestamine teatavate kuritegude puhul, mis on seotud avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega; |
| --- | --- |

e)

erimenetluse kehtestamine teatavate kuritegude puhul, mis on seotud avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega;

| f) | auditi- ja kontrollimehhanismide tugevdamine, et tagada liidu toetuse nõuetekohane kasutamine; |
| --- | --- |

f)

auditi- ja kontrollimehhanismide tugevdamine, et tagada liidu toetuse nõuetekohane kasutamine;

| g) | liidu vahenditest rahastatavate ühe pakkujaga hankemenetluste osakaalu vähendamine; |
| --- | --- |

g)

liidu vahenditest rahastatavate ühe pakkujaga hankemenetluste osakaalu vähendamine;

| h) | riigieelarvest rahastatavate ühe pakkujaga hankemenetluste osakaalu vähendamine; |
| --- | --- |

h)

riigieelarvest rahastatavate ühe pakkujaga hankemenetluste osakaalu vähendamine;

| i) | ühe pakkujaga hankemenetlustest teatamise vahendi väljatöötamine, et jälgida ühe pakkujaga lõppenud riigihankeid ja anda neist teada; |
| --- | --- |

i)

ühe pakkujaga hankemenetlustest teatamise vahendi väljatöötamine, et jälgida ühe pakkujaga lõppenud riigihankeid ja anda neist teada;

| j) | elektroonilise riigihangete süsteemi arendamine läbipaistvuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

j)

elektroonilise riigihangete süsteemi arendamine läbipaistvuse suurendamiseks;

| k) | tulemusraamistiku väljatöötamine, et hinnata riigihangete tõhusust ja kulutasuvust; |
| --- | --- |

k)

tulemusraamistiku väljatöötamine, et hinnata riigihangete tõhusust ja kulutasuvust;

| l) | tegevuskava vastuvõtmine, et suurendada konkurentsi riigihangete valdkonnas; |
| --- | --- |

l)

tegevuskava vastuvõtmine, et suurendada konkurentsi riigihangete valdkonnas;

| m) | mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele riigihanketavasid tutvustava koolituse pakkumine; |
| --- | --- |

m)

mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele riigihanketavasid tutvustava koolituse pakkumine;

| n) | mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele riigihangetes osalemisega kaasnevate kulude hüvitamiseks ette nähtud toetuskava loomine; |
| --- | --- |

n)

mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele riigihangetes osalemisega kaasnevate kulude hüvitamiseks ette nähtud toetuskava loomine;

| o) | komisjoni riskihindamisvahendi Arachne kasutamine; |
| --- | --- |

o)

komisjoni riskihindamisvahendi Arachne kasutamine;

| p) | koostöö tugevdamine OLAFiga ning |
| --- | --- |

p)

koostöö tugevdamine OLAFiga ning

| q) | sellise õigusakti vastuvõtmine, millega tagatakse avaliku sektori kulutuste suurem läbipaistvus. |
| --- | --- |

q)

sellise õigusakti vastuvõtmine, millega tagatakse avaliku sektori kulutuste suurem läbipaistvus.

| (27) | Kolmeteistkümnes parandusmeetmes nähti ette peamised rakendusetapid, mis tuleb läbi viia 19. novembriks 2022. Ungari võttis kohustuse teavitada komisjoni 19. novembriks 2022 ja seejärel iga kolme kuu järel nende parandusmeetmete rakendamisest, sealhulgas 13. septembri 2022. aasta kirjas sisaldunud täiendavate kohustuste täitmisest. Nelja parandusmeetme, nimelt parandusmeetmete h ja l–n kohta märkis komisjon, et puuduvad kohesed peamised rakendusetapid, kuna nende rakendamiseks on vaja pikemat rakendusperioodi, ning et komisjon jälgib nende rakendamist osana kõigi parandusmeetmete järelevalvest kvartaliaruannete alusel, mille esitamise kohustuse kuni 31. detsembrini 2028 võttis Ungari endale oma 19. novembri 2022. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(27)

Kolmeteistkümnes parandusmeetmes nähti ette peamised rakendusetapid, mis tuleb läbi viia 19. novembriks 2022. Ungari võttis kohustuse teavitada komisjoni 19. novembriks 2022 ja seejärel iga kolme kuu järel nende parandusmeetmete rakendamisest, sealhulgas 13. septembri 2022. aasta kirjas sisaldunud täiendavate kohustuste täitmisest. Nelja parandusmeetme, nimelt parandusmeetmete h ja l–n kohta märkis komisjon, et puuduvad kohesed peamised rakendusetapid, kuna nende rakendamiseks on vaja pikemat rakendusperioodi, ning et komisjon jälgib nende rakendamist osana kõigi parandusmeetmete järelevalvest kvartaliaruannete alusel, mille esitamise kohustuse kuni 31. detsembrini 2028 võttis Ungari endale oma 19. novembri 2022. aasta kirjaga.

| (28) | Üldiselt võttis Ungari kohustuse võtta teises vastuses esitatud parandusmeetmed, et lahendada teates tõstatatud probleemid tingimusteta, ning säilitada need meetmed ja nendega seotud kehtivad õigusaktid ilma ajalise piiranguta ning tagada nendes sätestatud normide nõuetekohane täitmine. |
| --- | --- |

(28)

Üldiselt võttis Ungari kohustuse võtta teises vastuses esitatud parandusmeetmed, et lahendada teates tõstatatud probleemid tingimusteta, ning säilitada need meetmed ja nendega seotud kehtivad õigusaktid ilma ajalise piiranguta ning tagada nendes sätestatud normide nõuetekohane täitmine.

| (29) | Ettepanekule lisatud seletuskirjas leidis komisjon, et ühtekokku kõigi välja pakutud parandusmeetmetega saaks põhimõtteliselt lahendada probleemid, mis on seotud õigusnormide süsteemsete rikkumiste, riigihangete puuduste ja nõrkuste, huvide konfliktide ohu ja avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste probleemidega, samuti kõrvaldada uurimise, süüdistuse esitamise ja korruptsioonivastase raamistikuga seotud lisapõhjused, tingimusel et kõiki parandusmeetmeid rakendatakse nõuetekohaselt ja tulemuslikult. |
| --- | --- |

(29)

Ettepanekule lisatud seletuskirjas leidis komisjon, et ühtekokku kõigi välja pakutud parandusmeetmetega saaks põhimõtteliselt lahendada probleemid, mis on seotud õigusnormide süsteemsete rikkumiste, riigihangete puuduste ja nõrkuste, huvide konfliktide ohu ja avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste probleemidega, samuti kõrvaldada uurimise, süüdistuse esitamise ja korruptsioonivastase raamistikuga seotud lisapõhjused, tingimusel et kõiki parandusmeetmeid rakendatakse nõuetekohaselt ja tulemuslikult.

| (30) | Komisjon lisas ka, et siiski tuleb veel kindlaks määrata välja pakutud parandusmeetmete rakendussätted, eelkõige see, kuidas meetmete põhielemendid võetakse üle õigusaktidesse, mis tuleks vastu võtta parandusmeetmete rakendamiseks. Võttes arvesse, et mitu Ungaris tuvastatud probleemi ei ole seotud mitte ainult õigusraamistiku muutmisega, vaid eelkõige muudatuste tegeliku konkreetse rakendamisega, milleks on selgete tulemuste saavutamiseks vaja rohkem aega, kuna mõne parandusmeetme põhielementide rakendamine on komisjoni ettepaneku tegemise ajal veel pooleli, nagu on märgitud Ungari teises vastuses esitatud parandusmeetmete ajakavas, püsib oht liidu eelarvele. Kuni selliste peamiste õigusaktide jõustumiseni, millega rakendataks mitmeid välja pakutud parandusmeetmeid, ja võttes arvesse komisjoni ettepanekule lisatud seletuskirjas esitatud hinnangut ning võimalust, et meetmeid ei pruugita nõuetekohaselt rakendada või et nende meetmete üksikasjad vähendavad nende tulemuslikkust, on komisjoni hinnangul riskitase liidu eelarvele 65 % asjaomasest programmist, st 5 protsendipunkti vähem kui parandusmeetmete puudumisel prognoositud risk. Seetõttu tegi ta nõukogule ettepaneku võtta asjakohased meetmed vastu määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 9 kohaselt. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon lisas ka, et siiski tuleb veel kindlaks määrata välja pakutud parandusmeetmete rakendussätted, eelkõige see, kuidas meetmete põhielemendid võetakse üle õigusaktidesse, mis tuleks vastu võtta parandusmeetmete rakendamiseks. Võttes arvesse, et mitu Ungaris tuvastatud probleemi ei ole seotud mitte ainult õigusraamistiku muutmisega, vaid eelkõige muudatuste tegeliku konkreetse rakendamisega, milleks on selgete tulemuste saavutamiseks vaja rohkem aega, kuna mõne parandusmeetme põhielementide rakendamine on komisjoni ettepaneku tegemise ajal veel pooleli, nagu on märgitud Ungari teises vastuses esitatud parandusmeetmete ajakavas, püsib oht liidu eelarvele. Kuni selliste peamiste õigusaktide jõustumiseni, millega rakendataks mitmeid välja pakutud parandusmeetmeid, ja võttes arvesse komisjoni ettepanekule lisatud seletuskirjas esitatud hinnangut ning võimalust, et meetmeid ei pruugita nõuetekohaselt rakendada või et nende meetmete üksikasjad vähendavad nende tulemuslikkust, on komisjoni hinnangul riskitase liidu eelarvele 65 % asjaomasest programmist, st 5 protsendipunkti vähem kui parandusmeetmete puudumisel prognoositud risk. Seetõttu tegi ta nõukogule ettepaneku võtta asjakohased meetmed vastu määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 9 kohaselt.

| (31) | Võttes arvesse, et Ungari on kohustunud olukorra lahendamiseks võtma parandusmeetmeid vastavalt üksikasjalikule ajakavale ning et komisjon leidis, et välja pakutud parandusmeetmed ühtekokku, kui need on nõuetekohaselt kindlaks määratud ja vastavalt üksikasjalikule ajakavale rakendatud, võiksid põhimõtteliselt neid probleeme lahendada, otsustas nõukogu 13. oktoobril 2022 Ungari taotluse alusel, et määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 10 kohased erandlikud asjaolud on piisavad, et pikendada rakendusotsuse vastuvõtmise tähtaega veel kahe kuu võrra, et anda komisjonile ja nõukogule piisavalt aega parandusmeetmete vastuvõtmise ja tõhusa rakendamise hindamiseks, pidades silmas nende suurt arvu ja tehnilist keerukust. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse, et Ungari on kohustunud olukorra lahendamiseks võtma parandusmeetmeid vastavalt üksikasjalikule ajakavale ning et komisjon leidis, et välja pakutud parandusmeetmed ühtekokku, kui need on nõuetekohaselt kindlaks määratud ja vastavalt üksikasjalikule ajakavale rakendatud, võiksid põhimõtteliselt neid probleeme lahendada, otsustas nõukogu 13. oktoobril 2022 Ungari taotluse alusel, et määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 10 kohased erandlikud asjaolud on piisavad, et pikendada rakendusotsuse vastuvõtmise tähtaega veel kahe kuu võrra, et anda komisjonile ja nõukogule piisavalt aega parandusmeetmete vastuvõtmise ja tõhusa rakendamise hindamiseks, pidades silmas nende suurt arvu ja tehnilist keerukust.

| (32) | Peamistes rakendusetappides seatud tähtaegadest kinnipidamiseks võttis Ungari ajavahemikul 2022. aasta septembri lõpust kuni oktoobri alguseni vastu mitu õigusakti. Ungari ametiasutuste ja komisjoni talituste vahelisi intensiivseid arutelusid oli vaja jätkata, et püüda tagada, et need õigusaktid oleksid täielikult kooskõlas parandusmeetmetega ja et need oleksid tõhusad. Nende arutelude tulemusena esitas Ungari valitsus 15. novembril 2022 rahvusassambleele nn teenuste paketi, millega tehti mitu muudatusettepanekut õigusaktidesse, mis võeti vastu ajavahemikul 2022. aasta septembri lõpust kuni oktoobri alguseni.
  Teenuste pakett koosneb kahest eelnõust, millest üks (T/2033) võetakse vastu tavamenetluse kohaselt, mille üle toimus lõpphääletus 22. novembril 2022, ja teine eelnõu (T/2032) võetakse vastu vastavalt alusseaduste suhtes kohaldatavale menetlusele (nõutav kahekolmandikuline häälteenamus), mille üle toimus lõpphääletus 7. detsembril 2022. Ungari rahvusassamblee võttis vastu mõlemad õigusaktid. Ungari teavitas komisjoni 19. novembril, 26. novembril, 6. detsembril 2022 ja 7. detsembril 2022 esitatud kirjadega varem võetud kohustuste täitmiseks võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(32)

Peamistes rakendusetappides seatud tähtaegadest kinnipidamiseks võttis Ungari ajavahemikul 2022. aasta septembri lõpust kuni oktoobri alguseni vastu mitu õigusakti. Ungari ametiasutuste ja komisjoni talituste vahelisi intensiivseid arutelusid oli vaja jätkata, et püüda tagada, et need õigusaktid oleksid täielikult kooskõlas parandusmeetmetega ja et need oleksid tõhusad. Nende arutelude tulemusena esitas Ungari valitsus 15. novembril 2022 rahvusassambleele nn teenuste paketi, millega tehti mitu muudatusettepanekut õigusaktidesse, mis võeti vastu ajavahemikul 2022. aasta septembri lõpust kuni oktoobri alguseni.

Teenuste pakett koosneb kahest eelnõust, millest üks (T/2033) võetakse vastu tavamenetluse kohaselt, mille üle toimus lõpphääletus 22. novembril 2022, ja teine eelnõu (T/2032) võetakse vastu vastavalt alusseaduste suhtes kohaldatavale menetlusele (nõutav kahekolmandikuline häälteenamus), mille üle toimus lõpphääletus 7. detsembril 2022. Ungari rahvusassamblee võttis vastu mõlemad õigusaktid. Ungari teavitas komisjoni 19. novembril, 26. novembril, 6. detsembril 2022 ja 7. detsembril 2022 esitatud kirjadega varem võetud kohustuste täitmiseks võetud meetmetest.

| (33) | Komisjon avaldas 30. novembril 2022 teatise Ungari teatatud parandusmeetmete kohta, milles esitati nõukogule hinnang Ungari poolt 19. novembri 2022. aasta seisuga vastu võetud parandusmeetmete asjakohasuse kohta. Nõukogu 6. detsembri 2022. aasta taotluse kohaselt esitas komisjon 9. detsembril 2022 ajakohastatud hinnangu, milles võetakse arvesse Ungari poolt kuni 7. detsembrini 2022 võetud täiendavaid meetmeid. Nõukogus toimuva arutelu aluseks on komisjoni 30. novembri 2022. aasta teatis koos ajakohastatud 9. detsembri 2022. aasta hinnanguga, ning komisjoni ettepanekule lisatud seletuskiri. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon avaldas 30. novembril 2022 teatise Ungari teatatud parandusmeetmete kohta, milles esitati nõukogule hinnang Ungari poolt 19. novembri 2022. aasta seisuga vastu võetud parandusmeetmete asjakohasuse kohta. Nõukogu 6. detsembri 2022. aasta taotluse kohaselt esitas komisjon 9. detsembril 2022 ajakohastatud hinnangu, milles võetakse arvesse Ungari poolt kuni 7. detsembrini 2022 võetud täiendavaid meetmeid. Nõukogus toimuva arutelu aluseks on komisjoni 30. novembri 2022. aasta teatis koos ajakohastatud 9. detsembri 2022. aasta hinnanguga, ning komisjoni ettepanekule lisatud seletuskiri.

a)   Liidu vahendite rakendamist puudutavate ebaseadusliku tegevuse ja õigusnormide rikkumiste ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tõhustamine äsja loodud ametialase aususe ameti kaudu

Liidu vahendite rakendamist puudutavate ebaseadusliku tegevuse ja õigusnormide rikkumiste ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tõhustamine äsja loodud ametialase aususe ameti kaudu

| (34) | Ungari kohustus looma uue ametialase aususe ameti, mille eesmärk on tõhustada pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning muude ebaseadusliku tegevuse ja õigusnormide rikkumiste ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist liidu rahalise toetuse rakendamisel. Ungari kontekstis uue asutusena tegutseva ametialase aususe ameti loomine on horisontaalne meede, mille eesmärk on parandada liidu finantshuve kahjustavaid riigihankeid puudutavaid õigusriigi põhimõtete süsteemseid rikkumisi. Seetõttu on see üks keskseid parandusmeetmeid, mille Ungari on komisjoni tõstatatud probleemide lahendamiseks välja pakkunud. |
| --- | --- |

(34)

Ungari kohustus looma uue ametialase aususe ameti, mille eesmärk on tõhustada pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning muude ebaseadusliku tegevuse ja õigusnormide rikkumiste ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist liidu rahalise toetuse rakendamisel. Ungari kontekstis uue asutusena tegutseva ametialase aususe ameti loomine on horisontaalne meede, mille eesmärk on parandada liidu finantshuve kahjustavaid riigihankeid puudutavaid õigusriigi põhimõtete süsteemseid rikkumisi. Seetõttu on see üks keskseid parandusmeetmeid, mille Ungari on komisjoni tõstatatud probleemide lahendamiseks välja pakkunud.

| (35) | Ungari lisas välja pakutud parandusmeetmesse mitu elementi, millele komisjon andis ettepaneku tegemise hetkel positiivse hinnangu, seda eelkõige seoses järgmisega: i) uue ametialase aususe ameti otstarve ja eesmärgid, ii) tema volituste ulatus ja laiendatud ülesanded, sealhulgas õigus anda avaliku sektori hankijatele korraldus peatada pakkumusi, õigus nõuda uurimiste läbiviimist haldusuurimisasutustelt, õigus soovitada konkreetsete ettevõtjate väljaarvamist liidupoolsest rahastamisest; õigus taotleda ametiasutuste kõigi selliste riigihankemenetlustega seotud otsuste kohtulikku kontrolli, mis hõlmavad liidu toetust (ja mille suhtes võidakse kohaldada kohtulikku kontrolli) jne; iii) ametialase aususe ameti nõukogu ametisse nimetamise ja nn kvalifitseerimiskomitee kaasamise reeglid, mille eesmärk on tagada ametialase aususe ameti täielik sõltumatus. Peale selle võttis Ungari kohustuse, et ametialase aususe amet tugineb kohtuotsustega tuvastatud faktidele, ta saab pöörduda kohtusse ja tema enda otsused on allutatud kohtulikule kontrollile.
  Sellega seoses võttis Ungari ka kohustuse, et kõik Ungari kohtud, kes menetlevad tsiviil-, haldus- ja kriminaalasju, sealhulgas neid, mis on asjakohased liidu finantshuvide kaitsmiseks, järgivad sõltumatuse ja erapooletuse nõudeid ja on seadusega kehtestatud kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 19 lõikega 1 ja asjakohase liidu acquis
  ’ga. Samuti kohustus Ungari kohustus viima läbi peamised rakendusetapid ametialase aususe ameti loomiseks 19. novembriks 2022. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari 4. oktoobril 2022 vastu ametialase aususe ameti loomist käsitleva õigusakti (2022. aasta XXVII seadus Euroopa Liidu eelarvevahendite kasutamise kontrolli kohta, edaspidi „ametialase aususe ameti seadus“), mis jõustus 11. oktoobril 2022. Ametialase aususe ameti seaduse täiendavad muudatused tehti osana kahest seaduseelnõust, mis moodustavad „teenuste paketi“, mis esitati rahvusassambleele 15. novembril 2022 ja pandi hääletusele 22. novembril 2022 ja 7. detsembril 2022. Nagu on nõutud parandusmeetmes, konsulteeris Ungari ametialase aususe ameti seaduse vastuvõtmiseni viinud protsessis Euroopa Nõukogu ja OECDga ning võttis arvesse teatavaid soovitusi. Paralleelselt seadusandlike menetlustega algatasid Ungari ametiasutused 23. septembril 2022 kvalifitseerimiskomitee liikmete valimise ja ametisse nimetamise menetluse ning seejärel 14. oktoobril ametialase aususe ameti juhatuse liikmete valimise ja ametisse nimetamise menetluse ning liikmed nimetati lõplikult ametisse 4. novembriks 2022. Ametialase aususe ameti esimene ametlik koosolek toimus 18. novembril 2022. |
| --- | --- |

(35)

Ungari lisas välja pakutud parandusmeetmesse mitu elementi, millele komisjon andis ettepaneku tegemise hetkel positiivse hinnangu, seda eelkõige seoses järgmisega: i) uue ametialase aususe ameti otstarve ja eesmärgid, ii) tema volituste ulatus ja laiendatud ülesanded, sealhulgas õigus anda avaliku sektori hankijatele korraldus peatada pakkumusi, õigus nõuda uurimiste läbiviimist haldusuurimisasutustelt, õigus soovitada konkreetsete ettevõtjate väljaarvamist liidupoolsest rahastamisest; õigus taotleda ametiasutuste kõigi selliste riigihankemenetlustega seotud otsuste kohtulikku kontrolli, mis hõlmavad liidu toetust (ja mille suhtes võidakse kohaldada kohtulikku kontrolli) jne; iii) ametialase aususe ameti nõukogu ametisse nimetamise ja nn kvalifitseerimiskomitee kaasamise reeglid, mille eesmärk on tagada ametialase aususe ameti täielik sõltumatus. Peale selle võttis Ungari kohustuse, et ametialase aususe amet tugineb kohtuotsustega tuvastatud faktidele, ta saab pöörduda kohtusse ja tema enda otsused on allutatud kohtulikule kontrollile.

Sellega seoses võttis Ungari ka kohustuse, et kõik Ungari kohtud, kes menetlevad tsiviil-, haldus- ja kriminaalasju, sealhulgas neid, mis on asjakohased liidu finantshuvide kaitsmiseks, järgivad sõltumatuse ja erapooletuse nõudeid ja on seadusega kehtestatud kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 19 lõikega 1 ja asjakohase liidu acquis
  ’ga. Samuti kohustus Ungari kohustus viima läbi peamised rakendusetapid ametialase aususe ameti loomiseks 19. novembriks 2022. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari 4. oktoobril 2022 vastu ametialase aususe ameti loomist käsitleva õigusakti (2022. aasta XXVII seadus Euroopa Liidu eelarvevahendite kasutamise kontrolli kohta, edaspidi „ametialase aususe ameti seadus“), mis jõustus 11. oktoobril 2022. Ametialase aususe ameti seaduse täiendavad muudatused tehti osana kahest seaduseelnõust, mis moodustavad „teenuste paketi“, mis esitati rahvusassambleele 15. novembril 2022 ja pandi hääletusele 22. novembril 2022 ja 7. detsembril 2022. Nagu on nõutud parandusmeetmes, konsulteeris Ungari ametialase aususe ameti seaduse vastuvõtmiseni viinud protsessis Euroopa Nõukogu ja OECDga ning võttis arvesse teatavaid soovitusi. Paralleelselt seadusandlike menetlustega algatasid Ungari ametiasutused 23. septembril 2022 kvalifitseerimiskomitee liikmete valimise ja ametisse nimetamise menetluse ning seejärel 14. oktoobril ametialase aususe ameti juhatuse liikmete valimise ja ametisse nimetamise menetluse ning liikmed nimetati lõplikult ametisse 4. novembriks 2022. Ametialase aususe ameti esimene ametlik koosolek toimus 18. novembril 2022.

acquis

| (36) | Kuid nagu komisjon oma 30. novembri 2022. aasta teatises pärast põhjalikku hindamist leidis ja 9. detsembril 2022 kinnitas, ei täida ametialase aususe ameti seaduses sätestatud ametialase aususe ameti õigusraamistik parandusmeetmete raames võetud teatavaid kohustusi, meedet ei saa seega pidada määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaselt täielikult tõhusaks ja piisavaks. Parandusmeetme nõrkused, riskid ja puudused, mis ohustavad ametialase aususe ameti tõhusust ja sõltumatust ning tema suutlikkust tegeleda komisjoni järeldustega, on eelkõige järgmised: i) puudub selge eeskiri, mis näeks ette, et ametialase aususe amet säilitab oma pädevuse ka pärast seda, kui projekti liidu poolt enam ei rahastata; ii) puudused avaliku sektori hankijate otsuste kohtuliku kontrolli süsteemis, milles ei järgita ametialase aususe ameti soovitusi; iii) ametist vabastamise menetluse puudused; iv) ametialase aususe ameti otseste ja järelevalvevolituste suhe seoses eri deklarantide rühmadega ning asjaolu, et ametialase aususe ametile ei antud üle volitust kontrollida valitsuse liikmete varadeklaratsioone; v) piiratud kohaldamisala, mis on seotud sellega, et kõiki suure riskiga ametnikke ei lisatud ametialase aususe ameti kontrollivolituste kohaldamisalasse seoses varadeklaratsioonidega. Nõukogu leiab, et nendel komisjoni teatises täiendavalt esile toodud põhjustel tuvastatud puudused, eelkõige need, mis piiravad ametialase aususe ameti volitusi, on sedavõrd suured, et need kahjustavad tõsiselt ametialase aususe ameti suutlikkust heastada liidu finantshuve kahjustavaid riigihankeid puudutavaid õigusriigi põhimõtete süsteemseid rikkumisi. |
| --- | --- |

(36)

Kuid nagu komisjon oma 30. novembri 2022. aasta teatises pärast põhjalikku hindamist leidis ja 9. detsembril 2022 kinnitas, ei täida ametialase aususe ameti seaduses sätestatud ametialase aususe ameti õigusraamistik parandusmeetmete raames võetud teatavaid kohustusi, meedet ei saa seega pidada määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaselt täielikult tõhusaks ja piisavaks. Parandusmeetme nõrkused, riskid ja puudused, mis ohustavad ametialase aususe ameti tõhusust ja sõltumatust ning tema suutlikkust tegeleda komisjoni järeldustega, on eelkõige järgmised: i) puudub selge eeskiri, mis näeks ette, et ametialase aususe amet säilitab oma pädevuse ka pärast seda, kui projekti liidu poolt enam ei rahastata; ii) puudused avaliku sektori hankijate otsuste kohtuliku kontrolli süsteemis, milles ei järgita ametialase aususe ameti soovitusi; iii) ametist vabastamise menetluse puudused; iv) ametialase aususe ameti otseste ja järelevalvevolituste suhe seoses eri deklarantide rühmadega ning asjaolu, et ametialase aususe ametile ei antud üle volitust kontrollida valitsuse liikmete varadeklaratsioone; v) piiratud kohaldamisala, mis on seotud sellega, et kõiki suure riskiga ametnikke ei lisatud ametialase aususe ameti kontrollivolituste kohaldamisalasse seoses varadeklaratsioonidega. Nõukogu leiab, et nendel komisjoni teatises täiendavalt esile toodud põhjustel tuvastatud puudused, eelkõige need, mis piiravad ametialase aususe ameti volitusi, on sedavõrd suured, et need kahjustavad tõsiselt ametialase aususe ameti suutlikkust heastada liidu finantshuve kahjustavaid riigihankeid puudutavaid õigusriigi põhimõtete süsteemseid rikkumisi.

b)   Korruptsioonivastane rakkerühm

Korruptsioonivastane rakkerühm

| (37) | Ungari kohustus looma korruptsioonivastase rakkerühma, mille ülesanne on muu hulgas uurida olemasolevaid korruptsioonivastaseid meetmeid ja töötada välja ettepanekud korruptiivse tegevuse ennetamise, avastamise, uurimise, selle eest vastutusele võtmise ja karistamise parandamiseks. Parandusmeetme põhielement oli tagada korruptsioonivastases võitluses tõeliselt aktiivsete valitsusväliste osalejate täielik, struktureeritud ja tulemuslik osalemine koos valitsuse esindajatega. Lisaks kohustus Ungari seaduseelnõu ettevalmistamisel pidama ulatuslikke konsultatsioone riiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, sealhulgas komisjoniga. Ungari kohustus viima läbi peamised rakendusetapid, et kehtestada uue korruptsioonivastase rakkerühma õigusraamistik 30. septembriks 2022. Kooskõlas parandusmeetmega on ametialase aususe ameti seaduse asjakohastes sätetes sätestatud, et 50 % uue korruptsioonivastase rakkerühma liikmetest peavad esindama valitsusväliseid osalejaid ning nad valitakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse abil, mille aluseks on erialateadmiste ja teenetega seotud objektiivsed kriteeriumid. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist konsulteeris Ungari OECD ja Euroopa Nõukoguga ning avaldas soovi luua uus korruptsioonivastane rakkerühm ametialase aususe ameti seaduse raamistikus. Uus korruptsioonivastane rakkerühm loodi lõpuks 1. detsembril 2022. |
| --- | --- |

(37)

Ungari kohustus looma korruptsioonivastase rakkerühma, mille ülesanne on muu hulgas uurida olemasolevaid korruptsioonivastaseid meetmeid ja töötada välja ettepanekud korruptiivse tegevuse ennetamise, avastamise, uurimise, selle eest vastutusele võtmise ja karistamise parandamiseks. Parandusmeetme põhielement oli tagada korruptsioonivastases võitluses tõeliselt aktiivsete valitsusväliste osalejate täielik, struktureeritud ja tulemuslik osalemine koos valitsuse esindajatega. Lisaks kohustus Ungari seaduseelnõu ettevalmistamisel pidama ulatuslikke konsultatsioone riiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, sealhulgas komisjoniga. Ungari kohustus viima läbi peamised rakendusetapid, et kehtestada uue korruptsioonivastase rakkerühma õigusraamistik 30. septembriks 2022. Kooskõlas parandusmeetmega on ametialase aususe ameti seaduse asjakohastes sätetes sätestatud, et 50 % uue korruptsioonivastase rakkerühma liikmetest peavad esindama valitsusväliseid osalejaid ning nad valitakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse abil, mille aluseks on erialateadmiste ja teenetega seotud objektiivsed kriteeriumid. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist konsulteeris Ungari OECD ja Euroopa Nõukoguga ning avaldas soovi luua uus korruptsioonivastane rakkerühm ametialase aususe ameti seaduse raamistikus. Uus korruptsioonivastane rakkerühm loodi lõpuks 1. detsembril 2022.

| (38) | Neid arenguid arvesse võttes leiab nõukogu komisjoni hinnangu põhjal, et Ungari viis läbi asjakohased peamised rakendusetapid ning et ametialase aususe ameti seaduses sätestatud uue korruptsioonivastase rakkerühma õigusraamistik täidab parandusmeetmetes sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

(38)

Neid arenguid arvesse võttes leiab nõukogu komisjoni hinnangu põhjal, et Ungari viis läbi asjakohased peamised rakendusetapid ning et ametialase aususe ameti seaduses sätestatud uue korruptsioonivastase rakkerühma õigusraamistik täidab parandusmeetmetes sätestatud kohustusi.

c)   Korruptsioonivastase raamistiku tugevdamine

Korruptsioonivastase raamistiku tugevdamine

| (39) | Ungari kohustus võtma 30. septembriks 2022 vastu pettuse- ja korruptsioonivastased strateegiad, milles määratletakse liidu rahalise toetuse rakendamisega seotud üksuste ülesanded seoses pettuste, huvide konflikti ja korruptsiooni ennetamise, avastamise ja kõrvaldamisega. Lisaks kohustus Ungari alates 1. novembrist 2022 laiendama varadeklaratsioonide isikulist ja esemelist kohaldamisala. See parandusmeede on horisontaalset ja süsteemset laadi, et võidelda korruptsiooni vastu ja tagada poliitiline läbipaistvus. Seetõttu on see üks Ungari välja pakutud keskseid parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

(39)

Ungari kohustus võtma 30. septembriks 2022 vastu pettuse- ja korruptsioonivastased strateegiad, milles määratletakse liidu rahalise toetuse rakendamisega seotud üksuste ülesanded seoses pettuste, huvide konflikti ja korruptsiooni ennetamise, avastamise ja kõrvaldamisega. Lisaks kohustus Ungari alates 1. novembrist 2022 laiendama varadeklaratsioonide isikulist ja esemelist kohaldamisala. See parandusmeede on horisontaalset ja süsteemset laadi, et võidelda korruptsiooni vastu ja tagada poliitiline läbipaistvus. Seetõttu on see üks Ungari välja pakutud keskseid parandusmeetmeid.

| (40) | Pärast komisjoni ettepaneku esitamist astus Ungari mitmeid samme, et käsitleda selle parandusmeetme peamisi rakendusetappe. Ungari võttis 30. septembril 2022 vastu pettuse- ja korruptsioonivastase strateegia programmitöö perioodiks 2021–2027 ning taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks (valitsuse otsus 1470/2022). Hiljem strateegiat muudeti ning 15. novembril 2022 võeti vastu ja avaldati uus versioon (valitsuse otsus 1540/2022). Ungari Rahvuskogu võttis 25. oktoobril 2022 vastu varadeklaratsioonide seaduse (2022. aasta XXXI seadus), mis teatavate eranditega jõustus 1. novembril 2022. Ungari esitas 15. novembril 2022 Rahvuskogule 7. detsembril 2022 vastu võetud teenuste paketi osana varadeklaratsioonide seaduse muutmise eelnõu. |
| --- | --- |

(40)

Pärast komisjoni ettepaneku esitamist astus Ungari mitmeid samme, et käsitleda selle parandusmeetme peamisi rakendusetappe. Ungari võttis 30. septembril 2022 vastu pettuse- ja korruptsioonivastase strateegia programmitöö perioodiks 2021–2027 ning taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks (valitsuse otsus 1470/2022). Hiljem strateegiat muudeti ning 15. novembril 2022 võeti vastu ja avaldati uus versioon (valitsuse otsus 1540/2022). Ungari Rahvuskogu võttis 25. oktoobril 2022 vastu varadeklaratsioonide seaduse (2022. aasta XXXI seadus), mis teatavate eranditega jõustus 1. novembril 2022. Ungari esitas 15. novembril 2022 Rahvuskogule 7. detsembril 2022 vastu võetud teenuste paketi osana varadeklaratsioonide seaduse muutmise eelnõu.

| (41) | Pettuse- ja korruptsioonivastaste strateegiatega seoses leidis komisjon oma 30. novembri 2022. aasta teatises, et vaatamata sellele, et kokkulepitud tähtajast ei peetud kinni, mis oli tingitud muudatuste vastuvõtmisest, täitis Ungari parandusmeetmega ette nähtud kohustused. Mis puutub varadeklaratsioonidesse, siis komisjon leidis, et kooskõlas parandusmeetmega laiendatakse varadeklaratsioonide seadusega varadeklaratsioonide isikulist kohaldamisala nii, et see hõlmaks isikuid, kellele on usaldatud kõrgema tasandi poliitilised ülesanded, ja Ungari Rahvuskogu liikmeid, samuti nende samas leibkonnas elavaid sugulasi. Seadusega laiendatakse ka varadeklaratsioonide esemelist kohaldamisala, et see hõlmaks kogu asjaomast vara. Komisjoni hinnangu kohaselt on Ungari kehtestatud varadeklaratsioone käsitlevas õigusraamistikus siiski endiselt olulisi nõrkusi, riske ja puudusi, eelkõige: i) selguse ja õiguskindluse puudumine seoses kinnisvara käsitlevate avalikustamiskohustustega, sealhulgas väljaspool Ungari jurisdiktsiooni; ii) teatavate juhtivtöötajate, ametnike ja Ungari Rahvuskogu liikmete ning nende samas leibkonnas elavate abikaasade või elukaaslaste ja laste varade, sissetuleku ja majandushuvide deklareerimise isikulise, esemelise ja ajalise kohaldamisala ebaselgus; iii) varadeklaratsioonide seadusesse ei ole lisatud sõnaselget viidet sellele, et luuakse süsteem, kuhu varadeklaratsioonid esitatakse elektrooniliselt digitaalkujul, et neid säilitada avalikus andmebaasis, milles saab teha otsinguid tasuta ega ole vaja end registreerida. Nõukogu leiab, et nendel põhjustel, mis on komisjoni teatises täiendavalt esitatud, tekitavad tuvastatud nõrkused võimalikke seaduselünki ja vähendavad seega parandusmeetme tõhusust. |
| --- | --- |

(41)

Pettuse- ja korruptsioonivastaste strateegiatega seoses leidis komisjon oma 30. novembri 2022. aasta teatises, et vaatamata sellele, et kokkulepitud tähtajast ei peetud kinni, mis oli tingitud muudatuste vastuvõtmisest, täitis Ungari parandusmeetmega ette nähtud kohustused. Mis puutub varadeklaratsioonidesse, siis komisjon leidis, et kooskõlas parandusmeetmega laiendatakse varadeklaratsioonide seadusega varadeklaratsioonide isikulist kohaldamisala nii, et see hõlmaks isikuid, kellele on usaldatud kõrgema tasandi poliitilised ülesanded, ja Ungari Rahvuskogu liikmeid, samuti nende samas leibkonnas elavaid sugulasi. Seadusega laiendatakse ka varadeklaratsioonide esemelist kohaldamisala, et see hõlmaks kogu asjaomast vara. Komisjoni hinnangu kohaselt on Ungari kehtestatud varadeklaratsioone käsitlevas õigusraamistikus siiski endiselt olulisi nõrkusi, riske ja puudusi, eelkõige: i) selguse ja õiguskindluse puudumine seoses kinnisvara käsitlevate avalikustamiskohustustega, sealhulgas väljaspool Ungari jurisdiktsiooni; ii) teatavate juhtivtöötajate, ametnike ja Ungari Rahvuskogu liikmete ning nende samas leibkonnas elavate abikaasade või elukaaslaste ja laste varade, sissetuleku ja majandushuvide deklareerimise isikulise, esemelise ja ajalise kohaldamisala ebaselgus; iii) varadeklaratsioonide seadusesse ei ole lisatud sõnaselget viidet sellele, et luuakse süsteem, kuhu varadeklaratsioonid esitatakse elektrooniliselt digitaalkujul, et neid säilitada avalikus andmebaasis, milles saab teha otsinguid tasuta ega ole vaja end registreerida. Nõukogu leiab, et nendel põhjustel, mis on komisjoni teatises täiendavalt esitatud, tekitavad tuvastatud nõrkused võimalikke seaduselünki ja vähendavad seega parandusmeetme tõhusust.

d)   Selle tagamine, et liidu toetuse kasutamine avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste poolt oleks läbipaistev

Selle tagamine, et liidu toetuse kasutamine avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste poolt oleks läbipaistev

| (42) | Ungari kohustus tagama, et liidu toetuse kasutamine avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste poolt oleks läbipaistev, muutes 30. septembriks 2022 asjaomast õigusraamistikku. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari Rahvuskogu vastu õigusakti, millega muudetakse teatavaid seadusi, mis käsitlevad avalikes huvides tegutsevaid ja avalikke ülesandeid täitvaid usaldushaldusi, riiklikku maksu- ja tolliametit ning Euroopa Pettustevastase Ameti kontrolle seoses Euroopa Liidu eelarvevahendite kasutamise kontrolliga (2022. aasta XXIX seadus), mis jõustus 13. oktoobril 2022. |
| --- | --- |

(42)

Ungari kohustus tagama, et liidu toetuse kasutamine avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste poolt oleks läbipaistev, muutes 30. septembriks 2022 asjaomast õigusraamistikku. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari Rahvuskogu vastu õigusakti, millega muudetakse teatavaid seadusi, mis käsitlevad avalikes huvides tegutsevaid ja avalikke ülesandeid täitvaid usaldushaldusi, riiklikku maksu- ja tolliametit ning Euroopa Pettustevastase Ameti kontrolle seoses Euroopa Liidu eelarvevahendite kasutamise kontrolliga (2022. aasta XXIX seadus), mis jõustus 13. oktoobril 2022.

| (43) | Kooskõlas parandusmeetmega tehti 2022. aasta XXIX seadusega muudatused, millega laiendati riigihanke-eeskirjade ja huvide konflikti käsitlevate eeskirjade kohaldamisala nii, et need hõlmaksid ka avalikes huvides tegutsevaid ja avalikke ülesandeid täitvaid usaldushaldusi. Õigusraamistikuga ei takistata siiski endiselt kõrgematel riigiametnikel, sealhulgas Ungari Rahvuskogu ja Ungari autonoomsete organite kõrgematel riigiametnikel, kuuluda avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste juhatusse, mida komisjon on korduvalt nõudnud. Lisaks kehtestasUngari alates 1. novembrist 2022 taas (erandina üldisest keelust) kõrgematele riigiametnikele võimaluse olla ka muul tasustatud ametikohal, sealhulgas kuuluda avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste juhatusse. Nõukogu leiab, et nendel põhjustel, mis on komisjoni teatises täiendavalt esitatud, süvendavad õigusraamistiku nõrkused koos uute seadusandlike arengutega võimalikku huvide konflikti, millega parandusmeetme abil sooviti tegeleda, ning seetõttu peab seda ebapiisavaks, et lahendada komisjoni poolt algselt tõstatatud probleemid. |
| --- | --- |

(43)

Kooskõlas parandusmeetmega tehti 2022. aasta XXIX seadusega muudatused, millega laiendati riigihanke-eeskirjade ja huvide konflikti käsitlevate eeskirjade kohaldamisala nii, et need hõlmaksid ka avalikes huvides tegutsevaid ja avalikke ülesandeid täitvaid usaldushaldusi. Õigusraamistikuga ei takistata siiski endiselt kõrgematel riigiametnikel, sealhulgas Ungari Rahvuskogu ja Ungari autonoomsete organite kõrgematel riigiametnikel, kuuluda avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste juhatusse, mida komisjon on korduvalt nõudnud. Lisaks kehtestasUngari alates 1. novembrist 2022 taas (erandina üldisest keelust) kõrgematele riigiametnikele võimaluse olla ka muul tasustatud ametikohal, sealhulgas kuuluda avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste juhatusse. Nõukogu leiab, et nendel põhjustel, mis on komisjoni teatises täiendavalt esitatud, süvendavad õigusraamistiku nõrkused koos uute seadusandlike arengutega võimalikku huvide konflikti, millega parandusmeetme abil sooviti tegeleda, ning seetõttu peab seda ebapiisavaks, et lahendada komisjoni poolt algselt tõstatatud probleemid.

e)   Erimenetluse kehtestamine teatavate kuritegude puhul, mis on seotud avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega

Erimenetluse kehtestamine teatavate kuritegude puhul, mis on seotud avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega

| (44) | Ungari kohustus kehtestama uue kohtuliku kontrolli menetluse teatavate kuritegude puhul, mis on seotud avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega. Parandusmeetme kohaselt tuleb uue menetlusega ette näha prokuratuuri või uurimisasutuse otsuse kohtulik kontroll kuriteoteate alusel kriminaalmenetluse alustamata jätmise või kriminaalmenetluse lõpetamise korral (st kriminaalmenetluse lõpetamine ilma süüdistust esitamata) korruptsiooni või korruptsiooniga seotud tavade puhul. Uus menetlus peab andma eeluurimiskohtunikule õiguse anda korraldus kriminaalmenetluse alustamiseks või jätkamiseks. Kõik füüsilised ja juriidilised isikud, välja arvatud riigiasutused, võivad menetluse raames avaldusi esitada, mis võib kaasa tuua ka võimaluse esitada süüdistus kohtus. See parandusmeede on horisontaalne meede, mille eesmärk on kõrvaldada Ungaris süüdistuse esitamise tõhususega seotud struktuursed probleemid ning tagada tõhusate ja hoiatavate meetmete võtmine, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 325. Seetõttu on see üks Ungari välja pakutud keskseid parandusmeetmeid, millega lahendada komisjoni tõstatatud probleemid. |
| --- | --- |

(44)

Ungari kohustus kehtestama uue kohtuliku kontrolli menetluse teatavate kuritegude puhul, mis on seotud avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega. Parandusmeetme kohaselt tuleb uue menetlusega ette näha prokuratuuri või uurimisasutuse otsuse kohtulik kontroll kuriteoteate alusel kriminaalmenetluse alustamata jätmise või kriminaalmenetluse lõpetamise korral (st kriminaalmenetluse lõpetamine ilma süüdistust esitamata) korruptsiooni või korruptsiooniga seotud tavade puhul. Uus menetlus peab andma eeluurimiskohtunikule õiguse anda korraldus kriminaalmenetluse alustamiseks või jätkamiseks. Kõik füüsilised ja juriidilised isikud, välja arvatud riigiasutused, võivad menetluse raames avaldusi esitada, mis võib kaasa tuua ka võimaluse esitada süüdistus kohtus. See parandusmeede on horisontaalne meede, mille eesmärk on kõrvaldada Ungaris süüdistuse esitamise tõhususega seotud struktuursed probleemid ning tagada tõhusate ja hoiatavate meetmete võtmine, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 325. Seetõttu on see üks Ungari välja pakutud keskseid parandusmeetmeid, millega lahendada komisjoni tõstatatud probleemid.

| (45) | Ungari välja pakutud parandusmeede hõlmas mitut elementi, millele komisjon ettepaneku esitamise ajal positiivse hinnangu andis, nagu juriidiliste isikute võimalus taotleda kohtuliku kontrolli menetluse alustamist, kuriteost teatajale tagatud menetluslik eelisseisund, viide asjaolule, et ainupädevus lahendada uue menetluse raames kohtuasju antakse erikohtule (st Buda esimese astme kohtule (Budai Központi Kerületi Bíróság), viide asjaolule, et kõik uues menetluses osalevad kohtud ja eeluurimiskohtunikud täidavad ELi lepingu artikli 19 lõike 1 ja asjaomase liidu acquis’ nõudeid, ning üldiselt mõistlikud menetlustähtajad. Samuti kohustus Ungari viima läbi peamised rakendusetapid kriminaalmenetluse seadustiku ja asjaomaste rakendusmääruste vajalike muudatuste vastuvõtmiseks ja jõustumiseks 15. novembriks 2022. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari Rahvuskogu 3. oktoobril vastu seaduse (mis jõustus 15. novembril), millega muudetakse 2017. aasta XC seadust kriminaalmenetluse seadustiku kohta (edaspidi „kohtuliku kontrolli seadus“) ning mida veelgi muudeti pärast komisjoniga peetud mõttevahetust ja mis võeti muudetud kujul vastu 22. novembril 2022. Ungari algatas eelkontrolli Ungari konstitutsioonikohtus, kus leiti, et kohtuliku kontrolli seadus on kooskõlas Ungari põhiseaduses sätestatud süüdistuse esitamise ainuõiguse põhimõttega. Lõpuks esitas Ungari komisjonile dekreetide eelnõud, millega kehtestatakse uue kontrollimenetluse kohaldamiseks vajalikud rakendusmäärused, ning kohustus need viivitamata vastu võtma, et tagada nende jõustumine 1. jaanuaril 2023. |
| --- | --- |

(45)

Ungari välja pakutud parandusmeede hõlmas mitut elementi, millele komisjon ettepaneku esitamise ajal positiivse hinnangu andis, nagu juriidiliste isikute võimalus taotleda kohtuliku kontrolli menetluse alustamist, kuriteost teatajale tagatud menetluslik eelisseisund, viide asjaolule, et ainupädevus lahendada uue menetluse raames kohtuasju antakse erikohtule (st Buda esimese astme kohtule (Budai Központi Kerületi Bíróság), viide asjaolule, et kõik uues menetluses osalevad kohtud ja eeluurimiskohtunikud täidavad ELi lepingu artikli 19 lõike 1 ja asjaomase liidu acquis’ nõudeid, ning üldiselt mõistlikud menetlustähtajad. Samuti kohustus Ungari viima läbi peamised rakendusetapid kriminaalmenetluse seadustiku ja asjaomaste rakendusmääruste vajalike muudatuste vastuvõtmiseks ja jõustumiseks 15. novembriks 2022. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari Rahvuskogu 3. oktoobril vastu seaduse (mis jõustus 15. novembril), millega muudetakse 2017. aasta XC seadust kriminaalmenetluse seadustiku kohta (edaspidi „kohtuliku kontrolli seadus“) ning mida veelgi muudeti pärast komisjoniga peetud mõttevahetust ja mis võeti muudetud kujul vastu 22. novembril 2022. Ungari algatas eelkontrolli Ungari konstitutsioonikohtus, kus leiti, et kohtuliku kontrolli seadus on kooskõlas Ungari põhiseaduses sätestatud süüdistuse esitamise ainuõiguse põhimõttega. Lõpuks esitas Ungari komisjonile dekreetide eelnõud, millega kehtestatakse uue kontrollimenetluse kohaldamiseks vajalikud rakendusmäärused, ning kohustus need viivitamata vastu võtma, et tagada nende jõustumine 1. jaanuaril 2023.

acquis

| (46) | Kohtuliku kontrolli seadusega rakendatakse mitut parandusmeetmetes kavandatud kohustust, tehes asjakohaseid muudatusi kriminaalmenetluse seadustikus. Komisjon on väljendanud heameelt ka täiendavate meetmete üle, mida Ungari on võtnud kohtuliku kontrolli seaduse muutmise raames, nagu asjaolu, et ametialase aususe ametile anti õigus esitada kontrolli- või korduva kontrolli avaldus ning et kaotati peaprokuröri õigus esitada otsuste peale erakorraline vaie. Nagu aga nähtub komisjoni hinnangust, on kohtuliku kontrolli seaduse erisätetega nähtud menetluses ette kaalutlusruum, mida võidakse kontrolli- või süüdistuse esitamine avalduse järel kasutada tulemuse mõjutamiseks, kahjustades parandusmeetme tõhusust ja üldist piisavust. Eelkõige, i) kohaldatavates normides ei ole selgelt sätestatud, millised õiguslikud tagajärjed on prokuröri jaoks kohtuotsusel, millega pärast kontrolliavalduse esitamist tühistatakse prokuröri otsus. Kuna ei ole tagatud, et kohtuliku kontrolli otsustele järgneb nõuetekohane süüdistuse esitamine, kahjustab prokurörile antud kaalutlusõigus tõsiselt parandusmeetme tõhusust ja seega ka piisavust. Lisaks, ii) sellistel juhtudel, kus võib esitada süüdistuse esitamise avalduse, nõutakse kohtuliku kontrolli seaduses, et asja menetlev kohus kontrolliks süüdistuse esitamise avalduse alust kinnisel istungil ja ilma tõendeid ära kuulamata, mis täiendab uue menetluse raames kehtestatud vormiliste põhjuste esialgset kontrolli.
  Tuginedes komisjoni hinnangule ja selles esitatud põhjendustele, kujutab selline menetleva kohtu poolt süüdistuse esitamise avalduse aluse kontrollimine endast sisulist filtreerimist, millega võib kaasneda oht ennetada või takistada sisulise otsuse tegemist, ilma et oleks võimalik asjas tõendeid koguda ja ära kuulata. See on tarbetu samm ja kahjustab parandusmeetme tõhusust. Peale selle ei täpsustata kohtuliku kontrolli seaduses uute normide kohaldamisaega ja eelkõige ei täpsustata, et uut menetlust kohaldatakse ka enne 1. jaanuari 2023 toime pandud (aegumata) kuritegude suhtes. Nõukogu leiab, et nendel põhjustel ja komisjoni teatises täiendavalt esitatud põhjustel on tuvastatud nõrkused sedavõrd suured, et kahjustavad tõsiselt parandusmeetme piisavust riigivara valdkonnas toime pandud kuritegude uurimise, nende eest süüdistuse esitamise ja karistuse kehtestamise ebatõhususe probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(46)

Kohtuliku kontrolli seadusega rakendatakse mitut parandusmeetmetes kavandatud kohustust, tehes asjakohaseid muudatusi kriminaalmenetluse seadustikus. Komisjon on väljendanud heameelt ka täiendavate meetmete üle, mida Ungari on võtnud kohtuliku kontrolli seaduse muutmise raames, nagu asjaolu, et ametialase aususe ametile anti õigus esitada kontrolli- või korduva kontrolli avaldus ning et kaotati peaprokuröri õigus esitada otsuste peale erakorraline vaie. Nagu aga nähtub komisjoni hinnangust, on kohtuliku kontrolli seaduse erisätetega nähtud menetluses ette kaalutlusruum, mida võidakse kontrolli- või süüdistuse esitamine avalduse järel kasutada tulemuse mõjutamiseks, kahjustades parandusmeetme tõhusust ja üldist piisavust. Eelkõige, i) kohaldatavates normides ei ole selgelt sätestatud, millised õiguslikud tagajärjed on prokuröri jaoks kohtuotsusel, millega pärast kontrolliavalduse esitamist tühistatakse prokuröri otsus. Kuna ei ole tagatud, et kohtuliku kontrolli otsustele järgneb nõuetekohane süüdistuse esitamine, kahjustab prokurörile antud kaalutlusõigus tõsiselt parandusmeetme tõhusust ja seega ka piisavust. Lisaks, ii) sellistel juhtudel, kus võib esitada süüdistuse esitamise avalduse, nõutakse kohtuliku kontrolli seaduses, et asja menetlev kohus kontrolliks süüdistuse esitamise avalduse alust kinnisel istungil ja ilma tõendeid ära kuulamata, mis täiendab uue menetluse raames kehtestatud vormiliste põhjuste esialgset kontrolli.

Tuginedes komisjoni hinnangule ja selles esitatud põhjendustele, kujutab selline menetleva kohtu poolt süüdistuse esitamise avalduse aluse kontrollimine endast sisulist filtreerimist, millega võib kaasneda oht ennetada või takistada sisulise otsuse tegemist, ilma et oleks võimalik asjas tõendeid koguda ja ära kuulata. See on tarbetu samm ja kahjustab parandusmeetme tõhusust. Peale selle ei täpsustata kohtuliku kontrolli seaduses uute normide kohaldamisaega ja eelkõige ei täpsustata, et uut menetlust kohaldatakse ka enne 1. jaanuari 2023 toime pandud (aegumata) kuritegude suhtes. Nõukogu leiab, et nendel põhjustel ja komisjoni teatises täiendavalt esitatud põhjustel on tuvastatud nõrkused sedavõrd suured, et kahjustavad tõsiselt parandusmeetme piisavust riigivara valdkonnas toime pandud kuritegude uurimise, nende eest süüdistuse esitamise ja karistuse kehtestamise ebatõhususe probleemide lahendamiseks.

f)   Auditi- ja kontrollimehhanismide tugevdamine, et tagada liidu toetuse nõuetekohane kasutamine

Auditi- ja kontrollimehhanismide tugevdamine, et tagada liidu toetuse nõuetekohane kasutamine

| (47) | Liidu toetuse nõuetekohase kasutamise tagamiseks võttis Ungari kohustuse tugevdada auditi- ja kontrollimehhanisme, lisades oma asjakohastesse õigusaktidesse norme ja menetlusi tugevdavad sätted, et tulemuslikumalt ennetada, avastada ja kõrvaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (4) artiklis 61 kohaselt huvide konflikte liidu vahendite kasutamisel, sealhulgas vastu võtta huvide konflikti deklaratsioonide kehtivuse tulemusliku kontrolli mehhanism. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist astus Ungari mitmeid samme selle parandusmeetme peamiste rakendusetappide läbiviimiseks. Täpsemalt võttis Ungari Rahvuskogu vastu 2022. aasta XXVIII seaduse, millega loodi peaministri kantseleis siseauditi ja ametialase aususe direktoraat ja millega tagatakse sellele sõltumatus ja tegelikud volitused, ning tegi selles veel muudatusi. Teenuste paketti kuulus ka seadus, millega muudeti ELi rahaliste vahendite auditeerimise peadirektoraati reguleerivat õigusraamistikku. Lisaks võttis Ungari vastu valitsuse dekreedi 373/2022, muutmisdekreedi 374/2022 ja valitsuse dekreedi 463/2022, millega tugevdatakse norme ja menetlusi, et tulemuslikumalt ennetada, avastada ja kõrvaldada huvide konflikte. Tuginedes komisjoni 30. novembri 2022 teatisele ja selles esitatud põhjendustele, leiab nõukogu, et Ungari on peamised rakendusetapid läbi viinud ja et asjaomaste õigusaktide tekstid täidavad parandusmeetmega võetud kohustusi. |
| --- | --- |

(47)

Liidu toetuse nõuetekohase kasutamise tagamiseks võttis Ungari kohustuse tugevdada auditi- ja kontrollimehhanisme, lisades oma asjakohastesse õigusaktidesse norme ja menetlusi tugevdavad sätted, et tulemuslikumalt ennetada, avastada ja kõrvaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (4) artiklis 61 kohaselt huvide konflikte liidu vahendite kasutamisel, sealhulgas vastu võtta huvide konflikti deklaratsioonide kehtivuse tulemusliku kontrolli mehhanism. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist astus Ungari mitmeid samme selle parandusmeetme peamiste rakendusetappide läbiviimiseks. Täpsemalt võttis Ungari Rahvuskogu vastu 2022. aasta XXVIII seaduse, millega loodi peaministri kantseleis siseauditi ja ametialase aususe direktoraat ja millega tagatakse sellele sõltumatus ja tegelikud volitused, ning tegi selles veel muudatusi. Teenuste paketti kuulus ka seadus, millega muudeti ELi rahaliste vahendite auditeerimise peadirektoraati reguleerivat õigusraamistikku. Lisaks võttis Ungari vastu valitsuse dekreedi 373/2022, muutmisdekreedi 374/2022 ja valitsuse dekreedi 463/2022, millega tugevdatakse norme ja menetlusi, et tulemuslikumalt ennetada, avastada ja kõrvaldada huvide konflikte. Tuginedes komisjoni 30. novembri 2022 teatisele ja selles esitatud põhjendustele, leiab nõukogu, et Ungari on peamised rakendusetapid läbi viinud ja et asjaomaste õigusaktide tekstid täidavad parandusmeetmega võetud kohustusi.

4

g)   Liidu vahenditest rahastatavate ühe pakkujaga hankemenetluste osakaalu vähendamine

Liidu vahenditest rahastatavate ühe pakkujaga hankemenetluste osakaalu vähendamine

| (48) | Ungari võttis kohustuse vähendada 31. detsembriks 2022 selliste ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu, mida rahastatakse liidu vahenditest ja mis lõpetatakse 2022. aastal, vähem kui 15 %-le, mõõdetuna siseturu tulemustabeli metoodika kohaselt. Selle meetme peamises rakendusetapis tegi Ungari ELi rahaliste vahendite auditeerimise peadirektoraat esimese auditi siseturu tulemustabeli metoodikale vastavuse kohta 30. septembriks 2022. Ungari esitas aruande 7. oktoobril 2022 ning pärast komisjonilt saadud märkusi esitas ta muudetud lõppversiooni 3. novembril 2022. Auditis jõuti järeldusele, et kasutatud metoodika oli asjakohane ja siseturu tulemustabeli metoodikaga kooskõlas, välja arvatud üks erand, mille kohta Ungari ELi rahaliste vahendite auditeerimise peadirektoraat tegi soovituse. Tuginedes komisjoni 30. novembri 2022 teatisele ja selles esitatud põhjendustele, leiab nõukogu, et Ungari on parandusmeetmega nõutud peamise rakendusetapi läbi viinud. |
| --- | --- |

(48)

Ungari võttis kohustuse vähendada 31. detsembriks 2022 selliste ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu, mida rahastatakse liidu vahenditest ja mis lõpetatakse 2022. aastal, vähem kui 15 %-le, mõõdetuna siseturu tulemustabeli metoodika kohaselt. Selle meetme peamises rakendusetapis tegi Ungari ELi rahaliste vahendite auditeerimise peadirektoraat esimese auditi siseturu tulemustabeli metoodikale vastavuse kohta 30. septembriks 2022. Ungari esitas aruande 7. oktoobril 2022 ning pärast komisjonilt saadud märkusi esitas ta muudetud lõppversiooni 3. novembril 2022. Auditis jõuti järeldusele, et kasutatud metoodika oli asjakohane ja siseturu tulemustabeli metoodikaga kooskõlas, välja arvatud üks erand, mille kohta Ungari ELi rahaliste vahendite auditeerimise peadirektoraat tegi soovituse. Tuginedes komisjoni 30. novembri 2022 teatisele ja selles esitatud põhjendustele, leiab nõukogu, et Ungari on parandusmeetmega nõutud peamise rakendusetapi läbi viinud.

i)   Ühe pakkujaga menetlustest teatamise vahendi väljatöötamine, et jälgida ühe pakkujaga lõppenud riigihankeid ja anda neist teada

Ühe pakkujaga menetlustest teatamise vahendi väljatöötamine, et jälgida ühe pakkujaga lõppenud riigihankeid ja anda neist teada

| (49) | Ungari valitsus võttis kohustuse töötada 30. septembriks 2022 välja uus järelevalve- ja teatamisvahend, et mõõta eraldi selliste hankemenetluste osakaalu, milles osaleb üks pakkumus, mida rahastatakse kas riiklikest vahenditest või liidu toetusest või mõlemast. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist astus Ungari mitmeid samme selle parandusmeetme peamiste rakendusetappide läbiviimiseks. Eelkõige töötas Ungari välja uue järelevalve- ja teatamisvahendi, mida auditeerides leiti, et see toimib ja sellega on võimalik teha järelevalvet ühe pakkujaga menetluste üle. Kooskõlas parandusmeetmega tuleb teatamisvahendit kuni 31. detsembrini 2022 edasi arendada, et hõlmata ka geograafiliste tähiste kohta käivad andmed. Tuginedes komisjoni 30. novembri 2022. aasta teatisele ja selles esitatud põhjendustele, leiab nõukogu, et Ungari on peamised rakendusetapid läbi viinud ja et parandusmeetmega nõutud ühe pakkujaga menetlustest teatamise vahend on välja töötatud ning toimib. |
| --- | --- |

(49)

Ungari valitsus võttis kohustuse töötada 30. septembriks 2022 välja uus järelevalve- ja teatamisvahend, et mõõta eraldi selliste hankemenetluste osakaalu, milles osaleb üks pakkumus, mida rahastatakse kas riiklikest vahenditest või liidu toetusest või mõlemast. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist astus Ungari mitmeid samme selle parandusmeetme peamiste rakendusetappide läbiviimiseks. Eelkõige töötas Ungari välja uue järelevalve- ja teatamisvahendi, mida auditeerides leiti, et see toimib ja sellega on võimalik teha järelevalvet ühe pakkujaga menetluste üle. Kooskõlas parandusmeetmega tuleb teatamisvahendit kuni 31. detsembrini 2022 edasi arendada, et hõlmata ka geograafiliste tähiste kohta käivad andmed. Tuginedes komisjoni 30. novembri 2022. aasta teatisele ja selles esitatud põhjendustele, leiab nõukogu, et Ungari on peamised rakendusetapid läbi viinud ja et parandusmeetmega nõutud ühe pakkujaga menetlustest teatamise vahend on välja töötatud ning toimib.

j)   Läbipaistvuse suurendamiseks elektroonilise riigihangete süsteemi väljatöötamine

Läbipaistvuse suurendamiseks elektroonilise riigihangete süsteemi väljatöötamine

| (50) | Riigihangete läbipaistvuse suurendamiseks võttis Ungari kohustuse luua ja avaldada elektroonilise riigihangete süsteemi veebisaidil andmebaas, mis sisaldab struktureeritud kujul teavet kõigi lepingu sõlmimise teadete kohta riigihankemenetlustes (sealhulgas äriühingute registreerimisnumbrid ning konsortsiumide ja alltöövõtjate kõigi üksikliikmete nimed). Seda andmebaasi tuleb korrapäraselt ajakohastada ja see on üldsusele tasuta kättesaadav. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist teatas Ungari komisjonile, et nõutud funktsioonidega andmebaasi loomine viidi lõpule 30. septembriks 2022. Tuginedes uue andmebaasi funktsioone käsitlevale komisjoni hinnangule, leiab nõukogu, et Ungari on selle parandusmeetme vajaliku peamise rakendusetapi läbi viinud ning oma kohustuse täitnud. |
| --- | --- |

(50)

Riigihangete läbipaistvuse suurendamiseks võttis Ungari kohustuse luua ja avaldada elektroonilise riigihangete süsteemi veebisaidil andmebaas, mis sisaldab struktureeritud kujul teavet kõigi lepingu sõlmimise teadete kohta riigihankemenetlustes (sealhulgas äriühingute registreerimisnumbrid ning konsortsiumide ja alltöövõtjate kõigi üksikliikmete nimed). Seda andmebaasi tuleb korrapäraselt ajakohastada ja see on üldsusele tasuta kättesaadav. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist teatas Ungari komisjonile, et nõutud funktsioonidega andmebaasi loomine viidi lõpule 30. septembriks 2022. Tuginedes uue andmebaasi funktsioone käsitlevale komisjoni hinnangule, leiab nõukogu, et Ungari on selle parandusmeetme vajaliku peamise rakendusetapi läbi viinud ning oma kohustuse täitnud.

k)   Tulemusraamistiku väljatöötamine, et hinnata riigihangete tõhusust ja kulutasuvust

Tulemusraamistiku väljatöötamine, et hinnata riigihangete tõhusust ja kulutasuvust

| (51) | Et täita oma kohustus töötada riigihangete tulemuslikkuse ja kulutasuvuse hindamiseks 30. septembriks 2022 välja tulemusraamistik, mis oleks toimiv 30. novembriks 2022, võttis Ungari 5. septembril 2022 vastu valitsuse otsuse 1425/2022. 30. novembril 2022 avaldas Ungari EPSi veebisaidil dokumendi, milles on esitatud tulemuslikkuse mõõtmise raamistik. Tuginedes valitsuse otsuses 1425/2022 sätestatud raamistikku käsitlevale komisjoni hinnangule, leiab nõukogu, et Ungari on selle peamise rakendusetapi läbi viinud ja oma kohustused seoses selle meetmega täitnud. |
| --- | --- |

(51)

Et täita oma kohustus töötada riigihangete tulemuslikkuse ja kulutasuvuse hindamiseks 30. septembriks 2022 välja tulemusraamistik, mis oleks toimiv 30. novembriks 2022, võttis Ungari 5. septembril 2022 vastu valitsuse otsuse 1425/2022. 30. novembril 2022 avaldas Ungari EPSi veebisaidil dokumendi, milles on esitatud tulemuslikkuse mõõtmise raamistik. Tuginedes valitsuse otsuses 1425/2022 sätestatud raamistikku käsitlevale komisjoni hinnangule, leiab nõukogu, et Ungari on selle peamise rakendusetapi läbi viinud ja oma kohustused seoses selle meetmega täitnud.

o)   Komisjoni riskihindamisvahendi ARACHNE kasutamine

Komisjoni riskihindamisvahendi ARACHNE kasutamine

| (52) | Mis puudutab muret Ungari suutlikkuse pärast tugevdada liidu vahendite kasutamisega seotud huvide konfliktide kontrolli, siis hakkas Ungari kohaldama menetlusi komisjoni poolt liikmesriikide käsutusse antud ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi (ARACHNE) süsteemseks ja laiendatud kasutamiseks liidu toetuse rakendamisel kõigi programmitöö perioodide jooksul, et tulemuslikult ennetada ja avastada huvide konflikti, pettust, korruptsiooni, topeltrahastamist ja muid rikkumisi. 30. septembril 2022 võttis Ungari vastu valitsuse dekreedi 373/2022 ja muutmisdekreedi 374/2022, mis jõustusid samal päeval ja mis sisaldas sätteid, millega tagatakse teatavate andmete korrapärane saatmine ARACHNEsse. Samal päeval saadeti ARACHNEsse esimene andmepakett. Tuginedes komisjoni hinnangule, mille järgi valitsuse dekreedis 373/2022 ja muutmisdekreedis 374/2022 on sätestatud ARACHNE süsteemse ja tegeliku kasutamise üksikasjalikud reeglid, leiab nõukogu, et Ungari on selle peamise rakendusetapi läbi viinud ja oma kohustused seoses selle meetmega täitnud. |
| --- | --- |

(52)

Mis puudutab muret Ungari suutlikkuse pärast tugevdada liidu vahendite kasutamisega seotud huvide konfliktide kontrolli, siis hakkas Ungari kohaldama menetlusi komisjoni poolt liikmesriikide käsutusse antud ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi (ARACHNE) süsteemseks ja laiendatud kasutamiseks liidu toetuse rakendamisel kõigi programmitöö perioodide jooksul, et tulemuslikult ennetada ja avastada huvide konflikti, pettust, korruptsiooni, topeltrahastamist ja muid rikkumisi. 30. septembril 2022 võttis Ungari vastu valitsuse dekreedi 373/2022 ja muutmisdekreedi 374/2022, mis jõustusid samal päeval ja mis sisaldas sätteid, millega tagatakse teatavate andmete korrapärane saatmine ARACHNEsse. Samal päeval saadeti ARACHNEsse esimene andmepakett. Tuginedes komisjoni hinnangule, mille järgi valitsuse dekreedis 373/2022 ja muutmisdekreedis 374/2022 on sätestatud ARACHNE süsteemse ja tegeliku kasutamise üksikasjalikud reeglid, leiab nõukogu, et Ungari on selle peamise rakendusetapi läbi viinud ja oma kohustused seoses selle meetmega täitnud.

p)   Koostöö tugevdamine OLAFiga

Koostöö tugevdamine OLAFiga

| (53) | Ungari võttis kohustuse tõhustada OLAFiga tehtavat koostööd, määrates pädeva riikliku asutuse, kes abistab OLAFit kohapealsete kontrollide tegemisel Ungaris, kui kontrollitav ettevõtja keeldub koostööd tegemast. Samuti kohustus Ungari kehtestama hoiatava rahalise karistuse, mida kohaldatakse juhul, kui ettevõtja keeldub OLAFiga kohapealse kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil koostööd tegemast. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari Rahvuskogu 4. oktoobril 2022 vastu 2022. aasta XXIX seaduse, millega muudetakse olemasolevat seadust, määrates OLAFit abistavaks riiklikuks pädevaks asutuseks maksu- ja tolliameti ning kehtestades hoiatava rahalise karistuse, mida kohaldatakse juhul, kui ettevõtja keeldub OLAFiga koostööd tegemast. Tuginedes komisjoni hinnangule, leiab nõukogu, et Ungari on need peamised rakendusetapid läbi viinud ja oma kohustused seoses selle meetmega täitnud. |
| --- | --- |

(53)

Ungari võttis kohustuse tõhustada OLAFiga tehtavat koostööd, määrates pädeva riikliku asutuse, kes abistab OLAFit kohapealsete kontrollide tegemisel Ungaris, kui kontrollitav ettevõtja keeldub koostööd tegemast. Samuti kohustus Ungari kehtestama hoiatava rahalise karistuse, mida kohaldatakse juhul, kui ettevõtja keeldub OLAFiga kohapealse kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil koostööd tegemast. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari Rahvuskogu 4. oktoobril 2022 vastu 2022. aasta XXIX seaduse, millega muudetakse olemasolevat seadust, määrates OLAFit abistavaks riiklikuks pädevaks asutuseks maksu- ja tolliameti ning kehtestades hoiatava rahalise karistuse, mida kohaldatakse juhul, kui ettevõtja keeldub OLAFiga koostööd tegemast. Tuginedes komisjoni hinnangule, leiab nõukogu, et Ungari on need peamised rakendusetapid läbi viinud ja oma kohustused seoses selle meetmega täitnud.

q)   Sellise õigusakti vastuvõtmine, millega tagatakse avaliku sektori kulutuste suurem läbipaistvus

Sellise õigusakti vastuvõtmine, millega tagatakse avaliku sektori kulutuste suurem läbipaistvus

| (54) | Osana parandusmeetmetest kogumist kohustus Ungari võtma 31. oktoobriks 2022 vastu õigusakti, millega tagatakse avaliku sektori kulutuste suurem läbipaistvus, kehtestades kõigile avaliku sektori asutustele kohustuse avaldada keskregistris ennetavalt eelnevalt kindlaks määratud teave avaliku sektori vahendite kasutamise kohta. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari Rahvuskogu 8. novembril 2022 vastu 2022. aasta XL seaduse, mida seejärel muudeti 22. novembril 2022 osana teenuste paketist. Täiendava läbipaistvusalase haldusmenetluse kehtestamist käsitlevate sätete täiendav muudatus võeti vastu 7. detsembril 2022. Komisjoni hinnangus jõuti järeldusele, et Ungari on nõutavad peamised rakendusetapid läbi viinud, vaatamata viivitustele nende rakendamisel. 9. detsembril 2022 ajakohastatud komisjoni hinnangu kohaselt esineb õigusraamistikus siiski endiselt teatavaid puudusi, mis vähendavad selle tõhusust, eelkõige puudub kõigil avaliku sektori hankijatel kohustus avaldada teavet, kui keskregistrisse üles laaditud miinimumandmed ei sisalda andmeid avaliku sektori kulutuste eest vastutava asutuse, avaliku sektori hankija või teenuseosutajate, tarnijate ja suutlikkuse pakkujate kohta. |
| --- | --- |

(54)

Osana parandusmeetmetest kogumist kohustus Ungari võtma 31. oktoobriks 2022 vastu õigusakti, millega tagatakse avaliku sektori kulutuste suurem läbipaistvus, kehtestades kõigile avaliku sektori asutustele kohustuse avaldada keskregistris ennetavalt eelnevalt kindlaks määratud teave avaliku sektori vahendite kasutamise kohta. Pärast komisjoni ettepaneku esitamist võttis Ungari Rahvuskogu 8. novembril 2022 vastu 2022. aasta XL seaduse, mida seejärel muudeti 22. novembril 2022 osana teenuste paketist. Täiendava läbipaistvusalase haldusmenetluse kehtestamist käsitlevate sätete täiendav muudatus võeti vastu 7. detsembril 2022. Komisjoni hinnangus jõuti järeldusele, et Ungari on nõutavad peamised rakendusetapid läbi viinud, vaatamata viivitustele nende rakendamisel. 9. detsembril 2022 ajakohastatud komisjoni hinnangu kohaselt esineb õigusraamistikus siiski endiselt teatavaid puudusi, mis vähendavad selle tõhusust, eelkõige puudub kõigil avaliku sektori hankijatel kohustus avaldada teavet, kui keskregistrisse üles laaditud miinimumandmed ei sisalda andmeid avaliku sektori kulutuste eest vastutava asutuse, avaliku sektori hankija või teenuseosutajate, tarnijate ja suutlikkuse pakkujate kohta.

| (55) | Kokkuvõttes on Ungari astunud mitmeid samme, et tegeleda komisjoni ettepanekule lisatud seletuskirja lisas loetletud (seadusandlike ja muude kui seadusandlike) peamiste rakendusetappidega, ning paljusid Ungari poolt parandusmeetmete raames võetud kohustusi võib pidada täidetuks, nagu eespool kirjeldatud. Need positiivsed hinnangud ei mõjuta nende parandusmeetmete edasiarendamist, mida tuleb praktikas põhjendada või mis nõuavad pikemat rakendusperioodi kooskõlas Ungari võetud kohustustega. |
| --- | --- |

(55)

Kokkuvõttes on Ungari astunud mitmeid samme, et tegeleda komisjoni ettepanekule lisatud seletuskirja lisas loetletud (seadusandlike ja muude kui seadusandlike) peamiste rakendusetappidega, ning paljusid Ungari poolt parandusmeetmete raames võetud kohustusi võib pidada täidetuks, nagu eespool kirjeldatud. Need positiivsed hinnangud ei mõjuta nende parandusmeetmete edasiarendamist, mida tuleb praktikas põhjendada või mis nõuavad pikemat rakendusperioodi kooskõlas Ungari võetud kohustustega.

| (56) | Sellegipoolest esineb mitme parandusmeetme puhul endiselt olulisi nõrkusi, riske ja puudusi. Eelkõige õõnestavad olulised nõrkused jätkuvalt tõsiselt selliste parandusmeetmete piisavust, mis on horisontaalset, struktuurset ja süsteemset laadi ning on keskse tähtsusega Ungaris riigihangete, süüdistuse esitamise tõhususe ja korruptsioonivastase võitlusega seotud õigusriigi põhimõtete süsteemsete rikkumiste heastamiseks. Need nõrkused ohustavad seega parandusmeetmete tõhusust tervikuna. |
| --- | --- |

(56)

Sellegipoolest esineb mitme parandusmeetme puhul endiselt olulisi nõrkusi, riske ja puudusi. Eelkõige õõnestavad olulised nõrkused jätkuvalt tõsiselt selliste parandusmeetmete piisavust, mis on horisontaalset, struktuurset ja süsteemset laadi ning on keskse tähtsusega Ungaris riigihangete, süüdistuse esitamise tõhususe ja korruptsioonivastase võitlusega seotud õigusriigi põhimõtete süsteemsete rikkumiste heastamiseks. Need nõrkused ohustavad seega parandusmeetmete tõhusust tervikuna.

| (57) | Pidades silmas veel võtmata meetmete horisontaalset, struktuurset ja süsteemset laadi, ei piisa selle järelduse muutmiseks asjaolust, et Ungari on rahuldavalt täitnud mitmed kohustused, mis on seotud muude valdkondlike parandusmeetmete võtmisega, piisav selleks, et käsitleda õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumisi ja nende mõju liidu eelarvele või sellele avalduda võiva mõju ohtu. Nagu komisjon oma 9. detsembri 2022. aasta ajakohastatud hinnangus selgitas, tuleb parandusmeetmeid tervikuna hinnata üldise paketina, võttes arvesse nende üldist piisavust olukorra lõpetamiseks, ning kvalitatiivse, mitte üksnes kvantitatiivse hindamise alusel, mille ainsaks erandiks on avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega seotud parandusmeetmed. |
| --- | --- |

(57)

Pidades silmas veel võtmata meetmete horisontaalset, struktuurset ja süsteemset laadi, ei piisa selle järelduse muutmiseks asjaolust, et Ungari on rahuldavalt täitnud mitmed kohustused, mis on seotud muude valdkondlike parandusmeetmete võtmisega, piisav selleks, et käsitleda õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumisi ja nende mõju liidu eelarvele või sellele avalduda võiva mõju ohtu. Nagu komisjon oma 9. detsembri 2022. aasta ajakohastatud hinnangus selgitas, tuleb parandusmeetmeid tervikuna hinnata üldise paketina, võttes arvesse nende üldist piisavust olukorra lõpetamiseks, ning kvalitatiivse, mitte üksnes kvantitatiivse hindamise alusel, mille ainsaks erandiks on avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega seotud parandusmeetmed.

| (58) | Seetõttu tuleks eespool tehtud hindamise põhjal järeldada, et Ungari teatatud parandusmeetmed tervikuna, nagu need on vastu võetud ja pidades silmas nende üksikasju, ning sellest tulenevat ebakindlust seoses nende tegelikult kohaldamisega, ei lõpeta tuvastatud õigusriigi põhimõtete rikkumisi. Kuna tuvastatud nõuetele mittevastavuse juhtumid viitavad süsteemsele rikkumisele, mõjutavad need suurel määral liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist ja liidu finantshuvide kaitset piisavalt otsesel viisil. |
| --- | --- |

(58)

Seetõttu tuleks eespool tehtud hindamise põhjal järeldada, et Ungari teatatud parandusmeetmed tervikuna, nagu need on vastu võetud ja pidades silmas nende üksikasju, ning sellest tulenevat ebakindlust seoses nende tegelikult kohaldamisega, ei lõpeta tuvastatud õigusriigi põhimõtete rikkumisi. Kuna tuvastatud nõuetele mittevastavuse juhtumid viitavad süsteemsele rikkumisele, mõjutavad need suurel määral liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist ja liidu finantshuvide kaitset piisavalt otsesel viisil.

| (59) | Kui nõukogu leiab, et määruses (EL, Euratom) 2020/2092 sätestatud tingimused on täidetud, tuleb tal vastu võtta asjakohase tasandi meetmed tagamaks, et liidu eelarve on kaitstud õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumiste tegeliku või võimaliku mõju eest. |
| --- | --- |

(59)

Kui nõukogu leiab, et määruses (EL, Euratom) 2020/2092 sätestatud tingimused on täidetud, tuleb tal vastu võtta asjakohase tasandi meetmed tagamaks, et liidu eelarve on kaitstud õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumiste tegeliku või võimaliku mõju eest.

| (60) | Võttes arvesse käesolevas otsuses tuvastatud õigusriigi põhimõtete rikkumisi ja nende märkimisväärset mõju liidu eelarvele ning võttes arvesse, et Ungari poolt seni vastu võetud parandusmeetmetes on olulisi nõrkusi, mis seavad tõsiselt ohtu nende piisavuse kõnealuste rikkumistega tegelemisel, leiab nõukogu, et sellest tulenev oht liidu eelarvele on endiselt suur. Peale selle tuleks määruse (EL, Euratom) 2020/2092 põhjenduse 18 kohaselt võetavate meetmete kindlaksmääramisel nõuetekohaselt võtta arvesse asjaomase liikmesriigi koostöö taset. Komisjon leidis algselt, et eelarvele avalduva riski mõistlik ligikaudne tase on 65 % asjaomaste programmide vahenditest. Võttes siiski arvesse mitmeid parandusmeetmeid, mida Ungari on õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumistega tegelemiseks rahuldavalt rakendanud, oleks „mõistlik ligikaudne tase“ saavutatud, kui määrata asjaomaste programmide puhul oht eelarvele 55 %. Vastavalt tuleks peatada 55 % asjaomaste programmide kulukohustustest pärast seda, kui programmid on heaks kiidetud. Seda taset võib pidada õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumiste tõttu liidu eelarvele avalduva mõju või tõsiste riskide mõistlikuks ligikaudseks tasemeks, võttes arvesse rakendatud parandusmeetmetest tulenevat Ungari koostöö taset menetluse käigus, ning kõnealune tase on seega määruses (EL, Euratom) 2020/2092 sätestatud liidu eelarve kaitsmise eesmärki silmas pidades proportsionaalne. |
| --- | --- |

(60)

Võttes arvesse käesolevas otsuses tuvastatud õigusriigi põhimõtete rikkumisi ja nende märkimisväärset mõju liidu eelarvele ning võttes arvesse, et Ungari poolt seni vastu võetud parandusmeetmetes on olulisi nõrkusi, mis seavad tõsiselt ohtu nende piisavuse kõnealuste rikkumistega tegelemisel, leiab nõukogu, et sellest tulenev oht liidu eelarvele on endiselt suur. Peale selle tuleks määruse (EL, Euratom) 2020/2092 põhjenduse 18 kohaselt võetavate meetmete kindlaksmääramisel nõuetekohaselt võtta arvesse asjaomase liikmesriigi koostöö taset. Komisjon leidis algselt, et eelarvele avalduva riski mõistlik ligikaudne tase on 65 % asjaomaste programmide vahenditest. Võttes siiski arvesse mitmeid parandusmeetmeid, mida Ungari on õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumistega tegelemiseks rahuldavalt rakendanud, oleks „mõistlik ligikaudne tase“ saavutatud, kui määrata asjaomaste programmide puhul oht eelarvele 55 %. Vastavalt tuleks peatada 55 % asjaomaste programmide kulukohustustest pärast seda, kui programmid on heaks kiidetud. Seda taset võib pidada õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumiste tõttu liidu eelarvele avalduva mõju või tõsiste riskide mõistlikuks ligikaudseks tasemeks, võttes arvesse rakendatud parandusmeetmetest tulenevat Ungari koostöö taset menetluse käigus, ning kõnealune tase on seega määruses (EL, Euratom) 2020/2092 sätestatud liidu eelarve kaitsmise eesmärki silmas pidades proportsionaalne.

| (61) | Seoses määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artiklis 5 ette nähtud eri liiki meetmete valikuga leiab nõukogu, et ühtekuuluvusprogrammidest tulenevate eelarveliste kulukohustuste peatamine pärast asjaomaste programmide heakskiitmist tagab liidu eelarve tõhusa ja õigeaegse kaitse, vältides olukorda, kus käesolevas otsuses tuvastatud õigusriigi põhimõtete rikkumised mõjutavad asjaomastele ühtekuuluvuspoliitika vahenditele eraldatud eelarvet. Samal ajal võimaldab eelarveliste kulukohustuste peatamine Ungaril alustada kõnealuste programmide rakendamist vastavalt kohaldatavatele normidele, säilitades seega ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid ja lõplike abisaajate positsiooni. Erinevalt muudest võimalikest meetmetest on eelarveliste kulukohustuste peatamine ajutine ja sellel ei ole lõplikke tagajärgi vastavalt määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 7 lõikele 3. Seega võib meetme nimetatud artiklis ette nähtud menetluse kohaselt liidu vahendeid kaotamata lõpetada, tingimusel et olukord on kahe aasta jooksul täielikult lahendatud. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on valitud meede seega liidu eelarve kaitsmiseks piisav, olles samas juhtumi asjaolusid arvestades kõige vähem piirav. |
| --- | --- |

(61)

Seoses määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artiklis 5 ette nähtud eri liiki meetmete valikuga leiab nõukogu, et ühtekuuluvusprogrammidest tulenevate eelarveliste kulukohustuste peatamine pärast asjaomaste programmide heakskiitmist tagab liidu eelarve tõhusa ja õigeaegse kaitse, vältides olukorda, kus käesolevas otsuses tuvastatud õigusriigi põhimõtete rikkumised mõjutavad asjaomastele ühtekuuluvuspoliitika vahenditele eraldatud eelarvet. Samal ajal võimaldab eelarveliste kulukohustuste peatamine Ungaril alustada kõnealuste programmide rakendamist vastavalt kohaldatavatele normidele, säilitades seega ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid ja lõplike abisaajate positsiooni. Erinevalt muudest võimalikest meetmetest on eelarveliste kulukohustuste peatamine ajutine ja sellel ei ole lõplikke tagajärgi vastavalt määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 7 lõikele 3. Seega võib meetme nimetatud artiklis ette nähtud menetluse kohaselt liidu vahendeid kaotamata lõpetada, tingimusel et olukord on kahe aasta jooksul täielikult lahendatud. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on valitud meede seega liidu eelarve kaitsmiseks piisav, olles samas juhtumi asjaolusid arvestades kõige vähem piirav.

| (62) | Seoses rikkumistega, mis on tuvastatud avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste puhul esineb Ungari õigusraamistikus puudusi, mida on eespool nimetatud ja millega seoses ei ole kõrvaldatud huvide konflikti ohtu, milleks parandusmeede oli mõeldud. Parandusmeetme ebapiisavust arvesse võttes püsib jätkuvalt tõsine oht liidu eelarvele, mida saab kõige paremini kaitsta keeluga võtta uusi juriidilisi kohustusi avalikes huvides tegutseva usaldushalduse ja tema hallatava üksuse suhtes mis tahes programmi alusel eelarve otsese või kaudse täitmise raames. Selline meede ei mõjuta otsese ja kaudse eelarve täitmise korras rakendatavate liidu programmide vahendite kogueraldisi, mida võib endiselt kasutada muude üksuste jaoks, ning on seega piisav liidu eelarve kaitsmiseks, olles samal ajal proportsionaalne kõnealuse eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikuga. |
| --- | --- |

(62)

Seoses rikkumistega, mis on tuvastatud avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste puhul esineb Ungari õigusraamistikus puudusi, mida on eespool nimetatud ja millega seoses ei ole kõrvaldatud huvide konflikti ohtu, milleks parandusmeede oli mõeldud. Parandusmeetme ebapiisavust arvesse võttes püsib jätkuvalt tõsine oht liidu eelarvele, mida saab kõige paremini kaitsta keeluga võtta uusi juriidilisi kohustusi avalikes huvides tegutseva usaldushalduse ja tema hallatava üksuse suhtes mis tahes programmi alusel eelarve otsese või kaudse täitmise raames. Selline meede ei mõjuta otsese ja kaudse eelarve täitmise korras rakendatavate liidu programmide vahendite kogueraldisi, mida võib endiselt kasutada muude üksuste jaoks, ning on seega piisav liidu eelarve kaitsmiseks, olles samal ajal proportsionaalne kõnealuse eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikuga.

| (63) | Vastavalt määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 5 lõikele 2 ei mõjuta käesolev otsus Ungari kohustust rakendada käesoleva otsusega hõlmatud programme ja vahendeid, eelkõige tema kohustusi vahendite lõplike saajate või toetusesaajate ees, sealhulgas kohustust teha makseid kohaldatavate valdkonnapõhiste õigusnormide või finantsreeglite alusel. Ungari peab alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest iga kolme kuu järel esitama komisjonile aruande nende kohustuste täitmise kohta. |
| --- | --- |

(63)

Vastavalt määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 5 lõikele 2 ei mõjuta käesolev otsus Ungari kohustust rakendada käesoleva otsusega hõlmatud programme ja vahendeid, eelkõige tema kohustusi vahendite lõplike saajate või toetusesaajate ees, sealhulgas kohustust teha makseid kohaldatavate valdkonnapõhiste õigusnormide või finantsreeglite alusel. Ungari peab alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest iga kolme kuu järel esitama komisjonile aruande nende kohustuste täitmise kohta.

| (64) | Ungari peaks korrapäraselt teavitama komisjoni nende parandusmeetmete rakendamisest, mida ta on kohustunud võtma, eelkõige nendest meetmetest, mis peavad olema praktikas põhjendatud või mis nõuavad pikemat rakendusperioodi. |
| --- | --- |

(64)

Ungari peaks korrapäraselt teavitama komisjoni nende parandusmeetmete rakendamisest, mida ta on kohustunud võtma, eelkõige nendest meetmetest, mis peavad olema praktikas põhjendatud või mis nõuavad pikemat rakendusperioodi.

| (65) | Komisjon peaks jätkama Ungaris olukorra jälgimist ja kasutama vajaduse korral oma määrusest (EL, Euratom) 2020/2092 tulenevaid õigusi. Eelkõige peaks komisjon kiiresti hindama Ungari välja pakutud parandusmeetmete edasiarendamist, et esitada nõukogule viivitamata vajalikud ettepanekud määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 7 kohaste meetmete kohaldamise lõpetamiseks, kui nende vastuvõtmise tingimused ei ole enam täidetud. Komisjon peaks nõukogu korrapäraselt teavitama, |
| --- | --- |

(65)

Komisjon peaks jätkama Ungaris olukorra jälgimist ja kasutama vajaduse korral oma määrusest (EL, Euratom) 2020/2092 tulenevaid õigusi. Eelkõige peaks komisjon kiiresti hindama Ungari välja pakutud parandusmeetmete edasiarendamist, et esitada nõukogule viivitamata vajalikud ettepanekud määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 7 kohaste meetmete kohaldamise lõpetamiseks, kui nende vastuvõtmise tingimused ei ole enam täidetud. Komisjon peaks nõukogu korrapäraselt teavitama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, et võtta vastu asjakohased meetmed liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris.

2.   Ungari poolt määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 5 alusel välja pakutud parandusmeetmed ei ole täielikult piisavad, et kõrvaldada probleemid, mis on esitatud komisjoni 27. aprillil 2022 Ungarile saadetud teates.

Artikkel 2

1.   Peatatakse 55 % järgmiste ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade eelarvelistest kulukohustustest, pärast nende heakskiitmist:

| a) | keskkonna ja energiatõhususe rakenduskava+; |
| --- | --- |

a)

keskkonna ja energiatõhususe rakenduskava+;

| b) | integreeritud transpordi rakenduskava+; |
| --- | --- |

b)

integreeritud transpordi rakenduskava+;

| c) | territoriaalse arengu ja asulate arendamise rakenduskava+. |
| --- | --- |

c)

territoriaalse arengu ja asulate arendamise rakenduskava+.

2.   Kui komisjon täidab liidu eelarvet otseselt või kaudselt vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 62 lõike 1 punktidele a ja c, ei võeta juriidilisi kohustusi avalikes huvides tegutseva usaldushalduse suhtes, mis on asutatud Ungari 2021. aasta IX seaduse alusel, või sellise avalikes huvides tegutseva usaldushalduse hallatava üksuse suhtes.

Artikkel 3

Ungari teavitab komisjoni hiljemalt 16. märtsiks 2023 ja seejärel iga kolme kuu järel nende parandusmeetmete rakendamisest, mida Ungari kohustus võtma oma teises vastuses, sealhulgas Ungari 13. septembri 2022. aasta kirjas esitatud täiendavatest kohustustest.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel, 15. detsember 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BEK

---

(1)  
  ELT L 433I, 22.12.2020, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

4

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/110 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/110

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2022/2507,

19. detsember 2022,

millega muudetakse otsust 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. augustil 2010 vastu otsuse 2010/452/ÜVJP, (1) millega pikendati nõukogu ühismeetmega 2008/736/ÜVJP (2) loodud Euroopa Liidu vaatlusmissiooni Gruusias (EUMM Georgia). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. augustil 2010 vastu otsuse 2010/452/ÜVJP, (1) millega pikendati nõukogu ühismeetmega 2008/736/ÜVJP (2) loodud Euroopa Liidu vaatlusmissiooni Gruusias (EUMM Georgia).

| (2) | Nõukogu võttis 17. oktoobril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1970, (3) et lähetada Armeeniasse kuni 19. detsembrini 2022 ELi eksperdid EUMM Georgiast. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 17. oktoobril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1970, (3) et lähetada Armeeniasse kuni 19. detsembrini 2022 ELi eksperdid EUMM Georgiast.

| (3) | Nõukogu võttis 25. novembril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/2318, (4) millega pikendati EUMM Georgia volitusi 14. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 25. novembril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/2318, (4) millega pikendati EUMM Georgia volitusi 14. detsembrini 2024.

| (4) | Otsusega (ÜVJP) 2022/1970 kehtestatud ülesande strateegilise hindamise tulemusel tegi poliitika- ja julgeolekukomitee järelduse, et EUMM Georgia peaks alates 20. detsembrist 2022 lähetama Armeeniasse ajutiselt meeskonna, et suurendada liidu teadlikkust julgeolekuolukorrast, eesmärgiga aidata kaasa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames võimaliku Armeeniasse lähetatava tsiviilmissiooni planeerimisele ja ettevalmistamisele. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega (ÜVJP) 2022/1970 kehtestatud ülesande strateegilise hindamise tulemusel tegi poliitika- ja julgeolekukomitee järelduse, et EUMM Georgia peaks alates 20. detsembrist 2022 lähetama Armeeniasse ajutiselt meeskonna, et suurendada liidu teadlikkust julgeolekuolukorrast, eesmärgiga aidata kaasa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames võimaliku Armeeniasse lähetatava tsiviilmissiooni planeerimisele ja ettevalmistamisele.

| (5) | Otsust 2010/452/ÜVJP tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2010/452/ÜVJP tuleks vastavalt muuta.

| (6) | EUMM Georgia viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(6)

EUMM Georgia viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/452/ÜVJP artikkel 3a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3a

EUMM Georgia lähetab Armeeniasse meeskonna, et suurendada liidu teadlikkust julgeolekuolukorrast, eesmärgiga aidata kaasa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames võimaliku Armeeniasse lähetatava tsiviilmissiooni planeerimisele ja ettevalmistamisele.

Selle ülesande täitmine lõpetatakse, kui nõukogu teeb sellekohase otsuse.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 20. detsembrist 2022.

Brüssel, 19. detsember 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SÍKELA

---

(1)  Nõukogu 12. augusti 2010. aasta otsus 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu järelevalvemissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) (ELT L 213, 13.8.2010, lk 43).

1

(2)  Nõukogu 15. septembri 2008. aasta ühismeede 2008/736/ÜVJP Euroopa Liidu järelevalvemissiooni kohta Gruusias, EUMM Georgia (ELT L 248, 17.9.2008, lk 26).

2

(3)  Nõukogu 17. oktoobri 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1970, millega muudetakse otsust 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) (ELT L 270, 18.10.2022, lk 93).

3

(4)  Nõukogu 25. novembri 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/2318, millega muudetakse otsust 2010/452/ÜVJP Euroopa Liidu vaatlusmissiooni kohta Gruusias (EUMM Georgia) (ELT L 307, 28.11.2022, lk 133).

4

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/112

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/2508,

9. detsember 2022,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused tekstiilitööstuse jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 8984 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on võrdlusalus direktiivi 2010/75/EL II peatükiga hõlmatud käitiste kohta loatingimuste kehtestamisel ja pädevad asutused peaksid kehtestama heite piirnormid, millega tagatakse, et tavapärastes käitamistingimustes ei ületa heide taset, mis on saavutatav PVT-järeldustes kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga. |
| --- | --- |

(1)

Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on võrdlusalus direktiivi 2010/75/EL II peatükiga hõlmatud käitiste kohta loatingimuste kehtestamisel ja pädevad asutused peaksid kehtestama heite piirnormid, millega tagatakse, et tavapärastes käitamistingimustes ei ületa heide taset, mis on saavutatav PVT-järeldustes kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga.

| (2) | Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikega 4 esitas liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajate foorum, mis loodi komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, (2) komisjonile 10. mail 2022 oma arvamuse tekstiilitööstust käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta. See arvamus on üldsusele kättesaadav (3). |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikega 4 esitas liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajate foorum, mis loodi komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, (2) komisjonile 10. mail 2022 oma arvamuse tekstiilitööstust käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta. See arvamus on üldsusele kättesaadav (3).

| (3) | Foorumi arvamust PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta on arvesse võetud käesoleva otsuse lisas esitatud PVT-järeldustes. Need sisaldavad PVT-viitedokumendi põhielemente. |
| --- | --- |

(3)

Foorumi arvamust PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta on arvesse võetud käesoleva otsuse lisas esitatud PVT-järeldustes. Need sisaldavad PVT-viitedokumendi põhielemente.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu lisas esitatud parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused tekstiilitööstuse jaoks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. detsember 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

1

(2)  Komisjoni 16. mai 2011. aasta otsus, millega luuakse foorum teabevahetuseks vastavalt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artiklile 13 (ELT C 146, 17.5.2011, lk 3).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/fdb14511-4fc5-4b90-b495-79033a1787af?p=1&n=10&sort=modified_DESC

3

---

LISA

1.   PARIMA VÕIMALIKU TEHNIKA (PVT) ALASED JÄRELDUSED TEKSTIILITÖÖSTUSE JAOKS

KOHALDAMISALA

Käesolevaid parima võimaliku tehnika (PVT) alaseid järeldusi kohaldatakse järgmistele direktiivi 2010/75/EL I lisas nimetatud tegevusvaldkondadele:

| 6.2. | Tekstiilkiudude või tekstiili eeltöötlemine (pesemine, pleegitamine ja merseriseerimine (leelislahusega töötlemine)) või värvimine tootmisvõimsusega üle 10 tonni ööpäevas. |
| --- | --- |

6.2.

Tekstiilkiudude või tekstiili eeltöötlemine (pesemine, pleegitamine ja merseriseerimine (leelislahusega töötlemine)) või värvimine tootmisvõimsusega üle 10 tonni ööpäevas.

| 6.11. | Reovee selline iseseisev puhastamine, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 91/271/EMÜ ja mille puhul reovee põhiline saastekoormus tuleneb käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevustest. |
| --- | --- |

6.11.

Reovee selline iseseisev puhastamine, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 91/271/EMÜ ja mille puhul reovee põhiline saastekoormus tuleneb käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevustest.

Käesolevad PVT-järeldused hõlmavad ka järgmisi tegevusvaldkondi.

| — | Järgmised tegevusvaldkonnad, kui need on otseselt seotud direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.2 kirjeldatud tegevusvaldkondadega:






  — | pinnakatmine; |
| --- | --- | --- |

—

Järgmised tegevusvaldkonnad, kui need on otseselt seotud direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.2 kirjeldatud tegevusvaldkondadega:

—

pinnakatmine;

| — | keemiline puhastamine; |
| --- | --- |

—

keemiline puhastamine;

| — | kanga tootmine; |
| --- | --- |

—

kanga tootmine;

| — | viimistlemine; |
| --- | --- |

—

viimistlemine;

| — | lamineerimine; |
| --- | --- |

—

lamineerimine;

| — | trükkimine; |
| --- | --- |

—

trükkimine;

| — | kõrvetamine; |
| --- | --- |

—

kõrvetamine;

| — | villa karboniseerimine; |
| --- | --- |

—

villa karboniseerimine;

| — | villa vanutamine; |
| --- | --- |

—

villa vanutamine;

| — | kiudude (välja arvatud tööstuslikult toodetud kiudude) ketramine; |
| --- | --- |

—

kiudude (välja arvatud tööstuslikult toodetud kiudude) ketramine;

| — | värvimise, trükkimise või viimistlemisega seotud pesemine või loputamine. |
| --- | --- |

—

värvimise, trükkimise või viimistlemisega seotud pesemine või loputamine.

| — | Erineva päritoluga reovee kombineeritud puhastamine, tingimusel et põhiline saastekoormus tuleneb käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondadest ja reovee puhastamist ei ole käsitletud direktiivis 91/271/EMÜ. |
| --- | --- |

—

Erineva päritoluga reovee kombineeritud puhastamine, tingimusel et põhiline saastekoormus tuleneb käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondadest ja reovee puhastamist ei ole käsitletud direktiivis 91/271/EMÜ.

| — | Kohapealsed põletusseadmed, mis on otseselt seotud käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondadega, tingimusel et gaasilised põlemissaadused puutuvad otseselt kokku tekstiilkiudude või tekstiiliga (näiteks otsesel kuumutamisel, kuivatamisel, stabiliseerimisel) või soojuskiirgus ja/või soojusjuhtivuse kaudu leviv soojus juhitakse läbi tahke seina (kaudne kuumutamine) vahepealset vedeliksoojuskandjat kasutamata. |
| --- | --- |

—

Kohapealsed põletusseadmed, mis on otseselt seotud käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondadega, tingimusel et gaasilised põlemissaadused puutuvad otseselt kokku tekstiilkiudude või tekstiiliga (näiteks otsesel kuumutamisel, kuivatamisel, stabiliseerimisel) või soojuskiirgus ja/või soojusjuhtivuse kaudu leviv soojus juhitakse läbi tahke seina (kaudne kuumutamine) vahepealset vedeliksoojuskandjat kasutamata.

Käesolevates PVT-järeldustes ei käsitleta järgmist.

| — | Pinnakatmine ja lamineerimine orgaanilise lahusti kuluga üle 150 kg tunnis või üle 200 tonni aastas. Seda hõlmavad PVT-järeldused, mis käsitlevad pinnatöötlust orgaaniliste lahustite abil, sealhulgas puidu ja puittoodete kemikaalidega kaitsmist (STS). |
| --- | --- |

—

Pinnakatmine ja lamineerimine orgaanilise lahusti kuluga üle 150 kg tunnis või üle 200 tonni aastas. Seda hõlmavad PVT-järeldused, mis käsitlevad pinnatöötlust orgaaniliste lahustite abil, sealhulgas puidu ja puittoodete kemikaalidega kaitsmist (STS).

| — | Tööstuslikult toodetud kiudude ja lõngade tootmine. Seda võidakse käsitleda PVT-järeldustes polümeeride tootmise sektori kohta. |
| --- | --- |

—

Tööstuslikult toodetud kiudude ja lõngade tootmine. Seda võidakse käsitleda PVT-järeldustes polümeeride tootmise sektori kohta.

| — | Toornahkade karvade eemaldamine. Seda võivad hõlmata PVT-järeldused toornahkade parkimise kohta (TAN). |
| --- | --- |

—

Toornahkade karvade eemaldamine. Seda võivad hõlmata PVT-järeldused toornahkade parkimise kohta (TAN).

Peale selle võivad käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkonnad olla hõlmatud järgmiste PVT-järelduste ja viitedokumentidega:

| — | pinnatöötlus orgaaniliste lahustite abil, sealhulgas puidu ja puittoodete kemikaalidega kaitsmine (STS); |
| --- | --- |

—

pinnatöötlus orgaaniliste lahustite abil, sealhulgas puidu ja puittoodete kemikaalidega kaitsmine (STS);

| — | jäätmete põletamine (WI); |
| --- | --- |

—

jäätmete põletamine (WI);

| — | jäätmekäitlus (WT); |
| --- | --- |

—

jäätmekäitlus (WT);

| — | ladustamisel tekkiv heide (EFS); |
| --- | --- |

—

ladustamisel tekkiv heide (EFS);

| — | energiatõhusus (ENE); |
| --- | --- |

—

energiatõhusus (ENE);

| — | tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS); |
| --- | --- |

—

tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS);

| — | tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite jälgimine (ROM); |
| --- | --- |

—

tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite jälgimine (ROM);

| — | majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM). |
| --- | --- |

—

majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM).

Käesolevaid PVT-järeldusi kohaldatakse, ilma et see piiraks muude asjakohaste õigusaktide, näiteks kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitleva määruse (REACH), ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitleva määruse (CLP), biotsiidimääruse (BPR) või energiatõhususeeskirjade (energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte) kohaldamist.

MÕISTED

Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid.

| Üldmõisted |
| --- |
| Kasutatud mõiste | Määratlus |
| Õhkuheite ja tekstiili suhe | Tekstiilitöötlusseadme (näiteks raamviimistlusseadme) heitepunkti heitgaasi koguvooluhulga (ühik: Nm3/h) ja töödeldava tekstiili vastava läbilaskevõime (kuiv tekstiil, ühik: kg/h) suhe. |
| Tselluloosmaterjalid | Tselluloosmaterjalide hulka kuuluvad puuvill ja viskoos. |
| Suunatud heide | Saasteainete heide õhku mis tahes lõõri, toru, korstna vms kaudu. |
| Pidev mõõtmine | Tootmiskohas püsipaigaldusega automaatmõõtesüsteemiga tehtav mõõtmine. |
| Meti eemaldamine | Tekstiilmaterjalide eeltöötlemine mettimiskemikaalide eemaldamiseks kootud kangast. |
| Hajusheide | Suunamata õhkuheide. |
| Otseheide | Heide suublasse ilma reovee edasise täiendava puhastamiseta. |
| Keemiline puhastamine | Tekstiilmaterjalide puhastamine orgaanilise lahustiga. |
| Olemasolev käitis | Käitis, mis ei ole uus käitis. |
| Kanga tootmine | Kanga tootmine, näiteks kudumise või silmuskudumise teel. |
| Viimistlemine | Füüsikaline ja/või keemiline töötlemine, mille eesmärk on tagada tekstiilmaterjalide lõppkasutusomadused, nagu visuaalne mõju, käsitsemisomadused, veekindlus või süttimatus. |
| Leeklamineerimine | Kanga sidumine termoplastse vahtkilega, mis enne lamineerimisrulle puutub kokku leegiga. |
| Ohtlik aine | Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 18 määratletud ohtlik aine. |
| Ohtlikud jäätmed | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (1) artikli 3 punktis 2 määratletud ohtlikud jäätmed. |
| Kaudne heide | Heide, mis ei ole otseheide. |
| Vedeliku suhtarv | Partiidena töötlemise puhul kuiva tekstiilmaterjali ja kasutatud protsessivedeliku massisuhe. |
| Oktanool-vesi jaotuskoefitsient | Lahustunud aine tasakaaluliste kontsentratsioonide suhe kahefaasilises süsteemis, mis koosneb suuresti segunematutest lahustitest n-oktanoolist ja veest. |
| Käitise oluline ajakohastamine | Käitise ehituses või tehnilises lahenduses tehtav oluline muudatus, mis hõlmab töötlemismeetodite ja/või heite vähendamise meetodite ning nendega seotud seadmete olulist kohandamist või asendamist. |
| Vooluhulk | Teatava aine või näitaja mass, mis eraldub kindlaksmääratud aja jooksul. |
| Uus käitis | Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist asjaomases tegevuskohas esimest korda loa saanud käitis või täielikult asendatud käitis. |
| Orgaaniline lahusti | Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 46 määratletud orgaaniline lahusti. |
| Perioodiline mõõtmine | Mõõtmine teatavate ajavahemike järel käsitsi või automatiseeritult. |
| Imavus | Pidevprotsessi puhul tekstiilmaterjalis imendunud vedeliku ja kuiva tekstiilmaterjali massisuhe. |
| Protsessikemikaalid | Ained ja/või segud, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) artiklis 3 ja mida kasutatakse protsessi(de)s, sealhulgas mettimiskemikaalid, pleegituskemikaalid, värvained, trükipastad ja viimistluskemikaalid. Protsessikemikaalid võivad sisaldada ohtlikke ja/või väga ohtlikke aineid. |
| Protsessivedelik | Protsessikemikaale sisaldav lahus ja/või suspensioon. |
| Jääkimavus | Märja tekstiilmaterjali allesjäänud võime lisavedeliku imamiseks (pärast esmast imamist). |
| Toormaterjali pesemine | Tekstiilmaterjali eeltöötlemine, mis seisneb sissetuleva tekstiilmaterjali pesemises. |
| Kõrvetamine | Kiudude eemaldamine kanga pinnalt kanga juhtimisega läbi leegi või kuumutatud plaatide. |
| Mettimine | Lõnga immutamine protsessikemikaalidega, mille eesmärk on kaitsta lõnga ja tagada määrimine kudumise ajal. |
| Väga ohtlikud ained | Ained, mis vastavad artiklis 57 nimetatud kriteeriumidele ja on kantud väga ohtlike ainete kandidaatainete loetellu vastavalt kemikaalimäärusele REACH ((EÜ) nr 1907/2006). |
| Sünteetilised materjalid | Sünteetiliste materjalide hulka kuuluvad polüester, polüamiid ja akrüül. |
| Tekstiilmaterjalid | Tekstiilkiud ja/või tekstiil. |
| Termiline töötlemine | Tekstiilmaterjalide termiline töötlemine hõlmab termofikseerimist, stabiliseerimist ja käesolevate PVT-järeldustega hõlmatud tegevusvaldkondade (näiteks pinnakatmine, värvimine, eeltöötlemine, viimistlemine, trükkimine, lamineerimine) protsessietappe (näiteks kuivatamine ja kõvenemine). |

Üldmõisted

Kasutatud mõiste

Määratlus

Õhkuheite ja tekstiili suhe

Tekstiilitöötlusseadme (näiteks raamviimistlusseadme) heitepunkti heitgaasi koguvooluhulga (ühik: Nm3/h) ja töödeldava tekstiili vastava läbilaskevõime (kuiv tekstiil, ühik: kg/h) suhe.

Tselluloosmaterjalid

Tselluloosmaterjalide hulka kuuluvad puuvill ja viskoos.

Suunatud heide

Saasteainete heide õhku mis tahes lõõri, toru, korstna vms kaudu.

Pidev mõõtmine

Tootmiskohas püsipaigaldusega automaatmõõtesüsteemiga tehtav mõõtmine.

Meti eemaldamine

Tekstiilmaterjalide eeltöötlemine mettimiskemikaalide eemaldamiseks kootud kangast.

Hajusheide

Suunamata õhkuheide.

Otseheide

Heide suublasse ilma reovee edasise täiendava puhastamiseta.

Keemiline puhastamine

Tekstiilmaterjalide puhastamine orgaanilise lahustiga.

Olemasolev käitis

Käitis, mis ei ole uus käitis.

Kanga tootmine

Kanga tootmine, näiteks kudumise või silmuskudumise teel.

Viimistlemine

Füüsikaline ja/või keemiline töötlemine, mille eesmärk on tagada tekstiilmaterjalide lõppkasutusomadused, nagu visuaalne mõju, käsitsemisomadused, veekindlus või süttimatus.

Leeklamineerimine

Kanga sidumine termoplastse vahtkilega, mis enne lamineerimisrulle puutub kokku leegiga.

Ohtlik aine

Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 18 määratletud ohtlik aine.

Ohtlikud jäätmed

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (1) artikli 3 punktis 2 määratletud ohtlikud jäätmed.

Kaudne heide

Heide, mis ei ole otseheide.

Vedeliku suhtarv

Partiidena töötlemise puhul kuiva tekstiilmaterjali ja kasutatud protsessivedeliku massisuhe.

Oktanool-vesi jaotuskoefitsient

Lahustunud aine tasakaaluliste kontsentratsioonide suhe kahefaasilises süsteemis, mis koosneb suuresti segunematutest lahustitest n-oktanoolist ja veest.

Käitise oluline ajakohastamine

Käitise ehituses või tehnilises lahenduses tehtav oluline muudatus, mis hõlmab töötlemismeetodite ja/või heite vähendamise meetodite ning nendega seotud seadmete olulist kohandamist või asendamist.

Vooluhulk

Teatava aine või näitaja mass, mis eraldub kindlaksmääratud aja jooksul.

Uus käitis

Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist asjaomases tegevuskohas esimest korda loa saanud käitis või täielikult asendatud käitis.

Orgaaniline lahusti

Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 46 määratletud orgaaniline lahusti.

Perioodiline mõõtmine

Mõõtmine teatavate ajavahemike järel käsitsi või automatiseeritult.

Imavus

Pidevprotsessi puhul tekstiilmaterjalis imendunud vedeliku ja kuiva tekstiilmaterjali massisuhe.

Protsessikemikaalid

Ained ja/või segud, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) artiklis 3 ja mida kasutatakse protsessi(de)s, sealhulgas mettimiskemikaalid, pleegituskemikaalid, värvained, trükipastad ja viimistluskemikaalid. Protsessikemikaalid võivad sisaldada ohtlikke ja/või väga ohtlikke aineid.

Protsessivedelik

Protsessikemikaale sisaldav lahus ja/või suspensioon.

Jääkimavus

Märja tekstiilmaterjali allesjäänud võime lisavedeliku imamiseks (pärast esmast imamist).

Toormaterjali pesemine

Tekstiilmaterjali eeltöötlemine, mis seisneb sissetuleva tekstiilmaterjali pesemises.

Kõrvetamine

Kiudude eemaldamine kanga pinnalt kanga juhtimisega läbi leegi või kuumutatud plaatide.

Mettimine

Lõnga immutamine protsessikemikaalidega, mille eesmärk on kaitsta lõnga ja tagada määrimine kudumise ajal.

Väga ohtlikud ained

Ained, mis vastavad artiklis 57 nimetatud kriteeriumidele ja on kantud väga ohtlike ainete kandidaatainete loetellu vastavalt kemikaalimäärusele REACH ((EÜ) nr 1907/2006).

Sünteetilised materjalid

Sünteetiliste materjalide hulka kuuluvad polüester, polüamiid ja akrüül.

Tekstiilmaterjalid

Tekstiilkiud ja/või tekstiil.

Termiline töötlemine

Tekstiilmaterjalide termiline töötlemine hõlmab termofikseerimist, stabiliseerimist ja käesolevate PVT-järeldustega hõlmatud tegevusvaldkondade (näiteks pinnakatmine, värvimine, eeltöötlemine, viimistlemine, trükkimine, lamineerimine) protsessietappe (näiteks kuivatamine ja kõvenemine).

| Saasteained ja näitajad |
| --- |
| Kasutatud mõiste | Määratlus |
| Antimon | Antimon, väljendatud antimonina (Sb), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi antimoniühendeid. |
| AOX | Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid, väljendatud kloorina (Cl), hõlmavad adsorbeeritavaid kloor-, broom- ja joodorgaanilisi ühendeid. |
| BOD
  n | Biokeemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine biokeemiliseks oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks n ööpäeva jooksul (n on tavaliselt 5 või 7). BOD
  n
  kaudu väljendatakse biolagunevate orgaaniliste ühendite massi ruumalaühiku kohta. |
| Kroom | Kroom, väljendatud kroomina (Cr), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi kroomiühendeid. |
| CO | Süsinikmonooksiid. |
| COD | Keemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine täielikuks keemiliseks oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks dikromaadi abil. COD näitab orgaaniliste ühendite massi ruumalaühiku kohta. |
| Vask | Vask, väljendatud vasena (Cu), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi vaseühendeid. |
| CMR | Kantserogeenne, mutageenne või reproduktiivtoksiline aine. See hõlmab muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (3) määratletud 1A, 1B ja 2 kategooria CMR-aineid, st järgmiste ohulausete koodidega: H340, H341, H350, H351, H360 ja H361. |
| Tolm | Tahkete osakeste üldarv (õhus). |
| HOI | Nafta süsivesinike indeks. Süsivesiniklahustiga ekstraheeritavate ühendite summa (sealhulgas pika või hargneva ahelaga alifaatsed, alitsüklilised, aromaatsed ja alküülasendatud aromaatsed süsivesinikud). |
| NH3 | Ammoniaak. |
| Nikkel | Nikkel, väljendatud niklina (Ni), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi nikliühendeid. |
| NOX | Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatud lämmastikdioksiidina (NO2). |
| SOX | Vääveldioksiidi (SO2), vääveltrioksiidi (SO3) ja väävelhappe aerosoolide summa, väljendatud vääveldioksiidina (SO2). |
| Kergesti vabanev sulfiid | Lahustunud sulfiidide ja hapestamisel hõlpsasti vabanevate lahustumatute sulfiidide summa, väljendatud sulfiidina (S2–). |
| TOC | Orgaanilise süsiniku kogusisaldus vees, väljendatud süsinikuna (C), hõlmab kõiki orgaanilisi ühendeid. |
| TN | Üldlämmastik, väljendatud lämmastikuna (N), hõlmab vaba ammoniaaki ja ammoniaaklämmastikku (NH4–N), nitritlämmastikku (NO2–N), nitraatlämmastikku (NO3–N) ja orgaaniliselt seotud lämmastikku. |
| TP | Üldfosfor, väljendatud fosforina (P), hõlmab kõiki lahustunud või osakestega seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi fosforiühendeid. |
| TSS | Hõljuvaine kogusisaldus. Kogu hõljuvaine mass ruumalaühiku kohta (vees), mis on mõõdetud filtrimisega läbi klaaskiudfiltrite ja kaalanalüütilise meetodiga. |
| TVOC | Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus õhus, väljendatud süsinikuna (C). |
| VOC | Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45 määratletud lenduv orgaaniline ühend. |
| Tsink | Tsink, väljendatud tsingina (Zn), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi tsingiühendeid. |

Saasteained ja näitajad

Kasutatud mõiste

Määratlus

Antimon

Antimon, väljendatud antimonina (Sb), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi antimoniühendeid.

AOX

Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid, väljendatud kloorina (Cl), hõlmavad adsorbeeritavaid kloor-, broom- ja joodorgaanilisi ühendeid.

BOD
  n

Biokeemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine biokeemiliseks oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks n ööpäeva jooksul (n on tavaliselt 5 või 7). BOD
  n
  kaudu väljendatakse biolagunevate orgaaniliste ühendite massi ruumalaühiku kohta.

Kroom

Kroom, väljendatud kroomina (Cr), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi kroomiühendeid.

CO

Süsinikmonooksiid.

COD

Keemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine täielikuks keemiliseks oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks dikromaadi abil. COD näitab orgaaniliste ühendite massi ruumalaühiku kohta.

Vask

Vask, väljendatud vasena (Cu), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi vaseühendeid.

CMR

Kantserogeenne, mutageenne või reproduktiivtoksiline aine. See hõlmab muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (3) määratletud 1A, 1B ja 2 kategooria CMR-aineid, st järgmiste ohulausete koodidega: H340, H341, H350, H351, H360 ja H361.

Tolm

Tahkete osakeste üldarv (õhus).

HOI

Nafta süsivesinike indeks. Süsivesiniklahustiga ekstraheeritavate ühendite summa (sealhulgas pika või hargneva ahelaga alifaatsed, alitsüklilised, aromaatsed ja alküülasendatud aromaatsed süsivesinikud).

NH3

Ammoniaak.

Nikkel

Nikkel, väljendatud niklina (Ni), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi nikliühendeid.

NOX

Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatud lämmastikdioksiidina (NO2).

SOX

Vääveldioksiidi (SO2), vääveltrioksiidi (SO3) ja väävelhappe aerosoolide summa, väljendatud vääveldioksiidina (SO2).

Kergesti vabanev sulfiid

Lahustunud sulfiidide ja hapestamisel hõlpsasti vabanevate lahustumatute sulfiidide summa, väljendatud sulfiidina (S2–).

TOC

Orgaanilise süsiniku kogusisaldus vees, väljendatud süsinikuna (C), hõlmab kõiki orgaanilisi ühendeid.

TN

Üldlämmastik, väljendatud lämmastikuna (N), hõlmab vaba ammoniaaki ja ammoniaaklämmastikku (NH4–N), nitritlämmastikku (NO2–N), nitraatlämmastikku (NO3–N) ja orgaaniliselt seotud lämmastikku.

TP

Üldfosfor, väljendatud fosforina (P), hõlmab kõiki lahustunud või osakestega seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi fosforiühendeid.

TSS

Hõljuvaine kogusisaldus. Kogu hõljuvaine mass ruumalaühiku kohta (vees), mis on mõõdetud filtrimisega läbi klaaskiudfiltrite ja kaalanalüütilise meetodiga.

TVOC

Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus õhus, väljendatud süsinikuna (C).

VOC

Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45 määratletud lenduv orgaaniline ühend.

Tsink

Tsink, väljendatud tsingina (Zn), hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi tsingiühendeid.

LÜHENDID

Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi lühendeid.

| Lühend | Määratlus |
| --- | --- |
| CMS | Kemikaalijuhtimissüsteem |
| DTPA | Dietüleentriamiinpentaäädikhape |
| EDTA | Etüleendiamiintetraäädikhape |
| EMS | Keskkonnajuhtimissüsteem |
| ESP | Elektrifilter |
| IED | Tööstusheidete direktiiv (2010/75/EL) |
| OTNOC | Tavapärasest erinevad käitamistingimused |
| PFAS | Per- ja polüfluoritud alküülühendid |

Lühend

Määratlus

CMS

Kemikaalijuhtimissüsteem

DTPA

Dietüleentriamiinpentaäädikhape

EDTA

Etüleendiamiintetraäädikhape

EMS

Keskkonnajuhtimissüsteem

ESP

Elektrifilter

IED

Tööstusheidete direktiiv (2010/75/EL)

OTNOC

Tavapärasest erinevad käitamistingimused

PFAS

Per- ja polüfluoritud alküülühendid

ÜLDISED KAALUTLUSED

Parim võimalik tehnika

Käesolevates PVT-järeldustes loetletud ja kirjeldatud meetodid ei ole normatiivsed ega ammendavad. On lubatud kasutada muid meetodeid, millega tagatakse vähemalt samaväärne keskkonnakaitse tase.

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevad PVT-järeldused üldkohaldatavad.

Parima võimaliku tehnikaga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHT) õhkuheite puhul

Käesolevate PVT-järelduste kohased PVTga saavutatavad heitetasemed õhkuheite puhul (saasteaine kontsentratsioonina massiühikutes heitgaasi ruumalaühiku kohta) järgmistes standardtingimustes: kuiv gaas temperatuuril 273,15 K ja rõhul 101,3 kPa, hapnikusisaldust arvesse võtmata ja väljendatuna ühikutes mg/Nm3.

Õhkuheite puhul kasutatakse PVTga saavutatavate heitetasemete keskmistamise ajavahemike puhul järgmisi mõisteid.

| Mõõtmistüüp | Keskmistamise ajavahemik | Määratlus |
| --- | --- | --- |
| Perioodiline | Proovivõtuperioodi keskmine | Kolme järjestikuse vähemalt 30 minutit kestva proovivõtu/mõõtmise tulemuste keskmine väärtus.  (4) |

Mõõtmistüüp

Keskmistamise ajavahemik

Määratlus

Perioodiline

Proovivõtuperioodi keskmine

Kolme järjestikuse vähemalt 30 minutit kestva proovivõtu/mõõtmise tulemuste keskmine väärtus.  (4)

Vooluhulga arvutamiseks PVT 9, PVT 26, PVT 27 ning tabeli 1.5 ja tabeli 1.6 puhul, kui ühte liiki allikatest (näiteks raamviimistlusseadmest) pärit heitgaasid, mis juhitakse välja kahe või enama eraldi heitepunkti kaudu, võidaks pädeva asutuse hinnangul väljutada ühise heitepunkti kaudu, käsitletakse neid heitepunkte ühe heitepunktina (vt ka PVT 23). Alternatiivina võib kasutada vooluhulka käitise/paigaldise tasandil.

Parima võimaliku tehnikaga saavutatavad heitetasemed (PVT-SHT) vetteheite puhul

Käesolevate PVT-järelduste kohased PVTga saavutatavad heitetasemed vetteheite puhul on esitatud saasteaine kontsentratsioonina massiühikutes vee ruumalaühiku kohta (mg/l).

Nende PVTga saavutatavate heitetasemete puhul kasutatakse ühte järgmisest kahest keskmistamise ajavahemikke iseloomustavast väärtusest:

| — | heitvee pideva ärajuhtimise puhul ööpäeva keskmised väärtused, st 24 tunni vooluhulgaga võrdelised keskmistatud proovid; |
| --- | --- |

—

heitvee pideva ärajuhtimise puhul ööpäeva keskmised väärtused, st 24 tunni vooluhulgaga võrdelised keskmistatud proovid;

| — | partiide kaupa ärajuhtimise puhul väljalaske kestuse keskmised väärtused, mis põhinevad vooluhulgaga võrdelistel keskmistatud proovidel, või kui äravool on piisavalt segatud ja homogeenne, siis enne väljalaset võetud üksikproovil. |
| --- | --- |

—

partiide kaupa ärajuhtimise puhul väljalaske kestuse keskmised väärtused, mis põhinevad vooluhulgaga võrdelistel keskmistatud proovidel, või kui äravool on piisavalt segatud ja homogeenne, siis enne väljalaset võetud üksikproovil.

Ajaga võrdelisi keskmistatud proove võib kasutada tingimusel, et vooluhulga piisav stabiilsus on tõendatud. Teise võimalusena võib võtta üksikproove tingimusel, et äravool on piisavalt segatud ja homogeenne.

Orgaanilise süsiniku kogusisalduse ja keemilise hapnikutarbe puhul põhineb heitkoguste vähendamise keskmise tõhususe arvutus, millele on osutatud käesolevates PVT-järeldustes (vt tabel 1.3), reoveepuhasti sissevoolu ja äravoolu saastekoormusel.

PVTga saavutatavaid heitetasemeid mõõdetakse punktis, kus heide väljub käitisest.

Muud keskkonnatoime tasemed

Erienergiatarbega seotud soovituslikud tasemed

Erienergiatarbega seotud soovituslikud keskkonnatoime tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Formula

kus

| energiakulu määr | : | termilise töötlemise käigus tarbitud soojusenergia ja elektrienergia aastane koguhulk, millest on lahutatud termilisest töötlemisest tagastatud soojus, väljendatuna megavatt-tundides aasta kohta; |
| --- | --- | --- |
| töötlemismaht | : | termiliselt töödeldud tekstiilmaterjali aastane koguhulk, väljendatuna tonnidena aastas (t/aasta). |

energiakulu määr

:

termilise töötlemise käigus tarbitud soojusenergia ja elektrienergia aastane koguhulk, millest on lahutatud termilisest töötlemisest tagastatud soojus, väljendatuna megavatt-tundides aasta kohta;

töötlemismaht

:

termiliselt töödeldud tekstiilmaterjali aastane koguhulk, väljendatuna tonnidena aastas (t/aasta).

Vee erikuluga seotud soovituslikud tasemed

Vee erikuluga seotud soovituslikud keskkonnatoime tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Formula

kus

| veekulu määr | : | konkreetses protsessis (näiteks pleegitamisel) aastas tarbitud vee koguhulk, sealhulgas tekstiilmaterjalide pesemiseks ja loputamiseks ning seadmete puhastamiseks kasutatud vesi, millest on lahutatud protsessi käigus taaskasutatud ja/või ringlusse võetud vesi, ühik: m3/aasta; |
| --- | --- | --- |
| töötlemismaht | : | konkreetses protsessis (näiteks pleegitamisel) töödeldud tekstiilmaterjalide aastane koguhulk, ühik t/aasta (tonni aastas). |

veekulu määr

:

konkreetses protsessis (näiteks pleegitamisel) aastas tarbitud vee koguhulk, sealhulgas tekstiilmaterjalide pesemiseks ja loputamiseks ning seadmete puhastamiseks kasutatud vesi, millest on lahutatud protsessi käigus taaskasutatud ja/või ringlusse võetud vesi, ühik: m3/aasta;

töötlemismaht

:

konkreetses protsessis (näiteks pleegitamisel) töödeldud tekstiilmaterjalide aastane koguhulk, ühik t/aasta (tonni aastas).

Parima võimaliku tehnikaga saavutatav villarasva eriregenereerimistase

Villarasva eriregenereerimisega seotud keskkonnatoime tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Formula

kus

| regenereeritud villarasva kogus | : | toorvillakiu pesemise teel eeltöötlemisest pärit regenereeritud villarasva aastane üldkogus ühikutes kg/aasta (kilogrammi aastas); |
| --- | --- | --- |
| töötlemismaht | : | pesemise teel eeltöödeldud toorvillakiudude aastane koguhulk, väljendatuna ühikutes t/aasta (tonni aastas). |

regenereeritud villarasva kogus

:

toorvillakiu pesemise teel eeltöötlemisest pärit regenereeritud villarasva aastane üldkogus ühikutes kg/aasta (kilogrammi aastas);

töötlemismaht

:

pesemise teel eeltöödeldud toorvillakiudude aastane koguhulk, väljendatuna ühikutes t/aasta (tonni aastas).

Parima võimaliku tehnikaga saavutatav naatriumhüdroksiidi regenereerimistase

Naatriumhüdroksiidi (NaOH) regenereerimisega seotud keskkonnatoime tase on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Formula

kus

| regenereeritud NaOH kogus | : | merseriseerimisel tarbitud loputusveest regenereeritud naatriumhüdroksiidi aastane üldkogus, väljendatuna ühikutes kg/aasta; |
| --- | --- | --- |
| NaOH kogus enne regenereerimist | : | merseriseerimisel tarbitud loputusvees sisalduva naatriumhüdroksiidi aastane üldkogus, väljendatuna ühikutes kg/aasta. |

regenereeritud NaOH kogus

:

merseriseerimisel tarbitud loputusveest regenereeritud naatriumhüdroksiidi aastane üldkogus, väljendatuna ühikutes kg/aasta;

NaOH kogus enne regenereerimist

:

merseriseerimisel tarbitud loputusvees sisalduva naatriumhüdroksiidi aastane üldkogus, väljendatuna ühikutes kg/aasta.

1.1.   
  Üldised PVT-järeldused

1.1.1.   Üldine keskkonnatoime

| PVT 1. | Üldise keskkonnatoime parandamiseks seisneb see PVT sellise keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamises ja rakendamises, mis hõlmab kõiki järgmisi tahke:







  i. | juhtkonna, sealhulgas kõrgema juhtkonna pühendumine, juhtroll ja vastutus tõhusa keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamisel; |
| --- | --- | --- |

PVT 1.

i.

juhtkonna, sealhulgas kõrgema juhtkonna pühendumine, juhtroll ja vastutus tõhusa keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamisel;

| ii. | analüüs, mille käigus tehakse kindlaks organisatsiooni kontekst, määratletakse huvitatud isikute vajadused ja ootused ning tehakse kindlaks käitise võimaliku keskkonnaohu või inimeste tervisele avalduva ohuga seotud näitajad ja kohaldatavad keskkonnaalased õiguslikud nõuded; |
| --- | --- |

ii.

analüüs, mille käigus tehakse kindlaks organisatsiooni kontekst, määratletakse huvitatud isikute vajadused ja ootused ning tehakse kindlaks käitise võimaliku keskkonnaohu või inimeste tervisele avalduva ohuga seotud näitajad ja kohaldatavad keskkonnaalased õiguslikud nõuded;

| iii. | sellise keskkonnapoliitika väljatöötamine, mis hõlmab käitise keskkonnatoime pidevat parandamist; |
| --- | --- |

iii.

sellise keskkonnapoliitika väljatöötamine, mis hõlmab käitise keskkonnatoime pidevat parandamist;

| iv. | oluliste keskkonnaaspektidega seotud eesmärkide ja tulemuslikkuse näitajate kehtestamine, sealhulgas kohaldatavate õiguslike nõuete järgimise tagamine; |
| --- | --- |

iv.

oluliste keskkonnaaspektidega seotud eesmärkide ja tulemuslikkuse näitajate kehtestamine, sealhulgas kohaldatavate õiguslike nõuete järgimise tagamine;

| v. | keskkonnaeesmärkide saavutamiseks ja keskkonnariskide ärahoidmiseks vajalike meetmete ja korra (sealhulgas vajaduse korral parandus- ja ennetusmeetmete) kavandamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

v.

keskkonnaeesmärkide saavutamiseks ja keskkonnariskide ärahoidmiseks vajalike meetmete ja korra (sealhulgas vajaduse korral parandus- ja ennetusmeetmete) kavandamine ja rakendamine;

| vi. | keskkonnaaspektide ja -eesmärkidega seotud struktuuride, rollide ja kohustuste kindlaksmääramine ning vajalike rahaliste vahendite ja töötajate tagamine; |
| --- | --- |

vi.

keskkonnaaspektide ja -eesmärkidega seotud struktuuride, rollide ja kohustuste kindlaksmääramine ning vajalike rahaliste vahendite ja töötajate tagamine;

| vii. | oma tööga käitise keskkonnatoimet mõjutada võivate töötajate vajaliku pädevuse ja teadlikkuse tagamine (nt teavitamise ja koolitamise kaudu); |
| --- | --- |

vii.

oma tööga käitise keskkonnatoimet mõjutada võivate töötajate vajaliku pädevuse ja teadlikkuse tagamine (nt teavitamise ja koolitamise kaudu);

| viii. | sise- ja välissuhtlus; |
| --- | --- |

viii.

sise- ja välissuhtlus;

| ix. | selle soodustamine, et töötajad osaleksid keskkonnajuhtimise hea tava kohaldamises; |
| --- | --- |

ix.

selle soodustamine, et töötajad osaleksid keskkonnajuhtimise hea tava kohaldamises;

| x. | keskkonnajuhtimise käsiraamatu ja kirjaliku korra väljatöötamine ja haldamine olulise keskkonnamõjuga tegevuse kontrollimiseks ning asjakohaste dokumentide haldamine; |
| --- | --- |

x.

keskkonnajuhtimise käsiraamatu ja kirjaliku korra väljatöötamine ja haldamine olulise keskkonnamõjuga tegevuse kontrollimiseks ning asjakohaste dokumentide haldamine;

| xi. | tõhus tegevuse kavandamine ja protsessijuhtimine; |
| --- | --- |

xi.

tõhus tegevuse kavandamine ja protsessijuhtimine;

| xii. | asjakohaste hooldusprogrammide rakendamine; |
| --- | --- |

xii.

asjakohaste hooldusprogrammide rakendamine;

| xiii. | hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise eeskirjad, mis muu hulgas hõlmavad hädaolukorra kahjuliku (keskkonna)mõju ennetamist ja/või leevendamist; |
| --- | --- |

xiii.

hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise eeskirjad, mis muu hulgas hõlmavad hädaolukorra kahjuliku (keskkonna)mõju ennetamist ja/või leevendamist;

| xiv. | (uue) käitise või selle osa (ümber)projekteerimisel selle keskkonnamõju arvessevõtmine kogu olelusringi ulatuses, sealhulgas selle ehitamisel, hooldamisel, käitamisel ja tegevuse lõpetamisel; |
| --- | --- |

xiv.

(uue) käitise või selle osa (ümber)projekteerimisel selle keskkonnamõju arvessevõtmine kogu olelusringi ulatuses, sealhulgas selle ehitamisel, hooldamisel, käitamisel ja tegevuse lõpetamisel;

| xv. | seire- ja mõõtmisprogrammi rakendamine; vajaduse korral on sellekohane teave esitatud tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite jälgimise võrdlusaruandes; |
| --- | --- |

xv.

seire- ja mõõtmisprogrammi rakendamine; vajaduse korral on sellekohane teave esitatud tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite jälgimise võrdlusaruandes;

| xvi. | korrapäraste sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine; |
| --- | --- |

xvi.

korrapäraste sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine;

| xvii. | perioodiline võimalikult sõltumatu siseaudit ja perioodiline sõltumatu välisaudit, et hinnata keskkonnatoimet ja teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavakohaselt ning kas seda on nõuetekohaselt rakendatud ja järgitud; |
| --- | --- |

xvii.

perioodiline võimalikult sõltumatu siseaudit ja perioodiline sõltumatu välisaudit, et hinnata keskkonnatoimet ja teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavakohaselt ning kas seda on nõuetekohaselt rakendatud ja järgitud;

| xviii. | mittevastavuse põhjuste hindamine, parandusmeetmete rakendamine mittevastavuse tuvastamisel, parandusmeetmete tõhususe hindamine ja selle kindlakstegemine, kas sarnast mittevastavust esineb veel või võib tulevikus esineda; |
| --- | --- |

xviii.

mittevastavuse põhjuste hindamine, parandusmeetmete rakendamine mittevastavuse tuvastamisel, parandusmeetmete tõhususe hindamine ja selle kindlakstegemine, kas sarnast mittevastavust esineb veel või võib tulevikus esineda;

| xix. | keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe perioodiline hindamine kõrgemas juhtkonnas; |
| --- | --- |

xix.

keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe perioodiline hindamine kõrgemas juhtkonnas;

| xx. | keskkonnahoidlikumate meetodite väljatöötamisega kursis olemine ja nende arvessevõtmine. |
| --- | --- |

xx.

keskkonnahoidlikumate meetodite väljatöötamisega kursis olemine ja nende arvessevõtmine.

Tekstiilitööstuse puhul seisneb PVT ka keskkonnajuhtimissüsteemi järgmiste elementide kasutuselevõtus:

| xxi. | sisendite ja väljundite loetelu (vt PVT 2); |
| --- | --- |

xxi.

sisendite ja väljundite loetelu (vt PVT 2);

| xxii. | tavapärasest erinevate käitamistingimuste juhtimise kava (vt PVT 3); |
| --- | --- |

xxii.

tavapärasest erinevate käitamistingimuste juhtimise kava (vt PVT 3);

| xxiii. | veemajanduskava ja veeauditid (vt PVT 10); |
| --- | --- |

xxiii.

veemajanduskava ja veeauditid (vt PVT 10);

| xxiv. | energiatõhususe kava ja energiaauditid (vt PVT 11); |
| --- | --- |

xxiv.

energiatõhususe kava ja energiaauditid (vt PVT 11);

| xxv. | kemikaalijuhtimissüsteem (vt PVT 14); |
| --- | --- |

xxv.

kemikaalijuhtimissüsteem (vt PVT 14);

| xxvi. | jäätmekava (vt PVT 29). |
| --- | --- |

xxvi.

jäätmekava (vt PVT 29).

Märkus

Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on kehtestatud liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), mis on näide käesoleva PVTga kooskõlas olevast keskkonnajuhtimissüsteemist.

Kohaldatavus

Keskkonnajuhtimissüsteemi üksikasjalikkuse ja formaliseerituse määr sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest.

| PVT 2. | Üldise keskkonnatoime parandamiseks seisneb see PVT sellise sisendite ja väljendite loetelu loomises, haldamises ja regulaarses läbivaatamises (sealhulgas olulise muutuse toimumise korral), mis on osa keskkonnajuhtimissüsteemist (vt PVT 1) ja hõlmab kogu järgmist teavet:







  I. | teave tootmisprotsessi(de) kohta, sealhulgas:






  a. | protsesside lihtsustatud vooskeemid, milles on näidatud heite päritolu; |
| --- | --- | --- | --- |

PVT 2.

I.

teave tootmisprotsessi(de) kohta, sealhulgas:

a.

protsesside lihtsustatud vooskeemid, milles on näidatud heite päritolu;

| b. | protsessi integreeritud meetodite ning reovee või heitgaasi puhastamise meetodite kirjeldused, sealhulgas nende tulemuslikkus (nt heitkoguste vähendamise tõhusus); |
| --- | --- |

b.

protsessi integreeritud meetodite ning reovee või heitgaasi puhastamise meetodite kirjeldused, sealhulgas nende tulemuslikkus (nt heitkoguste vähendamise tõhusus);

| II. | teave kasutatud materjalide, sealhulgas tekstiilmaterjalide (vt PVT 5, punkt a) ja protsessikemikaalide (vt PVT 15) koguste ja omaduste kohta; |
| --- | --- |

II.

teave kasutatud materjalide, sealhulgas tekstiilmaterjalide (vt PVT 5, punkt a) ja protsessikemikaalide (vt PVT 15) koguste ja omaduste kohta;

| III. | teave veekulu ja -kasutuse kohta (nt vooskeemid ja vee massibilansid); |
| --- | --- |

III.

teave veekulu ja -kasutuse kohta (nt vooskeemid ja vee massibilansid);

| IV. | teave energiakulu ja -kasutuse kohta; |
| --- | --- |

IV.

teave energiakulu ja -kasutuse kohta;

| V. | teave reoveevoogude koguste ja omaduste kohta, näiteks:






  a. | vooluhulga, pH, temperatuuri ja elektrijuhtivuse keskmised väärtused ning nende muutlikkus; |
| --- | --- | --- |

V.

teave reoveevoogude koguste ja omaduste kohta, näiteks:

a.

vooluhulga, pH, temperatuuri ja elektrijuhtivuse keskmised väärtused ning nende muutlikkus;

| b. | asjaomaste ainete ja näitajate (nt keemilise hapnikutarbe ja orgaanilise süsiniku kogusisalduse, lämmastikuühendite, fosfori, metallide, prioriteetsete ainete ja mikroplasti) keskmine kontsentratsioon ja vooluhulga väärtused ning nende muutlikkus; |
| --- | --- |

b.

asjaomaste ainete ja näitajate (nt keemilise hapnikutarbe ja orgaanilise süsiniku kogusisalduse, lämmastikuühendite, fosfori, metallide, prioriteetsete ainete ja mikroplasti) keskmine kontsentratsioon ja vooluhulga väärtused ning nende muutlikkus;

| c. | andmed toksilisuse, biokõrvaldatavuse ja biolagundatavuse kohta (nt biokeemiline hapnikutarve BOD
  n
  , biokeemilise hapnikutarbe BOD
  n
  ja keemilise hapnikutarbe COD suhe, Zahni-Wellensi katse tulemused, bioloogilise inhibeerimise (nt aktiivmuda inhibeerimise) võime); |
| --- | --- |

c.

andmed toksilisuse, biokõrvaldatavuse ja biolagundatavuse kohta (nt biokeemiline hapnikutarve BOD
  n
  , biokeemilise hapnikutarbe BOD
  n
  ja keemilise hapnikutarbe COD suhe, Zahni-Wellensi katse tulemused, bioloogilise inhibeerimise (nt aktiivmuda inhibeerimise) võime);

| VI. | teave heitgaasivoogude omaduste kohta, näiteks:






  a. | vooluhulga ja temperatuuri keskmised väärtused ja nende muutlikkus; |
| --- | --- | --- |

VI.

teave heitgaasivoogude omaduste kohta, näiteks:

a.

vooluhulga ja temperatuuri keskmised väärtused ja nende muutlikkus;

| b. | asjaomaste ainete/näitajate (näiteks tolm, orgaanilised ühendid) keskmised kontsentratsioonid ja vooluhulga väärtused ning nende muutlikkus; õhkuheite muutlikkuse hindamiseks võib kasutada heitekoefitsiente (vt punkti 1.9.1); |
| --- | --- |

b.

asjaomaste ainete/näitajate (näiteks tolm, orgaanilised ühendid) keskmised kontsentratsioonid ja vooluhulga väärtused ning nende muutlikkus; õhkuheite muutlikkuse hindamiseks võib kasutada heitekoefitsiente (vt punkti 1.9.1);

| c. | süttivus, alumine ja ülemine plahvatuspiir, reaktsioonivõime, ohtlikud omadused; |
| --- | --- |

c.

süttivus, alumine ja ülemine plahvatuspiir, reaktsioonivõime, ohtlikud omadused;

| d. | muude selliste ainete sisaldus, mis võivad mõjutada heitgaasi töötlemise süsteemi või käitise ohutust (näiteks veeaur, tolm); |
| --- | --- |

d.

muude selliste ainete sisaldus, mis võivad mõjutada heitgaasi töötlemise süsteemi või käitise ohutust (näiteks veeaur, tolm);

| VII. | teave tekkivate jäätmete koguste ja omaduste kohta. |
| --- | --- |

VII.

teave tekkivate jäätmete koguste ja omaduste kohta.

Kohaldatavus

Loetelu ulatus (üksikasjalikkuse määr) sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest.

| PVT 3. | Tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemise sageduse vähendamiseks ja tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkivate heitkoguste vähendamiseks seisneb see PVT selles, et keskkonnajuhtimissüsteemi (vt PVT 1) osana koostatakse ja rakendatakse riskipõhine tavapärasest erinevate käitamistingimuste juhtimise kava, mis sisaldab kõiki järgmisi elemente:







  i. | võimalike tavapärasest erinevate käitamistingimuste (nt keskkonna kaitsmiseks kriitilise tähtsusega seadmete („kriitilise tähtsusega seadmed“) rikete) kindlakstegemine, nende algpõhjuste ja võimalike tagajärgede väljaselgitamine ning kindlakstehtud tavapärasest erinevate käitamistingimuste loetelu korrapärane ülevaatamine ja ajakohastamine, mis järgneb allpool esitatud korrapärasele hindamisele; |
| --- | --- | --- |

PVT 3.

i.

võimalike tavapärasest erinevate käitamistingimuste (nt keskkonna kaitsmiseks kriitilise tähtsusega seadmete („kriitilise tähtsusega seadmed“) rikete) kindlakstegemine, nende algpõhjuste ja võimalike tagajärgede väljaselgitamine ning kindlakstehtud tavapärasest erinevate käitamistingimuste loetelu korrapärane ülevaatamine ja ajakohastamine, mis järgneb allpool esitatud korrapärasele hindamisele;

| ii. | kriitilise tähtsusega seadmete asjakohane projekteerimine (näiteks reovee puhastamise ja heitgaasi koguste vähendamise meetodid); |
| --- | --- |

ii.

kriitilise tähtsusega seadmete asjakohane projekteerimine (näiteks reovee puhastamise ja heitgaasi koguste vähendamise meetodid);

| iii. | kriitilise tähtsusega seadmete kontrollimise ja ennetava hoolduse kava koostamine ja rakendamine (vt PVT 1, punkt xii); |
| --- | --- |

iii.

kriitilise tähtsusega seadmete kontrollimise ja ennetava hoolduse kava koostamine ja rakendamine (vt PVT 1, punkt xii);

| iv. | tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkiva heite ja sellega seotud asjaolude seire (st hindamine või võimaluse korral mõõtmine) ja registreerimine; |
| --- | --- |

iv.

tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkiva heite ja sellega seotud asjaolude seire (st hindamine või võimaluse korral mõõtmine) ja registreerimine;

| v. | tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkiva heite korrapärane hindamine (näiteks selliste juhtumite sagedus, kestus, eralduvate saasteainete kogus) ning vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine; |
| --- | --- |

v.

tavapärasest erinevate käitamistingimuste korral tekkiva heite korrapärane hindamine (näiteks selliste juhtumite sagedus, kestus, eralduvate saasteainete kogus) ning vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine;

| vi. | punkti i kohaselt kindlakstehtud tavapärasest erinevate käitamistingimuste loetelu korrapärane ülevaatamine ja ajakohastamine, mis järgneb punkti v kohasele korrapärasele hindamisele; |
| --- | --- |

vi.

punkti i kohaselt kindlakstehtud tavapärasest erinevate käitamistingimuste loetelu korrapärane ülevaatamine ja ajakohastamine, mis järgneb punkti v kohasele korrapärasele hindamisele;

| vii. | varusüsteemide korrapärane kontrollimine. |
| --- | --- |

vii.

varusüsteemide korrapärane kontrollimine.

Kohaldatavus

Tavapärasest erinevate käitamistingimuste juhtimise kava üksikasjalikkuse ja formaliseerituse määr sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest.

| PVT 4. | Üldise keskkonnatoime parandamiseks seisneb see PVT protsesside täiustatud seire- ja juhtimissüsteemide kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 4.

Kirjeldus

Protsesside seire ja juhtimine toimub andurite ja kontrolleritega varustatud sidusautomaatsüsteemide abil, milles kasutatakse tagasisideühendusi, et kiiresti analüüsida ja kohandada peamisi protsessinäitajaid ning saavutada optimaalsed protsessitingimused (nt protsessikemikaalide optimaalne imendumine).

Peamised protsessinäitajad on järgmised:

| — | protsessivedeliku ruumala, pH ja temperatuur; |
| --- | --- |

—

protsessivedeliku ruumala, pH ja temperatuur;

| — | töödeldavate tekstiilmaterjalide kogus; |
| --- | --- |

—

töödeldavate tekstiilmaterjalide kogus;

| — | protsessikemikaalide annustamine; |
| --- | --- |

—

protsessikemikaalide annustamine;

| — | kuivatamisparameetrid (vt ka PVT 13, punkt d). |
| --- | --- |

—

kuivatamisparameetrid (vt ka PVT 13, punkt d).

| PVT 5. | See PVT üldise keskkonnatoime parandamiseks seisneb mõlema allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Saasteainete minimeeritud sisaldusega tekstiilmaterjalide kasutamine | Määratletakse sissetulevate tekstiilmaterjalide (sealhulgas ringlussevõetud tekstiilmaterjalid) valikukriteeriumid, et minimeerida saasteainete, sealhulgas ohtlike ainete, halvasti biolagunevate ainete ja väga ohtlike ainete sisaldust. Need kriteeriumid võivad põhineda sertifitseerimissüsteemidel või standarditel.
  Korrapäraselt kontrollitakse, kas sissetulevad tekstiilmaterjalid vastavad eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumidele. Kontrollimine võib seisneda mõõtmises ja/või tekstiilmaterjalide tarnijate ja/või tootjate esitatud teabe kontrollimises.
  Kontrollimine võib hõlmata järgmiste ainete sisaldust:






  — | ektoparasitsiidid (veterinaarravimid) ja biotsiidid sissetuleva toorvilla või pooltöödeldud villa kiududes; |

PVT 5.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Saasteainete minimeeritud sisaldusega tekstiilmaterjalide kasutamine

Määratletakse sissetulevate tekstiilmaterjalide (sealhulgas ringlussevõetud tekstiilmaterjalid) valikukriteeriumid, et minimeerida saasteainete, sealhulgas ohtlike ainete, halvasti biolagunevate ainete ja väga ohtlike ainete sisaldust. Need kriteeriumid võivad põhineda sertifitseerimissüsteemidel või standarditel.

Korrapäraselt kontrollitakse, kas sissetulevad tekstiilmaterjalid vastavad eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumidele. Kontrollimine võib seisneda mõõtmises ja/või tekstiilmaterjalide tarnijate ja/või tootjate esitatud teabe kontrollimises.

Kontrollimine võib hõlmata järgmiste ainete sisaldust:

—

ektoparasitsiidid (veterinaarravimid) ja biotsiidid sissetuleva toorvilla või pooltöödeldud villa kiududes;

| — | biotsiidid sissetulevates puuvillakiududes; |
| --- | --- |

—

biotsiidid sissetulevates puuvillakiududes;

| — | sissetulevates sünteetilistes kiududes sisalduvad tootmisjäägid (nt monomeerid, polümeerisünteesi kõrvalsaadused, katalüsaatorid, lahustid); |
| --- | --- |

—

sissetulevates sünteetilistes kiududes sisalduvad tootmisjäägid (nt monomeerid, polümeerisünteesi kõrvalsaadused, katalüsaatorid, lahustid);

| — | sissetulevas tekstiilmaterjalis sisalduvad mineraalõlid (näiteks koonuspakendisse kerimiseks, poolimiseks, ketramiseks või silmuskudumiseks kasutatud õlid); |
| --- | --- |

—

sissetulevas tekstiilmaterjalis sisalduvad mineraalõlid (näiteks koonuspakendisse kerimiseks, poolimiseks, ketramiseks või silmuskudumiseks kasutatud õlid);

| — | sissetulevates tekstiilmaterjalides sisalduvad mettimiskemikaalid. |
| --- | --- |

—

sissetulevates tekstiilmaterjalides sisalduvad mettimiskemikaalid.

Üldkohaldatav.

b.

Vähendatud töötlemisvajadusega tekstiilmaterjalide kasutamine

Selliste tekstiilmaterjalide kasutamine, mille loomupärased omadused vähendavad töötlemisvajadust. Need materjalid on järgmised:

| — | SpinDye-meetodil (taaskasutatava materjali värvimise meetodil) värvitud tööstuslikult toodetud kiud; |
| --- | --- |

—

SpinDye-meetodil (taaskasutatava materjali värvimise meetodil) värvitud tööstuslikult toodetud kiud;

| — | loomupäraselt leegi levikut aeglustavate omadustega kiud; |
| --- | --- |

—

loomupäraselt leegi levikut aeglustavate omadustega kiud;

| — | elastaankiud või elastaankiudude segud muude polümeerkiududega, mis sisaldavad vähendatud koguses silikoonõlisid ja lahustijääke; |
| --- | --- |

—

elastaankiud või elastaankiudude segud muude polümeerkiududega, mis sisaldavad vähendatud koguses silikoonõlisid ja lahustijääke;

| — | sünteetiliste kiudude segud termoplastsete elastomeeridega; |
| --- | --- |

—

sünteetiliste kiudude segud termoplastsete elastomeeridega;

| — | polüesterkiud, mida saab värvida ilma värvikandjateta. |
| --- | --- |

—

polüesterkiud, mida saab värvida ilma värvikandjateta.

Kohaldatavust võivad piirata toote spetsifikatsioonid.

1.1.2.   Seire

| PVT 6. | See PVT seisneb vähemalt kord aastas toimuvas seires, mille käigus registreeritakse:







  — | vee, energia ja kasutatavate materjalide, sealhulgas tekstiilmaterjalide ja protsessikemikaalide aastane tarbimine; |
| --- | --- | --- |

PVT 6.

—

vee, energia ja kasutatavate materjalide, sealhulgas tekstiilmaterjalide ja protsessikemikaalide aastane tarbimine;

| — | aastas tekkinud reoveekogus; |
| --- | --- |

—

aastas tekkinud reoveekogus;

| — | taaskasutatud või korduskasutatud materjalide aastane kogus; |
| --- | --- |

—

taaskasutatud või korduskasutatud materjalide aastane kogus;

| — | iga tekkinud ja kõrvaldamisele saadetud jäätmeliigi aastane kogus. |
| --- | --- |

—

iga tekkinud ja kõrvaldamisele saadetud jäätmeliigi aastane kogus.

Kirjeldus

Eelistatavalt hõlmab seire otseseid mõõtmisi. Kasutada võib ka arvutusi või registreerimist näiteks sobivate mõõturite või arvete abil. Võimaluse korral tehakse seiret protsessi tasandil ning võetakse arvesse mistahes märkimisväärseid muutusi protsessides.

| PVT 7. | Sisendite ja väljundite loetelu (vt PVT 2) abil kindlaks tehtud reoveevoogude puhul hõlmab PVT põhiparameetrite seiret (näiteks reovee vooluhulga, pH ja temperatuuri pidevat seiret) olulistes punktides (näiteks reovee eelpuhastamise sisselaske ja/või väljalaske juures, reovee lõpp-puhastamise sisselaske juures, kohas, kus heide väljub käitisest). |
| --- | --- |

PVT 7.

Kirjeldus

Kui põhiparameetrid on biokõrvaldatavus/biolagundatavus ja inhibeeriv toime (vt PVT 19), seiratakse enne reovee bioloogilist puhastamist järgmist:

| — | biokõrvaldatavus/biolagundatavus standardi EN ISO 9888 või EN ISO 7827 kohaselt ja |
| --- | --- |

—

biokõrvaldatavus/biolagundatavus standardi EN ISO 9888 või EN ISO 7827 kohaselt ja

| — | inhibeeriv toime reovee bioloogilisele puhastamisele standardi EN ISO 9509 või EN ISO 8192 kohaselt,
  nii et minimaalne seiresagedus määratakse kindlaks pärast heitvee iseloomustamist. |
| --- | --- |

—

inhibeeriv toime reovee bioloogilisele puhastamisele standardi EN ISO 9509 või EN ISO 8192 kohaselt,

nii et minimaalne seiresagedus määratakse kindlaks pärast heitvee iseloomustamist.

Heitvett iseloomustatakse enne käitise tegevuse alustamist või enne käitise kasutusloa esmakordset pikendamist pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist ja pärast igat muudatust (näiteks retsepti muutmist), mis võib suurendada saastekoormust.

| PVT 8. | See PVT seisneb vetteheite seires vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, mis tagavad esitatavate andmete samaväärse teadusliku taseme.











  Aine(d)/näitaja | Standard(id) | Tegevused/protsessid | Minimaalne seiresagedus | Seire seos PVT-dega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX)  (5) | EN ISO 9562 | Kõik tegevused/protsessid | Üks kord kuus  (6) | PVT 20 |
| Biokeemiline hapnikutarve (BOD
  n
  )  (7) | On olemas mitu EN-standardit (nt EN 1899-1, EN ISO 5815-1) | Üks kord kuus |
| Broomitud leegiaeglustid  (5) | Mõne polübroomitud difenüüleetri kohta on olemas EN-standard (st EN 16694). | Viimistlemine leegiaeglustitega | Üks kord iga 3 kuu järel |
| Keemiline hapnikutarve (COD)  (8) | EN-standard puudub | Kõik tegevused/protsessid | Üks kord päevas  (9)
   (10) |
| Värvus | EN ISO 7887 | Värvimine | Üks kord kuus  (6) |
| Nafta süsivesinike indeks (HOI)  (5) | EN ISO 9377-2 | Kõik tegevused/protsessid | Üks kord iga 3 kuu järel  (11) |
| Metallid/metalloidid | Antimon (Sb) | On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) | Polüestertekstiilmaterjalide eeltöötlemine ja/või värvimine | Üks kord kuus  (6) |
| Viimistlemine leegiaeglustite ja antimon(III)oksiidiga |
| Kroom (Cr) | Värvimine kroompeitsi või kroomi sisaldavate värvainetega (näiteks metallikomplekside alusel valmistatud värvained) |
| Vask (Cu) | Värvimine
  Värvidega trükkimine |
| Nikkel (Ni) |
| Tsink (Zn)  (5) | Kõik tegevused/protsessid |
| Kuuevalentne kroom (Cr(VI)) | On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) | Värvimine kroompeitsiga | Üks kord kuus |
| Pestitsiidid  (5) | Mõne pestitsiidi kohta on olemas EN-standardid (nt EN 12918, EN 16693, EN ISO 27108) | Toorvillakiudude eeltöötlemine pesemise teel | Otsustatakse pärast heitvee iseloomustamist  (12) |
| Per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS)  (5) | EN-standard puudub | Kõik tegevused/protsessid | Üks kord iga 3 kuu järel |
| Kergesti vabanev sulfiid (S2-) | EN-standard puudub | Värvimine väävelvärvidega | Üks kord nädalas või üks kord kuus  (6) |
| Pindaktiivsed ained | Alküülfenoolid ja alküülfenooletoksülaadid  (5) | Mõne mitteioonse pindaktiivse aine, näiteks alküülfenoolide ja alküülfenooletoksülaatide kohta on olemas EN-standardid (nt EN ISO 18857-1 ja EN ISO 18857-2) | Kõik tegevused/protsessid | Üks kord iga 3 kuu järel |
| Muud pindaktiivsed ained | EN 903 anioonsete pindaktiivsete ainete kohta | Üks kord iga 3 kuu järel  (11) |
| Puudub EN-standard katioonsete pindaktiivsete ainete jaoks |
| Üldlämmastik (TN) | On olemas mitu EN-standardit (nt EN 12260, EN ISO 11905-1) | Üks kord päevas  (9)
   (10) |
| Orgaanilise süsiniku kogusisaldus (TOC)  (8) | EN 1484 | Üks kord päevas  (9)
   (10) |
| Üldfosfor (TP) | On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 11885) | Üks kord päevas  (9)
   (10) |
| Hõljuvaine kogusisaldus (TSS) | EN 872 | Üks kord päevas  (9)
   (10) |
| Toksilisus  (13) | Kalamari (Danio rerio) | EN ISO 15088 | Otsustatakse riskihindamise põhjal, pärast heitvee iseloomustamist  (12) |
| Vesikirbud (Daphnia magna Straus) | EN ISO 6341 |
| Luminestseeruvad bakterid (Vibrio fischeri) | On olemas mitu EN-standardit (näiteks EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2, EN ISO 11348-3) |
| Lemmel (Lemna minor) | On olemas mitu EN-standardit (näiteks EN ISO 20079,
  EN ISO 20227) |
| Vetikad | On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 8692, EN ISO 10253, EN ISO 10710) |

PVT 8.

Aine(d)/näitaja

Standard(id)

Tegevused/protsessid

Minimaalne seiresagedus

Seire seos PVT-dega

Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX)  (5)

EN ISO 9562

Kõik tegevused/protsessid

Üks kord kuus  (6)

PVT 20

Biokeemiline hapnikutarve (BOD
  n
  )  (7)

On olemas mitu EN-standardit (nt EN 1899-1, EN ISO 5815-1)

Üks kord kuus

Broomitud leegiaeglustid  (5)

Mõne polübroomitud difenüüleetri kohta on olemas EN-standard (st EN 16694).

Viimistlemine leegiaeglustitega

Üks kord iga 3 kuu järel

Keemiline hapnikutarve (COD)  (8)

EN-standard puudub

Kõik tegevused/protsessid

Üks kord päevas  (9)
   (10)

Värvus

EN ISO 7887

Värvimine

Üks kord kuus  (6)

Nafta süsivesinike indeks (HOI)  (5)

EN ISO 9377-2

Kõik tegevused/protsessid

Üks kord iga 3 kuu järel  (11)

Metallid/metalloidid

Antimon (Sb)

On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Polüestertekstiilmaterjalide eeltöötlemine ja/või värvimine

Üks kord kuus  (6)

Viimistlemine leegiaeglustite ja antimon(III)oksiidiga

Kroom (Cr)

Värvimine kroompeitsi või kroomi sisaldavate värvainetega (näiteks metallikomplekside alusel valmistatud värvained)

Vask (Cu)

Värvimine

Värvidega trükkimine

Nikkel (Ni)

Tsink (Zn)  (5)

Kõik tegevused/protsessid

Kuuevalentne kroom (Cr(VI))

On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Värvimine kroompeitsiga

Üks kord kuus

Pestitsiidid  (5)

Mõne pestitsiidi kohta on olemas EN-standardid (nt EN 12918, EN 16693, EN ISO 27108)

Toorvillakiudude eeltöötlemine pesemise teel

Otsustatakse pärast heitvee iseloomustamist  (12)

Per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS)  (5)

EN-standard puudub

Kõik tegevused/protsessid

Üks kord iga 3 kuu järel

Kergesti vabanev sulfiid (S2-)

EN-standard puudub

Värvimine väävelvärvidega

Üks kord nädalas või üks kord kuus  (6)

Pindaktiivsed ained

Alküülfenoolid ja alküülfenooletoksülaadid  (5)

Mõne mitteioonse pindaktiivse aine, näiteks alküülfenoolide ja alküülfenooletoksülaatide kohta on olemas EN-standardid (nt EN ISO 18857-1 ja EN ISO 18857-2)

Kõik tegevused/protsessid

Üks kord iga 3 kuu järel

Muud pindaktiivsed ained

EN 903 anioonsete pindaktiivsete ainete kohta

Üks kord iga 3 kuu järel  (11)

Puudub EN-standard katioonsete pindaktiivsete ainete jaoks

Üldlämmastik (TN)

On olemas mitu EN-standardit (nt EN 12260, EN ISO 11905-1)

Üks kord päevas  (9)
   (10)

Orgaanilise süsiniku kogusisaldus (TOC)  (8)

EN 1484

Üks kord päevas  (9)
   (10)

Üldfosfor (TP)

On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 11885)

Üks kord päevas  (9)
   (10)

Hõljuvaine kogusisaldus (TSS)

EN 872

Üks kord päevas  (9)
   (10)

Toksilisus  (13)

Kalamari (Danio rerio)

EN ISO 15088

Otsustatakse riskihindamise põhjal, pärast heitvee iseloomustamist  (12)

Vesikirbud (Daphnia magna Straus)

EN ISO 6341

Luminestseeruvad bakterid (Vibrio fischeri)

On olemas mitu EN-standardit (näiteks EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2, EN ISO 11348-3)

Lemmel (Lemna minor)

On olemas mitu EN-standardit (näiteks EN ISO 20079,

EN ISO 20227)

Vetikad

On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 8692, EN ISO 10253, EN ISO 10710)

| PVT 9. | See PVT seisneb suunatud õhkuheite seires vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, mis tagavad esitatavate andmete samaväärse teadusliku taseme.










  Aine/näitaja | Standard(id) | Tegevused/protsessid | Minimaalne seiresagedus  (14) | Seire seos PVT-dega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | EN 15058 | Kõrvetamine | Üks kord iga kolme aasta järel | — |
| Põlemine |
| Leeklamineerimine |
| Tolm | EN 13284-1 | Kõrvetamine | Üks kord aastas  (15) | PVT 27 |
| Põlemine |
| Eeltöötluse, värvimise, trükkimise ja viimistlemisega seotud heitgaasi termiline töötlemine |
| CMR-ained (välja arvatud formaldehüüd)  (16) | EN-standardid puuduvad | Pinnakatmine  (17) | Üks kord aastas | — |
| Leeklamineerimine  (17) |
| Viimistlus  (17) |
| Pinnakatmise, lamineerimise ja viimistlemisega seotud heitgaasi termiline töötlemine  (17) |
| Formaldehüüd  (16) | EN-standard on väljatöötamisel | Pinnakatmine  (17) | Üks kord aastas | PVT 26 |
| Leeklamineerimine |
| Trükkimine  (17) |
| Kõrvetamine |
| Viimistlus  (17) |
| Heitgaasi termiline töötlemine  (17) |
| NH3
   (16) | EN ISO 21877 | Pinnakatmine  (17) | Üks kord aastas | PVT 28 |
| Trükkimine  (18) |
| Viimistlus  (17) |
| Pinnakatmise, trükkimise ja viimistlemisega seotud heitgaasi termiline töötlemine  (17) |
| NOX | EN 14792 | Kõrvetamine | Üks kord iga kolme aasta järel | — |
| Põlemine |
| SO2
   (18) | EN 14791 | Põlemine | Üks kord iga kolme aasta järel | — |
| TVOC  (16) | EN 12619 | Pinnakatmine | Üks kord aastas  (19) | PVT 26 |
| Värvimine |
| Viimistlemine |
| Lamineerimine |
| Trükkimine |
| Kõrvetamine |
| Termofikseerimine või stabiliseerimine |
| Pinnakatmise, värvimise, lamineerimise, trükkimise ja viimistlemisega seotud heitgaasi termiline töötlemine |

PVT 9.

Aine/näitaja

Standard(id)

Tegevused/protsessid

Minimaalne seiresagedus  (14)

Seire seos PVT-dega

CO

EN 15058

Kõrvetamine

Üks kord iga kolme aasta järel

—

Põlemine

Leeklamineerimine

Tolm

EN 13284-1

Kõrvetamine

Üks kord aastas  (15)

PVT 27

Põlemine

Eeltöötluse, värvimise, trükkimise ja viimistlemisega seotud heitgaasi termiline töötlemine

CMR-ained (välja arvatud formaldehüüd)  (16)

EN-standardid puuduvad

Pinnakatmine  (17)

Üks kord aastas

—

Leeklamineerimine  (17)

Viimistlus  (17)

Pinnakatmise, lamineerimise ja viimistlemisega seotud heitgaasi termiline töötlemine  (17)

Formaldehüüd  (16)

EN-standard on väljatöötamisel

Pinnakatmine  (17)

Üks kord aastas

PVT 26

Leeklamineerimine

Trükkimine  (17)

Kõrvetamine

Viimistlus  (17)

Heitgaasi termiline töötlemine  (17)

NH3
   (16)

EN ISO 21877

Pinnakatmine  (17)

Üks kord aastas

PVT 28

Trükkimine  (18)

Viimistlus  (17)

Pinnakatmise, trükkimise ja viimistlemisega seotud heitgaasi termiline töötlemine  (17)

NOX

EN 14792

Kõrvetamine

Üks kord iga kolme aasta järel

—

Põlemine

SO2
   (18)

EN 14791

Põlemine

Üks kord iga kolme aasta järel

—

TVOC  (16)

EN 12619

Pinnakatmine

Üks kord aastas  (19)

PVT 26

Värvimine

Viimistlemine

Lamineerimine

Trükkimine

Kõrvetamine

Termofikseerimine või stabiliseerimine

Pinnakatmise, värvimise, lamineerimise, trükkimise ja viimistlemisega seotud heitgaasi termiline töötlemine

1.1.3.   Veekulu ja reovee teke

| PVT 10. | Veekulu ja reovee tekke vähendamiseks seisneb see PVT allpool kirjeldatud meetodite a, b ja c ning meetodite d–j sobiva kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Haldusmeetodid |
| a. | Veemajanduskava ja veeauditid | Veemajanduskava ja veeauditid on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmavad järgmist:






  — | käitise vooskeemid ja vee massibilansid osana tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelust; |

PVT 10.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Haldusmeetodid

a.

Veemajanduskava ja veeauditid

Veemajanduskava ja veeauditid on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmavad järgmist:

—

käitise vooskeemid ja vee massibilansid osana tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelust;

| — | tõhusa veekasutuse eesmärkide seadmine; |
| --- | --- |

—

tõhusa veekasutuse eesmärkide seadmine;

| — | veekasutuse optimeerimise meetodite rakendamine (näiteks veekasutuse reguleerimine, taaskasutamine/ringlussevõtt, lekete tuvastamine ja kõrvaldamine). |
| --- | --- |

—

veekasutuse optimeerimise meetodite rakendamine (näiteks veekasutuse reguleerimine, taaskasutamine/ringlussevõtt, lekete tuvastamine ja kõrvaldamine).

Veeauditeid tehakse vähemalt kord aastas, et tagada veemajanduskava eesmärkide täitmine ning veeauditite soovituste järgimine ja rakendamine.

Veemajanduskava ja veeauditid võivad olla integreeritud suurema käitise üldisesse veemajanduskavasse.

Veemajanduskava ja veeauditite üksikasjalikkus sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest.

b.

Tootmise optimeerimine

See hõlmab järgmist:

| — | protsesside optimeeritud kombinatsioon (nt kombineeritakse eeltöötlemisprotsesse, välditakse tekstiilmaterjalide pleegitamist enne tumedaks värvimist); |
| --- | --- |

—

protsesside optimeeritud kombinatsioon (nt kombineeritakse eeltöötlemisprotsesse, välditakse tekstiilmaterjalide pleegitamist enne tumedaks värvimist);

| — | partiidena töötlemise optimeeritud kavandamine (näiteks tekstiilmaterjalide tumedaks värvimine samas värvimisseadmes toimub pärast heledaks värvimist). |
| --- | --- |

—

partiidena töötlemise optimeeritud kavandamine (näiteks tekstiilmaterjalide tumedaks värvimine samas värvimisseadmes toimub pärast heledaks värvimist).

Üldkohaldatav.

Projekteerimis- ja käitamismeetodid

c.

Saastumata vee ja reovee voogude eraldamine

Veevood kogutakse eraldi olenevalt saasteainete sisaldusest ja nõutavatest puhastusmeetoditest. Sellised reoveevood (näiteks kasutatud protsessivedelikud) ja saastumata veevood (näiteks jahutusvesi), mida saab puhastamata ringlusse võtta, eraldatakse puhastamist vajavatest reoveevoogudest.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste puhul võib piirata veekogumissüsteemi konstruktsioon ja ruumipuudus ajutise ladustamise mahutite jaoks.

d.

Protsessid, milles vett kasutatakse vähesel määral või üldse mitte

Protsessid hõlmavad plasma- või lasertöötlust ning väikese veetarbega protsesse, näiteks osoonimist.

Kohaldatavus võib olla piiratud tekstiilmaterjali omaduste ja/või toote spetsifikatsioonide tõttu.

e.

Kasutatava protsessivedeliku koguse optimeerimine

Partiidena töötlemine toimub süsteemides, kus vedeliku suhtarv on väike (vt punkti 1.9.4).

Pidevprotsessid toimuvad väikesemahuliste pealekandmissüsteemidega, näiteks pihustamisega (vt punkti 1.9.4).

Üldkohaldatav.

f.

Seadmete optimeeritud puhastamine

See hõlmab järgmist:

| — | veevaba puhastamine (näiteks paagi sisepindade pühkimine või harjamine, pressrullikute ja trükipastasid sisaldavate rotatsioonsiiditrükiseadmete ja trumlite mehaaniline eelpuhastamine (vt PVT 44)); |
| --- | --- |

—

veevaba puhastamine (näiteks paagi sisepindade pühkimine või harjamine, pressrullikute ja trükipastasid sisaldavate rotatsioonsiiditrükiseadmete ja trumlite mehaaniline eelpuhastamine (vt PVT 44));

| — | mitu puhastusetappi väikese veekogusega; viimase puhastusetapi vett võib taaskasutada seadme mõne muu osa puhastamiseks. |
| --- | --- |

—

mitu puhastusetappi väikese veekogusega; viimase puhastusetapi vett võib taaskasutada seadme mõne muu osa puhastamiseks.

Veevaba puhastamise kohaldatavust olemasolevates käitistes võib piirata juurdepääsu puudumine seadmetele (näiteks suletud ja poolsuletud süsteemide korral).

g.

Tekstiilmaterjalide partiidena töötlemise, pesemise ja loputamise optimeerimine

See hõlmab järgmist:

| — | lisapaakide kasutamine järgmiste materjalide ajutiseks ladustamiseks:






  — | kasutatud pesemis- või loputusvesi; |
| --- | --- | --- |

—

lisapaakide kasutamine järgmiste materjalide ajutiseks ladustamiseks:

—

kasutatud pesemis- või loputusvesi;

| — | värske või kasutatud protsessivedelik. |
| --- | --- |

—

värske või kasutatud protsessivedelik.

| — | Mitu tühjendamis- ja täitmisetappi väikese veekogusega loputamiseks ja pesemiseks. |
| --- | --- |

—

Mitu tühjendamis- ja täitmisetappi väikese veekogusega loputamiseks ja pesemiseks.

Lisapaakide kasutamist olemasolevates käitistes võib piirata ruumipuudus.

h.

Tekstiilmaterjalide pideva töötlemise, pesemise ja loputamise optimeerimine

See hõlmab järgmist:

| — | protsessivedelike õigeaegne ettevalmistamine nende imamise reaalajas mõõtmise põhjal; |
| --- | --- |

—

protsessivedelike õigeaegne ettevalmistamine nende imamise reaalajas mõõtmise põhjal;

| — | pesuvee sissevoolu automaatne sulgemine pesumasina seiskumisel; |
| --- | --- |

—

pesuvee sissevoolu automaatne sulgemine pesumasina seiskumisel;

| — | loputamine ja pesemine vastuvoolumeetodil; |
| --- | --- |

—

loputamine ja pesemine vastuvoolumeetodil;

| — | tekstiilmaterjalide vahepealne mehaaniline veetustamine (vt PVT 13, punkt a) protsessikemikaalide ülekandumise vähendamiseks. |
| --- | --- |

—

tekstiilmaterjalide vahepealne mehaaniline veetustamine (vt PVT 13, punkt a) protsessikemikaalide ülekandumise vähendamiseks.

Üldkohaldatav.

Korduskasutus- ja ringlussevõtumeetodid

i.

Vee taaskasutamine ja/või ringlussevõtt

Veevood võib enne korduskasutamist ja/või ringlussevõttu (näiteks puhastamiseks, loputamiseks, jahutamiseks või tekstiilmaterjalide töötlemiseks) eraldada (vt PVT 10, punkt c) ja/või eelpuhastada (näiteks membraanfiltrimisega või aurustamisega). Vee taaskasutamise/ringlussevõtu määra piiravad veevoos sisalduvad saasteained. Mitmest samas kohas tegutsevast käitisest pärit vee taaskasutamine ja/või ringlussevõtt võib olla integreeritud suurema käitise üldisesse veemajandusse (näiteks kasutatakse ühist reoveepuhastust).

Üldkohaldatav.

j.

Protsessivedeliku korduskasutamine

Protsessivedelikku, sealhulgas tekstiilmaterjalidest mehaanilise veetustamise teel ekstraheeritud protsessivedelikku (vt PVT 13, punkt a) korduskasutatakse pärast analüüsimist ja vajaduse korral töötlemist.

Protsessivedeliku korduskasutamise määra piiravad selle keemilise koostise muutumine, saasteainete sisaldus või riknevus.

Üldkohaldatav.

Tabel 1.1

Vee erikuluga seotud soovituslikud keskkonnatoime tasemed

| Eritöötlustoiming(ud) | Soovituslik tase (aasta keskmine)
  (m3/t) |
| --- | --- |
| Pleegitamine | Partiidena | 10 –32  (20) |
| Pidev | 3 –8 |
| Tselluloosmaterjalide toorkiu pesemine | Partiidena | 5 –15  (20) |
| Pidev | 5 –12  (20) |
| Meti eemaldamine tselluloosmaterjalidest | 5 –12  (20) |
| Tselluloosmaterjalide kombineeritud pleegitamine, toorkiu pesemine ja meti eemaldamine | 9 –20  (20) |
| Merseriseerimine | 2 –13  (20) |
| Sünteetilise materjali pesemine | 5 –20  (20) |
| Värvimine partiidena | Kangas | 10 –150  (20) |
| Lõng | 3 –140  (20)
   (21) |
| Lahtised kiud | 13 –60 |
| Pidev värvimine | 2 –16  (20)
   (22) |

Eritöötlustoiming(ud)

Soovituslik tase (aasta keskmine)

(m3/t)

Pleegitamine

Partiidena

10 –32  (20)

Pidev

3 –8

Tselluloosmaterjalide toorkiu pesemine

Partiidena

5 –15  (20)

Pidev

5 –12  (20)

Meti eemaldamine tselluloosmaterjalidest

5 –12  (20)

Tselluloosmaterjalide kombineeritud pleegitamine, toorkiu pesemine ja meti eemaldamine

9 –20  (20)

Merseriseerimine

2 –13  (20)

Sünteetilise materjali pesemine

5 –20  (20)

Värvimine partiidena

Kangas

10 –150  (20)

Lõng

3 –140  (20)
   (21)

Lahtised kiud

13 –60

Pidev värvimine

2 –16  (20)
   (22)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 6.

1.1.4.   Energiatõhusus

| PVT 11. | Energia tõhusaks kasutamiseks seisneb see PVT nii allpool kirjeldatud meetodite a, b, c ja d kui ka meetodite e–k sobiva kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Haldusmeetodid |
| a. | Energiatõhususkava ja auditid | Energiatõhususkava ja auditid on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmavad järgmist:






  — | käitiste ja protsesside energiavoogude skeemid sisendite ja väljundite loetelu osana (vt PVT 2); |

PVT 11.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Haldusmeetodid

a.

Energiatõhususkava ja auditid

Energiatõhususkava ja auditid on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmavad järgmist:

—

käitiste ja protsesside energiavoogude skeemid sisendite ja väljundite loetelu osana (vt PVT 2);

| — | energiatõhususega seotud eesmärkide (näiteks MWh töödeldud tekstiilmaterjalide tonni kohta) seadmine; |
| --- | --- |

—

energiatõhususega seotud eesmärkide (näiteks MWh töödeldud tekstiilmaterjalide tonni kohta) seadmine;

| — | meetmete rakendamine nende eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

—

meetmete rakendamine nende eesmärkide saavutamiseks.

Auditeid tehakse vähemalt kord aastas, et tagada energiatõhususkava eesmärkide täitmine ning energiaauditite soovituste järgimine ja rakendamine.

Energiatõhususkava ja energiaauditite üksikasjalikkus sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest.

b.

Tootmise optimeerimine

Kangapartiide termilise töötlemise ajastuse optimeerimine seadmete seisuaja minimeerimiseks.

Üldkohaldatav.

Protsesside ja seadmete valimine ja optimeerimine

c.

Üldiste energiasäästumeetodite kasutamine

See hõlmab järgmist:

| — | põletite hooldus ja kontroll; |
| --- | --- |

—

põletite hooldus ja kontroll;

| — | energiatõhusad mootorid; |
| --- | --- |

—

energiatõhusad mootorid;

| — | energiatõhus valgustus; |
| --- | --- |

—

energiatõhus valgustus;

| — | aurujaotussüsteemide optimeerimine, näiteks kasutuskohas asuvate katelde abil; |
| --- | --- |

—

aurujaotussüsteemide optimeerimine, näiteks kasutuskohas asuvate katelde abil;

| — | aurujaotussüsteemide korrapärane kontrollimine ja hooldamine aurulekete ennetamiseks või vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

aurujaotussüsteemide korrapärane kontrollimine ja hooldamine aurulekete ennetamiseks või vähendamiseks;

| — | protsessijuhtimissüsteemid; |
| --- | --- |

—

protsessijuhtimissüsteemid;

| — | reguleeritava kiirusega ajamid; |
| --- | --- |

—

reguleeritava kiirusega ajamid;

| — | kliimaseadmete ja hoonete kütmise optimeerimine. |
| --- | --- |

—

kliimaseadmete ja hoonete kütmise optimeerimine.

Üldkohaldatav.

d.

Soojatarbe optimeerimine

See hõlmab järgmist:

| — | soojuskao vähendamine seadmeosade termilise isoleerimisega ja kuuma protsessivedelikku sisaldavate paakide või nõude katmisega; |
| --- | --- |

—

soojuskao vähendamine seadmeosade termilise isoleerimisega ja kuuma protsessivedelikku sisaldavate paakide või nõude katmisega;

| — | loputusvee temperatuuri optimeerimine; |
| --- | --- |

—

loputusvee temperatuuri optimeerimine;

| — | protsessivedelike ülekuumenemise ennetamine. |
| --- | --- |

—

protsessivedelike ülekuumenemise ennetamine.

Üldkohaldatav.

e.

Niiska kanga immutamine värviga või viimistlemine

Värvimis- või viimistlusvedelikud kantakse otse märjale kangale, ennetades seega vahepealset kuivatamisetappi. Kaaluda tuleb tootmisetappide ja kemikaalide annustamise sobivat kavandamist.

Ei pruugi olla kohaldatav, kui kemikaalid ei saa kangasse imenduda ebapiisava jääkimavuse tõttu.

f.

Koostootmine

Soojus- ja elektrienergia koostootmine, mille puhul kasutatakse soojust (peamiselt turbiinist väljuvat auru), et toota kuuma vett/auru, mida kasutatakse tööstuses/tööstuslikes protsessides või kaugkütte-/kaugjahutusvõrgus.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata käitise üldplaan ja/või ruumipuudus.

Soojuse taaskasutamise meetodid

g.

Sooja jahutusvee ringlussevõtt

Vt PVT 10, punkt i. See hoiab ära vajaduse külma vee soojendamiseks.

Üldkohaldatav.

h.

Sooja protsessivedeliku korduskasutamine

Vt PVT 10, punkt j. See hoiab ära vajaduse külma protsessivedeliku soojendamiseks.

i.

Reoveest eraldunud soojuse taaskasutamine

Reoveest soojusvahetitesse tagastatavat soojust kasutatakse näiteks protsessivedeliku soojendamiseks.

j.

Heitgaasist eraldunud soojuse taaskasutamine

Heitgaasi (mis on tekkinud näiteks tekstiilmaterjalide termilisel töötlemisel või aurukateldes) soojus tagastatakse soojusvahetitesse ja seda kasutatakse näiteks protsessivee soojendamiseks või põlemisõhu eelsoojendamiseks.

k.

Auru kasutamisel eralduva soojuse taaskasutamine

Taaskasutatakse näiteks kuumast kondensaadist ja katla läbipuhkel eralduvat soojust.

| PVT 12. | Energiatõhususe suurendamiseks suruõhu kasutamisel seisneb see PVT allpool kirjeldatud meetodite kombineerimises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Suruõhusüsteemi optimaalne kavandamine | Mitu suruõhuseadet annavad erineva rõhutasemega õhku. See hoiab ära kõrgsurveõhu tarbetu tootmise. | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |
| b. | Suruõhusüsteemi optimaalne kasutamine | Suruõhu tootmine peatatakse seadmete pika seiskamise või seisuaja korral ning üksikuid alasid (eriti kui neis kasutatakse harva) võib eraldada ülejäänud süsteemist (näiteks ventiilidega). | Üldkohaldatav. |
| c. | Suruõhusüsteemi lekete kontrollimine | Kõige levinumaid õhulekke allikaid (näiteks ühendused, voolikud, torud, liitmikud ja rõhuregulaatorid) kontrollitakse ja hooldatakse regulaarselt. |
| d. | Õhukompressoritest pärit sooja jahutusvee või sooja jahutusõhu korduskasutamine ja/või ringlussevõtt | Soe jahutusõhk (mis eraldub näiteks õhkjahutusega õhukompressoritest) korduskasutatakse ja/või võetakse ringlusse (näiteks vajaduse korral rullide ja lõngavihtide kuivatamiseks). Sooja jahutusvee korduskasutamise ja/või ringlussevõtu kohta vt PVT 11, punkt g. |

PVT 12.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Suruõhusüsteemi optimaalne kavandamine

Mitu suruõhuseadet annavad erineva rõhutasemega õhku. See hoiab ära kõrgsurveõhu tarbetu tootmise.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

b.

Suruõhusüsteemi optimaalne kasutamine

Suruõhu tootmine peatatakse seadmete pika seiskamise või seisuaja korral ning üksikuid alasid (eriti kui neis kasutatakse harva) võib eraldada ülejäänud süsteemist (näiteks ventiilidega).

Üldkohaldatav.

c.

Suruõhusüsteemi lekete kontrollimine

Kõige levinumaid õhulekke allikaid (näiteks ühendused, voolikud, torud, liitmikud ja rõhuregulaatorid) kontrollitakse ja hooldatakse regulaarselt.

d.

Õhukompressoritest pärit sooja jahutusvee või sooja jahutusõhu korduskasutamine ja/või ringlussevõtt

Soe jahutusõhk (mis eraldub näiteks õhkjahutusega õhukompressoritest) korduskasutatakse ja/või võetakse ringlusse (näiteks vajaduse korral rullide ja lõngavihtide kuivatamiseks). Sooja jahutusvee korduskasutamise ja/või ringlussevõtu kohta vt PVT 11, punkt g.

| PVT 13. | Termilise töötlemise energiatõhususe suurendamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuumutamise kasutamise vähendamise meetodid |
| a. | Tekstiilmaterjalide mehaaniline veetustamine | Tekstiilmaterjalide veesisaldust vähendatakse mehaaniliste meetoditega (näiteks tsentrifuugimise, kokkusurumise ja/või vaakumeemaldamisega). | Üldkohaldatav. |
| b. | Tekstiilmaterjalide ülekuivatamise ennetamine | Tekstiilmaterjale ei kuivatata alla loomuliku niiskusesisalduse. |
| Projekteerimis- ja käitamismeetodid |
| c. | Õhuringluse optimeerimine raamviimistlusseadmetes | See hõlmab järgmist:






  — | õhu sissevooludüüside arvu kohandamine kanga laiusega; |

PVT 13.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Kuumutamise kasutamise vähendamise meetodid

a.

Tekstiilmaterjalide mehaaniline veetustamine

Tekstiilmaterjalide veesisaldust vähendatakse mehaaniliste meetoditega (näiteks tsentrifuugimise, kokkusurumise ja/või vaakumeemaldamisega).

Üldkohaldatav.

b.

Tekstiilmaterjalide ülekuivatamise ennetamine

Tekstiilmaterjale ei kuivatata alla loomuliku niiskusesisalduse.

Projekteerimis- ja käitamismeetodid

c.

Õhuringluse optimeerimine raamviimistlusseadmetes

See hõlmab järgmist:

—

õhu sissevooludüüside arvu kohandamine kanga laiusega;

| — | düüside ja kanga võimalikult väikese vahekauguse tagamine; |
| --- | --- |

—

düüside ja kanga võimalikult väikese vahekauguse tagamine;

| — | pingutusraami siseosadest tingitud rõhulanguse võimalikult madalal tasemel hoidmine. |
| --- | --- |

—

pingutusraami siseosadest tingitud rõhulanguse võimalikult madalal tasemel hoidmine.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

d.

Kuivatamise täiustatud seire ja juhtimine

Kuivatamisparameetreid jälgitakse ja reguleeritakse (vt BAT 4). Need parameetrid hõlmavad järgmist:

| — | siseneva õhu niiskusesisaldus ja temperatuur; |
| --- | --- |

—

siseneva õhu niiskusesisaldus ja temperatuur;

| — | tekstiilmaterjalide ja õhu temperatuur kuivatis; |
| --- | --- |

—

tekstiilmaterjalide ja õhu temperatuur kuivatis;

| — | heitõhu niiskusesisaldus ja temperatuur; kuivatamistõhususe optimeerimine sobiva niiskusesisaldusega (näiteks rohkem kui 0,1 kg vett ühe kg kuiva õhu kohta); |
| --- | --- |

—

heitõhu niiskusesisaldus ja temperatuur; kuivatamistõhususe optimeerimine sobiva niiskusesisaldusega (näiteks rohkem kui 0,1 kg vett ühe kg kuiva õhu kohta);

| — | kanga jääkniiskusesisaldus. |
| --- | --- |

—

kanga jääkniiskusesisaldus.

Kuivatamistõhususe optimeerimiseks reguleeritakse väljapuhkeõhu voolu ja seda vähendatakse kuivatusseadmete seisuajal.

Üldkohaldatav.

e.

Mikrolaine- või raadiosageduskuivatid

Tekstiilmaterjalide kuivatamine suure tõhususega mikrolaine- või raadiosageduskuivatitega.

Ei saa kasutada metallosi või -kiudusid sisaldavate tekstiilmaterjalide korral.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

Soojuse taaskasutamise meetodid

f.

Heitgaasist eraldunud soojuse taaskasutamine

Vt PVT 11, meetod j.

Kohaldatav üksnes siis, kui heitgaasivoog on piisav.

Tabel 1.2

Erienergiatarbega seotud soovituslikud keskkonnatoime tasemed

| Protsess | Soovituslik tase (aasta keskmine)
  (MWh/t) |
| --- | --- |
| Termiline töötlemine | 0,5 –4,4 |

Protsess

Soovituslik tase (aasta keskmine)

(MWh/t)

Termiline töötlemine

0,5 –4,4

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 6.

1.1.5.   Kemikaalide juhtimine, tarbimine ja asendamine

| PVT 14. | See PVT seisneb üldise keskkonnatoime parandamiseks sellise kemikaalijuhtimissüsteemi väljatöötamises ja rakendamises, mis on osa keskkonnajuhtimissüsteemist (vt PVT 1) ja hõlmab kõiki järgmisi aspekte:







  I. | protsessikemikaalide tarbimise ja nendega seotud riskide vähendamise poliitika, sealhulgas hankepoliitika vähem kahjulike protsessikemikaalide ja nende tarnijate valimiseks eesmärgiga minimeerida ohtlike ainete ja väga ohtlike ainete kasutamist ja nendega seotud riske ning vältida protsessikemikaalide hankimist ülemäärastes kogustes. Protsessikemikaalide valimine põhineb järgmisel:






  a) | nende biokõrvaldatavuse/biolagundatavuse, ökotoksilisuse ja keskkonda sattumise võimaluse võrdlev analüüs (mida saab õhkuheite puhul kindlaks määrata näiteks heitekoefitsiente kasutades (vt punkti 1.9.1)); |
| --- | --- | --- | --- |

PVT 14.

I.

protsessikemikaalide tarbimise ja nendega seotud riskide vähendamise poliitika, sealhulgas hankepoliitika vähem kahjulike protsessikemikaalide ja nende tarnijate valimiseks eesmärgiga minimeerida ohtlike ainete ja väga ohtlike ainete kasutamist ja nendega seotud riske ning vältida protsessikemikaalide hankimist ülemäärastes kogustes. Protsessikemikaalide valimine põhineb järgmisel:

a)

nende biokõrvaldatavuse/biolagundatavuse, ökotoksilisuse ja keskkonda sattumise võimaluse võrdlev analüüs (mida saab õhkuheite puhul kindlaks määrata näiteks heitekoefitsiente kasutades (vt punkti 1.9.1));

| b) | protsessikemikaalidega seotud riskide kirjeldus, mis põhineb kemikaalide ohuklassifikatsioonil, rajatist läbivatel liikumisteedel, võimalikul eraldumisel ja kokkupuute tasemel; |
| --- | --- |

b)

protsessikemikaalidega seotud riskide kirjeldus, mis põhineb kemikaalide ohuklassifikatsioonil, rajatist läbivatel liikumisteedel, võimalikul eraldumisel ja kokkupuute tasemel;

| c) | taaskasutamise ja korduskasutamise võimalikkus (vt PVT 16, punktid f ja g ning PVT 39); |
| --- | --- |

c)

taaskasutamise ja korduskasutamise võimalikkus (vt PVT 16, punktid f ja g ning PVT 39);

| d) | korrapärane (näiteks iga-aastane) asendamise võimalikkuse analüüs, et teha kindlaks võimalikud uued saadaolevad ja ohutumad alternatiivid ohtlike ja väga ohtlike ainete (rühmade) kasutamisele (näiteks per- ja polüfluoritud alküülühendid, ftalaadid, broomitud leegiaeglustid ja kroom(VI) sisaldavad ühendid); seda on võimalik saavutada protsessi(de) muutmise või muude protsessikemikaalide kasutamisega, millel puudub või on väiksem keskkonnamõju; |
| --- | --- |

d)

korrapärane (näiteks iga-aastane) asendamise võimalikkuse analüüs, et teha kindlaks võimalikud uued saadaolevad ja ohutumad alternatiivid ohtlike ja väga ohtlike ainete (rühmade) kasutamisele (näiteks per- ja polüfluoritud alküülühendid, ftalaadid, broomitud leegiaeglustid ja kroom(VI) sisaldavad ühendid); seda on võimalik saavutada protsessi(de) muutmise või muude protsessikemikaalide kasutamisega, millel puudub või on väiksem keskkonnamõju;

| e) | ohtlike ja väga ohtlike ainetega seotud regulatiivsete muudatuste ennetav seire ja kehtivate õigusnõuete täitmise tagamine. |
| --- | --- |

e)

ohtlike ja väga ohtlike ainetega seotud regulatiivsete muudatuste ennetav seire ja kehtivate õigusnõuete täitmise tagamine.

Protsessikemikaalide valimiseks vajaliku teabe saamiseks ja säilitamiseks võib kasutada protsessikemikaalide loetelu (vt PVT 15).

Protsessikemikaalide ja nende tarnijate valimise kriteeriumid võivad põhineda sertifitseerimissüsteemidel või standarditel. Sellisel juhul kontrollitakse regulaarselt, kas protsessikemikaalid ja nende tarnijad vastavad kõnealuste süsteemide või standardite nõuetele.

| II. | Eesmärgid ja tegevuskavad ohtlike ja väga ohtlike ainete kasutamise ja nendega seotud riskide vältimiseks või vähendamiseks. |
| --- | --- |

II.

Eesmärgid ja tegevuskavad ohtlike ja väga ohtlike ainete kasutamise ja nendega seotud riskide vältimiseks või vähendamiseks.

| III. | Protsessikemikaalide hankimise, käitlemise, ladustamise ja kasutamise menetluste väljatöötamine ja rakendamine (vt PVT 21), protsessikemikaale sisaldavate jäätmete kõrvaldamine ja kasutamata protsessikemikaalide tagastamine (vt PVT 29, punkt d), et ennetada või vähendada keskkonnaheidet. |
| --- | --- |

III.

Protsessikemikaalide hankimise, käitlemise, ladustamise ja kasutamise menetluste väljatöötamine ja rakendamine (vt PVT 21), protsessikemikaale sisaldavate jäätmete kõrvaldamine ja kasutamata protsessikemikaalide tagastamine (vt PVT 29, punkt d), et ennetada või vähendada keskkonnaheidet.

Kohaldatavus

Kemikaalijuhtimissüsteemi üksikasjalikkus sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest.

| PVT 15. | See PVT seisneb üldise keskkonnatoime parandamiseks kemikaalide loetelu väljatöötamises ja rakendamises, mis on osa kemikaalijuhtimissüsteemist (vt PVT 14). |
| --- | --- |

PVT 15.

Kirjeldus

Kemikaalide loetelu on arvutipõhine ja sisaldab teavet järgmise kohta:

| — | protsessikemikaalide identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

—

protsessikemikaalide identifitseerimisandmed;

| — | hangitud, regenereeritud (vt PVT 16, punkt g), ladustatud, kasutatud ja tarnijatele tagastatud protsessikemikaalide kogused, asukoht ja riknevus; |
| --- | --- |

—

hangitud, regenereeritud (vt PVT 16, punkt g), ladustatud, kasutatud ja tarnijatele tagastatud protsessikemikaalide kogused, asukoht ja riknevus;

| — | protsessikemikaalide koostis ja füüsikalis-keemilised omadused (näiteks lahustuvus, aururõhk, oktanool-vesi jaotuskoefitsient), sealhulgas omadused, millel on kahjulik mõju keskkonnale ja/või inimeste tervisele (näiteks ökotoksilisus, biokõrvaldatavus/biolagundatavus). |
| --- | --- |

—

protsessikemikaalide koostis ja füüsikalis-keemilised omadused (näiteks lahustuvus, aururõhk, oktanool-vesi jaotuskoefitsient), sealhulgas omadused, millel on kahjulik mõju keskkonnale ja/või inimeste tervisele (näiteks ökotoksilisus, biokõrvaldatavus/biolagundatavus).

Sellist teavet võib saada ohutuskaartidelt, tehniliste andmete lehtedelt või muudest allikatest.

| PVT 16. | Kemikaalikulu vähendamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Protsessikemikaalide vajaduse vähendamine | See hõlmab järgmist:






  — | protsessikemikaalide ja -vedelike koostise regulaarne läbivaatamine ja optimeerimine; |

PVT 16.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Protsessikemikaalide vajaduse vähendamine

See hõlmab järgmist:

—

protsessikemikaalide ja -vedelike koostise regulaarne läbivaatamine ja optimeerimine;

| — | tootmise optimeerimine (vt PVT 10, meetod b). |
| --- | --- |

—

tootmise optimeerimine (vt PVT 10, meetod b).

Üldkohaldatav.

b.

Kompleksitekitite kasutamise vähendamine

Pehme/pehmendatud vee kasutamine vähendab protsessivedelikes (näiteks värvimiseks või pleegitamiseks) kasutatavate kompleksitekitite kogust (vt PVT 38, meetod b).

Ei kohaldata pesemise või loputamise suhtes.

c.

Tekstiilmaterjalide töötlemine ensüümidega.

Valitakse ensüümid (vt PVT 14 I, punkt d) ja neid kasutatakse tekstiilmaterjalidega toimuvate reaktsioonide katalüüsimiseks, et vähendada protsessikemikaalide kulu (näiteks meti eemaldamisel, pleegitamisel ja/või pesemisel).

Kohaldatavus võib olla piiratud sobivate ensüümide puudumise tõttu.

d.

Automaatsüsteemid protsessikemikaalide ja protsessivedelike ettevalmistamiseks ning annustamiseks

Automaatsed kaalumis-, annustamis-, lahustamis-, mõõtmis- ja väljastamissüsteemid, mis tagavad protsessikemikaalide ja protsessivedelike täpse kohaletoimetamise tootmisseadmetesse.

Vt PVT 4.

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus, ettevalmistuskoha ja tootmisseadmete vahekaugus või protsessikemikaalide ja protsessivedelike sage vahetamine.

e.

Kasutatavate protsessikemikaalide koguse optimeerimine

Vt PVT 10, meetod e.

Üldkohaldatav.

f.

Protsessivedelike korduskasutamine

Vt PVT 10, meetod j.

Üldkohaldatav.

g.

Protsessikemikaalide ülejääkide kokku kogumine ja taaskasutamine

Protsessikemikaalide ülejäägid kogutakse kokku (näiteks torude põhjaliku läbipuhke või pakendite täieliku tühjendamisega) ja võetakse protsessis kasutusele. Kasutamise määrale võivad seada piirangud protsessikemikaalides sisalduvad saasteained ja protsessikemikaalide riknevus.

Üldkohaldatav.

| PVT 17. | Halvasti biolagunevate ainete vetteheite vältimiseks või vähendamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Alküülfenoolide ja alküülfenooletoksülaatide asendamine | Alküülfenoolid ja alküülfenooletoksülaadid asendatakse biolagunevate pindaktiivsete ainetega, näiteks alkoholetoksülaatidega. | Üldkohaldatav. |
| b. | Halvasti biolagunevate fosforit või lämmastikku sisaldavate kompleksitekitite asendamine | Fosforit (näiteks trifosfaate) või lämmastikku (näiteks aminopolükarboksüülhappeid, nagu etüleendiamiintetraäädikhape või dietüleentriamiinpentaäädikhape) sisaldavad kompleksitekitid asendatakse biolagunevate/biokõrvaldatavate ainetega, näiteks:






  — | polükarboksülaadid (näiteks polüakrülaadid); |

PVT 17.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Alküülfenoolide ja alküülfenooletoksülaatide asendamine

Alküülfenoolid ja alküülfenooletoksülaadid asendatakse biolagunevate pindaktiivsete ainetega, näiteks alkoholetoksülaatidega.

Üldkohaldatav.

b.

Halvasti biolagunevate fosforit või lämmastikku sisaldavate kompleksitekitite asendamine

Fosforit (näiteks trifosfaate) või lämmastikku (näiteks aminopolükarboksüülhappeid, nagu etüleendiamiintetraäädikhape või dietüleentriamiinpentaäädikhape) sisaldavad kompleksitekitid asendatakse biolagunevate/biokõrvaldatavate ainetega, näiteks:

—

polükarboksülaadid (näiteks polüakrülaadid);

| — | hüdroksükarboksüülhapete soolad (näiteks glükonaadid, tsitraadid); |
| --- | --- |

—

hüdroksükarboksüülhapete soolad (näiteks glükonaadid, tsitraadid);

| — | suhkrupõhised akrüülhappe kopolümeerid; |
| --- | --- |

—

suhkrupõhised akrüülhappe kopolümeerid;

| — | metüülglütsiindiäädikhape (MGDA), N,N-dikarboksümetüül-L-glutaamhape (GLDA) ja iminodimerevaikhape (IDS); |
| --- | --- |

—

metüülglütsiindiäädikhape (MGDA), N,N-dikarboksümetüül-L-glutaamhape (GLDA) ja iminodimerevaikhape (IDS);

| — | fosfonaadid (näiteks aminotris(metüleenfosfoonhape) (ATMP), dietüleentriamiinpenta(metüleenfosfoonhape) (DTPMP) ja 1-hüdroksüetülideen-1,1-difosfoonhape (HEDP)). |
| --- | --- |

—

fosfonaadid (näiteks aminotris(metüleenfosfoonhape) (ATMP), dietüleentriamiinpenta(metüleenfosfoonhape) (DTPMP) ja 1-hüdroksüetülideen-1,1-difosfoonhape (HEDP)).

Üldkohaldatav.

c.

Mineraalõlipõhiste vahutamisvastaste ainete asendamine

Mineraalõlipõhised vahutamisvastased ained asendatakse biolagunevate ainetega, näiteks sünteetilisel esterõlil põhinevate vahutamisvastaste ainetega.

Üldkohaldatav.

1.1.6.   Vetteheide

| PVT 18. | Reovee hulga vähendamiseks ning reoveepuhastisse suunatava saastekoormuse ja vetteheite vältimiseks või vähendamiseks seisneb see PVT reovee käitlemise ja puhastamise integreeritud strateegia kasutamises, mis hõlmab allpool kirjeldatud meetodite sobivaid kombinatsioone järgmises tähtsuse järjekorras:







  — | protsessi integreeritud meetodid (vt PVT 10 ja PVT-järeldused punktides 1.2–1.7); |
| --- | --- | --- |

PVT 18.

—

protsessi integreeritud meetodid (vt PVT 10 ja PVT-järeldused punktides 1.2–1.7);

| — | protsessivedelike kogumise ja korduskasutamise meetodid (vt PVT 10, meetod j ja PVT 39), suure saasteainesisaldusega reoveevoogude ja pastajääkide (näiteks trüki- ja kattepastade jäägid), mida ei saa reovee bioloogilise puhastamise abil nõuetekohaselt töödelda, eraldi kogumine; need reoveevood ja pastajäägid kas eelpuhastatakse (vt PVT 19) või käideldakse jäätmetena (vt PVT 30); |
| --- | --- |

—

protsessivedelike kogumise ja korduskasutamise meetodid (vt PVT 10, meetod j ja PVT 39), suure saasteainesisaldusega reoveevoogude ja pastajääkide (näiteks trüki- ja kattepastade jäägid), mida ei saa reovee bioloogilise puhastamise abil nõuetekohaselt töödelda, eraldi kogumine; need reoveevood ja pastajäägid kas eelpuhastatakse (vt PVT 19) või käideldakse jäätmetena (vt PVT 30);

| — | reovee (lõpp)töötluse meetodid (vt BAT 20). |
| --- | --- |

—

reovee (lõpp)töötluse meetodid (vt BAT 20).

Kirjeldus

Reovee käitlemise ja puhastamise integreeritud strateegia põhineb sisendite ja väljundite loetelus esitatud infol (vt PVT 2).

| PVT 19. | Vetteheite vähendamiseks seisneb see PVT (eraldi kogutud) suure saasteainesisaldusega reoveevoogude ja pastajääkide (näiteks trükk- ja kattepastade jäätmed), mida ei saa reovee bioloogilise puhastamise abil nõuetekohaselt töödelda, eelpuhastamises. |
| --- | --- |

PVT 19.

Kirjeldus

Sellised reoveevood ja pastajäätmed on järgmised:

| — | pideva ja/või poolpideva töötlemise käigus kasutatud värvimis-, katmis- või viimistlusimmutamisvedelikud; |
| --- | --- |

—

pideva ja/või poolpideva töötlemise käigus kasutatud värvimis-, katmis- või viimistlusimmutamisvedelikud;

| — | metieemaldusvedelikud; |
| --- | --- |

—

metieemaldusvedelikud;

| — | kasutatud trüki- ja kattepastad. |
| --- | --- |

—

kasutatud trüki- ja kattepastad.

Eelpuhastamine toimub reovee käitlemise ja töötlemise integreeritud strateegia (vt PVT 18) raames ning see on üldiselt vajalik järgmistel põhjustel:

| — | (järgneva) bioloogilise reoveepuhastuse kaitseks inhibeerivate või toksiliste ühendite eest; |
| --- | --- |

—

(järgneva) bioloogilise reoveepuhastuse kaitseks inhibeerivate või toksiliste ühendite eest;

| — | bioloogilise reoveepuhastuse käigus ebapiisavalt väheneva sisaldusega ühendite (näiteks toksiliste ühendite, halvasti biolagunevate orgaaniliste ühendite, suures koguses leiduvate orgaaniliste ühendite või metallide) eemaldamiseks; |
| --- | --- |

—

bioloogilise reoveepuhastuse käigus ebapiisavalt väheneva sisaldusega ühendite (näiteks toksiliste ühendite, halvasti biolagunevate orgaaniliste ühendite, suures koguses leiduvate orgaaniliste ühendite või metallide) eemaldamiseks;

| — | kogumissüsteemist või bioloogilise reoveepuhastuse ajal muul juhul õhku eralduda võivate ühendite (näiteks sulfiidide) eemaldamiseks; |
| --- | --- |

—

kogumissüsteemist või bioloogilise reoveepuhastuse ajal muul juhul õhku eralduda võivate ühendite (näiteks sulfiidide) eemaldamiseks;

| — | muude negatiivsete mõjudega (näiteks seadmete korrosioon, soovimatud reaktsioonid muude ainetega, reoveesetete saastamine) ühendite eemaldamiseks. |
| --- | --- |

—

muude negatiivsete mõjudega (näiteks seadmete korrosioon, soovimatud reaktsioonid muude ainetega, reoveesetete saastamine) ühendite eemaldamiseks.

Eespool nimetatud eemaldatavad ühendid on fosfororgaanilised ja broomitud leegiaeglustid, per- ja polüfluoritud alküülühendid, ftalaadid ja kroom(VI) sisaldavad ühendid.

Nende reoveevoogude eelpuhastamine toimub tavaliselt lahjendamise ennetamiseks allikale võimalikult lähedal. Kasutatavad eelpuhastamismeetodid sõltuvad sihtsaasteainetest ja võivad hõlmata adsorptsiooni, filtrimist, sadestamist, keemilist oksüdeerimist või keemilist redutseerimist (vt PVT 20).

Reoveevoogude ja pastajääkide biokõrvaldatavus/biolagundatavus enne nende saatmist järgnevale reovee bioloogilisele puhastamisele peab olema vähemalt:

| — | 80 % pärast seitsme päeva möödumist (kohastunud muda korral), kui see on kindlaks määratud vastavalt standardile EN ISO 9888, või |
| --- | --- |

—

80 % pärast seitsme päeva möödumist (kohastunud muda korral), kui see on kindlaks määratud vastavalt standardile EN ISO 9888, või

| — | 70 % pärast 28 päeva möödumist, kui see on kindlaks määratud vastavalt standardile EN ISO 7827. |
| --- | --- |

—

70 % pärast 28 päeva möödumist, kui see on kindlaks määratud vastavalt standardile EN ISO 7827.

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 7.

| PVT 20. | Vetteheite vähendamiseks seisneb see PVT allpool kirjeldatud meetodite sobiva kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod  (23) | Tüüpilised sihtsaasteained | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Üksikute reoveevoogude eelpuhastamine, näiteks |
| a. | Adsorptsioon | Adsorbeeritavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX) värvainetes, fosfororgaanilised leegiaeglustid) | Üldkohaldatav. |
| b. | Sadestamine | Sadestatavad lahustunud mittebiolagunevad või
  inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid) |
| c. | Koagulatsioon ja flokulatsioon | Hõljuvaine ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid) |
| d. | Keemiline oksüdeerimine (näiteks oksüdeerimine osooni, vesinikperoksiidi või UV-kiirgusega) | Oksüdeeruvad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks optilised valgendid ja asovärvained, sulfiidid) |
| e. | Keemiline redutseerimine | Redutseeritavad lahustunud mittebiolagunevad
  või inhibeerivad saasteained (näiteks kuuevalentne kroom (Cr(VI)) |
| f. | Anaeroobne eelpuhastamine | Biolagunevad orgaanilised ühendid (näiteks asovärvained, trükipastad) |
| g. | Filtrimine (näiteks nanofiltrimine) | Hõljuvained ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained |
| Kombineeritud reoveevoogude eelpuhastamine, näiteks |
| h. | Füüsiline eraldamine (näiteks restid, sõelad, liivapüüdurid, rasvapüüdurid, õli ja vee eraldamine või eelsetitamispaagid) | Suuremad tahked lisandid, hõljuvaine, õli/rasv | Üldkohaldatav. |
| i. | Tasakaalustamine | Kõik saasteained |
| j. | Neutraliseerimine | Happed, leelised |
| Esmane puhastamine, näiteks |
| k. | Setitamine | Hõljuvaine ja peenosakestega seotud metallid ja mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained | Üldkohaldatav. |
| l. | Sadestamine | Sadestatavad lahustunud mittebiolagunevad või
  inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid) |
| m. | Koagulatsioon ja flokulatsioon | Hõljuvaine ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid) | Üldkohaldatav. |
| Teisene puhastamine (reovee bioloogiline puhastamine), näiteks |
| n. | Aktiivmudaprotsess | Biolagunevad orgaanilised ühendid | Üldkohaldatav. |
| o. | Membraanbioreaktor |
| p. | Nitrifikatsioon/denitrifikatsioon (kui töötlemine hõlmab reovee bioloogilist puhastamist) | Üldlämmastik, ammoonium/ammoniaak | Nitrifikatsioon ei pruugi olla kasutatav suure kloriidisisalduse korral (näiteks üle 10 g/l). Nitrifikatsioon ei pruugi olla kasutatav, kui reovee temperatuur on madal (näiteks alla 12 °C). |
| Kolmandane puhastamine, näiteks |
| q. | Koagulatsioon ja flokulatsioon | Hõljuvaine ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid) | Üldkohaldatav. |
| r. | Sadestamine | Sadestatavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid) |
| s. | Adsorptsioon | Adsorbeeritavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad absorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid) |
| t. | Keemiline oksüdeerimine (näiteks oksüdeerimine osooni, vesinikperoksiidi või UV-kiirgusega) | Oksüdeeruvad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks optilised valgendid ja asovärvained, sulfiidid) |
| u. | Flotatsioon | Hõljuvained ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained |
| v. | Filtrimine (näiteks liivfiltrimine) |
| Täiustatud puhastus reovee ringlussevõtuks, näiteks
   (24) |
| w. | Filtrimine (näiteks liivfiltrimine või membraanfiltrimine) | Hõljuvained ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained | Üldkohaldatav. |
| x. | Aurustamine | Lahustuvad saasteained (näiteks soolad) |

PVT 20.

Meetod  (23)

Tüüpilised sihtsaasteained

Kohaldatavus

Üksikute reoveevoogude eelpuhastamine, näiteks

a.

Adsorptsioon

Adsorbeeritavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX) värvainetes, fosfororgaanilised leegiaeglustid)

Üldkohaldatav.

b.

Sadestamine

Sadestatavad lahustunud mittebiolagunevad või

inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid)

c.

Koagulatsioon ja flokulatsioon

Hõljuvaine ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid)

d.

Keemiline oksüdeerimine (näiteks oksüdeerimine osooni, vesinikperoksiidi või UV-kiirgusega)

Oksüdeeruvad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks optilised valgendid ja asovärvained, sulfiidid)

e.

Keemiline redutseerimine

Redutseeritavad lahustunud mittebiolagunevad

või inhibeerivad saasteained (näiteks kuuevalentne kroom (Cr(VI))

f.

Anaeroobne eelpuhastamine

Biolagunevad orgaanilised ühendid (näiteks asovärvained, trükipastad)

g.

Filtrimine (näiteks nanofiltrimine)

Hõljuvained ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained

Kombineeritud reoveevoogude eelpuhastamine, näiteks

h.

Füüsiline eraldamine (näiteks restid, sõelad, liivapüüdurid, rasvapüüdurid, õli ja vee eraldamine või eelsetitamispaagid)

Suuremad tahked lisandid, hõljuvaine, õli/rasv

Üldkohaldatav.

i.

Tasakaalustamine

Kõik saasteained

j.

Neutraliseerimine

Happed, leelised

Esmane puhastamine, näiteks

k.

Setitamine

Hõljuvaine ja peenosakestega seotud metallid ja mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained

Üldkohaldatav.

l.

Sadestamine

Sadestatavad lahustunud mittebiolagunevad või

inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid)

m.

Koagulatsioon ja flokulatsioon

Hõljuvaine ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid)

Üldkohaldatav.

Teisene puhastamine (reovee bioloogiline puhastamine), näiteks

n.

Aktiivmudaprotsess

Biolagunevad orgaanilised ühendid

Üldkohaldatav.

o.

Membraanbioreaktor

p.

Nitrifikatsioon/denitrifikatsioon (kui töötlemine hõlmab reovee bioloogilist puhastamist)

Üldlämmastik, ammoonium/ammoniaak

Nitrifikatsioon ei pruugi olla kasutatav suure kloriidisisalduse korral (näiteks üle 10 g/l). Nitrifikatsioon ei pruugi olla kasutatav, kui reovee temperatuur on madal (näiteks alla 12 °C).

Kolmandane puhastamine, näiteks

q.

Koagulatsioon ja flokulatsioon

Hõljuvaine ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid)

Üldkohaldatav.

r.

Sadestamine

Sadestatavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad metallid)

s.

Adsorptsioon

Adsorbeeritavad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks värvainetes sisalduvad absorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid)

t.

Keemiline oksüdeerimine (näiteks oksüdeerimine osooni, vesinikperoksiidi või UV-kiirgusega)

Oksüdeeruvad lahustunud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained (näiteks optilised valgendid ja asovärvained, sulfiidid)

u.

Flotatsioon

Hõljuvained ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained

v.

Filtrimine (näiteks liivfiltrimine)

Täiustatud puhastus reovee ringlussevõtuks, näiteks
   (24)

w.

Filtrimine (näiteks liivfiltrimine või membraanfiltrimine)

Hõljuvained ja peenosakestega seotud mittebiolagunevad või inhibeerivad saasteained

Üldkohaldatav.

x.

Aurustamine

Lahustuvad saasteained (näiteks soolad)

Tabel 1.3

PVTga saavutatavad heitetasemed otseheite puhul

| Aine/näitaja | Tegevused/protsessid | PVTga saavutatav heitetase  (25)

  (mg/l) |
| --- | --- | --- |
| Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX)  (26) | Kõik tegevused/protsessid | 0,1 –0,4  (27) |
| Keemiline hapnikutarve (COD)  (28) | 40 –100  (29)
   (30) |
| Nafta süsivesinike indeks (HOI)  (26) | 1 –7 |
| Metallid/metalloidid | Antimon (Sb) | Polüestertekstiilmaterjalide eeltöötlemine ja/või värvimine | 0,1 –0,2  (31) |
| Viimistlemine leegiaeglustite ja antimon(III)oksiidiga |
| Kroom (Cr) | Värvimine kroompeitsi või kroomi sisaldavate värvainetega (näiteks metallikomplekside alusel valmistatud värvained) | 0,01 –0,1  (32) |
| Vask (Cu) | Värvimine
  Värvidega trükkimine | 0,03 –0,4 |
| Nikkel (Ni) | 0,01 –0,1  (33) |
| Tsink (Zn)  (26) | Kõik tegevused/protsessid | 0,04 –0,5  (34) |
| Kergesti vabanev sulfiid (S2-) | Värvimine väävelvärvidega | < 1 |
| Üldlämmastik (TN) | Kõik tegevused/protsessid | 5 –15  (35) |
| Orgaanilise süsiniku kogusisaldus (TOC)  (28) | 13 –30  (30)
   (36) |
| Üldfosfor (TP) | 0,4 –2 |
| Hõljuvaine kogusisaldus (TSS) | 5 –30 |

Aine/näitaja

Tegevused/protsessid

PVTga saavutatav heitetase  (25)

(mg/l)

Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX)  (26)

Kõik tegevused/protsessid

0,1 –0,4  (27)

Keemiline hapnikutarve (COD)  (28)

40 –100  (29)
   (30)

Nafta süsivesinike indeks (HOI)  (26)

1 –7

Metallid/metalloidid

Antimon (Sb)

Polüestertekstiilmaterjalide eeltöötlemine ja/või värvimine

0,1 –0,2  (31)

Viimistlemine leegiaeglustite ja antimon(III)oksiidiga

Kroom (Cr)

Värvimine kroompeitsi või kroomi sisaldavate värvainetega (näiteks metallikomplekside alusel valmistatud värvained)

0,01 –0,1  (32)

Vask (Cu)

Värvimine

Värvidega trükkimine

0,03 –0,4

Nikkel (Ni)

0,01 –0,1  (33)

Tsink (Zn)  (26)

Kõik tegevused/protsessid

0,04 –0,5  (34)

Kergesti vabanev sulfiid (S2-)

Värvimine väävelvärvidega

< 1

Üldlämmastik (TN)

Kõik tegevused/protsessid

5 –15  (35)

Orgaanilise süsiniku kogusisaldus (TOC)  (28)

13 –30  (30)
   (36)

Üldfosfor (TP)

0,4 –2

Hõljuvaine kogusisaldus (TSS)

5 –30

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 8.

Tabel 1.4

PVTga saavutatavad heitetasemed kaudse heite puhul

| Aine/näitaja | Tegevused/protsessid | PVTga saavutatav heitetase  (37)
   (38)

  (mg/l) |
| --- | --- | --- |
| Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX)  (39) | Kõik protsessid | 0,1 –0,4  (40) |
| Nafta süsivesinike indeks (HOI)  (39) | Kõik protsessid | 1 –7 |
| Metallid/metalloidid | Antimon (Sb) | Polüestertekstiilmaterjalide eeltöötlemine ja/või värvimine | 0,1 –0,2  (41) |
| Viimistlemine leegiaeglustite ja antimon(III)oksiidiga |
| Kroom (Cr) | Värvimine kroompeitsi või kroomi sisaldavate värvainetega (näiteks metallikomplekside alusel valmistatud värvained) | 0,01 –0,1  (42) |
| Vask (Cu) | Värvimine
  Värvidega trükkimine | 0,03 –0,4 |
| Nikkel (Ni) | Värvimine
  Värvidega trükkimine | 0,01 –0,1  (43) |
| Tsink (Zn)  (39) | Kõik protsessid | 0,04 –0,5  (44) |
| Kergesti vabanev sulfiid (S2-) | Värvimine väävelvärvidega | < 1 |

Aine/näitaja

Tegevused/protsessid

PVTga saavutatav heitetase  (37)
   (38)

(mg/l)

Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX)  (39)

Kõik protsessid

0,1 –0,4  (40)

Nafta süsivesinike indeks (HOI)  (39)

Kõik protsessid

1 –7

Metallid/metalloidid

Antimon (Sb)

Polüestertekstiilmaterjalide eeltöötlemine ja/või värvimine

0,1 –0,2  (41)

Viimistlemine leegiaeglustite ja antimon(III)oksiidiga

Kroom (Cr)

Värvimine kroompeitsi või kroomi sisaldavate värvainetega (näiteks metallikomplekside alusel valmistatud värvained)

0,01 –0,1  (42)

Vask (Cu)

Värvimine

Värvidega trükkimine

0,03 –0,4

Nikkel (Ni)

Värvimine

Värvidega trükkimine

0,01 –0,1  (43)

Tsink (Zn)  (39)

Kõik protsessid

0,04 –0,5  (44)

Kergesti vabanev sulfiid (S2-)

Värvimine väävelvärvidega

< 1

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 8.

1.1.7.   Heide pinnasesse ja põhjavette

| PVT 21. | Pinnasesse või põhjavette suunduva heite vältimiseks või vähendamiseks ja protsessikemikaalide käitlemise ja ladustamise üldise suutlikkuse parandamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Meetodid töötlemis- ja hoiumahutite ülevoolu ning tõrgete tõenäosuse ja keskkonnamõju vähendamiseks | See hõlmab järgmist:






  — | tekstiilmaterjalide aeglane sukeldamine protsessivedelikku ja sealt eemaldamine mahavoolu vältimiseks; |

PVT 21.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Meetodid töötlemis- ja hoiumahutite ülevoolu ning tõrgete tõenäosuse ja keskkonnamõju vähendamiseks

See hõlmab järgmist:

—

tekstiilmaterjalide aeglane sukeldamine protsessivedelikku ja sealt eemaldamine mahavoolu vältimiseks;

| — | protsessivedeliku taseme automaatne reguleerimine (vt PVT 4); |
| --- | --- |

—

protsessivedeliku taseme automaatne reguleerimine (vt PVT 4);

| — | vee otsese lisamise vältimine protsessivedeliku soojendamisel või jahutamisel; |
| --- | --- |

—

vee otsese lisamise vältimine protsessivedeliku soojendamisel või jahutamisel;

| — | ülevooluandurid; |
| --- | --- |

—

ülevooluandurid;

| — | ülevoolu suunamine teise mahutisse; |
| --- | --- |

—

ülevoolu suunamine teise mahutisse;

| — | vedelikumahutite (protsessikemikaalide või vedeljäätmete mahutite) ümbritsemine teisese kaitsekestaga; teisese kaitsekesta maht peab olema nii suur, et sinna mahub kogu suurimast mahutist lekkida võiv vedelik; |
| --- | --- |

—

vedelikumahutite (protsessikemikaalide või vedeljäätmete mahutite) ümbritsemine teisese kaitsekestaga; teisese kaitsekesta maht peab olema nii suur, et sinna mahub kogu suurimast mahutist lekkida võiv vedelik;

| — | mahutite ja teisese kaitsekesta isoleerimine (näiteks sulgeventiilidega); |
| --- | --- |

—

mahutite ja teisese kaitsekesta isoleerimine (näiteks sulgeventiilidega);

| — | töötlemis- ja ladustamisalade pindade läbilaskmatuse tagamine asjaomaste vedelike suhtes. |
| --- | --- |

—

töötlemis- ja ladustamisalade pindade läbilaskmatuse tagamine asjaomaste vedelike suhtes.

Üldkohaldatav.

b.

Käitise ja seadmete korrapärane kontrollimine ja hooldus

Käitist ja seadmeid kontrollitakse ja hooldatakse regulaarselt, et tagada nende nõuetekohane toimimine; see hõlmab eelkõige ventiilide, pumpade, torude, paakide ja kaitsekestade/kaitsevannide terviklikkuse ja/või lekkekindluse ning hoiatussüsteemide (näiteks ülevooluandurid) nõuetekohase toimimise kontrollimist.

c.

Protsessikemikaalide optimeeritud ladustamiskoht

Ladustamisalad on paigutatud selliselt, et protsessikemikaalide tarbetu teisaldamise käitises on välistatud või minimeeritud (näiteks kohapealsete teisaldamiskauguste minimeerimine).

Kohaldatavust olemasolevate käitiste suhtes võib piirata ruumipuudus.

d.

Ohtlikke aineid sisaldavate protsessikemikaalide mahalaadimiseks ettenähtud ala

Ohtlikke aineid sisaldavad protsessikemikaalid laaditakse maha isoleeritud alal. Juhuslikult mahavoolanud ained kogutakse kokku ja saadetakse töötlemisele.

Üldkohaldatav.

e.

Protsessikemikaalide eraldi ladustamine

Kokkusobimatuid protsessikemikaale hoitakse eraldi. See eraldatus põhineb füüsilisel eraldamisel ja kemikaalide loetelul (vt BAT 15).

f.

Protsessikemikaale sisaldavate pakendite käitlemine ja ladustamine

Vedelaid protsessikemikaale sisaldavad pakendid tühjendatakse täielikult raskusjõuga või mehaaniliste vahenditega (näiteks harjamise või pühkimisega) ja vett kasutamata. Pulbrilisi protsessikemikaale sisaldavad pakendid tühjendatakse väikepakendite puhul raskusjõuga ja suurpakendite puhul imemisega. Tühjad pakendid ladustatakse selleks ettenähtud alal.

1.1.8.   Õhkuheide

| PVT 22. | See PVT õhkuheite (näiteks lahustite kasutamisest tulenevad lenduvad orgaanilised ühendid) vähendamiseks seisneb hajusheite kogumises ja heitgaasi töötlemisele saatmises. |
| --- | --- |

PVT 22.

Kohaldatavus

Olemasoleva käitise puhul võib kohaldatavus olla piiratud käitamisest tulenevate piirangute või eraldatava õhu suure koguse tõttu.

| PVT 23. | Energia taaskasutamise hõlbustamiseks ja suunatud õhkuheite vähendamiseks seisneb see PVT heitepunktide arvu vähendamises. |
| --- | --- |

PVT 23.

Kirjeldus

Samalaadsete omadustega heitgaaside kombineeritud töötlemine tagab tulemuslikuma ja tõhusama töötlemise kui üksikute heitgaasivoogude eraldi töötlemine. See, mil määral saab heitepunktide arvu piirata, sõltub tehnilistest teguritest (näiteks üksikute heitgaasivoogude kokkusobivus) ja majanduslikest teguritest (näiteks erinevate heitepunktide vahekaugus). Pööratakse tähelepanu sellele, et heitepunktide arvu piiramine ei põhjustaks heite lahjendamist.

| PVT 24. | Keemilisel puhastusel ja toorkiu orgaanilise lahustiga pesemisel tekkiva orgaaniliste ühendite õhkuheite ennetamiseks seisneb see PVT õhu eraldamises nendest protsessidest, töötlemises aktiivsöe abil adsorbeerimisega (vt punkti 1.9.2) ja selle täielikus ringlussevõtus. |
| --- | --- |

PVT 24.

| PVT 25. | Orgaaniliste ühendite õhkuheite vähendamiseks silmkoeliste sünteetiliste tekstiilmaterjalide eeltöötlemisel seisneb see PVT nende pesemises enne termofikseerimist või stabiliseerimist. |
| --- | --- |

PVT 25.

Kohaldatavus

Kohaldatavust võib piirata kanga struktuur.

| PVT 26. | See PVT orgaaniliste ühendite suunatud õhkuheite ennetamiseks või vähendamiseks kõrvetamisel, termilisel töötlemisel, pinnakatmisel ja lamineerimisel seisneb ühe allpool kirjeldatud meetodi või nende kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Tüüpilised sihtsaasteained | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| Ennetusmeetodid |
| a. | Orgaaniliste ühendite heidet vähendavate kemikaalisegude („retseptide“) valimine ja kasutamine. | Orgaanilised ühendid | Orgaaniliste ühendite vähese heitega segude valimisel ja kasutamisel võetakse arvesse toote spetsifikatsioone (vt PVT 14, PVT 17, PVT 50, PVT 51). Näiteks võib valiku tegemisel kasutada heitekoefitsiente (vt punkti 1.9.1). |
| Vähendamismeetodid |
| b. | Kondenseerimine | Orgaanilised ühendid, välja arvatud formaldehüüd | Vt punkti 1.9.2. |
| c. | Termiline oksüdeerimine | Orgaanilised ühendid |
| d. | Märgpuhastus | Orgaanilised ühendid |
| e. | Adsorptsioon | Orgaanilised ühendid, välja arvatud formaldehüüd |

PVT 26.

Meetod

Tüüpilised sihtsaasteained

Kirjeldus

Ennetusmeetodid

a.

Orgaaniliste ühendite heidet vähendavate kemikaalisegude („retseptide“) valimine ja kasutamine.

Orgaanilised ühendid

Orgaaniliste ühendite vähese heitega segude valimisel ja kasutamisel võetakse arvesse toote spetsifikatsioone (vt PVT 14, PVT 17, PVT 50, PVT 51). Näiteks võib valiku tegemisel kasutada heitekoefitsiente (vt punkti 1.9.1).

Vähendamismeetodid

b.

Kondenseerimine

Orgaanilised ühendid, välja arvatud formaldehüüd

Vt punkti 1.9.2.

c.

Termiline oksüdeerimine

Orgaanilised ühendid

d.

Märgpuhastus

Orgaanilised ühendid

e.

Adsorptsioon

Orgaanilised ühendid, välja arvatud formaldehüüd

Tabel 1.5

PVTga saavutatavad heitetasemed orgaaniliste ühendite ja formaldehüüdi suunatud õhkuheite puhul

| Aine/näitaja | Tegevused/protsessid (sealhulgas kaasnev termiline töötlemine) | PVTga saavutatav heitetase (proovivõtuperioodi keskmine)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Formaldehüüd | Pinnakatmine  (45) | 1 –5  (46)
   (47) |
| Leeklamineerimine |
| Trükkimine  (45) |
| Kõrvetamine |
| Viimistlemine  (45) |
| Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus | Pinnakatmine | 3 –40  (46)
   (48)
   (49) |
| Värvimine |
| Viimistlemine |
| Lamineerimine |
| Trükkimine |
| Kõrvetamine |
| Termofikseerimine või stabiliseerimine |

Aine/näitaja

Tegevused/protsessid (sealhulgas kaasnev termiline töötlemine)

PVTga saavutatav heitetase (proovivõtuperioodi keskmine)

(mg/Nm3)

Formaldehüüd

Pinnakatmine  (45)

1 –5  (46)
   (47)

Leeklamineerimine

Trükkimine  (45)

Kõrvetamine

Viimistlemine  (45)

Lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus

Pinnakatmine

3 –40  (46)
   (48)
   (49)

Värvimine

Viimistlemine

Lamineerimine

Trükkimine

Kõrvetamine

Termofikseerimine või stabiliseerimine

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 9.

| PVT 27. | See PVT kõrvetamisel ja termilisel töötlemisel (välja arvatud termofikseerimine ja stabiliseerimine) tekkiva tolmu suunatud õhkuheite vähendamiseks seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Tsüklon | Vt punkti 1.9.2. Tsüklonit kasutatakse peamiselt eeltöötlemiseks enne tolmu heitkoguse edasist vähendamist (näiteks jämeda tolmu jaoks). |
| b. | Elektrifilter | Vt punkti 1.9.2. |
| c. | Märgpuhastus |

PVT 27.

Meetod

Kirjeldus

a.

Tsüklon

Vt punkti 1.9.2. Tsüklonit kasutatakse peamiselt eeltöötlemiseks enne tolmu heitkoguse edasist vähendamist (näiteks jämeda tolmu jaoks).

b.

Elektrifilter

Vt punkti 1.9.2.

c.

Märgpuhastus

Tabel 1.6

PVTga saavutatav heitetase kõrvetamisel ja termilisel töötlemisel (välja arvatud termofikseerimine ja stabiliseerimine) tekkiva tolmu suunatud õhkuheite puhul

| Aine/näitaja | PVTga saavutatav heitetase (proovivõtuperioodi keskmine) (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Tolm | < 2 –10  (50) |

Aine/näitaja

PVTga saavutatav heitetase (proovivõtuperioodi keskmine) (mg/Nm3)

Tolm

< 2 –10  (50)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 9.

| PVT 28. | See PVT pinnakatmisel, trükkimisel ja viimistlemisel, sealhulgas nende protsessidega seotud termilisel töötlemisel tekkiva ammoniaagi suunatud õhkuheite ennetamiseks või vähendamiseks seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Ennetusmeetodid |
| a. | Vähese ammoniaagiheitega kemikaalisegude („retseptide“) valimine ja kasutamine. | Vähese ammoniaagiheitega segude valimisel ja kasutamisel võetakse arvesse toote spetsifikatsioone (vt PVT 14, PVT 17, PVT 46, PVT 47, PVT 50, PVT 51). Näiteks võib valiku tegemisel kasutada heitekoefitsiente (vt punkti 1.9.1). |
| Vähendamismeetodid |
| b. | Märgpuhastus | Vt punkti 1.9.2. |

PVT 28.

Meetod

Kirjeldus

Ennetusmeetodid

a.

Vähese ammoniaagiheitega kemikaalisegude („retseptide“) valimine ja kasutamine.

Vähese ammoniaagiheitega segude valimisel ja kasutamisel võetakse arvesse toote spetsifikatsioone (vt PVT 14, PVT 17, PVT 46, PVT 47, PVT 50, PVT 51). Näiteks võib valiku tegemisel kasutada heitekoefitsiente (vt punkti 1.9.1).

Vähendamismeetodid

b.

Märgpuhastus

Vt punkti 1.9.2.

Tabel 1.7

PVT-ga saavutatav heitetase pinnakatmisel, trükkimisel ja viimistlemisel, sealhulgas nende protsessidega seotud termilisel töötlemisel tekkiva ammoniaagi suunatud õhkuheite puhul

| Aine/näitaja | PVTga saavutatav heitetase  (51) (proovivõtuperioodi keskmine)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| NH3 | 3 –10  (52) |

Aine/näitaja

PVTga saavutatav heitetase  (51) (proovivõtuperioodi keskmine)

(mg/Nm3)

NH3

3 –10  (52)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 9.

1.1.9.   Jäätmed

| PVT 29. | See PVT jäätmetekke vältimiseks või vähendamiseks ning jäätmete kõrvaldamisele saadetava koguse vähendamiseks seisneb kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Jäätmekava | Jäätmekava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab mitut meedet, mille eesmärk on:






  — | jäätmetekke minimeerimine; |

PVT 29.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Jäätmekava

Jäätmekava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab mitut meedet, mille eesmärk on:

—

jäätmetekke minimeerimine;

| — | jäätmete korduskasutamise, regenereerimise, ringlussevõttu ja/või taaskasutamise optimeerimine ja |
| --- | --- |

—

jäätmete korduskasutamise, regenereerimise, ringlussevõttu ja/või taaskasutamise optimeerimine ja

| — | jäätmete nõuetekohase kõrvaldamise tagamine. |
| --- | --- |

—

jäätmete nõuetekohase kõrvaldamise tagamine.

Jäätmekava üksikasjalikkus sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest.

b.

Protsessikemikaalide õigeaegne kasutamine

On kindlaks määratud selged kriteeriumid näiteks protsessikemikaalide maksimaalse säilitusaja kohta ning jälgitakse asjakohaseid parameetreid, et ennetada protsessikemikaalide riknemist.

Üldkohaldatav.

c.

Pakendite korduskasutamine/ringlussevõtt

Protsessikemikaalide pakend valitakse nii, et hõlbustada selle täielikku tühjendamist (näiteks võttes arvesse pakendi ava suurust või pakendimaterjali laadi). Pärast tühjendamist (vt PVT 21) võetakse pakend korduskasutamisele, tagastatakse tarnijale või saadetakse materjali ringlussevõttu.

d.

Kasutamata protsessikemikaalide tagastamine

Kasutamata protsessikemikaalid (st need, mis jäävad originaalpakendisse) tagastatakse tarnijatele.

Üldkohaldatav.

| PVT 30. | See PVT jäätmekäitluse üldise keskkonnatoime parandamiseks, eelkõige keskkonda eralduvate heitkoguste ennetamiseks või vähendamiseks seisneb allpool kirjeldatud meetodi kasutamises enne jäätmete kõrvaldamisele saatmist.







  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Ohtlike ainete ja/või väga ohtlike ainetega saastunud jäätmete eraldi kogumine ja ladustamine | Ohtlike ainete ja/või väga ohtlike ainetega (näiteks viimistluskemikaalide, nagu leegiaeglustite ning õli, vett ja mustust tõrjuvate ainetega) saastunud jäätmed kogutakse ja ladustatakse eraldi. Need jäätmed võivad sisaldada palju saasteaineid, näiteks fosfororgaanilised ja broomitud leegiaeglustid, per- ja polüfluoritud alküülühendid, ftalaadid ja kroom(VI) sisaldavad ühendid (vt PVT 18), ning nende hulka kuuluvad eelkõige:






  — | vedeljäätmed (näiteks esimene loputusvesi leegiaeglustitega viimistlemisel), katte- ja trükipastad; |

PVT 30.

Meetod

Kirjeldus

Ohtlike ainete ja/või väga ohtlike ainetega saastunud jäätmete eraldi kogumine ja ladustamine

Ohtlike ainete ja/või väga ohtlike ainetega (näiteks viimistluskemikaalide, nagu leegiaeglustite ning õli, vett ja mustust tõrjuvate ainetega) saastunud jäätmed kogutakse ja ladustatakse eraldi. Need jäätmed võivad sisaldada palju saasteaineid, näiteks fosfororgaanilised ja broomitud leegiaeglustid, per- ja polüfluoritud alküülühendid, ftalaadid ja kroom(VI) sisaldavad ühendid (vt PVT 18), ning nende hulka kuuluvad eelkõige:

—

vedeljäätmed (näiteks esimene loputusvesi leegiaeglustitega viimistlemisel), katte- ja trükipastad;

| — | paberi, lappide ja absorbeeriva materjali jäätmed; |
| --- | --- |

—

paberi, lappide ja absorbeeriva materjali jäätmed;

| — | laborijäätmed; |
| --- | --- |

—

laborijäätmed;

| — | reovee puhastamisel tekkiv muda. |
| --- | --- |

—

reovee puhastamisel tekkiv muda.

1.2.   
  PVT-järeldused toorvillakiudude pesemisega eeltöötlemise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse toorvillakiudude pesemisega eeltöötlemise suhtes ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

| PVT 31. | See PVT ressursside tõhusaks kasutamiseks ning veekulu ja reovee tekke vähendamiseks seisneb villarasva regenereerimises ja reovee ringlussevõtus. |
| --- | --- |

PVT 31.

Kirjeldus

Toorvilla pesemisel tekkivat reovett puhastatakse (näiteks tsentrifuugimise ja setitamise kombineerimisega) rasva, mustuse ja vee eraldamiseks. Rasv regenereeritakse, vesi võetakse toorvilla pesemisel kasutamiseks osaliselt ringlusse ja mustus saadetakse edasiseks töötlemiseks.

Tabel 1.8

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase toorvillakiudude pesemisega eeltöötlemisel tekkiva villarasva regenereerimise puhul

| Villa liik | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Jämevill (st villakiu läbimõõt on tavaliselt üle 35 μm) | kg regenereeritud rasva ühe tonni pesemisega eeltöödeldud toorvillakiu kohta | 10 –15 |
| Ekstra- ja ülipeenvill (st villakiu läbimõõt on tavaliselt alla 20 μm) | 50 –60 |

Villa liik

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase (aasta keskmine)

Jämevill (st villakiu läbimõõt on tavaliselt üle 35 μm)

kg regenereeritud rasva ühe tonni pesemisega eeltöödeldud toorvillakiu kohta

10 –15

Ekstra- ja ülipeenvill (st villakiu läbimõõt on tavaliselt alla 20 μm)

50 –60

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 6.

| PVT 32. | Energia tõhusaks kasutamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kaetud toorvilla pesemisvannid | Toorvilla pesemisvannid kaetakse kaantega, mis ennetavad konvektsioonist või aurustumisest tingitud soojuskadusid (vt PVT 11, punkt c). | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |
| b. | Viimase pesemisvanni temperatuuri optimeerimine | Viimase toorvilla pesemisvanni temperatuur optimeeritakse villa edasise mehaanilise veetustamise (vt PVT 13, punkt a) ja kuivatamise tõhususe suurendamiseks. | Üldkohaldatav. |
| c. | Otsene kuumutamine | Toorvilla pesemisvanne ja kuivateid kuumutatakse otse, et ennetada auru tootmisel ja jaotamisel tekkivaid soojuskadusid. | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |

PVT 32.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Kaetud toorvilla pesemisvannid

Toorvilla pesemisvannid kaetakse kaantega, mis ennetavad konvektsioonist või aurustumisest tingitud soojuskadusid (vt PVT 11, punkt c).

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

b.

Viimase pesemisvanni temperatuuri optimeerimine

Viimase toorvilla pesemisvanni temperatuur optimeeritakse villa edasise mehaanilise veetustamise (vt PVT 13, punkt a) ja kuivatamise tõhususe suurendamiseks.

Üldkohaldatav.

c.

Otsene kuumutamine

Toorvilla pesemisvanne ja kuivateid kuumutatakse otse, et ennetada auru tootmisel ja jaotamisel tekkivaid soojuskadusid.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

| PVT 33. | See PVT ressursside tõhusaks kasutamiseks ja kõrvaldamisele saadetava jäätmekoguse vähendamiseks seisneb toorvillakiudude pesemisega eeltöötlemisel tekkivate orgaaniliste jääkide (näiteks mustus, reoveepuhastusel tekkiv muda) bioloogilises puhastamises. |
| --- | --- |

PVT 33.

Kirjeldus

Orgaanilisi jääke töödeldakse näiteks kompostimisega.

1.3.   
  PVT-järeldused kiudude (välja arvatud tööstuslikult toodetud kiud) ketramise ja kanga tootmise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse kiudude (välja arvatud tööstuslikult toodetud kiud) ketramise ja kanga tootmise suhtes ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

| PVT 34. | Mettimiskemikaalide kasutamisel tekkiva vetteheite vähendamiseks seisneb see PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Mettimiskemikaalide valimine | Valitakse välja (vt PVT 14) ja võetakse kasutusele mettimiskemikaalid, mille keskkonnatoime on vajaliku koguse, pestavuse, taaskasutatavuse ja/või biokõrvaldatavuse/biolagundatavuse poolest parem (näiteks modifitseeritud tärklised, teatavad galaktomannaanid ja karboksümetüültselluloos). | Üldkohaldatav. |
| b. | Puuvillase lõnga eelmärgamine | Puuvillane lõng kastetakse enne mettimist kuuma vette. See võimaldab vähendada kasutatavate mettimiskemikaalide koguseid. | Kohaldatavust võivad piirata toote spetsifikatsioonid (näiteks kui kiud peavad kudumise ajal olema suure pinge all). |
| c. | Kompaktketramine | Kiukihid tihendatakse kas imemisega, mehaaniliselt või magnetilise tihendamise teel. See võimaldab vähendada kasutatavate mettimiskemikaalide koguseid. | Kohaldatavust võivad piirata toote spetsifikatsioonid (näiteks karvasus või lõnga tehnilised omadused). |

PVT 34.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Mettimiskemikaalide valimine

Valitakse välja (vt PVT 14) ja võetakse kasutusele mettimiskemikaalid, mille keskkonnatoime on vajaliku koguse, pestavuse, taaskasutatavuse ja/või biokõrvaldatavuse/biolagundatavuse poolest parem (näiteks modifitseeritud tärklised, teatavad galaktomannaanid ja karboksümetüültselluloos).

Üldkohaldatav.

b.

Puuvillase lõnga eelmärgamine

Puuvillane lõng kastetakse enne mettimist kuuma vette. See võimaldab vähendada kasutatavate mettimiskemikaalide koguseid.

Kohaldatavust võivad piirata toote spetsifikatsioonid (näiteks kui kiud peavad kudumise ajal olema suure pinge all).

c.

Kompaktketramine

Kiukihid tihendatakse kas imemisega, mehaaniliselt või magnetilise tihendamise teel. See võimaldab vähendada kasutatavate mettimiskemikaalide koguseid.

Kohaldatavust võivad piirata toote spetsifikatsioonid (näiteks karvasus või lõnga tehnilised omadused).

| PVT 35. | Ketramise ja silmuskudumise üldise keskkonnatoime parandamiseks seisneb see PVT mineraalõlide kasutamise ennetamises. |
| --- | --- |

PVT 35.

Kirjeldus

Mineraalõlid asendatakse sünteetiliste õlide ja/või esterõlidega, millel on pestavuse ja biokõrvaldatavuse/biolagundatavuse poolest parem keskkonnatoime.

| PVT 36. | Energia tõhusaks kasutamiseks seisneb see PVT allpool kirjeldatud meetodi a ja meetodi b või c või mõlema kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Üldiste energiasäästumeetodite kasutamine ketramiseks ja kudumiseks | See hõlmab järgmist:






  — | tootmisala mahu vähendamine nii palju kui võimalik (näiteks ripplae paigaldamisega), et vähendada ümbritseva õhu niisutamiseks vajalikku energiakogust; |

PVT 36.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Üldiste energiasäästumeetodite kasutamine ketramiseks ja kudumiseks

See hõlmab järgmist:

—

tootmisala mahu vähendamine nii palju kui võimalik (näiteks ripplae paigaldamisega), et vähendada ümbritseva õhu niisutamiseks vajalikku energiakogust;

| — | kõrgtehnoloogiliste andurite kasutamine, mis tuvastavad lõnga katkemise ja peatavad ketrus- või kudumismasinad. |
| --- | --- |

—

kõrgtehnoloogiliste andurite kasutamine, mis tuvastavad lõnga katkemise ja peatavad ketrus- või kudumismasinad.

Üldkohaldatav.

b.

Energiasäästumeetodite kasutamine ketramisel

See hõlmab järgmist:

| — | rõngaskorrutusmasinas kergemate värtnate ja koonuspoolide kasutamine; |
| --- | --- |

—

rõngaskorrutusmasinas kergemate värtnate ja koonuspoolide kasutamine;

| — | optimaalse viskoossusega värtnaõli kasutamine; |
| --- | --- |

—

optimaalse viskoossusega värtnaõli kasutamine;

| — | lõnga optimaalse õlitamistaseme säilitamine; |
| --- | --- |

—

lõnga optimaalse õlitamistaseme säilitamine;

| — | rõnga läbimõõdu optimeerimine lõnga läbimõõdu suhtes rõngasraamides; |
| --- | --- |

—

rõnga läbimõõdu optimeerimine lõnga läbimõõdu suhtes rõngasraamides;

| — | rõngasketrusmasinate järkjärguline käivitamine; |
| --- | --- |

—

rõngasketrusmasinate järkjärguline käivitamine;

| — | õhukeerisega ketramise kasutamine; |
| --- | --- |

—

õhukeerisega ketramise kasutamine;

| — | koonuspakendamismasinate tühjade värtnakonveierite liikumise optimeerimine. |
| --- | --- |

—

koonuspakendamismasinate tühjade värtnakonveierite liikumise optimeerimine.

Üldkohaldatav.

c.

Energiasäästumeetodite kasutamine kudumisel

See hõlmab järgmist:

| — | liigse õhusurve ennetamine õhujoaga kudumisel; |
| --- | --- |

—

liigse õhusurve ennetamine õhujoaga kudumisel;

| — | kahekordse laiusega kangastelgede kasutamine suurte partiide puhul. |
| --- | --- |

—

kahekordse laiusega kangastelgede kasutamine suurte partiide puhul.

Kahekordse laiusega kangasteljed võivad olla kohaldatavad üksnes uute või põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

1.4.   
  PVT-järeldused muude tekstiilmaterjalide kui toorvillakiudude eeltöötlemise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse muude tekstiilmaterjalide kui toorvillakiudude eeltöötlemise suhtes ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

| PVT 37. | Ressursside ja energia tõhusaks kasutamiseks ning veekulu ja reovee tekke vähendamiseks seisneb see PVT allpool kirjeldatud meetodite a ja b kasutamises koos meetodiga c või meetodiga d.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Puuvillatekstiili kombineeritud eeltöötlemine | Puuvillatekstiili mitmesugused eeltöötlemistoimingud (näiteks pesemine, meti eemaldamine, puhastamine ja pleegitamine) toimuvad samal ajal. | Üldkohaldatav. |
| b. | Puuvillatekstiilide külm perioodiline immutamine | Meti eemaldamine ja/või pleegitamine toimub külma perioodilise immutamisega (vt punkti 1.9.4). | Üldkohaldatav. |
| c. | Üks metieemaldusvedelik või piiratud arv metieemaldusvedelikke | Piiratakse mitmesuguste mettimiskemikaalide eemaldamiseks kasutatavate metieemaldusvedelike arvu. Mõnel juhul, näiteks mitmesuguste tselluloosmaterjalide puhul, võib kasutada ühte oksüdeerivat metieemaldusvedelikku. | Üldkohaldatav. |
| d. | Vees lahustuvate mettimiskemikaalide regenereerimine ja korduskasutamine | Kui meti eemaldamine toimub kuuma veega pesemisega, regenereeritakse vees lahustuvad kemikaalid (näiteks polüvinüülalkohol ja karboksümetüültselluloos) pesemisveest ultrafiltratsiooniga. Regenereeritud kontsentraati korduskasutatakse mettimiseks, filtri läbinud vedelikku korduskasutatakse pesemiseks. | Kohaldatav üksnes juhul, kui mettimine ja meti eemaldamine toimub samas käitises. Ei pruugi olla kohaldatav sünteetiliste mettimiskemikaalide puhul (näiteks kui need sisaldavad polüesterpolüoole, polüakrülaate või polüvinüülatsetaati). |

PVT 37.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Puuvillatekstiili kombineeritud eeltöötlemine

Puuvillatekstiili mitmesugused eeltöötlemistoimingud (näiteks pesemine, meti eemaldamine, puhastamine ja pleegitamine) toimuvad samal ajal.

Üldkohaldatav.

b.

Puuvillatekstiilide külm perioodiline immutamine

Meti eemaldamine ja/või pleegitamine toimub külma perioodilise immutamisega (vt punkti 1.9.4).

Üldkohaldatav.

c.

Üks metieemaldusvedelik või piiratud arv metieemaldusvedelikke

Piiratakse mitmesuguste mettimiskemikaalide eemaldamiseks kasutatavate metieemaldusvedelike arvu. Mõnel juhul, näiteks mitmesuguste tselluloosmaterjalide puhul, võib kasutada ühte oksüdeerivat metieemaldusvedelikku.

Üldkohaldatav.

d.

Vees lahustuvate mettimiskemikaalide regenereerimine ja korduskasutamine

Kui meti eemaldamine toimub kuuma veega pesemisega, regenereeritakse vees lahustuvad kemikaalid (näiteks polüvinüülalkohol ja karboksümetüültselluloos) pesemisveest ultrafiltratsiooniga. Regenereeritud kontsentraati korduskasutatakse mettimiseks, filtri läbinud vedelikku korduskasutatakse pesemiseks.

Kohaldatav üksnes juhul, kui mettimine ja meti eemaldamine toimub samas käitises. Ei pruugi olla kohaldatav sünteetiliste mettimiskemikaalide puhul (näiteks kui need sisaldavad polüesterpolüoole, polüakrülaate või polüvinüülatsetaati).

| PVT 38. | Kloori sisaldavate ühendite ja kompleksitekitite vetteheite ennetamiseks või vähendamiseks seisneb see PVT ühe või mõlema allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kloorivaba pleegitamine | Pleegitamine toimub kloorivabade pleegituskemikaalidega (näiteks vesinikperoksiid, peräädikhape või osoon), mida sageli kombineeritakse ensüümide abil toimuva eeltöötlemisega (vt PVT 16, punkt c). | Ei pruugi olla kohaldatav lina ja muude niinekiudude valgendamisel. |
| b. | Vesinikperoksiidiga pleegitamise optimeerimine | Hüdroksüülradikaalide kontsentratsiooni vähendamisega pleegitamisel saab kompleksitekitite kasutamist täielikult ennetada või minimeerida. See saavutatakse järgmiste meetmetega:






  — | pehme/pehmendatud vee kasutamine; |

PVT 38.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Kloorivaba pleegitamine

Pleegitamine toimub kloorivabade pleegituskemikaalidega (näiteks vesinikperoksiid, peräädikhape või osoon), mida sageli kombineeritakse ensüümide abil toimuva eeltöötlemisega (vt PVT 16, punkt c).

Ei pruugi olla kohaldatav lina ja muude niinekiudude valgendamisel.

b.

Vesinikperoksiidiga pleegitamise optimeerimine

Hüdroksüülradikaalide kontsentratsiooni vähendamisega pleegitamisel saab kompleksitekitite kasutamist täielikult ennetada või minimeerida. See saavutatakse järgmiste meetmetega:

—

pehme/pehmendatud vee kasutamine;

| — | metallilisandite eelnev eemaldamine tekstiilmaterjalidest (näiteks magnetilise eraldamise, keemilise töötlemise või eelpesemisega); |
| --- | --- |

—

metallilisandite eelnev eemaldamine tekstiilmaterjalidest (näiteks magnetilise eraldamise, keemilise töötlemise või eelpesemisega);

| — | pH ja vesinikperoksiidi kontsentratsiooni reguleerimine pleegitamise ajal. |
| --- | --- |

—

pH ja vesinikperoksiidi kontsentratsiooni reguleerimine pleegitamise ajal.

Üldkohaldatav.

| PVT 39. | See PVT ressursside tõhusaks kasutamiseks ja reoveepuhastusse suunatava leelise koguse vähendamiseks seisneb merseriseerimisel kasutatava naatriumhüdroksiidi regenereerimises. |
| --- | --- |

PVT 39.

Kirjeldus

Naatriumhüdroksiid regenereeritakse loputusveest aurustamisega ja vajaduse korral puhastatakse täiendavalt. Enne aurustamist eemaldatakse loputusveest lisandid näiteks sõelade ja/või mikrofiltrimisega.

Kohaldatavus

Kohaldatavust võib piirata sobiva tagastatud soojuse puudumine või naatriumhüdroksiidi väike kogus.

Tabel 1.9

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase merseriseerimisel kasutatava naatriumhüdroksiidi regenereerimisel

| Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase (aasta keskmine) |
| --- | --- |
| regenereeritud naatriumhüdroksiidi % | 75 –95 |

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase (aasta keskmine)

regenereeritud naatriumhüdroksiidi %

75 –95

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 6.

1.5.   
  PVT-järeldused värvimise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse värvimise suhtes ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

| PVT 40. | See PVT ressursside tõhusaks kasutamiseks ja värvimisel tekkiva vetteheite vähendamiseks seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Partiiviisilise ja pidevvärvimise meetodid |
| a. | Värvainete valimine | Valitakse värvained, mille dispergendid on biolagunevad (näiteks rasvhapete estrite baasil). |
| b. | Värvimine ümbertöödeldud taimeõlist valmistatud ühtlustavate ainetega | Ümbertöödeldud taimeõlist valmistatud ühtlustavaid aineid kasutatakse polüestri kõrgel temperatuuril värvimisel ning valk- ja polüamiidkiudude värvimisel. |
| Partiiviisilise värvimise meetodid |
| c. | pH-ga reguleeritav värvimine | Tsvitterioonsete omadustega tekstiilmaterjalide värvimine toimub püsival temperatuuril ja värvimist reguleeritakse värvimisvedeliku pH järkjärgulise alandamisega allapoole tekstiilmaterjalide isoelektrilist punkti. |
| d. | Kinnitumata värvaine optimeeritud eemaldamine aktiivvärvainetega värvimisel | Kinnitumata värvaine eemaldatakse tekstiilmaterjalidest ensüümide (näiteks lakaas või lipaas) (vt PVT 16, punkt c) ja/või vinüülpolümeeride abil. See vähendab vajalike loputamisetappide arvu. |
| Partiiviisilise värvimise meetodid |
| e. | Väikese vedeliku suhtarvuga süsteemid | Vt punkti 1.9.4. |
| Pideva värvimise meetodid |
| f. | Väikesemahulised pealekandmissüsteemid | Vt punkti 1.9.4. |

PVT 40.

Meetod

Kirjeldus

Partiiviisilise ja pidevvärvimise meetodid

a.

Värvainete valimine

Valitakse värvained, mille dispergendid on biolagunevad (näiteks rasvhapete estrite baasil).

b.

Värvimine ümbertöödeldud taimeõlist valmistatud ühtlustavate ainetega

Ümbertöödeldud taimeõlist valmistatud ühtlustavaid aineid kasutatakse polüestri kõrgel temperatuuril värvimisel ning valk- ja polüamiidkiudude värvimisel.

Partiiviisilise värvimise meetodid

c.

pH-ga reguleeritav värvimine

Tsvitterioonsete omadustega tekstiilmaterjalide värvimine toimub püsival temperatuuril ja värvimist reguleeritakse värvimisvedeliku pH järkjärgulise alandamisega allapoole tekstiilmaterjalide isoelektrilist punkti.

d.

Kinnitumata värvaine optimeeritud eemaldamine aktiivvärvainetega värvimisel

Kinnitumata värvaine eemaldatakse tekstiilmaterjalidest ensüümide (näiteks lakaas või lipaas) (vt PVT 16, punkt c) ja/või vinüülpolümeeride abil. See vähendab vajalike loputamisetappide arvu.

Partiiviisilise värvimise meetodid

e.

Väikese vedeliku suhtarvuga süsteemid

Vt punkti 1.9.4.

Pideva värvimise meetodid

f.

Väikesemahulised pealekandmissüsteemid

Vt punkti 1.9.4.

| PVT 41. | See PVT ressursside tõhusaks kasutamiseks ja tselluloosmaterjalide värvimisel tekkiva vetteheite vähendamiseks seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Väävel- ja küüpvärvainetega värvimise meetod |
| a. | Väävlipõhiste redutseerijate kasutamise minimeerimine | Värvimisel ei kasutata redutseerijatena naatriumsulfiidi ega naatriumvesiniksulfitit.
  Kui see ei ole võimalik, kasutatakse osaliselt keemiliselt redutseeritud värvaineid (näiteks indigovärvained), et värvimiseks lisatakse vähem naatriumsulfiidi või naatriumvesiniksulfitit. | Kohaldatavust võivad piirata toote spetsifikatsioonid (näiteks värvitoon). |
| Meetod pidevaks värvimiseks küüpvärvainetega |
| b. | Küüpvärvainete valimine | Valitakse küüpvärvained, mis tekstiili kasutamisetapis ei tekita heiteid. Kasutatakse abiaineid (näiteks polüglükoolid), mis võimaldavad värvida vähema järgneva aurutamise, oksüdeerimise ja pesemisega (või jätta need protsessid ära) ning tagada sobiv värvikindlus. | Ei pruugi olla kohaldatav tumedates toonides värvimise suhtes. |
| Aktiivvärvainetega värvimise meetodid |
| c. | Polüfunktsionaalsete aktiivvärvainete kasutamine | Polüfunktsionaalseid aktiivvärvaineid, millel on rohkem kui üks reaktiivne funktsionaalrühm, kasutatakse parema kinnitumise saamiseks perioodilise värvimise protsessis. | Üldkohaldatav. |
| d. | Külm perioodiline immutamine (cold pad-batch dyeing) | Värvimisel kasutatakse külma perioodilist immutamist (vt punkti 1.9.4). | Üldkohaldatav. |
| e. | Optimeeritud loputamine | Loputamine pärast värvimist aktiivvärvainetega toimub kõrgel temperatuuril (näiteks kuni 95 °C) ja pesuaineid kasutamata. Loputusvee soojus tagastatakse (vt PVT 11, punkt i). | Üldkohaldatav. |
| Aktiivvärvainetega pidevvärvimise meetodid |
| f. | Kontsentreeritud leeliselahuse kasutamine | Külma perioodilise immutamise korral (vt punkti 1.9.4) kasutatakse värvainete kinnitamiseks leeliste kontsentreeritud vesilahuseid ilma naatriumsilikaadita. | Ei pruugi olla kohaldatav tumedates toonides värvimise suhtes. |
| g. | Aktiivvärvainete kinnitamine auruga | Aktiivvärvained kinnitatakse auruga, mis ennetab kemikaalide kasutamist kinnitamiseks. | Kohaldatavust võivad piirata tekstiilmaterjalide omadused ja toote spetsifikatsioonid (näiteks polüestri-puuvilla segude kvaliteetsel värvimisel). |

PVT 41.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Väävel- ja küüpvärvainetega värvimise meetod

a.

Väävlipõhiste redutseerijate kasutamise minimeerimine

Värvimisel ei kasutata redutseerijatena naatriumsulfiidi ega naatriumvesiniksulfitit.

Kui see ei ole võimalik, kasutatakse osaliselt keemiliselt redutseeritud värvaineid (näiteks indigovärvained), et värvimiseks lisatakse vähem naatriumsulfiidi või naatriumvesiniksulfitit.

Kohaldatavust võivad piirata toote spetsifikatsioonid (näiteks värvitoon).

Meetod pidevaks värvimiseks küüpvärvainetega

b.

Küüpvärvainete valimine

Valitakse küüpvärvained, mis tekstiili kasutamisetapis ei tekita heiteid. Kasutatakse abiaineid (näiteks polüglükoolid), mis võimaldavad värvida vähema järgneva aurutamise, oksüdeerimise ja pesemisega (või jätta need protsessid ära) ning tagada sobiv värvikindlus.

Ei pruugi olla kohaldatav tumedates toonides värvimise suhtes.

Aktiivvärvainetega värvimise meetodid

c.

Polüfunktsionaalsete aktiivvärvainete kasutamine

Polüfunktsionaalseid aktiivvärvaineid, millel on rohkem kui üks reaktiivne funktsionaalrühm, kasutatakse parema kinnitumise saamiseks perioodilise värvimise protsessis.

Üldkohaldatav.

d.

Külm perioodiline immutamine (cold pad-batch dyeing)

Värvimisel kasutatakse külma perioodilist immutamist (vt punkti 1.9.4).

Üldkohaldatav.

e.

Optimeeritud loputamine

Loputamine pärast värvimist aktiivvärvainetega toimub kõrgel temperatuuril (näiteks kuni 95 °C) ja pesuaineid kasutamata. Loputusvee soojus tagastatakse (vt PVT 11, punkt i).

Üldkohaldatav.

Aktiivvärvainetega pidevvärvimise meetodid

f.

Kontsentreeritud leeliselahuse kasutamine

Külma perioodilise immutamise korral (vt punkti 1.9.4) kasutatakse värvainete kinnitamiseks leeliste kontsentreeritud vesilahuseid ilma naatriumsilikaadita.

Ei pruugi olla kohaldatav tumedates toonides värvimise suhtes.

g.

Aktiivvärvainete kinnitamine auruga

Aktiivvärvained kinnitatakse auruga, mis ennetab kemikaalide kasutamist kinnitamiseks.

Kohaldatavust võivad piirata tekstiilmaterjalide omadused ja toote spetsifikatsioonid (näiteks polüestri-puuvilla segude kvaliteetsel värvimisel).

| PVT 42. | See PVT villa värvimisel tekkiva vetteheite vähendamiseks seisneb ühe allpool kirjeldatud meetodi kasutamist järgmises tähtsuse järjekorras.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Aktiivvärvainega värvimise optimeerimine | Villa värvimisel kasutatakse aktiivvärvaineid ilma kroompeitsita. | Üldkohaldatav. |
| b. | Metallikomplekside alusel valmistatud värvainetega värvimise optimeerimine | Metallikomplekside alusel valmistatud värvainetega värvimine toimub optimaalse pH ning abiainete ja happe sisalduse juures, et parandada värvainete ülekandumist värvimisvedelikust ja värvainete kinnitumist. | Ei pruugi olla kohaldatav tumedates toonides värvimise suhtes. |
| c. | Kromaatide kasutamise minimeerimine | Kui on lubatud naatrium- või kaaliumdikromaadi kasutamine peitsina, annustatakse dikromaate vastavalt villale ülekanduva värvaine kogusele. Värvimisparameetrid (näiteks värvimisvedeliku pH ja temperatuur) optimeeritakse, et tagada värvimisvedelikus sisalduva värvaine võimalikult täielik ärakasutamine. | Üldkohaldatav. |

PVT 42.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Aktiivvärvainega värvimise optimeerimine

Villa värvimisel kasutatakse aktiivvärvaineid ilma kroompeitsita.

Üldkohaldatav.

b.

Metallikomplekside alusel valmistatud värvainetega värvimise optimeerimine

Metallikomplekside alusel valmistatud värvainetega värvimine toimub optimaalse pH ning abiainete ja happe sisalduse juures, et parandada värvainete ülekandumist värvimisvedelikust ja värvainete kinnitumist.

Ei pruugi olla kohaldatav tumedates toonides värvimise suhtes.

c.

Kromaatide kasutamise minimeerimine

Kui on lubatud naatrium- või kaaliumdikromaadi kasutamine peitsina, annustatakse dikromaate vastavalt villale ülekanduva värvaine kogusele. Värvimisparameetrid (näiteks värvimisvedeliku pH ja temperatuur) optimeeritakse, et tagada värvimisvedelikus sisalduva värvaine võimalikult täielik ärakasutamine.

Üldkohaldatav.

| PVT 43. | See PVT polüestri dispersioonvärvainetega värvimisel tekkiva vetteheite vähendamiseks seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Partiivärvimine ilma värvikandjateta | Polüestri ja villavabade polüestrisegude partiivärvimine toimub kõrgel temperatuuril (näiteks 130 °C) ja värvikandjaid kasutamata. | Üldkohaldatav. |
| b. | Keskkonnahoidlike värvikandjate kasutamine partiivärvimisel | Polüestri-villa segude partiivärvimiseks kasutatakse kloorivabasid ja biolagunevaid värvikandjaid. |
| c. | Kinnitumata värvaine optimeeritud desorptsioon partiivärvimisel | See hõlmab järgmist:






  — | karboksüülhappederivaatidel põhineva desorptsiooni kiirendava aine kasutamine; |

PVT 43.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Partiivärvimine ilma värvikandjateta

Polüestri ja villavabade polüestrisegude partiivärvimine toimub kõrgel temperatuuril (näiteks 130 °C) ja värvikandjaid kasutamata.

Üldkohaldatav.

b.

Keskkonnahoidlike värvikandjate kasutamine partiivärvimisel

Polüestri-villa segude partiivärvimiseks kasutatakse kloorivabasid ja biolagunevaid värvikandjaid.

c.

Kinnitumata värvaine optimeeritud desorptsioon partiivärvimisel

See hõlmab järgmist:

—

karboksüülhappederivaatidel põhineva desorptsiooni kiirendava aine kasutamine;

| — | sellise redutseerija kasutamine, mida saab kasutada kasutatud värvimisvedeliku happelises keskkonnas; |
| --- | --- |

—

sellise redutseerija kasutamine, mida saab kasutada kasutatud värvimisvedeliku happelises keskkonnas;

| — | sellise dispersioonvärvaine kasutamine, mida saab redutseerimise asemel leeliselistes tingimustes hüdrolüüsiga desorbeerida. |
| --- | --- |

—

sellise dispersioonvärvaine kasutamine, mida saab redutseerimise asemel leeliselistes tingimustes hüdrolüüsiga desorbeerida.

Sellise redutseerija kasutamine, mida saab kasutada happelistes tingimustes, ei pruugi olla sobiv polüestri ja elastaani segude jaoks.

Leeliselistes tingimustes desorbeeritavate värvainete kasutamist võivad piirata toote spetsifikatsioonid (näiteks värvikindlus ja toon).

1.6.   
  PVT-järeldused trükkimise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse trükkimise suhtes ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

| PVT 44. | See PVT veekulu ja reovee tekke vähendamiseks seisneb trükiseadmete puhastamise optimeerimises. |
| --- | --- |

PVT 44.

Kirjeldus

See hõlmab järgmist:

| — | trükipasta mehaaniline eemaldamine; |
| --- | --- |

—

trükipasta mehaaniline eemaldamine;

| — | puhastusveega varustamise automaatne käivitamine ja peatamine; |
| --- | --- |

—

puhastusveega varustamise automaatne käivitamine ja peatamine;

| — | puhastusvee korduskasutamine ja/või ringlussevõtt (vt PVT 10, punkt i). |
| --- | --- |

—

puhastusvee korduskasutamine ja/või ringlussevõtt (vt PVT 10, punkt i).

| PVT 45. | Ressursside tõhusaks kasutamiseks seisneb see PVT allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| Trükkimistehnoloogia valimine |
| a. | Digitaalne jugatrükk | Arvutiga juhitav värvaine sissepritse tekstiilmaterjalide pinnale. | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |
| b. | Siirdetrükk sünteetiliste tekstiilmaterjalide pinnale | Kõigepealt trükitakse disainilahendus valitud dispersioonvärvainetega vahepealsele aluspinnale (näiteks paber) ning kantakse seejärel kõrge temperatuuri ja rõhu abil kangale üle. |
| Projekteerimis- ja käitamismeetod |
| c. | Trükipasta kasutamise optimeerimine | See hõlmab järgmist:






  — | trükipasta etteandesüsteemi mahu minimeerimine (näiteks toru pikkuse ja läbimõõdu minimeerimisega); |

PVT 45.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Trükkimistehnoloogia valimine

a.

Digitaalne jugatrükk

Arvutiga juhitav värvaine sissepritse tekstiilmaterjalide pinnale.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

b.

Siirdetrükk sünteetiliste tekstiilmaterjalide pinnale

Kõigepealt trükitakse disainilahendus valitud dispersioonvärvainetega vahepealsele aluspinnale (näiteks paber) ning kantakse seejärel kõrge temperatuuri ja rõhu abil kangale üle.

Projekteerimis- ja käitamismeetod

c.

Trükipasta kasutamise optimeerimine

See hõlmab järgmist:

—

trükipasta etteandesüsteemi mahu minimeerimine (näiteks toru pikkuse ja läbimõõdu minimeerimisega);

| — | pasta ühtlase jaotumise tagamine kogu trükimasina laiuses; |
| --- | --- |

—

pasta ühtlase jaotumise tagamine kogu trükimasina laiuses;

| — | trükipasta etteande peatamine natuke aega enne trükkimise lõppu; |
| --- | --- |

—

trükipasta etteande peatamine natuke aega enne trükkimise lõppu;

| — | trükipasta käsitsi lisamine väikesemahulisel kasutamisel. |
| --- | --- |

—

trükipasta käsitsi lisamine väikesemahulisel kasutamisel.

Üldkohaldatav.

Trükipasta regenereerimine ja korduskasutamine

d.

Jääktrükipasta regenereerimine rotatsioonsiidtrükil

Etteandesüsteemis olev jääktrükipasta lükatakse tagasi originaalpakendisse.

Kohaldatavust olemasolevates käitistes võivad piirata seadmed.

e.

Jääktrükipasta korduskasutamine

Jääktrükipasta kogutakse, sorteeritakse liigiti, ladustatakse ja korduskasutatakse.

Trükipasta korduskasutamise määra piirab selle riknevus.

Üldkohaldatav.

| PVT 46. | See PVT tselluloosmaterjalidele aktiivvärvainetega trükkimisel tekkiva ammoniaagi õhkuheite ennetamiseks ja karbamiidi sisaldava reovee tekke ennetamiseks seisneb ühe allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Trükipastade karbamiidisisalduse vähendamine | Trükkimine toimub vähem karbamiidi sisaldavate trükipastadega ja tekstiilmaterjalide niiskussisalduse reguleerimisega. |
| b. | Kaheetapiline trükkimine | Trükkimine toimub ilma karbamiidita, kahe immutamisetapina koos vahepealse kuivatamise ja fikseerimisainete (näiteks naatriumsilikaadi) lisamisega. |

PVT 46.

Meetod

Kirjeldus

a.

Trükipastade karbamiidisisalduse vähendamine

Trükkimine toimub vähem karbamiidi sisaldavate trükipastadega ja tekstiilmaterjalide niiskussisalduse reguleerimisega.

b.

Kaheetapiline trükkimine

Trükkimine toimub ilma karbamiidita, kahe immutamisetapina koos vahepealse kuivatamise ja fikseerimisainete (näiteks naatriumsilikaadi) lisamisega.

| PVT 47. | See PVT pigmentidega trükkimisel tekkivate orgaaniliste ühendite (näiteks formaldehüüdi) ja ammoniaagi õhkuheite vähendamiseks seisneb parandatud keskkonnatoimega trükikemikaalide kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 47.

Kirjeldus

See hõlmab järgmist:

| — | lenduvaid orgaanilisi ühendeid üldse mitte või vähe sisaldavad paksendajad; |
| --- | --- |

—

lenduvaid orgaanilisi ühendeid üldse mitte või vähe sisaldavad paksendajad;

| — | fikseerivad ained, millel on väike formaldehüüdi eraldamise potentsiaal; |
| --- | --- |

—

fikseerivad ained, millel on väike formaldehüüdi eraldamise potentsiaal;

| — | vähese ammoniaagisisaldusega ja väikese formaldehüüdi eraldamise potentsiaaliga sideained. |
| --- | --- |

—

vähese ammoniaagisisaldusega ja väikese formaldehüüdi eraldamise potentsiaaliga sideained.

1.7.   
  PVT-järeldused viimistluse kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse viimistluse suhtes ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

1.7.1.   Hooldust lihtsustav viimistlemine

| PVT 48. | See PVT tsellulooskiududest ja/või tselluloos- ja sünteetiliste kiudude segust valmistatud tekstiilmaterjalide hooldust lihtsustaval viimistlemisel tekkiva formaldehüüdi õhkuheite vähendamiseks seisneb selliste ristsidemeid moodustavate ainete kasutamises, millel puudub formaldehüüdi eraldamise potentsiaal või see on väike. |
| --- | --- |

PVT 48.

1.7.2.   Pehmendamine

| PVT 49. | See PVT pehmendamise üldise keskkonnatoime parandamiseks seisneb ühe allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.








  Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a. | Pehmendusainete väikesemahuline pealekandmine | Vt punkti 1.9.4.
  Pehmendusaineid ei lisata värvimisvedelikule, vaid need kantakse pinnale eraldi protsessis immutamise, pihustamise või vahuga katmise teel. |
| b. | Puuvillaste tekstiilmaterjalide pehmendamine ensüümidega | Vt PVT 16, punkt c.
  Ensüüme kasutatakse pehmendamiseks, võimaluse korral koos pesemise või värvimisega. |

PVT 49.

Meetod

Kirjeldus

a.

Pehmendusainete väikesemahuline pealekandmine

Vt punkti 1.9.4.

Pehmendusaineid ei lisata värvimisvedelikule, vaid need kantakse pinnale eraldi protsessis immutamise, pihustamise või vahuga katmise teel.

b.

Puuvillaste tekstiilmaterjalide pehmendamine ensüümidega

Vt PVT 16, punkt c.

Ensüüme kasutatakse pehmendamiseks, võimaluse korral koos pesemise või värvimisega.

1.7.3.   Viimistlemine leegiaeglustitega

| PVT 50. | See PVT leegiaeglustitega viimistlemise üldise keskkonnatoime parandamiseks, eelkõige keskkonnaheite ja jäätmete ennetamiseks või vähendamiseks, seisneb ühe või mõlema allpool kirjeldatud meetodi, eelistatult meetodi a kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Loomupäraste leeki aeglustavate omadustega tekstiilmaterjalide kasutamine | Kasutatakse tekstiile, mis ei vaja leegiaeglustitega viimistlemist. | Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide (näiteks leegiaeglustus) tõttu. |
| b. | Leegiaeglustite valimine | Leegiaeglustite valimisel võetakse arvesse järgmisi omadusi:






  — | nendega seotud riskid (eelkõige püsivus ja toksilisus), sealhulgas asendamise võimalikkus (näiteks broomitud leegiaeglustid, vt PVT 14, punkt I, alapunkt d); |

PVT 50.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Loomupäraste leeki aeglustavate omadustega tekstiilmaterjalide kasutamine

Kasutatakse tekstiile, mis ei vaja leegiaeglustitega viimistlemist.

Kohaldatavus võib olla piiratud toote spetsifikatsioonide (näiteks leegiaeglustus) tõttu.

b.

Leegiaeglustite valimine

Leegiaeglustite valimisel võetakse arvesse järgmisi omadusi:

—

nendega seotud riskid (eelkõige püsivus ja toksilisus), sealhulgas asendamise võimalikkus (näiteks broomitud leegiaeglustid, vt PVT 14, punkt I, alapunkt d);

| — | töödeldavate tekstiilmaterjalide koostis ja vorm; |
| --- | --- |

—

töödeldavate tekstiilmaterjalide koostis ja vorm;

| — | toote spetsifikatsioonid (näiteks kombineeritud leegiaeglustus ja õli-/vee-/mustusetõrjuvus, pesemiskindlus). |
| --- | --- |

—

toote spetsifikatsioonid (näiteks kombineeritud leegiaeglustus ja õli-/vee-/mustusetõrjuvus, pesemiskindlus).

Üldkohaldatav.

1.7.4.   Õli-, vett- ja mustusttõrjuv viimistlus

| PVT 51. | See PVT õli-, vett- ja mustusttõrjuva viimistluse üldise keskkonnatoime parandamiseks, eelkõige keskkonnaheite ja jäätmetekke ennetamiseks või vähendamiseks seisneb väiksema keskkonnatoimega õli-, vett- ja mustusttõrjuvate kemikaalide kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 51.

Kirjeldus

Õli-, vett- ja mustusttõrjuvate kemikaalide valimisel võetakse arvesse järgmist:

| — | nendega seotud riskid (eelkõige püsivus ja toksilisus), sealhulgas asendamise võimalused (näiteks per- ja polüfluoritud alküülühendid, vt PVT 14, punkt I, alapunkt d); |
| --- | --- |

—

nendega seotud riskid (eelkõige püsivus ja toksilisus), sealhulgas asendamise võimalused (näiteks per- ja polüfluoritud alküülühendid, vt PVT 14, punkt I, alapunkt d);

| — | töödeldavate tekstiilmaterjalide koostis ja vorm; |
| --- | --- |

—

töödeldavate tekstiilmaterjalide koostis ja vorm;

| — | toote spetsifikatsioonid (näiteks kombineeritud õli-, vee- ja mustusetõrjuvus ja leegiaeglustus). |
| --- | --- |

—

toote spetsifikatsioonid (näiteks kombineeritud õli-, vee- ja mustusetõrjuvus ja leegiaeglustus).

1.7.5.   Villa kokkutõmbumiskindlaks viimistlemine

| PVT 52. | Villa kokkutõmbumiskindlaks viimistlemisel tekkiva vetteheite vähendamiseks seisneb see PVT kloorivabade vildistumisvastaste kemikaalide kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 52.

Kirjeldus

Villa kokkutõmbumiskindlaks viimistlemisel kasutatakse peroksümonoväävelhappe anorgaanilisi sooli.

Kohaldatavus

Kohaldatavust võivad piirata toote spetsifikatsioonid (näiteks kokkutõmbumine).

1.7.6.   Koitõrjeviimistlus

| PVT 53. | See PVT koitõrjekemikaalide kulu vähendamiseks seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises.









  Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Värvimise abiainete valimine | Koitõrjekemikaalide lisamisel otse värvimisvedelikku valitakse värvimiseks abiained (näiteks ühtlustavad ained), mis ei takista koitõrjekemikaalide imendumist. | Üldkohaldatav. |
| b. | Koitõrjekemikaalide väikesemahuline pealekandmine | Vt punkti 1.9.4.
  Pihustamise korral kogutakse liigne koitõrjelahus tekstiilmaterjalist tsentrifuugimisega ja korduskasutatakse. | Üldkohaldatav. |

PVT 53.

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a.

Värvimise abiainete valimine

Koitõrjekemikaalide lisamisel otse värvimisvedelikku valitakse värvimiseks abiained (näiteks ühtlustavad ained), mis ei takista koitõrjekemikaalide imendumist.

Üldkohaldatav.

b.

Koitõrjekemikaalide väikesemahuline pealekandmine

Vt punkti 1.9.4.

Pihustamise korral kogutakse liigne koitõrjelahus tekstiilmaterjalist tsentrifuugimisega ja korduskasutatakse.

Üldkohaldatav.

1.8.   
  PVT-järeldused lamineerimise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldust kohaldatakse lamineerimise suhtes ja kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

| PVT 54. | See PVT lamineerimisel tekkivate orgaaniliste ühendite õhkuheite vähendamiseks seisneb leeklamineerimise asemel kuumsulatuslamineerimise kasutamises. |
| --- | --- |

PVT 54.

Kirjeldus

Sulapolümeerid kantakse tekstiilmaterjalidele leeki kasutamata.

Kohaldatavus

Ei pruugi olla kohaldatav õhukese tekstiili suhtes ning seda võib piirata laminaadi ja tekstiilmaterjalide vahelise sideme tugevus.

1.9.   
  Meetodite kirjeldus

1.9.1.   Protsessikemikaalide valimise ning õhkuheite ennetamise või vähendamise meetodid

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Heitekoefitsiendid | Heitekoefitsiendid on representatiivsed väärtused, millega püütakse seostada eraldunud aine kogust selle aine heitega seotud protsessiga. Heitekoefitsiendid tuletatakse heite mõõtmistest vastavalt eelnevalt kindlaks määratud eeskirjale, milles võetakse arvesse tekstiilmaterjale ja töötlemise võrdlustingimusi (näiteks kuivatamisaeg ja temperatuur). Need väljendatakse eralduva aine massina, mis on jagatud töötlemise võrdlustingimustes töödeldud tekstiilmaterjalide massiga (näiteks orgaanilise süsiniku kogus grammides ühe kilogrammi töödeldava tekstiilmaterjali kohta, kui heitgaasi vooluhulk on 20 m3/h). Arvesse võetakse protsessikemikaalide segu kogust, ohtlikke omadusi ja koostist ning nende imendumist tekstiilmaterjali. |

Meetod

Kirjeldus

Heitekoefitsiendid

Heitekoefitsiendid on representatiivsed väärtused, millega püütakse seostada eraldunud aine kogust selle aine heitega seotud protsessiga. Heitekoefitsiendid tuletatakse heite mõõtmistest vastavalt eelnevalt kindlaks määratud eeskirjale, milles võetakse arvesse tekstiilmaterjale ja töötlemise võrdlustingimusi (näiteks kuivatamisaeg ja temperatuur). Need väljendatakse eralduva aine massina, mis on jagatud töötlemise võrdlustingimustes töödeldud tekstiilmaterjalide massiga (näiteks orgaanilise süsiniku kogus grammides ühe kilogrammi töödeldava tekstiilmaterjali kohta, kui heitgaasi vooluhulk on 20 m3/h). Arvesse võetakse protsessikemikaalide segu kogust, ohtlikke omadusi ja koostist ning nende imendumist tekstiilmaterjali.

1.9.2.   Õhkuheite vähendamise meetodid

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Adsorptsioon | Saasteainete eemaldamine heitgaasi voost tahke aine pinnale kogumisega (tavaliselt kasutatakse adsorbendina aktiivsütt). Adsorptsioon võib olla regeneratiivne või mitteregeneratiivne.
  Mitteregeneratiivse adsorbeerimise puhul ei regenereerita kasutatud adsorbenti, vaid see kõrvaldatakse.
  Regeneratiivse adsorptsiooni korral adsorbeeritud aine desorbeeritakse korduskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil, näiteks auruga (sageli kohapeal), ning adsorbent võetakse uuesti kasutusele. Pideva käitamise huvides kasutatakse tavaliselt paralleelselt enam kui kahte adsorbeerimisseadet, millest üks töötab desorbeerimisrežiimis. |
| Kondenseerimine | Kondenseerimine on meetod, millega eemaldatakse orgaaniliste ja anorgaaniliste ühendite aurud heitgaasivoost selle temperatuuri langetamisega allapoole kastepunkti. |
| Tsüklon | Seade tolmu eemaldamiseks heitgaasivoost tsentrifugaaljõu abil, tavaliselt koonilises kambris. |
| Elektrifilter | Elektrifiltri tööpõhimõte on osakestele laengu andmine ja nende eraldamine elektrivälja toimel. Elektrifiltreid saab kasutada väga erinevates tingimustes. Heitkoguste vähendamise tõhusus võib sõltuda väljade arvust, viibeajast (filtri suurusest) ja enne elektrifiltrit paiknevatest tolmuosakeste eemaldamise seadmetest. Elektrifiltritel on tavaliselt kaks kuni viis sadestamisvälja. Elektrifiltrid võivad olla kuiva või märga tüüpi olenevalt meetodist, mida kasutatakse tolmu kogumiseks elektroodidelt. |
| Termiline oksüdeerimine | Heitgaasivoos sisalduvate põlevate gaaside ja lõhnaainete oksüdeerimine sel teel, et saasteainete segu õhu või hapnikuga kuumutatakse põletuskambris temperatuurini, mis on kõrgem isesüttimistemperatuurist, ning kõrget temperatuuri hoitakse piisavalt kaua, et segu lõpuni põlemisel tekiksid süsihappegaas ja vesi. |
| Märgpuhastus | Gaasiliste või tahkete saasteainete eemaldamine heitgaasivoost massiülekandega vette või vesilahusesse. See võib hõlmata keemilist reaktsiooni (näiteks happelises või leeliselises skraberis). |

Meetod

Kirjeldus

Adsorptsioon

Saasteainete eemaldamine heitgaasi voost tahke aine pinnale kogumisega (tavaliselt kasutatakse adsorbendina aktiivsütt). Adsorptsioon võib olla regeneratiivne või mitteregeneratiivne.

Mitteregeneratiivse adsorbeerimise puhul ei regenereerita kasutatud adsorbenti, vaid see kõrvaldatakse.

Regeneratiivse adsorptsiooni korral adsorbeeritud aine desorbeeritakse korduskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil, näiteks auruga (sageli kohapeal), ning adsorbent võetakse uuesti kasutusele. Pideva käitamise huvides kasutatakse tavaliselt paralleelselt enam kui kahte adsorbeerimisseadet, millest üks töötab desorbeerimisrežiimis.

Kondenseerimine

Kondenseerimine on meetod, millega eemaldatakse orgaaniliste ja anorgaaniliste ühendite aurud heitgaasivoost selle temperatuuri langetamisega allapoole kastepunkti.

Tsüklon

Seade tolmu eemaldamiseks heitgaasivoost tsentrifugaaljõu abil, tavaliselt koonilises kambris.

Elektrifilter

Elektrifiltri tööpõhimõte on osakestele laengu andmine ja nende eraldamine elektrivälja toimel. Elektrifiltreid saab kasutada väga erinevates tingimustes. Heitkoguste vähendamise tõhusus võib sõltuda väljade arvust, viibeajast (filtri suurusest) ja enne elektrifiltrit paiknevatest tolmuosakeste eemaldamise seadmetest. Elektrifiltritel on tavaliselt kaks kuni viis sadestamisvälja. Elektrifiltrid võivad olla kuiva või märga tüüpi olenevalt meetodist, mida kasutatakse tolmu kogumiseks elektroodidelt.

Termiline oksüdeerimine

Heitgaasivoos sisalduvate põlevate gaaside ja lõhnaainete oksüdeerimine sel teel, et saasteainete segu õhu või hapnikuga kuumutatakse põletuskambris temperatuurini, mis on kõrgem isesüttimistemperatuurist, ning kõrget temperatuuri hoitakse piisavalt kaua, et segu lõpuni põlemisel tekiksid süsihappegaas ja vesi.

Märgpuhastus

Gaasiliste või tahkete saasteainete eemaldamine heitgaasivoost massiülekandega vette või vesilahusesse. See võib hõlmata keemilist reaktsiooni (näiteks happelises või leeliselises skraberis).

1.9.3.   Vetteheite vähendamise meetodid

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Aktiivmudaprotsess | Lahustunud orgaaniliste saasteainete bioloogiline oksüdeerimine hapniku abil, kasutades mikroorganismide metabolismi. Lahustunud hapniku juuresolekul (mille jaoks lisatakse õhku või puhast hapnikku) muundatakse orgaanilised komponendid süsinikdioksiidiks, veeks või muudeks metaboliitideks ja biomassiks (st aktiivmudaks). Mikroorganisme hoitakse reovees heljumis ja kogu segu aereeritakse mehaaniliselt. Aktiivmudasegu saadetakse eraldamisseadmesse, millest muda suunatakse tagasi aeratsioonimahutisse. |
| Adsorptsioon | Eraldusmeetod, mille puhul vedelikus (näiteks reovees) sisalduvad ühendid kogutakse tahke aine (tavaliselt aktiivsöe) pinnale. |
| Anaeroobne töötlemine | Lahustunud orgaaniliste ja anorgaaniliste saasteainete bioloogiline muundumine hapnikuvabas keskkonnas, kasutades mikroorganismide metabolismi. Muundumissaaduste hulka kuuluvad metaan, süsinikdioksiid ja sulfiid. Protsess toimub õhukindlas seguriga reaktoris.
  Kõige sagedamini kasutatavad reaktoritüübid on järgmised:






  — | anaeroobne kontaktreaktor; |

Meetod

Kirjeldus

Aktiivmudaprotsess

Lahustunud orgaaniliste saasteainete bioloogiline oksüdeerimine hapniku abil, kasutades mikroorganismide metabolismi. Lahustunud hapniku juuresolekul (mille jaoks lisatakse õhku või puhast hapnikku) muundatakse orgaanilised komponendid süsinikdioksiidiks, veeks või muudeks metaboliitideks ja biomassiks (st aktiivmudaks). Mikroorganisme hoitakse reovees heljumis ja kogu segu aereeritakse mehaaniliselt. Aktiivmudasegu saadetakse eraldamisseadmesse, millest muda suunatakse tagasi aeratsioonimahutisse.

Adsorptsioon

Eraldusmeetod, mille puhul vedelikus (näiteks reovees) sisalduvad ühendid kogutakse tahke aine (tavaliselt aktiivsöe) pinnale.

Anaeroobne töötlemine

Lahustunud orgaaniliste ja anorgaaniliste saasteainete bioloogiline muundumine hapnikuvabas keskkonnas, kasutades mikroorganismide metabolismi. Muundumissaaduste hulka kuuluvad metaan, süsinikdioksiid ja sulfiid. Protsess toimub õhukindlas seguriga reaktoris.

Kõige sagedamini kasutatavad reaktoritüübid on järgmised:

—

anaeroobne kontaktreaktor;

| — | anaeroobne ülesvoolulise tsirkulatsiooniga süsteem; |
| --- | --- |

—

anaeroobne ülesvoolulise tsirkulatsiooniga süsteem;

| — | liikumatu kihiga reaktor; |
| --- | --- |

—

liikumatu kihiga reaktor;

| — | poorse struktuuriga graanulite kihiga reaktor. |
| --- | --- |

—

poorse struktuuriga graanulite kihiga reaktor.

Keemiline oksüdeerimine

Orgaanilised ühendid oksüdeeritakse vähem kahjulikeks ja kergemini biolagunevateks ühenditeks. Meetodid hõlmavad märgoksüdeerimist või oksüdeerimist osooni või vesinikperoksiidiga, mida võivad toetada katalüsaatorid või ultraviolettkiirgus. Keemilist oksüdeerimist kasutatakse ka ebameeldivat lõhna, maitset ja värvi tekitavate orgaaniliste ühendite lagundamiseks ning desinfektsiooni eesmärgil.

Keemiline redutseerimine

Keemilise redutseerimise puhul muundatakse saasteained keemilise redutseerija toimel vähem kahjulikeks ühenditeks.

Koagulatsioon ja flokulatsioon

Koagulatsiooni ja flokulatsiooni kasutatakse hõljuvaine eraldamiseks reoveest ning see toimub sageli järjestikuste etappidena. Koagulatsiooni puhul lisatakse hõljuvaine laengule vastupidise laenguga koagulante. Flokulatsiooniks lisatakse polümeere, et mikrohelbed liituksid kokkupõrkel ja moodustaksid suuremad helbed. Moodustunud helbed eraldatakse seejärel setitamise, õhuga floteerimise või filtrimisega.

Tasakaalustamine

Voogude ja saastekoormuse tasakaalustamine mahutite abil või muude käitlusmeetoditega.

Aurustamine

Destilleerimine, mille käigus viiakse vesi aurufaasi ja kontsentreeritakse kõrge keemistemperatuuriga ainete vesilahused edasiseks kasutamiseks, töötlemiseks või kõrvaldamiseks (näiteks reovee põletamiseks). Energiakulu vähendamiseks tehakse seda tavaliselt mitmeetapilises seadmes, kus alarõhk järk-järgult suureneb. Veeaur kondenseeritakse ja korduskasutatakse või lastakse reoveena välja.

Filtrimine

Reoveest tahke aine eraldamine poorsest materjalist läbijuhtimise teel, näiteks liivfiltrimine või membraanfiltrimine (vt „Membraanfiltrimine“ allpool).

Flotatsioon

Tahke aine või vedeliku osakeste eraldamiseks reoveest lastakse neil kinnituda väikestele gaasimullidele, tavaliselt õhumullidele. Ujuvad osakesed kogunevad veepinnale ja kogutakse sealt pinnaltkorjeseadmetega.

Membraanbioreaktor

Aktiivmudaga töötlemise ja membraanfiltrimise kombinatsioon. Kasutatakse kahte varianti: a) väline ringlusahel aktiivmudamahuti ja membraanimooduli vahel ning b) membraanimooduli sukeldamine aereeritavasse aktiivmudamahutisse, nii et äravool filtritakse läbi õõneskiududest membraani ja biomass jääb mahutisse.

Membraanfiltrimine

Mikrofiltrimine, ultrafiltratsioon, nanofiltrimine ja pöördosmoos on membraanfiltrimisprotsessid, mille käigus kogunevad ja kontsentreeruvad membraani ühele küljele saasteained, nagu reovees sisalduvad hõljuvaine osakesed ja kolloidosakesed. Need protsessid erinevad membraani poorisuuruse ja hüdrostaatilise rõhu poolest.

Neutraliseerimine

Reovee pH viiakse kemikaalide lisamisega neutraalsele tasemele (ligikaudu 7). pH suurendamiseks võib kasutada naatriumhüdroksiidi (NaOH) või kaltsiumhüdroksiidi (Ca(OH)2), samas kui pH vähendamiseks võib kasutada väävelhapet (H2SO4), soolhapet (HCl) või süsinikdioksiidi (CO2). Mõned saasteained võivad neutraliseerimisel sadestuda lahustumatute ühenditena.

Nitrifikatsioon/denitrifikatsioon

Kaheetapiline protsess, mida tavaliselt kasutatakse bioloogilises reoveepuhastis. Esimene etapp on aeroobne nitrifikatsioon, milles mikroorganismid oksüdeerivad ammooniumi (NH4
  +) vahepealseks nitritiks (NO2
  -), mis seejärel oksüdeeritakse edasi nitraadiks (NO3
  -). Järgnevas hapnikuvabas denitrifikatsioonietapis redutseerivad mikroorganismid nitraadi gaasiliseks lämmastikuks.

Õli ja vee eraldamine

Õli ja vee eraldamine ning sellele järgnev õli eemaldamine vaba õli eraldamisega raskusjõu toimel, eraldusseadmetega või emulsiooni lõhkumisega (kasutades emulsioone lõhkuvaid kemikaale, nagu metallisoolad, mineraalhapped, adsorbendid ja orgaanilised polümeerid).

Sõelumine ja teralise materjali eraldamine

Vee ja lahustumatute saasteainete, näiteks liiva, kiudude, ebemete või muude jämedateraliste materjalide eraldamine tekstiilitööstuse heitveest läbi sõelade filtrimisega või raskusjõu mõjul setitamisega liivapüüdurites.

Sadestamine

Lahustunud saasteainete muundamine lahustumatuteks ühenditeks sadestite lisamise teel. Seejärel eraldatakse tekkinud tahke sade setitamise, õhu flotatsiooni või filtrimise teel.

Setitamine

Hõljuvaine osakeste eraldamine raskusjõu mõjul setitamisega.

1.9.4.   Vee-, energia- ja kemikaalikulu vähendamise meetodid

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Külm perioodiline immutamine | Külma perioodilise immutamise korral kantakse protsessivedelik pinnale (näiteks immutamisseadisega), immutatud kangas keeratakse rulli ja pööratakse seda pikka aega aeglaselt ruumitemperatuuril. See meetod võimaldab vähendada kemikaalikulu ja ei nõua edasisi etappe (näiteks termofikseerimine), mistõttu energiatarbimine väheneb. |
| Väikese vedeliku suhtarvuga süsteemid (partiidena töötlemise korral) | Vedeliku suhtarvu saab vähendada tekstiilmaterjalide ja protsessivedeliku vahelise kokkupuute parandamisega (näiteks protsessivedelikus turbulentsi tekitamisega), täiustatud protsessiseirega, protsessivedeliku täiustatud annustamise ja lisamisega (näiteks jugadena või pihustamisega) ning protsessivedeliku pesemis- või loputusveega segunemise ennetamisega. |
| Väikesemahulised pealekandmissüsteemid (pidevprotsesside jaoks) | Kangas immutatakse protsessivedelikuga pritsimise, läbi kanga imemise, vahuga katmise, immutamise ja kahe rulliku vahel olevasse protsessivedelikku kastmise teel või vähendatud mahuga mahutites jne. |

Meetod

Kirjeldus

Külm perioodiline immutamine

Külma perioodilise immutamise korral kantakse protsessivedelik pinnale (näiteks immutamisseadisega), immutatud kangas keeratakse rulli ja pööratakse seda pikka aega aeglaselt ruumitemperatuuril. See meetod võimaldab vähendada kemikaalikulu ja ei nõua edasisi etappe (näiteks termofikseerimine), mistõttu energiatarbimine väheneb.

Väikese vedeliku suhtarvuga süsteemid (partiidena töötlemise korral)

Vedeliku suhtarvu saab vähendada tekstiilmaterjalide ja protsessivedeliku vahelise kokkupuute parandamisega (näiteks protsessivedelikus turbulentsi tekitamisega), täiustatud protsessiseirega, protsessivedeliku täiustatud annustamise ja lisamisega (näiteks jugadena või pihustamisega) ning protsessivedeliku pesemis- või loputusveega segunemise ennetamisega.

Väikesemahulised pealekandmissüsteemid (pidevprotsesside jaoks)

Kangas immutatakse protsessivedelikuga pritsimise, läbi kanga imemise, vahuga katmise, immutamise ja kahe rulliku vahel olevasse protsessivedelikku kastmise teel või vähendatud mahuga mahutites jne.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006 mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(4)  Sellise näitaja puhul, mida ei saa proovivõtu- või analüüsipiirangute tõttu ega/või käitamistingimustest tulenevalt mõõta 30-minutilise proovivõtu vältel ega/või esitada kolme järjestikuse proovivõtu/mõõtmise tulemuste keskmisena, võib kasutada representatiivsemat proovivõtu- või mõõtmismeetodit.

(5)  Seiret kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast ainet/näitajat (näitajaid) (sealhulgas ainete rühmad või konkreetsed ained ainete rühmas) peetakse tehnikas PVT 2 nimetatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal reoveevoos oluliseks.

(6)  Kaudse heite puhul võib seiresagedust vähendada ühe korrani iga kolme kuu järel, kui edasine töötlemine toimub asjaomaste saasteainete sisalduse vähendamiseks nõuetekohaselt kavandatud ja seadmetega varustatud reoveepuhastis.

(7)  Seiret tehakse üksnes juhul, kui toimub otseheide.

(8)  Kohaldatakse kas orgaanilise süsiniku kogusisalduse või keemilise hapnikutarbe seiret. Eelistatav variant on orgaanilise süsiniku kogusisalduse seire, sest sel juhul ei ole vaja kasutada väga mürgiseid ühendeid.

(9)  Kaudse heite puhul võib seiresagedust vähendada ühe korrani iga kuue kuu järel, kui edasine töötlemine toimub asjaomaste saasteainete sisalduse vähendamiseks nõuetekohaselt kavandatud ja seadmetega varustatud reoveepuhastis.

(10)  Kui heitetase on tõendatult piisavalt püsiv, võib kasutada väiksemat seiresagedust üks kord kuus.

(11)  Kaudse heite puhul võib seiresagedust vähendada ühe korrani kuus, kui edasine töötlemine toimub asjaomaste saasteainete sisalduse vähendamiseks nõuetekohaselt kavandatud ja seadmetega varustatud reoveepuhastis.

(12)  Heitvett iseloomustatakse enne käitise tegevuse alustamist või enne käitise kasutusloa esmakordset pikendamist pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist ja pärast igat muudatust (näiteks retsepti muutmist), mis võib suurendada saastekoormust.

(13)  Kasutada võib kas kõige tundlikumat toksilisusparameetrit või toksilisusparameetrite asjakohast kombinatsiooni.

(14)  Võimaluse korral tehakse mõõtmised tavapärastes käitamistingimustes ajal, mil heitkogus on eeldatavalt suurim.

(15)  Kui tolmu vooluhulk on alla 50 g/h, võib minimaalset seiresagedust vähendada ühe korrani iga kolme aasta järel.

(16)  Seiretulemused esitatakse koos vastava õhkuheite ja tekstiili suhtega.

(17)  Seiret kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast ainet peetakse tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal heitgaasivoos oluliseks.

(18)  Seiret ei kohaldata, kui kütusena kasutatakse ainult maagaasi või veeldatud naftagaasi.

(19)  Kui lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisalduse vooluhulk on alla 200 g/h, võib minimaalset seiresagedust vähendada ühe korrani iga kolme aasta järel.

(20)  Vahemiku alampiiri võib saavutada vee ringlussevõtu kõrge tasemega (näiteks tegevuskohad, kus veemajandus on integreeritud mitme käitise jaoks).

(21)  Vahemik kehtib ka lõnga ja lahtise kiu kombineeritud partiidena värvimise suhtes.

(22)  Vahemiku ülempiir võib olla kuni 100 m3/t käitiste puhul, kus kasutatakse pidevat ja partiidena töötlemist.

(23)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.9.3.

(24)  Minimaalset reoveeheidet (näiteks vedelike nullheide) võib saavutada mitme meetodi kombineerimisel, sealhulgas täiustatud puhastusmeetodite kasutamisega reovee ringlussevõtuks.

(25)  Keskmistamise ajavahemikud on kindlaks määratud jaotises „Üldised kaalutlused“.

(26)  PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast ainet/näitajat peetakse tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal reoveevoos oluliseks.

(27)  Polüester- ja/või modakrüülkiudude värvimisel võib PVT-SHT vahemiku ülempiir olla kuni 0,8 mg/l.

(28)  Kohaldatakse keemilise hapnikutarbe suhtes kohaldatavat PVTga saavutatavat heitetaset või orgaanilise süsiniku kogusisalduse suhtes kohaldatavat PVTga saavutatavat heitetaset. Soovitatav on kasutada orgaanilise süsiniku kogusisalduse suhtes kohaldatavat PVTga saavutatavat heitetaset, sest orgaanilise süsiniku kogusisalduse seire puhul ei ole vaja kasutada väga toksilisi ühendeid.

(29)  PVT-SHT vahemiku ülempiir võib olla kuni 150 mg/l:

| — | kui kõrvaldatava reovee erikogus on aasta libiseva keskmisena väiksem kui 25 m3 töödeldud tekstiilmaterjalide tonni kohta või |
| --- | --- |

—

kui kõrvaldatava reovee erikogus on aasta libiseva keskmisena väiksem kui 25 m3 töödeldud tekstiilmaterjalide tonni kohta või

| — | kui heitkoguste vähendamise tõhusus on aasta libiseva keskmisena ≥ 95 %. |
| --- | --- |

—

kui heitkoguste vähendamise tõhusus on aasta libiseva keskmisena ≥ 95 %.

(30)  Biokeemilise hapnikutarbe (BOD) suhtes PVTga saavutatavat heitetaset ei kohaldata. Soovituslik aasta keskmine biokeemiline hapnikutarve BOD5 bioloogilise reoveepuhasti heitvees on üldjuhul ≤ 10 mg/l.

(31)  Polüester- ja/või modakrüülkiudude värvimisel võib PVT-SHT vahemiku ülempiir olla kuni 1,2 mg/l.

(32)  Polüamiid-, villa- või siidikiudude värvimisel metallikompleksvärvidega võib PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir olla kuni 0,3 mg/l.

(33)  Niklit sisaldavate aktiivvärvainete või pigmentidega värvimisel või trükkimisel võib PVT-SHT vahemiku ülempiir olla kuni 0,2 mg/l.

(34)  Viskooskiudude töötlemisel või tsinki sisaldavate katioonsete värvainetega värvimisel võib PVT-SHT vahemiku ülempiir olla kõrgem ja kuni 0,8 mg/l.

(35)  PVTga saavutatav heitetase ei pruugi olla kohaldatav, kui reovee temperatuur on pikema aja vältel madal (näiteks alla 12 °C).

(36)  PVT-SHT vahemiku ülempiir võib olla kuni 50 mg/l:

| — | kui kõrvaldatava reovee erikogus on aasta libiseva keskmisena väiksem kui 25 m3 töödeldud tekstiilmaterjalide tonni kohta või |
| --- | --- |

—

kui kõrvaldatava reovee erikogus on aasta libiseva keskmisena väiksem kui 25 m3 töödeldud tekstiilmaterjalide tonni kohta või

| — | kui heitkoguste vähendamise tõhusus on aasta libiseva keskmisena ≥ 95 %. |
| --- | --- |

—

kui heitkoguste vähendamise tõhusus on aasta libiseva keskmisena ≥ 95 %.

(37)  Keskmistamise ajavahemikud on kindlaks määratud jaotises „Üldised kaalutlused“.

(38)  Need PVTga saavutatavad heitetasemed ei pruugi olla kohaldatavad, kui edasine töötlemine toimub asjaomaste saasteainete sisalduse vähendamiseks nõuetekohaselt kavandatud ja seadmetega varustatud reoveepuhastis ning see ei põhjusta suuremat keskkonnasaastet.

(39)  PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast ainet/näitajat peetakse tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal reoveevoos oluliseks.

(40)  Polüester- ja/või modakrüülkiudude värvimisel võib PVT-SHT vahemiku ülempiir olla kuni 0,8 mg/l.

(41)  Polüester- ja/või modakrüülkiudude värvimisel võib PVT-SHT vahemiku ülempiir olla kuni 1,2 mg/l.

(42)  Polüamiid-, villa- või siidikiudude värvimisel metallikompleksvärvidega võib PVTga saavutatava heitetaseme vahemiku ülempiir olla kuni 0,3 mg/l.

(43)  Niklit sisaldavate aktiivvärvainete või pigmentidega värvimisel või trükkimisel võib PVT-SHT vahemiku ülempiir olla kuni 0,2 mg/l.

(44)  Viskooskiudude töötlemisel või tsinki sisaldavate katioonsete värvainetega värvimisel võib PVT-SHT vahemiku ülempiir olla kõrgem ja kuni 0,8 mg/l.

(45)  PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui formaldehüüdi peetakse tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal heitgaasivoos oluliseks.

(46)  Tööstusheidete direktiivi VII lisa 1. osa punktides 3 ja 9 loetletud tegevusalade puhul kohaldatakse PVTga saavutatavate heitetasemete vahemikke ainult juhul, kui need toovad kaasa väiksemad heitkogused kui tööstusheidete direktiivi VII lisa 2. ja 4. osas sätestatud heite piirnormid.

(47)  Viimistlemisel hooldust lihtsustavate ainetega, vett-, õli- või mustusttõrjuvate ainetega ja/või leegiaeglustitega võib PVT-SHT vahemik olla kõrgem ja kuni 10 mg/Nm3.

(48)  PVT-SHT vahemiku alampiir saavutatakse tavaliselt termilise oksüdeerimise abil.

(49)  PVTga saavutatavat heitetaset ei kohaldata, kui lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisalduse vooluhulk on alla 200 g/h heitepunkti(de)s, kus:

| — | ei kasutata heitkoguste vähendamise meetodeid ja |
| --- | --- |

—

ei kasutata heitkoguste vähendamise meetodeid ja

| — | ühtegi CMR-ainet ei peeta tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal heitgaasivoos oluliseks. |
| --- | --- |

—

ühtegi CMR-ainet ei peeta tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal heitgaasivoos oluliseks.

(50)  PVTga saavutatavat heitetaset ei kohaldata, kui tolmu vooluhulk on alla 50 g/h heitepunkti(de)s, kus:

| — | ei kasutata heitkoguste vähendamise meetodeid ja |
| --- | --- |

—

ei kasutata heitkoguste vähendamise meetodeid ja

| — | ühtegi CMR-ainet ei peeta tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal heitgaasivoos oluliseks. |
| --- | --- |

—

ühtegi CMR-ainet ei peeta tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal heitgaasivoos oluliseks.

(51)  PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui NH3 peetakse tehnikas PVT 2 esitatud sisendite ja väljundite loetelu põhjal heitgaasivoos oluliseks.

(52)  Ammooniumsulfamaadi kasutamisel leegiaeglustina või ammoniaagi kasutamisel kõvenemiseks võib PVT-SHT vahemiku ülempiir olla kõrgem ja kuni 20 mg/Nm3 (vt PVT 50).

---

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/162

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/2509,

15. detsember 2022,

millega määratakse kindlaks koguselised piirnormid ja eraldatakse kvoodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) alusel kontrollitavatele ainetele ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 9109 all)

(Ainult bulgaaria, hispaania-, hollandi-, horvaadi-, iiri-, inglis-, itaalia-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Imporditud kontrollitavate ainete ELis vabasse ringlusse lubamisel kehtivad koguselised piirangud. |
| --- | --- |

(1)

Imporditud kontrollitavate ainete ELis vabasse ringlusse lubamisel kehtivad koguselised piirangud.

| (2) | Komisjonil tuleb need piirangud kindlaks määrata ja ettevõtjatele kvoodid eraldada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonil tuleb need piirangud kindlaks määrata ja ettevõtjatele kvoodid eraldada.

| (3) | Lisaks peab komisjon kindlaks määrama muude kontrollitavate ainete kui osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kogused oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks ning ettevõtjad, kellel on õigus neid kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks peab komisjon kindlaks määrama muude kontrollitavate ainete kui osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kogused oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks ning ettevõtjad, kellel on õigus neid kasutada.

| (4) | Oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks eraldatud kvootide määramisega tuleb tagada, et järgitakse koguselisi piiranguid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 10 lõikes 6, kohaldades komisjoni määrust (EL) nr 537/2011 (2). Kuna koguselised piirangud hõlmavad osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike koguseid, mille laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks antakse luba, peaks kvootide eraldamine hõlmama ka osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootmist ja importimist osutatud kasutuseks. |
| --- | --- |

(4)

Oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks eraldatud kvootide määramisega tuleb tagada, et järgitakse koguselisi piiranguid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 10 lõikes 6, kohaldades komisjoni määrust (EL) nr 537/2011 (2). Kuna koguselised piirangud hõlmavad osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike koguseid, mille laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks antakse luba, peaks kvootide eraldamine hõlmama ka osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootmist ja importimist osutatud kasutuseks.

| (5) | Komisjon on avaldanud teate ettevõtjatele, kes 2023. aastal kavatsevad Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes 2023. aastal (3) kavatsevad toota või importida kõnealuseid aineid laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks, ning on saanud deklaratsioonid 2023. aastaks kavandatud impordi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on avaldanud teate ettevõtjatele, kes 2023. aastal kavatsevad Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes 2023. aastal (3) kavatsevad toota või importida kõnealuseid aineid laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks, ning on saanud deklaratsioonid 2023. aastaks kavandatud impordi kohta.

| (6) | Koguselised piirangud ja kvoodid tuleks kindlaks määrata ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 kooskõlas osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli kohase iga-aastase aruandlustsükliga. |
| --- | --- |

(6)

Koguselised piirangud ja kvoodid tuleks kindlaks määrata ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 kooskõlas osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli kohase iga-aastase aruandlustsükliga.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabasse ringlusse lubamise koguselised piirangud

Määruse (EÜ) nr 1005/2009 reguleerimisalasse kuuluvate kontrollitavate ainete kogused, mis pärinevad liiduvälistest allikatest ja mida on lubatud liidus vabasse ringlusse lasta, on 2023. aastal järgmised:

| Kontrollitavad ained | Kogus ODP-kilogrammides (ODP – ozone depleting potential, osoonikahandamisvõime) |
| --- | --- |
| I rühm (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühm (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) | 500 550,00 |
| III rühm (haloonid) | 26 559 050,00 |
| IV rühm (süsiniktetrakloriid) | 385 552,20 |
| V rühm (1,1,1-trikloroetaan) | 2 500 000,00 |
| VI rühm (metüülbromiid) | 588 835,20 |
| VII rühm (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud) | 4 788,16 |
| VIII rühm (osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) | 4 878 559,75 |
| IX rühm (bromoklorometaan) | 264 024,00 |

Kontrollitavad ained

Kogus ODP-kilogrammides (ODP – ozone depleting potential, osoonikahandamisvõime)

ozone depleting potential

I rühm (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühm (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud)

500 550,00

III rühm (haloonid)

26 559 050,00

IV rühm (süsiniktetrakloriid)

385 552,20

V rühm (1,1,1-trikloroetaan)

2 500 000,00

VI rühm (metüülbromiid)

588 835,20

VII rühm (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud)

4 788,16

VIII rühm (osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud)

4 878 559,75

IX rühm (bromoklorometaan)

264 024,00

Artikkel 2

Kvootide eraldamine vabasse ringlusse lubamiseks

1.   Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 eraldatakse I lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

2.   Haloonide impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 eraldatakse II lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

3.   Süsiniktetrakloriidi impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 eraldatakse III lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

4.   1,1,1-trikloroetaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 eraldatakse IV lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

5.   Metüülbromiidi impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 eraldatakse V lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

6.   Osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 eraldatakse VI lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

7.   Osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 eraldatakse VII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

8.   Bromoklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023 eraldatakse VIII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

9.   Ettevõtjate individuaalsed kvoodid on esitatud IX lisas.

Artikkel 3

Kvootide eraldamine laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks

Aastal 2023 laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete impordi- või tootmiskvoodid määratakse ettevõtjatele, kes on loetletud X lisas.

Kõnealustele ettevõtjatele ettenähtud maksimumkogused, mida 2023. aastal võib laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks toota või importida, on esitatud XI lisas.

Artikkel 4

Kehtivusaeg

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:

| 1 | A-Gas Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Bei den Kämpen 22 |
| 21220 Seevetal |
| Saksamaa |

1

A-Gas Deutschland GmbH

Bei den Kämpen 22

21220 Seevetal

Saksamaa

2

| A-Gas Italia s.r.l. |
| --- |
| Via Cavour 96 |
| 67051 Avezzano |
| Itaalia |

A-Gas Italia s.r.l.

Via Cavour 96

67051 Avezzano

Itaalia

3

| Abcr GmbH |
| --- |
| Im Schlehert 10 |
| 76187 Karlsruhe |
| Saksamaa |

Abcr GmbH

Im Schlehert 10

76187 Karlsruhe

Saksamaa

4

| AGC Pharma Chemicals Europe |
| --- |
| Cami de la Pomereda 13 |
| 08380 Malgrat de Mar |
| Hispaania |

AGC Pharma Chemicals Europe

Cami de la Pomereda 13

08380 Malgrat de Mar

Hispaania

5

| Agilent Technologies Deutschland GmbH |
| --- |
| Hewlett-Packard-Str. 8 |
| D-76337 Waldbronn |
| Saksamaa |

Agilent Technologies Deutschland GmbH

Hewlett-Packard-Str. 8

D-76337 Waldbronn

Saksamaa

6

| Airsense Analytics GmbH |
| --- |
| Hagenower Str. 73 |
| 19061 Schwerin |
| Saksamaa |

Airsense Analytics GmbH

Hagenower Str. 73

19061 Schwerin

Saksamaa

7

| Albemarle Europe SPRL |
| --- |
| Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |
| Belgia |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

Belgia

8

| Arkema France |
| --- |
| Rue Estienne d’Orves 420 |
| 92705 Colombes Cedex |
| Prantsusmaa |

Arkema France

Rue Estienne d’Orves 420

92705 Colombes Cedex

Prantsusmaa

9

| Ateliers Bigata SASU |
| --- |
| Rue Jean-Baptiste Perrin 10 |
| 33320 Eysines |
| Prantsusmaa |

Ateliers Bigata SASU

Rue Jean-Baptiste Perrin 10

33320 Eysines

Prantsusmaa

10

| BASF Agri-Production S.A.S. |
| --- |
| Rue de Verdun 32 |
| 76410 Saint-Aubin Les Elbeuf |
| Prantsusmaa |

BASF Agri-Production S.A.S.

Rue de Verdun 32

76410 Saint-Aubin Les Elbeuf

Prantsusmaa

11

| Bayer AG |
| --- |
| Alfred-Nobel-Str. 50 |
| 40789 Monheim |
| Saksamaa |

Bayer AG

Alfred-Nobel-Str. 50

40789 Monheim

Saksamaa

12

| Biovit d.o.o. |
| --- |
| Varazdinska ulica - Odvojak II 15 |
| HR-42000 Varazdin |
| Horvaatia |

Biovit d.o.o.

Varazdinska ulica - Odvojak II 15

HR-42000 Varazdin

Horvaatia

13

| BTC B.V. |
| --- |
| Albert Thijsstraat 65 |
| 6471WX Eygelshoven |
| Madalmaad |

BTC B.V.

Albert Thijsstraat 65

6471WX Eygelshoven

Madalmaad

14

| Ceram Optec SIA |
| --- |
| Skanstes street 7 K-1 |
| LV-1013 Riia |
| Läti |

Ceram Optec SIA

Skanstes street 7 K-1

LV-1013 Riia

Läti

15

| Chemours Netherlands B.V. |
| --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313LA Dordrecht |
| Madalmaad |

Chemours Netherlands B.V.

Baanhoekweg 22

3313LA Dordrecht

Madalmaad

16

| CPAChem Ltd |
| --- |
| Ivanka Terzieva 2 |
| 6065 Bogomilovo |
| Bulgaaria |

CPAChem Ltd

Ivanka Terzieva 2

6065 Bogomilovo

Bulgaaria

17

| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH |
| --- |
| Industriepark Hoechst D821 |
| 65926 Frankfurt |
| Saksamaa |

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH

Industriepark Hoechst D821

65926 Frankfurt

Saksamaa

18

| Dyneon GmbH |
| --- |
| Industrieparkstr. 1 |
| 84508 Burgkirchen |
| Saksamaa |

Dyneon GmbH

Industrieparkstr. 1

84508 Burgkirchen

Saksamaa

19

| EAF protect s.r.o. |
| --- |
| Karlovarská 131/50 |
| 35002 Cheb 2 |
| Tšehhi Vabariik |

EAF protect s.r.o.

Karlovarská 131/50

35002 Cheb 2

Tšehhi Vabariik

20

| Euroapi France |
| --- |
| La paterie 4 |
| 63480 Vertolaye |
| Prantsusmaa |

Euroapi France

La paterie 4

63480 Vertolaye

Prantsusmaa

21

| Fermion oy |
| --- |
| Koivu-Mankkaan tie 6 |
| 02200 Espoo |
| Soome |

Fermion oy

Koivu-Mankkaan tie 6

02200 Espoo

Soome

22

| FOT LTD |
| --- |
| Ovcha kupel 13 |
| 1618 Sofia |
| Bulgaaria |

FOT LTD

Ovcha kupel 13

1618 Sofia

Bulgaaria

23

| Gedeon Richter Plc. |
| --- |
| Gyömrői út 19–21. |
| H-1103 Budapest |
| Ungari |

Gedeon Richter Plc.

Gyömrői út 19–21.

H-1103 Budapest

Ungari

24

| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH |
| --- |
| Ruhrstr. 113 |
| 22761 Hamburg |
| Saksamaa |

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH

Ruhrstr. 113

22761 Hamburg

Saksamaa

25

| Gielle Industries di Luigi Galantucci |
| --- |
| Via Ferri Rocco 32 |
| 70022 Altamura |
| Itaalia |

Gielle Industries di Luigi Galantucci

Via Ferri Rocco 32

70022 Altamura

Itaalia

26

| Hovione FarmaCiencia SA |
| --- |
| Quinta de S. Pedro - Sete Casas |
| 2674-506 Loures |
| Portugal |

Hovione FarmaCiencia SA

Quinta de S. Pedro - Sete Casas

2674-506 Loures

Portugal

27

| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 Duiven |
| Madalmaad |

Hugen Maintenance for Aircraft B.V.

Marketing 43

6921 Duiven

Madalmaad

28

| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 RE Duiven |
| Madalmaad |

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv

Marketing 43

6921 RE Duiven

Madalmaad

29

| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce |
| --- |
| Pionierów 39 |
| 41–711 Ruda Śląska |
| Poola |

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce

Pionierów 39

41–711 Ruda Śląska

Poola

30

| ICL Europe Cooperatief U.A. |
| --- |
| Koningin Wilhelminaplein 30 |
| 1062 KR Amsterdam |
| Madalmaad |

ICL Europe Cooperatief U.A.

Koningin Wilhelminaplein 30

1062 KR Amsterdam

Madalmaad

31

| Interscience B.V. |
| --- |
| Tinstraat 16 |
| 4823AA Breda |
| Madalmaad |

Interscience B.V.

Tinstraat 16

4823AA Breda

Madalmaad

32

| L’Hotellier SAS |
| --- |
| Rue Henri Poincaré 4 |
| 92160 Antony |
| Prantsusmaa |

L’Hotellier SAS

Rue Henri Poincaré 4

92160 Antony

Prantsusmaa

33

| Labmix24 GmbH |
| --- |
| Industriestr. 18A |
| 46499 Hamminkeln |
| Saksamaa |

Labmix24 GmbH

Industriestr. 18A

46499 Hamminkeln

Saksamaa

34

| Laboratorios Miret S.A. |
| --- |
| Geminis 4 |
| 08228 Terrassa |
| Hispaania |

Laboratorios Miret S.A.

Geminis 4

08228 Terrassa

Hispaania

35

| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox |
| --- |
| JFK Drive |
| D12FP79 Dublin |
| Iirimaa |

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox

JFK Drive

D12FP79 Dublin

Iirimaa

36

| LGC Standards GmbH |
| --- |
| Mercatorstr. 51 |
| 46485 Wesel |
| Saksamaa |

LGC Standards GmbH

Mercatorstr. 51

46485 Wesel

Saksamaa

37

| Lufthansa Technik AG |
| --- |
| Weg beim Jäger 193 |
| 22335 Hamburg |
| Saksamaa |

Lufthansa Technik AG

Weg beim Jäger 193

22335 Hamburg

Saksamaa

38

| Martec SpA |
| --- |
| Via dell’industria 1 |
| I-20060 Vignate |
| Itaalia |

Martec SpA

Via dell’industria 1

I-20060 Vignate

Itaalia

39

| Mebrom NV |
| --- |
| Suikerkaai 66 |
| 9060 Zelzate |
| Belgia |

Mebrom NV

Suikerkaai 66

9060 Zelzate

Belgia

40

| Mebrom Technology NV |
| --- |
| Antwerpsesteenweg 45 |
| 2830 Willebroek |
| Belgia |

Mebrom Technology NV

Antwerpsesteenweg 45

2830 Willebroek

Belgia

41

| Neochema GmbH |
| --- |
| Uwe-Zeidler-Ring 10 |
| 55294 Bodenheim |
| Saksamaa |

Neochema GmbH

Uwe-Zeidler-Ring 10

55294 Bodenheim

Saksamaa

42

| P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- |
| Mialki Szlak 52 |
| 80–717 Gdansk |
| Poola |

P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o.

Mialki Szlak 52

80–717 Gdansk

Poola

43

| Philipps-Universität Marburg |
| --- |
| Biegenstrasse 10 |
| 35032 Marburg |
| Saksamaa |

Philipps-Universität Marburg

Biegenstrasse 10

35032 Marburg

Saksamaa

44

| R.P. Chem s.r.l. |
| --- |
| Via San Michele 47 |
| 31032 Casale sul Sile (TV) |
| Itaalia |

R.P. Chem s.r.l.

Via San Michele 47

31032 Casale sul Sile (TV)

Itaalia

45

| Restek France |
| --- |
| Avenue du General de Gaulle 7 |
| 91090 Lisses |
| Prantsusmaa |

Restek France

Avenue du General de Gaulle 7

91090 Lisses

Prantsusmaa

46

| Restek GmbH |
| --- |
| Schaberweg 23 |
| Bad Homburg |
| Saksamaa |

Restek GmbH

Schaberweg 23

Bad Homburg

Saksamaa

47

| Restek S.r.l. |
| --- |
| Via G. Miglioli 2/A |
| 20063 Cernusco sul Naviglio |
| Itaalia |

Restek S.r.l.

Via G. Miglioli 2/A

20063 Cernusco sul Naviglio

Itaalia

48

| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. |
| --- |
| Psary Wolnosci 20 |
| 51–180 Wroclaw |
| Poola |

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k.

Psary Wolnosci 20

51–180 Wroclaw

Poola

49

| Sigma Aldrich Chimie sarl |
| --- |
| Rue de Luzais 80 |
| 38070 Saint Quentin Fallavier |
| Prantsusmaa |

Sigma Aldrich Chimie sarl

Rue de Luzais 80

38070 Saint Quentin Fallavier

Prantsusmaa

50

| Sigma-Aldrich Chemie GmbH |
| --- |
| Riedstraße 2 |
| 89555 Steinheim |
| Saksamaa |

Sigma-Aldrich Chemie GmbH

Riedstraße 2

89555 Steinheim

Saksamaa

51

| Societe Air France Industries |
| --- |
| Aeroport de Paris |
| 94290 Villeneuve le Roi |
| Prantsusmaa |

Societe Air France Industries

Aeroport de Paris

94290 Villeneuve le Roi

Prantsusmaa

52

| Solvay Fluor GmbH |
| --- |
| Hans-Boeckler-Allee 20 |
| 30173 Hannover |
| Saksamaa |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Boeckler-Allee 20

30173 Hannover

Saksamaa

53

| Solvay France S.A |
| --- |
| Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9 |
| 69003 Lyon |
| Prantsusmaa |

Solvay France S.A

Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9

69003 Lyon

Prantsusmaa

54

| Solvay Specialty Polymers Italy SpA |
| --- |
| Viale Lombardia 20 |
| 20021 Bollate |
| Itaalia |

Solvay Specialty Polymers Italy SpA

Viale Lombardia 20

20021 Bollate

Itaalia

55

| Sterling Chemical Malta Limited |
| --- |
| Hal Far Industrial Estate HF 51 |
| 1504 Floriana |
| Malta |

Sterling Chemical Malta Limited

Hal Far Industrial Estate HF 51

1504 Floriana

Malta

56

| Sterling SpA |
| --- |
| Via della Carboneria 30 |
| 06073 Solomeo - Corciano (PG) |
| Itaalia |

Sterling SpA

Via della Carboneria 30

06073 Solomeo - Corciano (PG)

Itaalia

57

| Tazzetti SAU |
| --- |
| Calle Roma 2 |
| 28813 Torres de la Alameda |
| Hispaania |

Tazzetti SAU

Calle Roma 2

28813 Torres de la Alameda

Hispaania

58

| Tazzetti SpA |
| --- |
| Corso Europa 600/A |
| 10088 Volpiano |
| Itaalia |

Tazzetti SpA

Corso Europa 600/A

10088 Volpiano

Itaalia

59

| Techlab SARL |
| --- |
| La tannerie 4C |
| 57072 Metz Cedex 3 |
| Prantsusmaa |

Techlab SARL

La tannerie 4C

57072 Metz Cedex 3

Prantsusmaa

60

| TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH |
| --- |
| Werner-von-Siemens-Str. 18 |
| D-97076 Würzburg |
| Saksamaa |

TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH

Werner-von-Siemens-Str. 18

D-97076 Würzburg

Saksamaa

61

| Ultra Scientific Italia srl |
| --- |
| Via emilia 51/D |
| 40011 Anzola emilia |
| Itaalia |

Ultra Scientific Italia srl

Via emilia 51/D

40011 Anzola emilia

Itaalia

62

| UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH |
| --- |
| Alt-Herrenwyk 12 |
| 23569 Lübeck |
| Saksamaa |

UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH

Alt-Herrenwyk 12

23569 Lübeck

Saksamaa

63

| Valliscor Europa Limited |
| --- |
| City Quay 13–18 |
| D02 ED70 Dublin |
| Iirimaa |

Valliscor Europa Limited

City Quay 13–18

D02 ED70 Dublin

Iirimaa

64

| Vatro-Servis d.o.o. |
| --- |
| Dravska 61 |
| 42202 Trnovec Bartolovecki |
| Horvaatia |

Vatro-Servis d.o.o.

Dravska 61

42202 Trnovec Bartolovecki

Horvaatia

Brüssel, 15. detsember 2022

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 1. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 537/2011 meetodi kohta, mille alusel määratakse laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks importida või toota lubatud kontrollitavate ainete kogused ELis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta (ELT L 147, 2.6.2011, lk 4).

2

(3)  
  ELT C 104, 4.3.2022, lk 46.

3

---

I LISA

I ja II RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike kasutamiseks lähteainena ja töötlemise abiainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023.

| Ettevõtja |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |
| TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE) |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

TEGA - Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE)

---

II LISA

III RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid haloonide kasutamiseks lähteainena ja kriitiliseks kasutuseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023.

| Ettevõtja |
| --- |
| A-Gas Deutschland GmbH (DE) |
| A-Gas Italia s.r.l. (IT) |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ateliers Bigata SASU (FR) |
| BASF Agri-Production S.A.S. (FR) |
| BTC B.V. (NL) |
| EAF protect s.r.o. (CZ) |
| Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT) |
| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL) |
| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL) |
| L'Hotellier SAS (FR) |
| Lufthansa Technik AG (DE) |
| Martec SpA (IT) |
| P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL) |
| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL) |
| Societe Air France Industries (FR) |
| UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE) |
| Vatro-Servis d.o.o. (HR) |

Ettevõtja

A-Gas Deutschland GmbH (DE)

A-Gas Italia s.r.l. (IT)

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ateliers Bigata SASU (FR)

BASF Agri-Production S.A.S. (FR)

BTC B.V. (NL)

EAF protect s.r.o. (CZ)

Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT)

Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL)

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL)

L'Hotellier SAS (FR)

Lufthansa Technik AG (DE)

Martec SpA (IT)

P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL)

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL)

Societe Air France Industries (FR)

UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE)

Vatro-Servis d.o.o. (HR)

---

III LISA

IV RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid tetraklorometaani kasutamiseks lähteainena ja töötlemise abiainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023.

| Ettevõtja |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ceram Optec SIA (LV) |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ceram Optec SIA (LV)

---

IV LISA

V RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid 1,1,1-trikloroetaani kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023.

| Ettevõtja |
| --- |
| Arkema France (FR) |

Ettevõtja

Arkema France (FR)

---

V LISA

VI RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid metüülbromiidi kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023.

| Ettevõtja |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Mebrom NV (BE) |
| Mebrom Technology NV (BE) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Mebrom NV (BE)

Mebrom Technology NV (BE)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

---

VI LISA

VII RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023.

| Ettevõtja |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| Fermion oy (FI) |
| Hovione FarmaCiencia SA (PT) |
| R.P. Chem s.r.l. (IT) |
| Sterling Chemical Malta Limited (MT) |
| Sterling SpA (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

Fermion oy (FI)

Hovione FarmaCiencia SA (PT)

R.P. Chem s.r.l. (IT)

Sterling Chemical Malta Limited (MT)

Sterling SpA (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

VII LISA

VIII RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023.

| Ettevõtja |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Chemours Netherlands B.V. (NL) |
| Dyneon GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Chemours Netherlands B.V. (NL)

Dyneon GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

---

VIII LISA

IX RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid bromoklorometaani kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2023.

| Ettevõtja |
| --- |
| Albemarle Europe SPRL (BE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Laboratorios Miret S.A. (ES) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Ettevõtja

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Laboratorios Miret S.A. (ES)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

IX LISA

(Tundlik ja konfidentsiaalne äriteave – ei avaldata)

---

X LISA

Ettevõtjad, kel on õigus 2023. aastal toota või importida kontrollitavaid aineid laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks

Laboratoorsel või analüütilisel otstarbel kasutatavate kontrollitavate ainete kvoodid määratakse järgmistele ettevõtjatele.

| Ettevõtja

  Abcr GmbH (DE) |
| --- |
| AGC Pharma Chemicals Europe (ES) |
| Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE) |
| Airsense Analytics GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Biovit d.o.o. (HR) |
| CPAChem Ltd (BG) |
| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE) |
| Fot LTD (BG) |
| Gedeon Richter Plc. (HU) |
| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL) |
| Interscience B.V. (NL) |
| Labmix24 GmbH (DE) |
| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE) |
| LGC Standards GmbH (DE) |
| Neochema GmbH (DE) |
| Philipps-Universität Marburg (DE) |
| Restek France (FR) |
| Restek GmbH (DE) |
| Restek S.r.l. (IT) |
| Sigma Aldrich Chimie sarl (FR) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT) |
| Techlab SARL (FR) |
| Ultra Scientific Italia srl (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Ettevõtja

Abcr GmbH (DE)

AGC Pharma Chemicals Europe (ES)

Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE)

Airsense Analytics GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Biovit d.o.o. (HR)

CPAChem Ltd (BG)

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE)

Fot LTD (BG)

Gedeon Richter Plc. (HU)

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL)

Interscience B.V. (NL)

Labmix24 GmbH (DE)

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE)

LGC Standards GmbH (DE)

Neochema GmbH (DE)

Philipps-Universität Marburg (DE)

Restek France (FR)

Restek GmbH (DE)

Restek S.r.l. (IT)

Sigma Aldrich Chimie sarl (FR)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT)

Techlab SARL (FR)

Ultra Scientific Italia srl (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

XI LISA

(Tundlik ja konfidentsiaalne äriteave – ei avaldata)

---

SOOVITUSED

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/179

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2022/2510,

8. detsember 2022,

millega kehtestatakse ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide Euroopa hindamisraamistik

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa rohelises kokkuleppes (1) on määratud kestlikule majandusele ja ühiskonnale ülemineku saavutamiseks neli omavahel seotud poliitilist eesmärki: kliimaneutraalsus, bioloogilise mitmekesisuse kaitse, ringmajandus ja nullsaaste eesmärk mürgivaba keskkonna saavutamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa rohelises kokkuleppes (1) on määratud kestlikule majandusele ja ühiskonnale ülemineku saavutamiseks neli omavahel seotud poliitilist eesmärki: kliimaneutraalsus, bioloogilise mitmekesisuse kaitse, ringmajandus ja nullsaaste eesmärk mürgivaba keskkonna saavutamiseks.

| (2) | ELi kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia (2) eesmärk on toetada kestlikule majandusele ülemineku rahastamist. |
| --- | --- |

(2)

ELi kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia (2) eesmärk on toetada kestlikule majandusele ülemineku rahastamist.

| (3) | Taksonoomiamääruses (3) on sätestatud neli tingimust, millele majandustegevus peab vastama, et seda saaks pidada kestlikuks. Samuti on selles sätestatud kuus keskkonnaeesmärki, sh üleminek ringmajandusele ning saaste vältimine ja kontroll. |
| --- | --- |

(3)

Taksonoomiamääruses (3) on sätestatud neli tingimust, millele majandustegevus peab vastama, et seda saaks pidada kestlikuks. Samuti on selles sätestatud kuus keskkonnaeesmärki, sh üleminek ringmajandusele ning saaste vältimine ja kontroll.

| (4) | Dokumendis „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (4) (edaspidi „kemikaalistrateegia“) teatas komisjon, et töötab välja ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide kriteeriumid. Samuti loob komisjon liikmesriikidele, tööstussektorile ja teistele sidusrühmadele stiimulid, et seada prioriteediks innovatsioon, leidmaks võimaluse korral (5) asendused probleemsetele ainetele eri sektorites, näiteks tekstiili-, toiduga kokkupuutuvate materjalide, info- ja sidetehnoloogia, ehitusmaterjalide, vähese CO2 heitega liikuvuse, akude või taastuvate energiaallikate sektoris. |
| --- | --- |

(4)

Dokumendis „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (4) (edaspidi „kemikaalistrateegia“) teatas komisjon, et töötab välja ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide kriteeriumid. Samuti loob komisjon liikmesriikidele, tööstussektorile ja teistele sidusrühmadele stiimulid, et seada prioriteediks innovatsioon, leidmaks võimaluse korral (5) asendused probleemsetele ainetele eri sektorites, näiteks tekstiili-, toiduga kokkupuutuvate materjalide, info- ja sidetehnoloogia, ehitusmaterjalide, vähese CO2 heitega liikuvuse, akude või taastuvate energiaallikate sektoris.

| (5) | Euroopa Parlament on võtnud vastu kemikaalistrateegiat käsitleva resolutsiooni, (6) milles rõhutatakse vajadust töötada välja ohutuks ja kestlikuks kavandamise kriteeriumid, et aidata vältida ja ohjata saastet, parandada toodetes esinevate ohtlike kemikaalide jälgimist ning edendada nende asendamist ohutumate ja kestlikumate alternatiividega. Ka nõukogu 15. märtsi 2021. aasta järeldustes kemikaalistrateegia kohta (7) kutsutakse komisjoni üles töötama koostöös liikmesriikidega ja sidusrühmadega konsulteerides kiiresti välja ühtlustatud, selged ja täpsed määratlused ning vajaduse korral kriteeriumid või põhimõtted selliste kemikaalistrateegia tõhusaks rakendamiseks oluliste mõistete jaoks nagu „ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalid“. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament on võtnud vastu kemikaalistrateegiat käsitleva resolutsiooni, (6) milles rõhutatakse vajadust töötada välja ohutuks ja kestlikuks kavandamise kriteeriumid, et aidata vältida ja ohjata saastet, parandada toodetes esinevate ohtlike kemikaalide jälgimist ning edendada nende asendamist ohutumate ja kestlikumate alternatiividega. Ka nõukogu 15. märtsi 2021. aasta järeldustes kemikaalistrateegia kohta (7) kutsutakse komisjoni üles töötama koostöös liikmesriikidega ja sidusrühmadega konsulteerides kiiresti välja ühtlustatud, selged ja täpsed määratlused ning vajaduse korral kriteeriumid või põhimõtted selliste kemikaalistrateegia tõhusaks rakendamiseks oluliste mõistete jaoks nagu „ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalid“.

| (6) | Ringmajanduse tegevuskavas (8) on märgitud, et komisjon toetab teadusuuringute ja innovatsiooni abil ohtlike ainete asendamist ja kõrvaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Ringmajanduse tegevuskavas (8) on märgitud, et komisjon toetab teadusuuringute ja innovatsiooni abil ohtlike ainete asendamist ja kõrvaldamist.

| (7) | ELi tegevuskavas „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ (9) ning ettepanekus võtta vastu määrus, millega kehtestatakse kestlike toodete ökodisaininõuete sätestamise raamistik, (10) on rõhutatud kohustust tagada, et kemikaalid ja materjalid on kavandatud võimalikult ohutuks ja kestlikuks kogu nende olelusringi vältel, nii et materjalitsüklid oleksid mürgivabad. |
| --- | --- |

(7)

ELi tegevuskavas „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ (9) ning ettepanekus võtta vastu määrus, millega kehtestatakse kestlike toodete ökodisaininõuete sätestamise raamistik, (10) on rõhutatud kohustust tagada, et kemikaalid ja materjalid on kavandatud võimalikult ohutuks ja kestlikuks kogu nende olelusringi vältel, nii et materjalitsüklid oleksid mürgivabad.

| (8) | Esimese sektorispetsiifilise viite ohutuks ja kestlikuks kavandamisele võib leida ELi kestliku ja ringse tekstiili strateegias (11). Strateegias rõhutatakse ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide kriteeriumide väljatöötamise tähtsust, et toetada tööstussektorit tekstiiltoodetes probleemsete ainete asendamisel, või kui see pole võimalik, siis nende minimeerimisel. |
| --- | --- |

(8)

Esimese sektorispetsiifilise viite ohutuks ja kestlikuks kavandamisele võib leida ELi kestliku ja ringse tekstiili strateegias (11). Strateegias rõhutatakse ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide kriteeriumide väljatöötamise tähtsust, et toetada tööstussektorit tekstiiltoodetes probleemsete ainete asendamisel, või kui see pole võimalik, siis nende minimeerimisel.

| (9) | Ka Euroopa kodanikud peavad tegutsemist vajalikuks. 2020. aasta Eurobaromeetri uuring (12) näitab, et 84 % eurooplastest on mures igapäevatoodetes sisalduvate kemikaalide mõju pärast nende tervisele ja 90 % on mures kemikaalide mõju pärast keskkonnale. |
| --- | --- |

(9)

Ka Euroopa kodanikud peavad tegutsemist vajalikuks. 2020. aasta Eurobaromeetri uuring (12) näitab, et 84 % eurooplastest on mures igapäevatoodetes sisalduvate kemikaalide mõju pärast nende tervisele ja 90 % on mures kemikaalide mõju pärast keskkonnale.

| (10) | Kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitlevas määruses (EÜ) nr 1907/2006 (13) (REACHi määrus) on juba kindlaks määratud mitusada väga ohtlikku ainet ning veel paljud vastaksid probleemsete ainete määratlusele, mis on sätestatud ettepanekus võtta vastu määrus, millega kehtestatakse kestlike toodete ökodisaininõuete sätestamise raamistik (14). |
| --- | --- |

(10)

Kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitlevas määruses (EÜ) nr 1907/2006 (13) (REACHi määrus) on juba kindlaks määratud mitusada väga ohtlikku ainet ning veel paljud vastaksid probleemsete ainete määratlusele, mis on sätestatud ettepanekus võtta vastu määrus, millega kehtestatakse kestlike toodete ökodisaininõuete sätestamise raamistik (14).

| (11) | Selleks et üleminek ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalidele oleks edukas, on vaja ühist arusaamist ohutuse ja kestlikkuse aspektidest (15). Seetõttu tuleb osalejate, sektorite ja väärtusahelate vahelise sidususe tagamiseks töötada välja ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide Euroopa hindamisraamistik, mis aitaks määratleda ohutuse ja kestlikkuse kriteeriume. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et üleminek ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalidele oleks edukas, on vaja ühist arusaamist ohutuse ja kestlikkuse aspektidest (15). Seetõttu tuleb osalejate, sektorite ja väärtusahelate vahelise sidususe tagamiseks töötada välja ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide Euroopa hindamisraamistik, mis aitaks määratleda ohutuse ja kestlikkuse kriteeriume.

| (12) | Kavandatav raamistik peaks võimaldama hinnata igakülgselt kemikaalide ja materjalide ohutust ja jätkusuutlikkust kogu nende olelusringi vältel ning toetama selliste kemikaalide ja materjalide kavandamist, väljatöötamist, tootmist ja kasutamist, mis tagavad soovitud funktsiooni või teenuse ning on samas ohutud ja kestlikud. Raamistiku kohaldamine võimaldab määratleda mõiste „ohutuks ja kestlikuks kavandatud“ kriteeriumid, mis peaks aitama kehtestada kemikaalide ja materjalide ohutuse ja kestlikkuse ranged standardid. |
| --- | --- |

(12)

Kavandatav raamistik peaks võimaldama hinnata igakülgselt kemikaalide ja materjalide ohutust ja jätkusuutlikkust kogu nende olelusringi vältel ning toetama selliste kemikaalide ja materjalide kavandamist, väljatöötamist, tootmist ja kasutamist, mis tagavad soovitud funktsiooni või teenuse ning on samas ohutud ja kestlikud. Raamistiku kohaldamine võimaldab määratleda mõiste „ohutuks ja kestlikuks kavandatud“ kriteeriumid, mis peaks aitama kehtestada kemikaalide ja materjalide ohutuse ja kestlikkuse ranged standardid.

| (13) | Ohutuse ja kestlikkuse mõõtmete, aspektide, meetodite, näitajate ja vahendite läbivaatamisel, (16) mis on käesoleva soovituse lisa põhiline osa, keskendutakse peamiselt kemikaalide ohutusele ja kestlikkusele, kuigi viidatakse ka mitmele täiendavale kestlikkuse sotsiaal-majanduslikule aspektile. Lisateabe andmiseks ja rohkem teavitatud otsuste tegemiseks, eelkõige asendamise edendamisel, võib osutuda vajalikuks hinnata lisaks juba kaalutud aspektidele sotsiaal-majanduslikke aspekte. Neid kaalutlusi võib raamistiku kohaldamisel vajadust mööda arvesse võtta. |
| --- | --- |

(13)

Ohutuse ja kestlikkuse mõõtmete, aspektide, meetodite, näitajate ja vahendite läbivaatamisel, (16) mis on käesoleva soovituse lisa põhiline osa, keskendutakse peamiselt kemikaalide ohutusele ja kestlikkusele, kuigi viidatakse ka mitmele täiendavale kestlikkuse sotsiaal-majanduslikule aspektile. Lisateabe andmiseks ja rohkem teavitatud otsuste tegemiseks, eelkõige asendamise edendamisel, võib osutuda vajalikuks hinnata lisaks juba kaalutud aspektidele sotsiaal-majanduslikke aspekte. Neid kaalutlusi võib raamistiku kohaldamisel vajadust mööda arvesse võtta.

| (14) | Kavas oleva „ohutuks ja kestlikuks kavandamise“ raamistiku eesmärk on olla teadusuuringute ja innovatsiooni esirinnas ning edendada uusimate teaduslike teadmiste kasutamist, et täita innovatsioonis ohutuse ja kestlikkuse kõige kõrgemaid eesmärke. |
| --- | --- |

(14)

Kavas oleva „ohutuks ja kestlikuks kavandamise“ raamistiku eesmärk on olla teadusuuringute ja innovatsiooni esirinnas ning edendada uusimate teaduslike teadmiste kasutamist, et täita innovatsioonis ohutuse ja kestlikkuse kõige kõrgemaid eesmärke.

| (15) | Raamistiku eesmärk peaks olema saada ülemaailmseks võrdlusaluseks, mida kasutatakse rohetööstusele üleminekuks vajalikus innovatsioonis; probleemsete ainete tootmise ja kasutamise võimalikult suurel määral asendamisel; kemikaalide ja materjalide tootmiseks kestlike ressursside ja lähteainete kasutamise edendamisel; kemikaalide ja materjalide tootmise ja kasutamise kliimale, keskkonnale ja inimeste tervisele avalduva mõju minimeerimisel kogu nende olelusringi vältel ning tööstuse ja ametiasutuste teadus- ja arendustegevuse investeeringute õigesse suunda juhtimisel. |
| --- | --- |

(15)

Raamistiku eesmärk peaks olema saada ülemaailmseks võrdlusaluseks, mida kasutatakse rohetööstusele üleminekuks vajalikus innovatsioonis; probleemsete ainete tootmise ja kasutamise võimalikult suurel määral asendamisel; kemikaalide ja materjalide tootmiseks kestlike ressursside ja lähteainete kasutamise edendamisel; kemikaalide ja materjalide tootmise ja kasutamise kliimale, keskkonnale ja inimeste tervisele avalduva mõju minimeerimisel kogu nende olelusringi vältel ning tööstuse ja ametiasutuste teadus- ja arendustegevuse investeeringute õigesse suunda juhtimisel.

| (16) | Käesolevas soovituses esitatakse ettepanek luua ohutuks ja kestlikuks kavandamise Euroopa raamistik lähtekohana liikmesriikidele, tööstussektorile, akadeemilistele ringkondadele, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonidele ning ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalide ja materjalide võrdlusaluseid andvatele asutustele. |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas soovituses esitatakse ettepanek luua ohutuks ja kestlikuks kavandamise Euroopa raamistik lähtekohana liikmesriikidele, tööstussektorile, akadeemilistele ringkondadele, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonidele ning ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalide ja materjalide võrdlusaluseid andvatele asutustele.

| (17) | Soovituses kehtestatakse raamistiku katsetamise periood ning liikmesriikide ja sidusrühmade katseperioodi ajal kasutatava vabatahtliku aruandluse mehhanism. Raamistiku läbivaatamisprotsessiga alustatakse hiljemalt katseperioodi lõpus. Katsetamise perioodil kogutud tagasiside põhjal kaalub komisjon, kas vajaduse korral lisada hindamisse täiendava elemendina ohutuse ja keskkonnaaspektid ning majandusliku ja sotsiaalse kestlikkuse aspektid. |
| --- | --- |

(17)

Soovituses kehtestatakse raamistiku katsetamise periood ning liikmesriikide ja sidusrühmade katseperioodi ajal kasutatava vabatahtliku aruandluse mehhanism. Raamistiku läbivaatamisprotsessiga alustatakse hiljemalt katseperioodi lõpus. Katsetamise perioodil kogutud tagasiside põhjal kaalub komisjon, kas vajaduse korral lisada hindamisse täiendava elemendina ohutuse ja keskkonnaaspektid ning majandusliku ja sotsiaalse kestlikkuse aspektid.

| (18) | Nagu on rõhutatud kemikaalistrateegias, on uute lahenduste väljatöötamiseks ning nii rohe- kui ka digipöörde toetamiseks tingimata vaja suuremaid avaliku ja erasektori investeeringuid ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalide pakkumisse ning keemiatööstuse suuremat innovatsioonisuutlikkust. Visioon aastaks 2030, millele see soovitus tugineb, peaks järelikult tagama, et ohutuid ja keskkonnasäästlikke kemikaale ja materjale käsitlevad tulevased Euroopa, riiklikud ja rahvusvahelised algatused põhinevad kavandatud raamistikul. Komisjon tutvustab käesolevat soovitust rahvusvahelistel foorumitel. |
| --- | --- |

(18)

Nagu on rõhutatud kemikaalistrateegias, on uute lahenduste väljatöötamiseks ning nii rohe- kui ka digipöörde toetamiseks tingimata vaja suuremaid avaliku ja erasektori investeeringuid ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalide pakkumisse ning keemiatööstuse suuremat innovatsioonisuutlikkust. Visioon aastaks 2030, millele see soovitus tugineb, peaks järelikult tagama, et ohutuid ja keskkonnasäästlikke kemikaale ja materjale käsitlevad tulevased Euroopa, riiklikud ja rahvusvahelised algatused põhinevad kavandatud raamistikul. Komisjon tutvustab käesolevat soovitust rahvusvahelistel foorumitel.

| (19) | Selleks et luua stiimulid raamistiku katsetamiseks ja eelkõige selleks, et käsitleda probleemsete ainete teemat, toetab komisjon katseperioodi. Seda tehakse eelkõige raamprogrammi „Euroopa horisont“ meetmete abil, mis on ette nähtud ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide väljatöötamiseks, ning katsemeetodite ja hindamisvahendite arendamise ja täiustamise teel, et laiendada raamistiku pakutavaid hindamisvõimalusi. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et luua stiimulid raamistiku katsetamiseks ja eelkõige selleks, et käsitleda probleemsete ainete teemat, toetab komisjon katseperioodi. Seda tehakse eelkõige raamprogrammi „Euroopa horisont“ meetmete abil, mis on ette nähtud ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide väljatöötamiseks, ning katsemeetodite ja hindamisvahendite arendamise ja täiustamise teel, et laiendada raamistiku pakutavaid hindamisvõimalusi.

| (20) | Komisjon on välja töötanud ka ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalide ja materjalide strateegilise uurimis- ja innovatsioonikava, (17) milles on määratud kindlaks kemikaalide ja materjalide olelusringi peamised uurimis- ja innovatsioonivaldkonnad (kavandamine, tootmine, kasutamine ja kõrvaldamine/ringlussevõtt/tervendamine), et hõlbustada ja toetada Euroopa ja riigi tasandil tööstuse ohututele ja keskkonnasäästlikele kemikaalidele ja materjalidele üleminekut. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon on välja töötanud ka ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalide ja materjalide strateegilise uurimis- ja innovatsioonikava, (17) milles on määratud kindlaks kemikaalide ja materjalide olelusringi peamised uurimis- ja innovatsioonivaldkonnad (kavandamine, tootmine, kasutamine ja kõrvaldamine/ringlussevõtt/tervendamine), et hõlbustada ja toetada Euroopa ja riigi tasandil tööstuse ohututele ja keskkonnasäästlikele kemikaalidele ja materjalidele üleminekut.

| (21) | Komisjon, olles teadlik kavandatava raamistiku rakendamiseks vajalikest andmetest, edendab jätkuvalt leitavaid, juurdepääsetavaid, koostalitlusvõimelisi ja taaskasutatavaid (FAIR) andmeid. Komisjon arendab ka ELi ühist kemikaalide andmeplatvormi, (18) et hõlbustada juurdepääsu kemikaale käsitlevates liidu õigusaktides kasutatud olemasolevatele andmetele ning nende andmete jagamist ja taaskasutamist. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon, olles teadlik kavandatava raamistiku rakendamiseks vajalikest andmetest, edendab jätkuvalt leitavaid, juurdepääsetavaid, koostalitlusvõimelisi ja taaskasutatavaid (FAIR) andmeid. Komisjon arendab ka ELi ühist kemikaalide andmeplatvormi, (18) et hõlbustada juurdepääsu kemikaale käsitlevates liidu õigusaktides kasutatud olemasolevatele andmetele ning nende andmete jagamist ja taaskasutamist.

| (22) | Käesolevas soovituses järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet, sest kavandatav ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistik teenib Euroopa teadusruumi ning kemikaalide ja materjalide ühtse turu vajadusi juhtudel, kui Euroopa tasandil on vaja ühtset arusaamist kemikaalide ja materjalide ohutuse ja kestlikkuse kohta. Soovitus järgib proportsionaalsuse põhimõtet, sest selles ühendatakse raamistiku kehtestamine õiguslikult mittesiduvate vahenditega katsetamise perioodiga, kaldumata kõrvale mis tahes kehtivatest või tulevastest (liidu) õigusaktidest kemikaalide ja materjalide kohta, |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas soovituses järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet, sest kavandatav ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistik teenib Euroopa teadusruumi ning kemikaalide ja materjalide ühtse turu vajadusi juhtudel, kui Euroopa tasandil on vaja ühtset arusaamist kemikaalide ja materjalide ohutuse ja kestlikkuse kohta. Soovitus järgib proportsionaalsuse põhimõtet, sest selles ühendatakse raamistiku kehtestamine õiguslikult mittesiduvate vahenditega katsetamise perioodiga, kaldumata kõrvale mis tahes kehtivatest või tulevastest (liidu) õigusaktidest kemikaalide ja materjalide kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

| 1.1. | Käesoleva soovitusega tehakse ettepanek luua teadus- ja innovatsioonitegevuse tarbeks ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide Euroopa raamistik. Katseperioodi ja raamistiku üksikasjad, mis põhinevad komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse tehnilistel aruannetel, (19) (20) on esitatud soovituse lisas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kavandatav raamistik koosneb kemikaali või materjali ohutuse ja kestlikkuse aspektide hindamise meetoditest. Raamistiku rakendamisel saadud tulemused võimaldavad määratleda mõiste „ohutuks ja kestlikuks kavandatud“ kriteeriumid, sealhulgas punktisüsteemid ja saadud tulemuste põhjal välja töötatud künnised. Samaaegselt raamistiku läbivaatamisega alustatakse ka kriteeriumide määratlemise protsessiga. Käesoleva soovituse eesmärk on alustada hindamisraamistikku katsetamisega ja saada tagasisidet, et oleks võimalik parandada selle asjakohasust, usaldusväärsust ja toimivust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Soovitus on adresseeritud liikmesriikidele, tööstussektorile, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), akadeemilistele ringkondadele ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonidele, kes töötavad välja kemikaale ja materjale või osalevad nende väljatöötamises. Soovitusega kutsutakse neid üles kasutama raamistikku oma teadus- ja innovatsiooniprogrammides ning kemikaalide või materjalidega seotud tegevuses. Samuti soovitatakse neil viidata raamistikule asjakohastes poliitika- või strateegiadokumentides. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Liikmesriigid, tööstussektor, akadeemilised ringkonnad ja piirkondlikud organisatsioonid peaksid tagama ka selle, et raamistiku kohaldamisel koostatud ja kasutatud meetodid, mudelid ja andmed vastavad leitavuse, juurdepääsetavuse, koostalitlusvõimelisuse ja taaskasutatavuse (FAIR) juhtpõhimõtetele. |
| --- | --- |

1.4.

2.   KASUTAMISVALDKONNAD LIIKMESRIIKIDES

Liikmesriike kutsutakse üles:

| 2.1. | edendama raamistikku oma riiklikes teadus- ja innovatsiooniprogrammides ning toetama seeläbi rakenduste ja kasutusjuhtude abil katsetamisperioodi; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | suurendama kvaliteetsete FAIR-andmete kättesaadavust ohutuse ja kestlikkuse hindamiseks ning lisama selle aspekti oma riiklikesse teadus- ja innovatsiooniprogrammidesse ning vajaduse korral seotud poliitikasse; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | toetama hindamismeetodite, mudelite ja vahendite täiustamist ning tegema uued meetodid, mudelid ja vahendid kättesaadavaks, et need ohutuse ja kestlikkuse hindamise parandamise eesmärgil raamistikku integreerida; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | toetama õppekavade väljatöötamist, et tagada raamistiku rakendamiseks vajalike oskuste õpetamine. |
| --- | --- |

2.4.

3.   KASUTAMISVALDKONNAD TÖÖSTUSES, AKADEEMILISTES RINGKONDADES NING TEADUS- JA TEHNOLOOGIAORGANISATSIOONIDES

Tööstussektorit (sealhulgas VKEsid), akadeemilisi ringkondi ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioone kutsutakse üles:

| 3.1. | kasutama raamistikku oma teadus- ja innovatsiooniprotsessides kemikaalide või materjalide väljatöötamiseks ning toetama sellega katsetamisperioodi; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | tegema ohutuse ja kestlikkuse hindamiseks kättesaadavaks kvaliteetsed FAIR-andmed, rikkumata intellektuaalomandi õigusi ja eiramata turvakaalutlusi (kui need on asjakohased); |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | toetama selliste uute hindamismeetodite, mudelite ja vahendite väljatöötamist ja kättesaadavaks tegemist, mida saab raamistikku integreerida, et parandada ohutuse ja kestlikkuse hindamist; |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | toetama kutsealase koolituse ja hariduse õppekavade väljatöötamist, et tagada raamistiku rakendamiseks vajalike oskuste õpetamine. |
| --- | --- |

3.4.

4.   ARUANDLUS SOOVITUSE TÄITMISE KOHTA

| 4.1. | Liikmesriike, tööstussektorit, akadeemilisi ringkondi ja piirkondlikke organisatsioone julgustatakse komisjonile käesoleva soovituse rakendamisest katsetamisperioodi kestel aru andma. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Aruandluse hõlbustamiseks avaldab komisjon aruandevormi. Edastatav teave peaks sisaldama järgmist:






  — | kuidas liikmesriigid, tööstussektor, ülikoolid ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid raamistikku oma teadus- ja innovatsiooniprogrammides, tegevuses ja mujal kasutavad; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

kuidas liikmesriigid, tööstussektor, ülikoolid ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid raamistikku oma teadus- ja innovatsiooniprogrammides, tegevuses ja mujal kasutavad;

| — | algatused ja kasutusjuhtumid raamistiku katsetamiseks; |
| --- | --- |

—

algatused ja kasutusjuhtumid raamistiku katsetamiseks;

| — | algatused ohutuse ja kestlikkuse hindamise uute meetodite, mudelite ja vahendite väljatöötamiseks ning see, kuidas nendele tulemustele ligi pääseb ja neid kasutada saab; |
| --- | --- |

—

algatused ohutuse ja kestlikkuse hindamise uute meetodite, mudelite ja vahendite väljatöötamiseks ning see, kuidas nendele tulemustele ligi pääseb ja neid kasutada saab;

| — | ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide väljatöötamise algatused; |
| --- | --- |

—

ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide väljatöötamise algatused;

| — | hindamisaruanded, milles esitatakse raamistiku katsetamisel saadud tulemused; |
| --- | --- |

—

hindamisaruanded, milles esitatakse raamistiku katsetamisel saadud tulemused;

| — | raamistiku kasutamisel kindlaks tehtud probleemid ja kitsaskohad; |
| --- | --- |

—

raamistiku kasutamisel kindlaks tehtud probleemid ja kitsaskohad;

| — | teave hindamissüsteemide ja künniste loomise kohta, mis võivad toetada läbivaadatud raamistikus mõiste „ohutuks ja kestlikuks kavandatud“ kriteeriumide kehtestamist. |
| --- | --- |

—

teave hindamissüsteemide ja künniste loomise kohta, mis võivad toetada läbivaadatud raamistikus mõiste „ohutuks ja kestlikuks kavandatud“ kriteeriumide kehtestamist.

Brüssel, 8. detsember 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariya GABRIEL

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2021) 390 final.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

3

(4)  COM(2020) 667 final.

4

(5)  Nagu on kirjeldatud kestlikkust toetavas kemikaalistrateegias (COM(2020) 667 final).

5

(6)  Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohta (2020/2531(RSP)), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0201_ET.pdf.

6

(7)  Nõukogu 15. märtsi 2021. aasta järeldused 6941/21 „Liidu keskkonnasäästlike kemikaalide strateegia: aeg tegutseda“, https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6941-2021-INIT/et/pdf.

7

(8)  COM(2020) 98 final.

8

(9)  COM(2021) 400 final.

9

(10)  COM(2022) 142 final.

10

(11)  COM(2022) 141 final.

11

(12)  Eurobaromeetri uuring (2020) „Attitudes of European citizens towards the environment – March 2020“ („Euroopa kodanike keskkonnahoiakud – märts 2020“), https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2257.

12

(13)  https://echa.europa.eu/candidate-list-table.

13

(14)  COM(2022) 142 final.

14

(15)  Euroopa Komisjon, 2021, „Mapping study for the development of Sustainable by Design criteria“ („Kaardistusuuring ohutuks ja kestlikuks kavandamise kriteeriumide väljatöötamise kohta“), https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f679c200-a314-11eb-9585-01aa75ed71a1/language-en.

15

(16)  Caldeira, C., et al., „Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools“ („Ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalid ja materjalid. Ohutuse ja kestlikkuse mõõtmete, aspektide, meetodite, näitajate ja vahendite läbivaatamine“), EUR 30991 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022, ISBN 978-92-76-47560-6 (internetis), doi:10.2760/879069 (internetis), JRC127109. 2022.

16

et al.

(17)  Euroopa Komisjon, „Strategic Research and Innovation Plan for Safe and Sustainable Chemicals and Materials“
  „(Ohutute ja keskkonnasäästlike kemikaalide ja materjalide strateegilise uurimise ja innovatsiooni kava“), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2022, ISBN 978-92-76-49115-6, doi:10.2777/876851.

17

(18)  COM(2020) 667 final.

18

(19)  Caldeira C., Farcal L., Moretti C., et al., „Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools“ („Ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalid ja materjalid. Ohutuse ja kestlikkuse mõõtmete, aspektide, meetodite, näitajate ja vahendite läbivaatamine“), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022, ISBN 978-92-76-47560-6, doi:10.2760/879069.

19

et al.

(20)  Caldeira C., Farcal L., Garmendia, I., et al., „Safe and sustainable by design chemicals and materials: Framework for the definition of safe and sustainable by design criteria for chemicals and materials“ („Ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalid ja materjalid. Ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide kriteeriumide määratlemise raamistik“), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2022, ISBN 978-92-76-53264-4, doi:10.2760/487955.

20

et al.

---

LISA

Mõiste „ohutuks ja kestlikuks kavandatud“ tulevase määratluse raamistik ning kemikaalide ja materjalide hindamise menetlus

Sisukord

| 1. | Ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistiku aluspõhimõtted | 184 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Raamistiku omadused ja struktuur | 184 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | 1. etapp: kavandamise (ümberkujundamise) juhtpõhimõtted | 185 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | 2. etapp: ohutuse ja kestlikkuse hindamine | 188 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ohu hindamine (1. etapp) | 190 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tootmise ja töötlemise inimeste tervise ja ohutusega seotud aspektid (2. etapp) | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Inimeste tervise ja keskkonnaaspektid rakenduse lõppfaasis (3. etapp) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Keskkonnakestlikkuse hindamine (4. etapp) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 5. | Hindamismenetlus ja -aruanne | 204 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ülevaade andmeallikatest, mis toetavad ohutuse ja kestlikkuse hindamist | 205 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   Ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistiku aluspõhimõtted

Paika on pandud põhimõtted, et töötada välja ohutuks ja kestlikuks kavandamise uus raamistik.

| — | Määratakse kindlaks hierarhia, milles seatakse esikohale ohutus, et vältida kehvemaid asendusi. |
| --- | --- |

—

Määratakse kindlaks hierarhia, milles seatakse esikohale ohutus, et vältida kehvemaid asendusi.

| — | Määratakse kindlaks kemikaalide ja materjalide kavandamise piirkriteeriumid, et soodustada kestlikku teadustegevust ja innovatsiooni, mis põhinevad nii ELi kemikaale käsitlevate õigusaktide nõuetes viidatud andmetel kui ka andmetel, mis jäävad nende nõuete kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

—

Määratakse kindlaks kemikaalide ja materjalide kavandamise piirkriteeriumid, et soodustada kestlikku teadustegevust ja innovatsiooni, mis põhinevad nii ELi kemikaale käsitlevate õigusaktide nõuetes viidatud andmetel kui ka andmetel, mis jäävad nende nõuete kohaldamisalast välja.

| — | Keskendutakse keskkonnasurve järkjärgulisele minimeerimisele, kasutades dünaamilisi piire ja piirmäärasid, et raamistik muutuks innovatsiooniprotsessis täiustuste haldamise vahendiks. |
| --- | --- |

—

Keskendutakse keskkonnasurve järkjärgulisele minimeerimisele, kasutades dünaamilisi piire ja piirmäärasid, et raamistik muutuks innovatsiooniprotsessis täiustuste haldamise vahendiks.

| — | Tagatakse kahjuliku mõju kohta kättesaadavate andmete optimaalne kasutamine. Iga (uut) kemikaali või materjali tuleks võrrelda kõigi struktuuriliselt või funktsionaalselt sarnaste ainetega, et hinnata inimeste tervisele või keskkonnale avalduva eeldatava negatiivse mõju võimalikkust. |
| --- | --- |

—

Tagatakse kahjuliku mõju kohta kättesaadavate andmete optimaalne kasutamine. Iga (uut) kemikaali või materjali tuleks võrrelda kõigi struktuuriliselt või funktsionaalselt sarnaste ainetega, et hinnata inimeste tervisele või keskkonnale avalduva eeldatava negatiivse mõju võimalikkust.

| — | Teavitatakse ohutuks ja kestlikuks kavandamise meetmetest, mida on võetud kogu tarneahela ulatuses; kõik asjakohased ja mittekonfidentsiaalsed andmed tehakse kättesaadavaks leitavas, juurdepääsetavas, koostalitlusvõimelises ja taaskasutatavas (FAIR) vormingus, et tagada suurem läbipaistvus ja vastutus ning hoolsuskohustuse parem täitmine. |
| --- | --- |

—

Teavitatakse ohutuks ja kestlikuks kavandamise meetmetest, mida on võetud kogu tarneahela ulatuses; kõik asjakohased ja mittekonfidentsiaalsed andmed tehakse kättesaadavaks leitavas, juurdepääsetavas, koostalitlusvõimelises ja taaskasutatavas (FAIR) vormingus, et tagada suurem läbipaistvus ja vastutus ning hoolsuskohustuse parem täitmine.

| — | Edendatakse sidusa raamistiku kasutamist eri sidusrühmades, sealhulgas tööstussektoris ja poliitikakujundajate hulgas. |
| --- | --- |

—

Edendatakse sidusa raamistiku kasutamist eri sidusrühmades, sealhulgas tööstussektoris ja poliitikakujundajate hulgas.

2.   Raamistiku omadused ja struktuur

Esitatud ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistik on üldine lähenemisviis kemikaalide ja materjalide ohutus- ja kestlikkuskriteeriumide hindamisele ja määratlemisele kogu innovatsiooniprotsessis. Seda saab rakendada uute kemikaalide ja materjalide väljatöötamisel või olemasolevate ümberhindamisel. Olemasolevate kemikaalide ja materjalide puhul saab raamistikku kasutada selleks, et i) toetada tootmisprotsesside ümberkujundamist, et muuta need ohutumaks ja säästvamaks, hinnates alternatiivseid protsesse, või ii) võrrelda neid ohutuks ja kestlikuks kavandamise kriteeriumide abil (nt uuenduste jaoks, millega need asendatakse paremini toimivate kemikaalide või materjalidega, või valitud järgmise etapi rakenduste jaoks).

Raamistik koosneb (ümber)kujundamise etapist ning ohutuse ja kestlikkuse hindamisest kemikaali või materjali olelusringi eri etappides, võttes arvesse funktsionaalsust ja lõppkasutust. Kuigi raamistiku abil ei hinnata toodete ohutust ja kestlikkust, käsitleb raamistik seda, kuidas kemikaale või materjale toodetes kasutatakse.

Ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistik koosneb järgmisest kahest komponendist:

| 1. | (ümber)kujundamise etapp, kus esitatakse kavandamise juhtpõhimõtted, et toetada kemikaalide ja materjalide ohutut ja kestlikku kavandamist; |
| --- | --- |

1.

(ümber)kujundamise etapp, kus esitatakse kavandamise juhtpõhimõtted, et toetada kemikaalide ja materjalide ohutut ja kestlikku kavandamist;

| 2. | ohutuse ja kestlikkuse hindamise etapp, kus hinnatakse kõnealuse kemikaali või materjali ohutust ja kestlikkust. |
| --- | --- |

2.

ohutuse ja kestlikkuse hindamise etapp, kus hinnatakse kõnealuse kemikaali või materjali ohutust ja kestlikkust.

Ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistik võib aidata innovatsiooniprotsessi eri etappides (projekteerimine, planeerimine, eksperimentaalne katsetamine ja prototüüpide loomine), kus tehakse otsuseid innovatsiooni lähenemisviisiga jätkamiseks, sellest loobumiseks või selle kohandamiseks. Selleks et tagada ohutuks ja kestlikuks kavandamise põhimõtete rakendamine kemikaali või materjali kavandamisel, peaks ohutuse ja kestlikkuse hindamine algama innovatsiooniprotsessis võimalikult varakult. Pärast seda tuleks hindamist teha sammhaaval, järgmistes arendusetappides, kui kättesaadavaks saab järjest rohkem teavet. Raamistik peaks võimaldama paindlikkust hindamise rakendamisel, et tagada vastavus horisontaalsete või tootepõhiste õigusaktide või regulatiivsete eranditega.

Kavandatud ohutuse ja kestlikkuse hindamine järgib hierarhilist lähenemisviisi, mille puhul kaalutakse enne kestlikkuse aspektide kallale asumist esmalt ohutuse aspekte.

Esimese sammuna tuleb tagada ohutus, pidades teatavate (nii inimeste tervisele kui ka keskkonnale) ohtlike omadustega kemikaale või materjale mittekestlikult kavandatuks, isegi kui nende kavandamisel järgitakse soovitatud kavandamispõhimõtteid või nende keskkonnamõju on suhteliselt väike. Kui kõnealune kemikaal või materjal vastab ohutuse miinimumkriteeriumidele, võib jätkata kestlikkuse keskkonnaalaste aspektide hindamisega. Raamistiku tulevastes rakendustes võib lisaks hinnata ka sotsiaal-majandusliku kestlikkuse aspekte.

Selle etapipõhise lähenemisviisi eesmärk on vähendada hindamiskoormust, kuna ettepanek on teha esimeste sammudena kindlaks takistavad probleemid. Näiteks kui kemikaali või materjali hindamisel tuvastatakse ohutusprobleemid, tehakse olelusringi hindamine alles pärast seda, kui neid probleeme on käsitletud, nt tehes kindlaks, kas ohutusprobleeme saab lahendada riskijuhtimismeetmetega. Sellegipoolest võib olenevalt iga organisatsiooni töömeetoditest eri etappe ka samal ajal läbi teha.

3.   1. etapp: kavandamise (ümberkujundamise) juhtpõhimõtted

Ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistik hõlmab mõiste „kavandatud“ kolme tasandit:

| 1) | molekulaarne disain, et kavandada uusi kemikaale ja materjale nende keemilise struktuuri alusel; |
| --- | --- |

1)

molekulaarne disain, et kavandada uusi kemikaale ja materjale nende keemilise struktuuri alusel;

| 2) | protsessi kavandamine, et muuta tootmisprotsess ohutumaks ja säästvamaks nii väljatöötatavate kemikaalide ja materjalide kui ka olemasolevate kemikaalide ja materjalide puhul; |
| --- | --- |

2)

protsessi kavandamine, et muuta tootmisprotsess ohutumaks ja säästvamaks nii väljatöötatavate kemikaalide ja materjalide kui ka olemasolevate kemikaalide ja materjalide puhul;

| 3) | tootedisain, kus ohutuks ja kestlikuks kavandamise hindamise tulemused toetavad selliste kemikaalide või materjalide valimist, mis vastavad neid aineid või materjale sisaldava lõpptoote funktsionaalsetele nõudmistele. |
| --- | --- |

3)

tootedisain, kus ohutuks ja kestlikuks kavandamise hindamise tulemused toetavad selliste kemikaalide või materjalide valimist, mis vastavad neid aineid või materjale sisaldava lõpptoote funktsionaalsetele nõudmistele.

Selle etapi eesmärk on anda suuniseid põhimõtete kohta, mida tuleb (ümber)kujundamise etapis arvesse võtta, et maksimeerida ohutuse ja kestlikkuse hindamise eduka tulemuse võimalusi. Selles etapis tuleks panna paika eesmärk, ulatus ja süsteemipiirid, mis määravad kindlaks kõnealuse kemikaali või materjali hindamise parameetrid. See hõlmab selliseid valikuid nagu segu hindamine üksikelemendina või segude komponendina. Nende põhimõtete järgimine ei pruugi võimalda teha järeldusi kõnealuste kemikaalide ja materjalide ohutuse ja kestlikkuse kohta. Selleks tuleb hinnata ohutust ja kestlikkust järgmises etapis.

Kavandamispõhimõtted on kokku võetud tabelis 1 (mittetäielik loetelu). Need on tuletatud olemasolevatest parimatest tavadest, nt rohelise keemia põhimõtted, (1) rohelise inseneriteaduse põhimõtted, (2) kestlikkuse keemiakriteeriumid, (3) Saksamaa keskkonnaameti (UBA) kuldreeglid, (4) ringluskeemia põhimõtted (5). Lisaks nendele parimatele tavadele võib kaaluda ka muid põhimõtteid.

Tabel 1

Kavandamise juhtpõhimõtete, nendega seotud määratluste ja (ümber)kavandamise etapi tegevuste näidete mittetäielik loetelu

| Kavandamise põhimõtted | Määratlus | Tegevuste näited |
| --- | --- | --- |
| Materjalitõhusus | Kõigi protsessis kasutatud kemikaalide või materjalide kasutamine lõpptootes või nende täielik taaskasutamine protsessis, nii et kasutatakse vähem toorainet ja tekitatakse vähem jäätmeid. | Saagise maksimeerimine reaktsiooni ajal, et vähendada kemikaali- või materjalikulu.
  Suurema hulga reageerimata kemikaalide või materjalide taaskasutamine.
  Valitakse materjalid ja protsessid, mis vähendavad jäätmete teket.
  Kindlaks tehakse esmatähtsate toorainete (6) kasutamine, et nende kasutamist võimalikult palju vähendada või need asendada. |
| Ohtlike kemikaalide või materjalide kasutamise minimeerimine | Toodete funktsionaalsuse säilitamine ja samal ajal ohtlike kemikaalide või materjalide kasutamise vähendamine või nende kasutamise täielik vältimine.
  Parima tehnoloogia kasutamine, et vältida kokkupuudet kemikaali või materjali olelusringi kõigil etappidel. | Ohtlike kemikaalide või materjalide vähendamine tootmisprotsessides ja/või nende kõrvaldamine tootmisprotsessidest.
  Tootmisprotsessid kujundatakse ümber, et minimeerida ohtlike kemikaalide/materjalide kasutamist.
  Lõpptoodetest kõrvaldatakse ohtlikud kemikaalid või materjalid. |
| Energiatõhusust suurendav kavandamine | Kemikaali või materjali tootmiseks ja kasutamiseks tootmisprotsessis ja/või tarneahelas kasutatava energia hulga minimeerimine. | Valitakse (tootmis)protsessid või arendatakse (tootmis)protsesse,






  a. | milles kasutatakse alternatiivseid ja vähem energiamahukaid tootmis-/eraldustehnikaid, |

Kavandamise põhimõtted

Määratlus

Tegevuste näited

Materjalitõhusus

Kõigi protsessis kasutatud kemikaalide või materjalide kasutamine lõpptootes või nende täielik taaskasutamine protsessis, nii et kasutatakse vähem toorainet ja tekitatakse vähem jäätmeid.

Saagise maksimeerimine reaktsiooni ajal, et vähendada kemikaali- või materjalikulu.

Suurema hulga reageerimata kemikaalide või materjalide taaskasutamine.

Valitakse materjalid ja protsessid, mis vähendavad jäätmete teket.

Kindlaks tehakse esmatähtsate toorainete (6) kasutamine, et nende kasutamist võimalikult palju vähendada või need asendada.

Ohtlike kemikaalide või materjalide kasutamise minimeerimine

Toodete funktsionaalsuse säilitamine ja samal ajal ohtlike kemikaalide või materjalide kasutamise vähendamine või nende kasutamise täielik vältimine.

Parima tehnoloogia kasutamine, et vältida kokkupuudet kemikaali või materjali olelusringi kõigil etappidel.

Ohtlike kemikaalide või materjalide vähendamine tootmisprotsessides ja/või nende kõrvaldamine tootmisprotsessidest.

Tootmisprotsessid kujundatakse ümber, et minimeerida ohtlike kemikaalide/materjalide kasutamist.

Lõpptoodetest kõrvaldatakse ohtlikud kemikaalid või materjalid.

Energiatõhusust suurendav kavandamine

Kemikaali või materjali tootmiseks ja kasutamiseks tootmisprotsessis ja/või tarneahelas kasutatava energia hulga minimeerimine.

Valitakse (tootmis)protsessid või arendatakse (tootmis)protsesse,

a.

milles kasutatakse alternatiivseid ja vähem energiamahukaid tootmis-/eraldustehnikaid,

| b. | mis maksimeerivad energia taaskasutamist (nt soojusvõrkude ning soojus- ja elektrienergia koostootmise integreerimine), |
| --- | --- |

b.

mis maksimeerivad energia taaskasutamist (nt soojusvõrkude ning soojus- ja elektrienergia koostootmise integreerimine),

| c. | millel on vähem tootmisetappe, |
| --- | --- |

c.

millel on vähem tootmisetappe,

| d. | kus kasutatakse katalüsaatoreid, sealhulgas ensüüme, |
| --- | --- |

d.

kus kasutatakse katalüsaatoreid, sealhulgas ensüüme,

| e. | mis vähendavad ebatõhusust ja milles kasutatakse protsessis olemasolevat jääkenergiat või valitakse madalamal temperatuuril toimuvad reaktsioonid. |
| --- | --- |

e.

mis vähendavad ebatõhusust ja milles kasutatakse protsessis olemasolevat jääkenergiat või valitakse madalamal temperatuuril toimuvad reaktsioonid.

Taastuvate allikate kasutamine

Ressursside säästmine ressursside suletud ahela abil või taastuvate materjalide ja energiaallikate kasutamisega.

Edendatakse selliste lähteainete kasutamist, mis:

| a. | on taastuvad, |
| --- | --- |

a.

on taastuvad,

| b. | on ringluspõhised, |
| --- | --- |

b.

on ringluspõhised,

| c. | ei tekita konkurentsi maa pärast, |
| --- | --- |

c.

ei tekita konkurentsi maa pärast,

| d. | ei avalda negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele, |
| --- | --- |

d.

ei avalda negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele,

või protsesse, milles

| a. | kasutatakse taastuvaid energiaallikaid, mis tekitavad vähe CO2 heidet ega avalda negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele. |
| --- | --- |

a.

kasutatakse taastuvaid energiaallikaid, mis tekitavad vähe CO2 heidet ega avalda negatiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele.

Ohtlike heidete ennetamine ja vältimine

Tehnoloogia rakendamine ohtlike heidete või saasteainete keskkonda sattumise minimeerimiseks või vältimiseks.

Valitakse materjalid või protsessid, mis

| a. | minimeerivad ohtlike jäätmete ja ohtlike kõrvalsaaduste teket, |
| --- | --- |

a.

minimeerivad ohtlike jäätmete ja ohtlike kõrvalsaaduste teket,

| b. | minimeerivad heitkoguste teket (nt lenduvad orgaanilised ühendid, orgaanilise süsiniku kogusisaldus, hapestavad ja eutrofeerivad saasteained ning raskmetallid). |
| --- | --- |

b.

minimeerivad heitkoguste teket (nt lenduvad orgaanilised ühendid, orgaanilise süsiniku kogusisaldus, hapestavad ja eutrofeerivad saasteained ning raskmetallid).

Olelusringi lõpu kavandamine

Kemikaalide ja materjalide kavandamine nii, et kui need on oma eesmärgi täitnud, lagunevad need kemikaalideks, mis ei kujuta endast keskkonnale ega inimestele mingit riski.

Kemikaalide ja materjalide kavandamine viisil, mis need korduskasutamise, jäätmete kogumise, sorteerimise ja ringlussevõtmise/uuesti ümbertöötamise jaoks sobivaks muudab.

Välditakse selliste kemikaalide või materjalide kasutamist, mis ei võimalda selliseid olelusringi lõpu protsesse nagu ringlussevõtt.

Valitakse materjalid, mis on

| a. | vastupidavamad (pikem kasutusiga ja vähem hooldamist), |
| --- | --- |

a.

vastupidavamad (pikem kasutusiga ja vähem hooldamist),

| b. | lihtsasti eraldatavad ja sorteeritavad, |
| --- | --- |

b.

lihtsasti eraldatavad ja sorteeritavad,

| c. | väärtuslikud isegi pärast kasutamist (kaubanduslik jätkukasutus), |
| --- | --- |

c.

väärtuslikud isegi pärast kasutamist (kaubanduslik jätkukasutus),

| d. | täielikult biolagunevad, kui on tegu kasutusotstarbega, millega kaasneb paratamatult vabanemine keskkonda või reovette. |
| --- | --- |

d.

täielikult biolagunevad, kui on tegu kasutusotstarbega, millega kaasneb paratamatult vabanemine keskkonda või reovette.

Kogu olelusringi arvestamine

Kavandamispõhimõtete rakendamine kogu olelusringi jooksul alates tooraine tarneahelast kuni lõpptoote olelusringi lõpuni.

Kaalutakse võimalust

| a. | kasutada korduskasutuspakendit hinnatava kemikaali või materjali ning selle tarneahelas olevate kemikaalide või materjalide jaoks, |
| --- | --- |

a.

kasutada korduskasutuspakendit hinnatava kemikaali või materjali ning selle tarneahelas olevate kemikaalide või materjalide jaoks,

| b. | kasutada energiasäästlikku logistikat (nt transporditavate koguste vähendamine, transpordivahendite vahetamine), |
| --- | --- |

b.

kasutada energiasäästlikku logistikat (nt transporditavate koguste vähendamine, transpordivahendite vahetamine),

| c. | vähendada veokaugusi tarneahelas. |
| --- | --- |

c.

vähendada veokaugusi tarneahelas.

4.   2. etapp: ohutuse ja kestlikkuse hindamine

Kui kavandamispõhimõtted on loetletud, on järgmine aste neljast etapist koosnev ohutuse ja kestlikkuse hindamine. Esimesed kolm etappi hõlmavad peamiselt kemikaalide või materjalide ohutuse eri aspekte. Need kolm etappi põhinevad teadmistel, mis on saadud kemikaale käsitlevate olemasolevate ELi õigusaktidega, nagu kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitlev määrus (EÜ) nr 1907/2006 (REACHi määrus), määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (CLP-määrus), või tööohutuse ja töötervishoiu direktiiv 89/391/EMÜ, mida on kohandatud ohutuks ja kestlikuks kavandamise teadus- ja innovatsioonirakendustele. Neljas etapp hõlmab kestlikkuse keskkonnaaspekti. Olenevalt sellest, kuidas ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistikku rakendatakse, võib olla kasulik hinnata ka kestlikkuse sotsiaal-majanduslikke aspekte – näiteks lisaelemendina, mis täiendab peamist ohutuse ja kestlikkuse hindamist raamistiku tulevases rakenduses.

Kuigi need neli etappi on esitatud üksteise järel, võib need läbi teha ka paralleelselt, kui teave kõnealuse kemikaali või materjali olelusringi eri punktide kohta muutub kättesaadavaks, ja olenevalt sellest, kas hinnatakse uut või olemasolevat kemikaali või materjali.

Iga etapp koosneb aspektidest, mida saab mõõta näitajate abil. Näitajaid hinnatakse raamistikus kavandatud meetoditega. Raamistiku jaoks võib kriteerium olla hindamismeetodiga aspekt ja miinimumkünnis või sihtväärtused (millel võib põhineda otsus kemikaali või materjali ohutuse või kestlikkuse kohta). Praegu on 1. etapi jaoks kättesaadavad künnised, mis on sätestatud kemikaale käsitlevates ELi õigusaktides (CLP-määruses ja REACHi määruses).

Selles etapis on ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistik rakendatav ainult kemikaalide ja materjalide arendamise innovatsioonietapis, nagu on selgitatud 1. etapis; see ei mõjuta liidu kemikaalide ja materjalide suhtes kehtivaid juriidilisi kohustusi.

1. etapp – ohu hindamine (olemuslikud omadused)

Selles etapis vaadeldakse kemikaali või materjali olemuslikke omadusi, et mõista selle ohuprofiili (7) (inimeste tervisele avalduvad, keskkonna- ja füüsikalised ohud), enne kui hinnatakse selle tootmis-, töötlemis- ja kasutamisaegset ohutust.

2. etapp – tootmise ja töötlemise inimeste tervise ja ohutusega seotud aspektid

Selles etapis hinnatakse kõnealuse kemikaali või materjali tootmise ja töötlemise inimeste tervise ja ohutusega seotud aspekte. Tootmine tähendab tootmisprotsessi alates tooraine kaevandamisest kuni kemikaali või materjali tootmiseni, sealhulgas ringlussevõttu või jäätmekäitlust.

Eesmärk on kooskõlas ELi töötervishoiu ja tööohutuse direktiividega või neist kaugemale minnes hinnata, kas kõnealuse kemikaali või materjali tootmine ja töötlemine kujutab endast riski töötajatele.

3. etapp –inimeste tervise ja keskkonnaaspektid rakenduse lõppfaasis

Selles etapis hinnatakse kõnealuse materjali või kemikaali lõpprakendusega kaasnevaid ohte ja riske. See hõlmab kasutuspõhist kokkupuudet kemikaali või materjaliga ja sellega seotud riske.

Eesmärk on hinnata, kas kemikaali või materjali kasutamine selle lõpprakenduses kujutab endast riski inimeste tervisele või keskkonnale.

4. etapp – kestlikkuse hindamine

Neljandas etapis vaadeldakse olelusringi hindamise abil kestlikkusega seotud mõju kogu kemikaali/materjali olelusringi jooksul. Selle käigus hinnatakse mitut mõjukategooriat, nagu kliimamuutused ja ressursikasutus. Selles etapis kaalutakse ka toksilisust ja ökotoksilisust, mis viitavad keskkonnakomponentide (nt pinnas, vesi, õhk) kaudu inimesteni jõudvatele ja keskkonda sattuvatele olelusringi kestel tekkivatele heidetele, sealhulgas liikuvusele komponentide vahel, mitte otsese kokkupuute kaudu (käsitletakse 3. etapis).

| 1) | Kõnealuse kemikaali või materjali ohtlikud omadused |
| --- | --- |

1)

Kõnealuse kemikaali või materjali ohtlikud omadused

Image 7

| 2) | Tootmise ja töötlemise inimeste tervise ja ohutusega seotud aspektid |
| --- | --- |

2)

Tootmise ja töötlemise inimeste tervise ja ohutusega seotud aspektid

Image 8

| 3) | Kõnealuse kemikaali või materjali lõpprakendusega kaasnevad ohud ja riskid |
| --- | --- |

3)

Kõnealuse kemikaali või materjali lõpprakendusega kaasnevad ohud ja riskid

Image 9

| 4) | Keskkonnamõju kõnealuse kemikaali või materjali kogu olelusringi kestel |
| --- | --- |

4)

Keskkonnamõju kõnealuse kemikaali või materjali kogu olelusringi kestel

Image 10

Joonis 2. Ohutuse ja kestlikkuse hindamisega hõlmatud kemikaali või materjali ohutuse ja kestlikkuse aspektide illustratsioon. Värvilised kastid näitavad, milline olelusringi etapp on hõlmatud. Punane täpp viitab hinnatavale kemikaalile või materjalile, kollased ja hallid täpid aga kõigile teistele ainetele, mis eralduvad selle olelusringi vältel (nt muud mürgised kemikaalid, mis eralduvad tooraine kaevandamisel või energiakasutuse tulemusena tootmisprotsessis).

4.1.   Ohu hindamine (1. etapp)

Kemikaale käsitlevates ELi õigusaktides (REACH- ja CLP-määrus) on keemilised ohud jagatud ohtudeks inimeste tervisele, keskkonnaohtudeks ja füüsikalisteks ohtudeks. Edasi jagunevad need ohud ohuklassidesse ja -kategooriatesse, mida hindamine hõlmab. Eesmärk on kehtestada ohutuks ja kestlikuks kavandamise kriteeriumide kogum kemikaalide ja materjalide olemuslike omaduste jaoks, mis võivad avaldada kahjulikku toimet inimestele või keskkonnale. See põhineb CLP-määruses kehtestatud ohuklassidel ja kategooriatel. Ohutuks ja kestlikuks kavandamise hindamine on vabatahtlik ning seotud teadus- ja innovatsioonitegevusega. Seetõttu võib selle ulatus olla suurem kui nimetatud määrustes käsitletud andmed. Kolm peamist ohukategooriat on

| 1) | inimeste tervise seisukohast olulised olemuslikud ohtlikud omadused (ohud inimeste tervisele), |
| --- | --- |

1)

inimeste tervise seisukohast olulised olemuslikud ohtlikud omadused (ohud inimeste tervisele),

| 2) | keskkonna seisukohast olulised olemuslikud ohtlikud omadused (keskkonnaohud), |
| --- | --- |

2)

keskkonna seisukohast olulised olemuslikud ohtlikud omadused (keskkonnaohud),

| 3) | ohtlikud füüsikalised omadused (füüsikalised ohud). |
| --- | --- |

3)

ohtlikud füüsikalised omadused (füüsikalised ohud).

Ohtlike omaduste ohutuks ja kestlikuks kavandamise klassifikatsioon on tihedalt seotud asjakohaste Euroopa Komisjoni algatustega, nagu kestlikkust toetav kemikaalistrateegia, (8) kestlikkustoodete määruse ettepanek (9) või ELi kestlik rahandus (10). Hindamismeetodite kohta üksikasjaliku teabe saamiseks tuleb tutvuda CLP-määruses kehtestatud ainete ja segude klassifitseerimise kriteeriumidega.

Katsemeetodite määruses (11) on sätestatud ohu hindamiseks andmete kogumisel kasutatavad katsemeetodid ning enamasti põhinevad meetodid OECD kemikaalide katsetamise suunistel, (12) mis on kemikaalidest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevate võimaliku kahjuliku mõju üldise hindamise üks peamisi vahendeid. Lisaks on ohtlike omaduste hindamiseks soovitatavad meetodid lisatud Euroopa Kemikaaliameti CLP-kriteeriumide kohaldamise juhendisse, (13) mis toetab CLP-määruses sätestatud ohtlikkuse kriteeriume. Lisatuge seoses hindamismeetoditega saab Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) teabele esitatavate nõuete ja kemikaaliohutuse hindamise juhendist, (14) milles kirjeldatakse teabele esitatavaid nõudeid ja nende täitmist REACHi määruse kohaselt. Ohutuks ja kestlikuks kavandamise hindamisel kasutatavas klassifikatsioonis võib juba arvesse võtta täiendavaid ohuklasse, näiteks: püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PMT), väga püsiv, bioakumuleeruv (vPvB), püsiv, liikuv ja toksiline (PMT), väga püsiv ja väga liikuv (vPvM), endokriinfunktsiooni kahjustav. Isegi kui neid ohuklasse ei ole CLP-määruse alusel veel kehtestatud, võib väljatöötatavaid esialgseid kriteeriume juba kohaldada.

Tabelis 2 (15) esitatud aspektide hindamiseks pakutakse mitmeastmelist lähenemisviisi, mis oleneb andmete kättesaadavusest. Kuna uute väljatöötatud kemikaalide või materjalide kohta kättesaadav teave võib protsessi alguses olla piiratud, on astmeline lähenemisviis kasulik, sest see annab võimaluse kirjeldada ohte võimalikult varakult innovatsioonietapis (st kemikaali või materjali kavandamise ajal), kasutades andmete ja teadmiste loomiseks näiteks uue lähenemisviisi kohast metoodikat. Mitmeastmeline lähenemisviis võimaldab ohtlikkuse kahtlusega kemikaalid või materjalid innovatsiooniprotsessi varajases etapis kindlaks teha ja teavitatud otsuseid langetada (nt ohtu põhjalikumalt hinnata, aine välja sõeluda, küsida kõnealuse kemikaali või materjali kohta rohkem andmeid kogu olelusringi ulatuses). Esialgu tuleks kasutada suure tootlikkusega sõeluuringuid, arvutipõhiseid mudeleid, analoogmeetodit ja muid alternatiivseid lähenemisviise, nii et kõrgema tasandi uuringutes katsetatakse ainult kõige lootustandvamaid kandidaate (vähem ohtlikud kemikaalid või materjalid) kooskõlas turulelastavate kemikaalide regulatiivsete nõuetega. Kui hinnatakse olemasolevat (nt juba turule lastud) kemikaali, võib kõigi andmelünkade täitmiseks, mida on vaja tabelis 2 nimetatud aspekte käsitleva teabega seotud nõuete täitmiseks, kasutada uue lähenemisviisi kohast metoodikat. Samuti tuleks olemasolevate teaduslike andmete sõeluuring teha enne, kui otsustatakse, kas on vaja lisauuringuid, eelkõige selliseid, kus kasutatakse katseloomi.

Tabel 2

1. etapi oluliste aspektide (ohtlikud omadused) loetelu

| Rühma määratlus | Inimeste tervisele tulenevad ohud | Keskkonnaohud | Füüsikalised ohud |
| --- | --- | --- | --- |
| Rühm A

  Siia kuuluvad kõige kahjulikumad ained (kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohaselt), sealhulgas väga ohtlikud ained (VOA) (st ained, mis vastavad REACHi määruse artikli 57 punktides a–f sätestatud kriteeriumidele ja on identifitseeritud vastavalt REACHi määruse artikli 59 lõikele 1) (16)
   (17) | — | Kantserogeensus, 1A ja 1B kategooria |

Rühma määratlus

Inimeste tervisele tulenevad ohud

Keskkonnaohud

Füüsikalised ohud

Rühm A

Siia kuuluvad kõige kahjulikumad ained (kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohaselt), sealhulgas väga ohtlikud ained (VOA) (st ained, mis vastavad REACHi määruse artikli 57 punktides a–f sätestatud kriteeriumidele ja on identifitseeritud vastavalt REACHi määruse artikli 59 lõikele 1) (16)
   (17)

—

Kantserogeensus, 1A ja 1B kategooria

| — | Mutageensus sugurakkudele, 1A ja 1B kategooria |
| --- | --- |

—

Mutageensus sugurakkudele, 1A ja 1B kategooria

| — | Reproduktiivtoksilisus/arengutoksilisus, 1A ja 1B kategooria |
| --- | --- |

—

Reproduktiivtoksilisus/arengutoksilisus, 1A ja 1B kategooria

| — | Endokriinsed häired, 1. kategooria (inimeste tervis) |
| --- | --- |

—

Endokriinsed häired, 1. kategooria (inimeste tervis)

| — | Hingamisteede sensibiliseerimine, 1. kategooria |
| --- | --- |

—

Hingamisteede sensibiliseerimine, 1. kategooria

| — | Mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude (STOT RE), 1. kategooria, sh immuuntoksilisus ja neurotoksilisus |
| --- | --- |

—

Mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude (STOT RE), 1. kategooria, sh immuuntoksilisus ja neurotoksilisus

| — | Püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised/väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad ained (PMT/vPvB) |
| --- | --- |

—

Püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised/väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad ained (PMT/vPvB)

| — | Püsivad, liikuvad ja toksilised/väga püsivad ja liikuvad ained (PMT/vPvM) (18) |
| --- | --- |

—

Püsivad, liikuvad ja toksilised/väga püsivad ja liikuvad ained (PMT/vPvM) (18)

| — | Endokriinsed häired, 1. kategooria (keskkond) |
| --- | --- |

—

Endokriinsed häired, 1. kategooria (keskkond)

Rühm B

Siia kuuluvad probleemsed ained, mida on kirjeldatud kestlikkust toetavas kemikaalistrateegias ja mis on määratletud kestvustoodete ökodisaini käsitleva ettepaneku artikli 2 punktis 28, (19) kuid mis ei kuulu rühma A.

| — | Naha sensibiliseerimine, 1. kategooria |
| --- | --- |

—

Naha sensibiliseerimine, 1. kategooria

| — | Kantserogeensus, 2. kategooria |
| --- | --- |

—

Kantserogeensus, 2. kategooria

| — | Mutageensus sugurakkudele, 2. kategooria |
| --- | --- |

—

Mutageensus sugurakkudele, 2. kategooria

| — | Reproduktiivtoksilisus/arengutoksilisus, 2. kategooria |
| --- | --- |

—

Reproduktiivtoksilisus/arengutoksilisus, 2. kategooria

| — | Mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude (STOT RE), 2. kategooria






  — | Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude (STOT SE), 1. ja 2. kategooria |
| --- | --- | --- |

—

Mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude (STOT RE), 2. kategooria

—

Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude (STOT SE), 1. ja 2. kategooria

| — | Endokriinsed häired, 2. kategooria (inimeste tervis) |
| --- | --- |

—

Endokriinsed häired, 2. kategooria (inimeste tervis)

| — | Ohtlik osoonikihile |
| --- | --- |

—

Ohtlik osoonikihile

| — | Krooniline keskkonnatoksilisus (krooniline toksiline toime vesikeskkonnale) |
| --- | --- |

—

Krooniline keskkonnatoksilisus (krooniline toksiline toime vesikeskkonnale)

| — | Endokriinsed häired, 2. kategooria (keskkond) |
| --- | --- |

—

Endokriinsed häired, 2. kategooria (keskkond)

Rühm C

Hõlmab muid ohuklasse, mis ei kuulu rühmadesse A või B

| — | Akuutne toksilisus |
| --- | --- |

—

Akuutne toksilisus

| — | Nahasöövitus |
| --- | --- |

—

Nahasöövitus

| — | Nahaärritus |
| --- | --- |

—

Nahaärritus

| — | Raske silmakahjustus/silmade ärritus |
| --- | --- |

—

Raske silmakahjustus/silmade ärritus

| — | Hingamiskahjustus (1. kategooria) |
| --- | --- |

—

Hingamiskahjustus (1. kategooria)

| — | Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude (STOT SE), 3. kategooria |
| --- | --- |

—

Mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude (STOT SE), 3. kategooria

| — | Akuutne keskkonnatoksilisus (akuutne toksiline toime vesikeskkonnale) |
| --- | --- |

—

Akuutne keskkonnatoksilisus (akuutne toksiline toime vesikeskkonnale)

| — | Lõhkeained |
| --- | --- |

—

Lõhkeained

| — | Tuleohtlikud gaasid, vedelikud ja tahked ained |
| --- | --- |

—

Tuleohtlikud gaasid, vedelikud ja tahked ained

| — | Oksüdeerivad gaasid, vedelikud ja tahked ained |
| --- | --- |

—

Oksüdeerivad gaasid, vedelikud ja tahked ained

| — | Rõhu all olevad gaasid |
| --- | --- |

—

Rõhu all olevad gaasid

| — | Isereageerivad ained |
| --- | --- |

—

Isereageerivad ained

| — | Pürofoorsed vedelikud, tahked ained |
| --- | --- |

—

Pürofoorsed vedelikud, tahked ained

| — | Isekuumenevad ained |
| --- | --- |

—

Isekuumenevad ained

| — | Veega kokkupuutel eraldab tuleohtlikke gaase |
| --- | --- |

—

Veega kokkupuutel eraldab tuleohtlikke gaase

| — | Orgaanilised peroksiidid |
| --- | --- |

—

Orgaanilised peroksiidid

| — | Söövitavus |
| --- | --- |

—

Söövitavus

| — | Desensibiliseeritud lõhkeained |
| --- | --- |

—

Desensibiliseeritud lõhkeained

4.2.   Tootmise ja töötlemise inimeste tervise ja ohutusega seotud aspektid (2. etapp)

Selles etapis käsitletavad aspektid on seotud töötervishoiu ja tööohutusega kemikaali või materjali tootmise ja töötlemise ajal. Riski hindamisel tuleks koos arvesse võtta kemikaali või materjaliga seotud ohtusid, kokkupuudet erinevate protsesside käigus ja kehtivaid riskijuhtimismeetmeid.

Hindamise selle osa puhul on oluline kindlaks teha kõik tootmise ja töötlemise etapid, igas etapis kasutatud ained (nt toorkemikaalid või -ained, abiained), protsesside käigus tekkida võivad ained (lenduvad orgaanilised ained) ühendid, kõrvalsaadused jne) ning teha kindlaks nendest töötajatele tekkivad ohud ja riskid. Töötajate kokkupuute tõenäosuse ja võimaliku kokkupuuteviisi (sissehingamine, nahakaudne, allaneelamine) määravad käitlemistingimused (kuidas ainet protsessis kasutatakse, kas töötlemine toimub suletud/avatud süsteemis, aine kontsentratsioon valmistises) koos keskkonda jõudmise potentsiaaliga (lenduvus, tolmusus, haihtuvus, temperatuur, rõhk) ning võetud riskijuhtimismeetmetega (nt kohtväljatõmbeventilatsioon).

Nagu 1. etapiski, võib siin olenevalt andmete kättesaadavusest rakendada mitmeastmelist lähenemisviisi.

Ohutuse hindamiseks ja riskide juhtimiseks töökohal on kättesaadavad erinevad kvalitatiivsed/lihtsustatud mudelid (tuntud ka kui kontrollitasemete mudelid). Need mudelid on loodud töökohal olemasolevate riskide kirjeldamiseks, kasutades 1. astme lähenemisviisi, kui kvantitatiivseks hindamiseks vajalik tervikandmekogum ei ole kättesaadav. Mudelid põhinevad punktide andmisel või tasemete määramisel mõnele järgmistest muutujatest, mida tuleb riski kirjeldamisel arvesse võtta:

| — | kemikaalide ohtlikkus, |
| --- | --- |

—

kemikaalide ohtlikkus,

| — | kokkupuutumise sagedus ja kestus, |
| --- | --- |

—

kokkupuutumise sagedus ja kestus,

| — | kõnealuse kemikaali või materjali kogus, mida kasutatakse või mis on olemas, |
| --- | --- |

—

kõnealuse kemikaali või materjali kogus, mida kasutatakse või mis on olemas,

| — | kõnealuse kemikaali või materjali füüsikalised omadused, nagu lenduvus või tolmusus, |
| --- | --- |

—

kõnealuse kemikaali või materjali füüsikalised omadused, nagu lenduvus või tolmusus,

| — | käitamistingimused, |
| --- | --- |

—

käitamistingimused,

| — | kehtestatud riskijuhtimismeetmete tüüp. |
| --- | --- |

—

kehtestatud riskijuhtimismeetmete tüüp.

Mudeleid on kaht liiki: mudelid, millega hinnatakse võimalikku kokkupuuteriski (need ei sisalda muutuva sisendparameetrina juba võetud ennetusmeetmeid), ja mudelid, millega hinnatakse eeldatavat kokkupuuteriski (need hindavad lõplikku riski, võttes arvesse rakendatud ennetusmeetmeid, kui neid on).

Selle tulemus on kategooriatesse jaotamine erinevate riskitasemete järgi, et teha kindlaks, kas risk on vastuvõetav, ja vajaduse korral rakendatavate ennetusmeetmete liigid.

2. etapi jaoks soovitatud hindamisvahendite hulgas on Ökotoksikoloogia ja Kemikaalide Toksikoloogia Euroopa Keskuse (ECETOC) välja töötatud tarbijakokkupuute riskihindamisvahend. ECETOCi tarbijakokkupuute hindamisvahend, (20) mis on välja töötatud selleks, et hõlbustada kemikaalide registreerimist REACHi määruse kohaselt ja mida kasutatakse laialdaselt tööstussektoris ning mida tunnevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Selle töövahendi kasutamiseks on soovitatav kohaldada ECHA juhendit (peatükk R12 „Kasutusalade kirjeldamine“) (21), et määrata kindlaks kõnealuse kemikaali või materjali kasutamine eri etappides, sest töövahend kasutab seda juhendit viitena. Kättesaadavad on ka muud mudelid ja töövahendid, nt Chesar (22) (asjakohane ka 3. etapis, kus esitatakse rohkem üksikasju), Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) mudel, (23) Saksamaa ohtlike ainete tulpmudel, mida toetab töökohal esinevate ohtlike ainete lihtsasti kasutatava kontrollikava (EMKG) töövahend, (24) INRSi mudel, (25) Madalmaade mudel Stoffenmanager (26) või Belgia mudel REGETOX (27).

Näited 2. etapis hinnatavate asjakohaste aspektide ja näitajate kohta on loetletud tabelis 3. Need on võetud kohandustega üle Saksamaa ohtlike ainete tulpmudelist, mille on välja töötanud Saksamaa õnnetusjuhtumikindlustuse ameti tööohutuse ja töötervishoiu instituut (28). Kui tegemist on kroonilise ohuga inimeste tervisele, on need seotud ohuklasside rühmitamisega 1. etapis. Tulpmudel on välja töötatud eelkõige ohtlike ainete asendatavuse hindamise toetamiseks, kuid lähenemisviisi saab kohandada ka muude eesmärkide täitmiseks ja sama teavet kasutades.

Tabel 3

Näited 2. etapis oluliste aspektide ja näitajate kohta, kohandatud Saksamaa ohtlike ainete tulpmudelist

| Aspekt | Allaspekt ja näitajad |
| --- | --- |
| Akuutne oht inimeste tervisele | Krooniline oht inimeste tervisele | Füüsikalised omadused | Keskkonda vabanemisel tekkivast toimest tulenevad ohud | Töötlemisega seotud riskivõimendus |
| Väga suure riskiga protsess | — | Akuutse toksilisusega ained või segud, 1. või 2. kategooria (H300, H310, H330) |

Aspekt

Allaspekt ja näitajad

Akuutne oht inimeste tervisele

Krooniline oht inimeste tervisele

Füüsikalised omadused

Keskkonda vabanemisel tekkivast toimest tulenevad ohud

Töötlemisega seotud riskivõimendus

Väga suure riskiga protsess

—

Akuutse toksilisusega ained või segud, 1. või 2. kategooria (H300, H310, H330)

| — | Ained või segud, mis kokkupuutel hapetega eraldavad väga mürgiseid gaase (EUH032) |
| --- | --- |

—

Ained või segud, mis kokkupuutel hapetega eraldavad väga mürgiseid gaase (EUH032)

| — | Ohud inimestele sarnased 1. etapi rühmaga A |
| --- | --- |

—

Ohud inimestele sarnased 1. etapi rühmaga A

| — | Ebastabiilsed lõhkeained või -segud (H200) |
| --- | --- |

—

Ebastabiilsed lõhkeained või -segud (H200)

| — | Lõhkeained, -segud või tooted, jaotised 1.1 (H201), 1.2 (H202), 1.3 (H203), 1.4 (H204), 1.5 (H205) ja 1.6 (ilma ohulauseta) |
| --- | --- |

—

Lõhkeained, -segud või tooted, jaotised 1.1 (H201), 1.2 (H202), 1.3 (H203), 1.4 (H204), 1.5 (H205) ja 1.6 (ilma ohulauseta)

| — | Tuleohtlikud gaasid, 1A kategooria (H220, H230, H231, H232) ning 1B ja 2. kategooria (H221) |
| --- | --- |

—

Tuleohtlikud gaasid, 1A kategooria (H220, H230, H231, H232) ning 1B ja 2. kategooria (H221)

| — | Pürofoorsed gaasid (H232) |
| --- | --- |

—

Pürofoorsed gaasid (H232)

| — | Tuleohtlikud vedelikud, 1. kategooria (H224) |
| --- | --- |

—

Tuleohtlikud vedelikud, 1. kategooria (H224)

| — | Isereageerivad ained või segud, tüübid A (H240) ja B (H241) |
| --- | --- |

—

Isereageerivad ained või segud, tüübid A (H240) ja B (H241)

| — | Orgaanilised peroksiidid, tüübid A (H240) ja B (H241) |
| --- | --- |

—

Orgaanilised peroksiidid, tüübid A (H240) ja B (H241)

| — | Pürofoorsed vedelikud või tahked ained, 1. kategooria (H250) |
| --- | --- |

—

Pürofoorsed vedelikud või tahked ained, 1. kategooria (H250)

| — | Kokkupuutel veega tuleohtlikke gaase eraldavad ained või segud, 1. kategooria (H260) |
| --- | --- |

—

Kokkupuutel veega tuleohtlikke gaase eraldavad ained või segud, 1. kategooria (H260)

| — | Oksüdeerivad vedelikud või tahked ained, 1. kategooria (H271) |
| --- | --- |

—

Oksüdeerivad vedelikud või tahked ained, 1. kategooria (H271)

| — | Gaasid |
| --- | --- |

—

Gaasid

| — | Vedelikud, mille aururõhk > 250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Vedelikud, mille aururõhk > 250 hPa (mbar)

| — | Tolmu tekitavad tahked ained |
| --- | --- |

—

Tolmu tekitavad tahked ained

| — | Avatud töötlemine |
| --- | --- |

—

Avatud töötlemine

| — | Otsese nahakontakti võimalus |
| --- | --- |

—

Otsese nahakontakti võimalus

| — | Kasutamine suurel alal |
| --- | --- |

—

Kasutamine suurel alal

| — | Avatud või osaliselt avatud süsteem, loomulik ventilatsioon |
| --- | --- |

—

Avatud või osaliselt avatud süsteem, loomulik ventilatsioon

Suure riskiga protsess

| — | Akuutse toksilisusega ained või segud, 3. kategooria (H301, H311, H331) |
| --- | --- |

—

Akuutse toksilisusega ained või segud, 3. kategooria (H301, H311, H331)

| — | Ained või segud, mis on silma sattumisel toksilised (EUH070) |
| --- | --- |

—

Ained või segud, mis on silma sattumisel toksilised (EUH070)

| — | Ained või segud, mis kokkupuutel vee või hapetega eraldavad mürgiseid gaase (EUH029, EUH031) |
| --- | --- |

—

Ained või segud, mis kokkupuutel vee või hapetega eraldavad mürgiseid gaase (EUH029, EUH031)

| — | Siseelundi suhtes mürgised ained või segud (ühekordne kokkupuude), 1. kategooria: organikahjustus (H370) |
| --- | --- |

—

Siseelundi suhtes mürgised ained või segud (ühekordne kokkupuude), 1. kategooria: organikahjustus (H370)

| — | Nahka sensibiliseerivad ained või segud (H317, Sh) |
| --- | --- |

—

Nahka sensibiliseerivad ained või segud (H317, Sh)

| — | Hingamiselundeid sensibiliseerivad ained või segud (H334, Sa) |
| --- | --- |

—

Hingamiselundeid sensibiliseerivad ained või segud (H334, Sa)

| — | Nahka söövitavad ained või segud, 1., 1A kategooria (H314) |
| --- | --- |

—

Nahka söövitavad ained või segud, 1., 1A kategooria (H314)

| — | Ohud inimestele sarnased 1. etapi rühmaga B |
| --- | --- |

—

Ohud inimestele sarnased 1. etapi rühmaga B

| — | Aerosoolid, 1. kategooria (H222 ja H229) |
| --- | --- |

—

Aerosoolid, 1. kategooria (H222 ja H229)

| — | Tuleohtlikud vedelikud, 2. kategooria (H225) |
| --- | --- |

—

Tuleohtlikud vedelikud, 2. kategooria (H225)

| — | Tuleohtlikud tahked ained, 1. kategooria (H228) |
| --- | --- |

—

Tuleohtlikud tahked ained, 1. kategooria (H228)

| — | Isereageerivad ained või segud, tüübid C ja D (H242) |
| --- | --- |

—

Isereageerivad ained või segud, tüübid C ja D (H242)

| — | Orgaanilised peroksiidid, tüübid A ja D (H242) |
| --- | --- |

—

Orgaanilised peroksiidid, tüübid A ja D (H242)

| — | Isekuumenevad ained või segud, 1. kategooria (H251) |
| --- | --- |

—

Isekuumenevad ained või segud, 1. kategooria (H251)

| — | Kokkupuutel veega tuleohtlikke gaase eraldavad ained või segud, 2. kategooria (H261) |
| --- | --- |

—

Kokkupuutel veega tuleohtlikke gaase eraldavad ained või segud, 2. kategooria (H261)

| — | Oksüdeerivad gaasid, 1. kategooria (H270) |
| --- | --- |

—

Oksüdeerivad gaasid, 1. kategooria (H270)

| — | Oksüdeerivad vedelikud või tahked ained, 2. kategooria (H272) |
| --- | --- |

—

Oksüdeerivad vedelikud või tahked ained, 2. kategooria (H272)

| — | Desensibiliseeritud lõhkeained, 1. kategooria (H206) ja 2. kategooria (H207) |
| --- | --- |

—

Desensibiliseeritud lõhkeained, 1. kategooria (H206) ja 2. kategooria (H207)

| — | Teatavate omadustega ained või segud (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044) |
| --- | --- |

—

Teatavate omadustega ained või segud (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044)

| — | Vedelikud, mille aururõhk on 50–250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Vedelikud, mille aururõhk on 50–250 hPa (mbar)

| — | Osaliselt avatud süsteem, töötlemisega seotud ava, millel on lihtne väljatõmme, avatud koos lihtsa väljatõmbega |
| --- | --- |

—

Osaliselt avatud süsteem, töötlemisega seotud ava, millel on lihtne väljatõmme, avatud koos lihtsa väljatõmbega

Keskmise riskiga protsess

| — | Akuutse toksilisusega ained või segud, 4. kategooria (H302, H312, H332) |
| --- | --- |

—

Akuutse toksilisusega ained või segud, 4. kategooria (H302, H312, H332)

| — | Siseelundi suhtes mürgised ained või segud (ühekordne kokkupuude), 2. kategooria: võimalik organikahjustus (H371) |
| --- | --- |

—

Siseelundi suhtes mürgised ained või segud (ühekordne kokkupuude), 2. kategooria: võimalik organikahjustus (H371)

| — | Nahka söövitavad ained või segud, 1B, 1C kategooria (H314) |
| --- | --- |

—

Nahka söövitavad ained või segud, 1B, 1C kategooria (H314)

| — | Silmi kahjustavad ained või segud (H318) |
| --- | --- |

—

Silmi kahjustavad ained või segud (H318)

| — | Hingamiselundeid söövitava toimega ained või segud (EUH071) |
| --- | --- |

—

Hingamiselundeid söövitava toimega ained või segud (EUH071)

| — | Mittetoksilised gaasid, mis võivad põhjustada lämbumist õhu väljasurumise tõttu (nt lämmastik) |
| --- | --- |

—

Mittetoksilised gaasid, mis võivad põhjustada lämbumist õhu väljasurumise tõttu (nt lämmastik)

| — | Inimestele tekkivad ohud, mis on sarnased 1. etapi rühmaga C, välja arvatud need, mis on loetletud jaotises „Akuutne oht inimeste tervisele“ (vasakpoolne tulp). |
| --- | --- |

—

Inimestele tekkivad ohud, mis on sarnased 1. etapi rühmaga C, välja arvatud need, mis on loetletud jaotises „Akuutne oht inimeste tervisele“ (vasakpoolne tulp).

| — | Aerosoolid, 2. kategooria (H223 ja H229) |
| --- | --- |

—

Aerosoolid, 2. kategooria (H223 ja H229)

| — | Tuleohtlikud vedelikud, 3. kategooria (H226) |
| --- | --- |

—

Tuleohtlikud vedelikud, 3. kategooria (H226)

| — | Tuleohtlikud tahked ained, 2. kategooria (H228) |
| --- | --- |

—

Tuleohtlikud tahked ained, 2. kategooria (H228)

| — | Isereageerivad ained ja segud, tüübid E ja F (H242) |
| --- | --- |

—

Isereageerivad ained ja segud, tüübid E ja F (H242)

| — | Orgaanilised peroksiidid, tüübid E ja F (H242) |
| --- | --- |

—

Orgaanilised peroksiidid, tüübid E ja F (H242)

| — | Isekuumenevad ained või segud, 2. kategooria (H252) |
| --- | --- |

—

Isekuumenevad ained või segud, 2. kategooria (H252)

| — | Kokkupuutel veega tuleohtlikke gaase eraldavad ained või segud, 3. kategooria (H261) |
| --- | --- |

—

Kokkupuutel veega tuleohtlikke gaase eraldavad ained või segud, 3. kategooria (H261)

| — | Oksüdeerivad vedelikud või tahked ained, 3. kategooria (H272) |
| --- | --- |

—

Oksüdeerivad vedelikud või tahked ained, 3. kategooria (H272)

| — | Rõhu all olevad gaasid (H280, H281) |
| --- | --- |

—

Rõhu all olevad gaasid (H280, H281)

| — | Metalle söövitavad ained (H290) |
| --- | --- |

—

Metalle söövitavad ained (H290)

| — | Desensibiliseeritud lõhkeained, 3. kategooria (H207) ja 4. kategooria (H208) |
| --- | --- |

—

Desensibiliseeritud lõhkeained, 3. kategooria (H207) ja 4. kategooria (H208)

| — | Vedelikud, mille aururõhk on 10–50 hPa (mbar), v.a vesi |
| --- | --- |

—

Vedelikud, mille aururõhk on 10–50 hPa (mbar), v.a vesi

| — | Töötlemine suletud süsteemis, kus esinevad kokkupuute võimalused, nt täitmise, proovide võtmise või puhastamise ajal |
| --- | --- |

—

Töötlemine suletud süsteemis, kus esinevad kokkupuute võimalused, nt täitmise, proovide võtmise või puhastamise ajal

| — | Suletud süsteem, tihedus ei ole tagatud, osaliselt avatud süsteem, millel on tõhus väljatõmme |
| --- | --- |

—

Suletud süsteem, tihedus ei ole tagatud, osaliselt avatud süsteem, millel on tõhus väljatõmme

Väikese riskiga protsess

| — | Nahka ärritavad ained või segud (H315) |
| --- | --- |

—

Nahka ärritavad ained või segud (H315)

| — | Silmi ärritavad ained või segud (H319) |
| --- | --- |

—

Silmi ärritavad ained või segud (H319)

| — | Nahakahjustus, kui töötatakse niiskes keskkonnas |
| --- | --- |

—

Nahakahjustus, kui töötatakse niiskes keskkonnas

| — | Ained või segud, mille puhul on hingamisteedesse tõmbamise risk (H304) |
| --- | --- |

—

Ained või segud, mille puhul on hingamisteedesse tõmbamise risk (H304)

| — | Nahka kahjustavad ained või segud (EUH066) |
| --- | --- |

—

Nahka kahjustavad ained või segud (EUH066)

| — | Siseelundi suhtes mürgised ained või segud (ühekordne kokkupuude), 3. kategooria: hingamiselundite ärritus (H335) |
| --- | --- |

—

Siseelundi suhtes mürgised ained või segud (ühekordne kokkupuude), 3. kategooria: hingamiselundite ärritus (H335)

| — | Siseelundi suhtes mürgised ained või segud (ühekordne kokkupuude), 3. kategooria: unisus, peapööritus (H336) |
| --- | --- |

—

Siseelundi suhtes mürgised ained või segud (ühekordne kokkupuude), 3. kategooria: unisus, peapööritus (H336)

| — | Muul viisil krooniliselt kahjulikud ained (ohulause puudub)* |
| --- | --- |

—

Muul viisil krooniliselt kahjulikud ained (ohulause puudub)*

| — | Aerosoolid, 3. kategooria (H229, ilma H222, H223-ta) |
| --- | --- |

—

Aerosoolid, 3. kategooria (H229, ilma H222, H223-ta)

| — | Raskesti süttivad ained või segud (leekpunkt > 60–100 °C, ohulause puudub) |
| --- | --- |

—

Raskesti süttivad ained või segud (leekpunkt > 60–100 °C, ohulause puudub)

| — | Isereageerivad ained või segud, tüüp G (ohulause puudub) |
| --- | --- |

—

Isereageerivad ained või segud, tüüp G (ohulause puudub)

| — | Orgaanilised peroksiidid, tüüp G (ohulause puudub) |
| --- | --- |

—

Orgaanilised peroksiidid, tüüp G (ohulause puudub)

| — | Vedelikud, mille aururõhk on 2–10 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Vedelikud, mille aururõhk on 2–10 hPa (mbar)

| — | Suletud süsteem, tihedus tagatud, osaliselt suletud süsteem, millel on sisseehitatud väljatõmme, osaliselt avatud süsteem, millel on väga tõhus väljatõmme |
| --- | --- |

—

Suletud süsteem, tihedus tagatud, osaliselt suletud süsteem, millel on sisseehitatud väljatõmme, osaliselt avatud süsteem, millel on väga tõhus väljatõmme

Tühine risk

Ained, mis 1. etapi kohaselt ei ole ohtlikud (st ei ole klassifitseeritud rühma A, B või C)

| — | Vedelikud, mille aururõhk < 2 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Vedelikud, mille aururõhk < 2 hPa (mbar)

| — | Ained, mis ei tekita tolmu |
| --- | --- |

—

Ained, mis ei tekita tolmu

4.3.   Inimeste tervise ja keskkonnaaspektid rakenduse lõppfaasis (3. etapp)

Selles etapis hinnatakse kõnealuse kemikaali või materjali kasutamise inimeste tervisele avalduvat ja keskkonnamõju. Nagu 2. etapis, määravad siingi kemikaali või materjaliga kokkupuutumise tõenäosuse ja võimalikud kokkupuuteviisid (kõik asjakohased viisid) ja seotud toksilisuse mõju inimeste tervisele, sealhulgas kokkupuude kasutusea jooksul, ja keskkonnale (nt mahapesemisest tulenev mõju, näiteks šampooni sattumine reoveepuhasti heitvette) kindlaks kasutustingimused.

Riski kirjeldatakse kui kemikaalist või materjalist inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevate ohtude ning inimeste ja keskkonna kõnealuse kemikaali või materjali kasutamise ajal ohuga prognoositava kokkupuutumise hindamise kombinatsiooni.

Teave kemikaali või materjali olemuslike omaduste kohta on vajalik ohutustaseme hindamiseks ja hõlmab peamiselt samu ohuomadusi, mida käsitleti 1. etapis: füüsikalised ohud, keskkonnaohud ja inimeste tervisele tulenevad ohud.

Teavet muude füüsikalis-keemiliste omaduste kohta on vaja ka kõnealuse kemikaali või materjali keemilise saatuse kindlakstegemiseks, kokkupuute hindamiseks ja kokkupuuteviisi(de) kindlakstegemiseks ning riski kirjeldamiseks (nt sellised omadused nagu kemikaali või materjali füüsikaline vorm ja aururõhk, mis on oluline inimeste tervise seisukohalt, või veeslahustuvus ja keskkonna seisukohalt oluline oktanooli/vee jaotustegur (Log Kow).

Kokkupuute hindamiseks on eriti oluline identifitseerida/kirjeldada kõnealuse kemikaali või materjali kasutusala ja määratleda kasutustingimused, esitades teabe kokkupuute sageduse ja kestuse ning rakenduses kasutatud või esineva kemikaali või materjali koguse kohta, samuti kemikaali või materjali kasutustingimused ja kasutusjuhendi. Kui kemikaalil või materjalil on mitu võimalikku kasutusala, tuleks eelistatavalt kaaluda erinevaid kokkupuuteviise.

Nagu eelmisteski etappides, võib lähenemisviisi optimeerida olenevalt sellest, kas hinnatakse uut või olemasolevat kemikaali või materjali, ja sellest, millised andmed on kättesaadavad.

Nagu 2. etapis, on ka selles etapis kõnealuse kemikaali või materjali kasutusala kindlaksmääramisel soovitatav kasutada lähtekohana ECHA juhendit (peatükk R12 „Kasutusalade kirjeldamine“
  21). Juhendi peatükk R12 sisaldab kemikaalikategooriate ja tootekategooriate loendeid ning paljudes kättesaadavates kokkupuute hindamise töövahendites, nagu ECETOCi tarbijakokkupuute hindamisvahend,20 kasutatakse neid kirjelduskategooriaid kokkupuute ja ohutuse hindamisel sisendina.

Teine vahend on kemikaaliohutuse hindamise ja aruandluse vahend (Chesar),22 mida kemikaali/materjali ohutuse hindamiseks soovitatakse. Vahendi töötas välja ECHA, et aidata ettevõtjatel koostada kemikaaliohutuse aruandeid (CSR) ja kokkupuutestsenaariume (ES) struktureeritud, ühtlustatud, läbipaistval ja tõhusal viisil. Vahend hõlmab ainega seotud andmete edastamist (asjakohased füüsikalis-keemilised, keemilist saatust käsitlevad ja ohuandmed), aine kasutusalade kirjeldamist, kokkupuute hindamist, sealhulgas ohutu kasutamise tingimuste kindlakstegemist, seotud kokkupuute hindamist ja riskide ohjamise tõendamist. Kokkupuute hindamiseks on Chesaris mitu kokkupuute hindamise vahendit: ECETOCi tarbijakokkupuute hindamisvahend töötaja- ja tarbijakokkupuute hindamiseks, samuti EUSES keskkonnakokkupuute hindamiseks. Need vahendid nõuavad sisendina eeldatavaid kasutustingimusi. Vahendid kasutavad tööstussektorite koostatud kasutuskaarte, koguvad ühtlustatud ja struktureeritud viisil teavet kemikaalide kasutusalade ja kasutustingimuste kohta nende sektoris. Need sisaldavad sisendparameetreid töötajate kokkupuute (SWED), tarbijate kokkupuute (SCED) ja keskkonna kokkupuute hindamiseks (SPERC). Olemasolevad kasutuskaardid on Chesari vormingus kättesaadavad aadressil https://www.echa.europa.eu/csr-es-roadmap/use-maps/use-maps-library. Samuti saab Chesaris dokumenteerida muude vahenditega või mõõdetud kokkupuuteandmetest saadud kokkupuute hinnanguid. Mõne vahendi, näiteks ConsExpo29 väljundid saab eksportida otse Chesarisse.

Nagu 2. etapis, võib ka siin kasutada kõrgemate astmete vahendeid (nt ConsExpo) (29) või tootmisharu teatavate kemikaalide ja tooteliikide hindamiseks välja töötatud sektoripõhiseid vahendeid, kui asjakohased andmed on kättesaadavad.

4.4.   Keskkonnakestlikkuse hindamine (4. etapp)

See etapp hõlmab kõnealuse kemikaali või materjali keskkonnakestlikkuse hindamist, keskendudes selle keskkonnamõjule kogu väärtusahela ulatuses.

Kõnealuse kemikaali või materjali keskkonnakestlikkuse hindamiseks tuleb teha funktsioonipõhine olelusringi hindamine, mis hõlmab kogu olelusringi. Kui uuel kemikaalil või materjalil on mitu võimalikku kasutusala või kui seda saab toota mitmel tootmismeetodil, tuleb iga tootmismeetodi, kasutusala ja olelusringi lõpu kohta teha eraldi olelusringi hindamised. Ideaaljuhul tuleks kemikaali või materjali erinevate kasutusalade olelusringi hindamise uuringud teha samade modelleerimispõhimõtete kohaselt, et tagada ühtlustamine ja võimaldada tulemusi võrrelda. Seetõttu on soovitatav kasutada olelusringi hinnates võimaluse korral juhenddokumendina toote keskkonnajalajälje määramise meetodit30.

Toodete olelusringi keskkonnatoime hindamiseks soovitatakse kasutada keskkonnajalajälje määramise meetodeid (30). See koosneb hinnatava mõju liikide miinimumkogumist. Muid aspekte, mida praegune olelusringi hindamine veel täielikult ei kata, võib olla vaja hinnata igal üksikjuhul eraldi, kasutades võimalikke näitajaid, mille võib selle jaoks välja töötada.

Arvestades, et olemasolev keskkonnamõju ulatub kaugemale sellest, mida keskkonnajalajälje määramise meetod hõlmab, võib tulevikus tekkida võimalus lisada muid mõju liike.

Keskkonnajalajälje määramise meetodi aluseks olevaid mudeleid ja kirjeldustegureid, mis on kättesaadavad aadressil https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/developerEF.xhtml, tuleks kohaldada kooskõlas kõige uuema kättesaadava keskkonnajalajälje määramise paketiga. Arvesse võetud aspektid, käesoleva soovituse avaldamise kuupäeval kasutusel olevad näitajad ja meetodid on loetletud tabelis 5, mida tuleks pidada üksnes näiteks, arvestades, et soovitatud meetodid arenevad pidevalt.

Tabel 5

Keskkonnajalajälje määramise meetodi aspektid, näitajad ja meetodid 4. etapis

| Olelusringi hindamise tasand/aspektid | Alamaspekt | Näitaja ja ühik | Olelusringi mõjuhinnangu soovituslikud vaikemeetodid |
| --- | --- | --- | --- |
| Toksilisus | Inimest mõjutav kantserogeenne toksilisus | Inimest mõjutava
  toksilisuse võrdlusühik (CTUh) | Võttes aluseks USEtox2.1 mudeli (Fantke et al. 2017) (31), kohandatud Saouter et al. 2018 (32) järgi |
| Inimest mõjutav mittekantserogeenne toksilisus | Inimest mõjutava
  toksilisuse võrdlusühik (CTUh) | Võttes aluseks USEtox2.1 mudeli (Fantke et al. 2017 (31)), kohandatud Saouter et al. 2018 (32) järgi |
| Ökotoksilisus, magevesi | Ökosüsteeme mõjutava
  toksilisuse võrdlusühik (CTUe) | Võttes aluseks USEtox2.1 mudeli (Fantke et al. 2017 (31)), kohandatud Saouter et al. 2018 (32) järgi |
| Kliimamuutused | Kliimamuutused | Globaalse soojendamise potentsiaal
  (GWP100, kg CO2 ekvivalenti) | Berni mudel – globaalse soojendamise potentsiaal (GWP) 100 aasta jooksul (IPCC 2013 põhjal) (33). |
| Reostus | Osoonikihi kahanemine | Osoonikihi kahandamise potentsiaal
  (CFC-11 ekvivalent-kg) | Tööstustoodete ökodisaini (EDIP) mudel, mis põhineb Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) poolt piiramatu aja kohta määratud osoonikihi kahandamise potentsiaalil (WMO 2014 (34) + täiendused) |
| Tahked osakesed/sissehingatav anorgaaniline aine | PM2,5-osakestega kokkupuutest tulenev mõju inimeste tervisele (haigusjuhtumid) (35) | PM-mudel (Fantke et al., 2016) (36) väljaandes UNEP, 2016 (37) |
| Inimeste tervist kahjustav ioniseeriv kiirgus | Inimeste kokkupuude
  elemendiga U235 (kBq U235) | Inimeste tervisele avalduva mõju mudel, mille on välja töötanud Dreicer et al., 1995 (Frischknecht et al., 2000) (38) |
| Fotokeemiline osooniteke | Troposfääriosooni kontsentratsiooni suurenemine
  (NMVOC ekvivalent-kg) | LOTOS-EUROS (Van Zelm et al., 2008) (39) vastavalt uuringule ReCiPe 2008 |
| Hapestumine | Kriitilise saastekoormuse ületamine
  (H+ ekvivalentmool) | Kriitilise saastekoormuse ületamine (Posch et al., 2008; (40) Seppälä et al., 2006) (41) |
| | Eutrofeerumine, maismaa | Kriitilise saastekoormuse ületamine
  (N ekvivalentmool) | Kriitilise saastekoormuse ületamine (Seppälä et al. 2006 (41), Posch et al. 2008 (40)) |
| | Mageveekogude eutrofeerumine | Magevette jõudvate toiteelementide osa (P, P ekvivalent-kg) | Mudel EUTREND (Struijs et al. 2009) (42) vastavalt uuringule ReCiPe 200840 |
| | Mereveekogude eutrofeerumine | Toitainete osa,
  mis jõuab mere lõppsüsteemi (lämmastik, kg lämmastikekvivalenti) | Mudel EUTREND (Struijs et al. 2009 (42)) vastavalt uuringule ReCiPe 2008 |
| Ressursid | Maakasutus | Mulla kvaliteedi indeks (43)

  (biootiline tootmine, erosioonikindlus, mehaaniline filtreerimine ja põhjaveekihtide taastumine), vabamõõtmeline | Mulla kvaliteedi indeks LANCA mudeli (De Laurentiis et al., 2019) (44) ja LANCA kirjeldustegurite versiooni 2.5 (Horn & Maier, 2018) (45) põhjal |
| Veetarbimine | Kasutaja ilmajäämise potentsiaal (puudujäägiga kaalutud veetarbimine, m3 veepuuduse ekvivalent) | Mudel AWARE (Available WAter REmaining) (Boulay et al., 2018; (46) UNEP, 2016 (37)) |
| Ressursikasutus, mineraalid ja metallid | Abiootiliste ressursside ammendumine
  (abiootiliste ressursside lõplikud varud, Sb ekvivalent-kg) | CML (Guinée et al., 2002) (47) ja (Van Oers et al., 2002) (48) |
| Ressursikasutus, energiakandjad | Abiootiliste ressursside ammendumine – fossiilkütused
  (abiootiliste ressursside ammendumise potentsiaal – fossiilkütused, MJ) (49) | CML (Guinée et al., 2002 (47)) ja (Van Oers et al. 2002 (48)) |

Olelusringi hindamise tasand/aspektid

Alamaspekt

Näitaja ja ühik

Olelusringi mõjuhinnangu soovituslikud vaikemeetodid

Toksilisus

Inimest mõjutav kantserogeenne toksilisus

Inimest mõjutava

toksilisuse võrdlusühik (CTUh)

Võttes aluseks USEtox2.1 mudeli (Fantke et al. 2017) (31), kohandatud Saouter et al. 2018 (32) järgi

Inimest mõjutav mittekantserogeenne toksilisus

Inimest mõjutava

toksilisuse võrdlusühik (CTUh)

Võttes aluseks USEtox2.1 mudeli (Fantke et al. 2017 (31)), kohandatud Saouter et al. 2018 (32) järgi

Ökotoksilisus, magevesi

Ökosüsteeme mõjutava

toksilisuse võrdlusühik (CTUe)

Võttes aluseks USEtox2.1 mudeli (Fantke et al. 2017 (31)), kohandatud Saouter et al. 2018 (32) järgi

Kliimamuutused

Kliimamuutused

Globaalse soojendamise potentsiaal

(GWP100, kg CO2 ekvivalenti)

Berni mudel – globaalse soojendamise potentsiaal (GWP) 100 aasta jooksul (IPCC 2013 põhjal) (33).

Reostus

Osoonikihi kahanemine

Osoonikihi kahandamise potentsiaal

(CFC-11 ekvivalent-kg)

Tööstustoodete ökodisaini (EDIP) mudel, mis põhineb Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) poolt piiramatu aja kohta määratud osoonikihi kahandamise potentsiaalil (WMO 2014 (34) + täiendused)

Tahked osakesed/sissehingatav anorgaaniline aine

PM2,5-osakestega kokkupuutest tulenev mõju inimeste tervisele (haigusjuhtumid) (35)

PM-mudel (Fantke et al., 2016) (36) väljaandes UNEP, 2016 (37)

Inimeste tervist kahjustav ioniseeriv kiirgus

Inimeste kokkupuude

elemendiga U235 (kBq U235)

Inimeste tervisele avalduva mõju mudel, mille on välja töötanud Dreicer et al., 1995 (Frischknecht et al., 2000) (38)

Fotokeemiline osooniteke

Troposfääriosooni kontsentratsiooni suurenemine

(NMVOC ekvivalent-kg)

LOTOS-EUROS (Van Zelm et al., 2008) (39) vastavalt uuringule ReCiPe 2008

Hapestumine

Kriitilise saastekoormuse ületamine

(H+ ekvivalentmool)

Kriitilise saastekoormuse ületamine (Posch et al., 2008; (40) Seppälä et al., 2006) (41)

Eutrofeerumine, maismaa

Kriitilise saastekoormuse ületamine

(N ekvivalentmool)

Kriitilise saastekoormuse ületamine (Seppälä et al. 2006 (41), Posch et al. 2008 (40))

Mageveekogude eutrofeerumine

Magevette jõudvate toiteelementide osa (P, P ekvivalent-kg)

Mudel EUTREND (Struijs et al. 2009) (42) vastavalt uuringule ReCiPe 200840

Mereveekogude eutrofeerumine

Toitainete osa,

mis jõuab mere lõppsüsteemi (lämmastik, kg lämmastikekvivalenti)

Mudel EUTREND (Struijs et al. 2009 (42)) vastavalt uuringule ReCiPe 2008

Ressursid

Maakasutus

Mulla kvaliteedi indeks (43)

(biootiline tootmine, erosioonikindlus, mehaaniline filtreerimine ja põhjaveekihtide taastumine), vabamõõtmeline

Mulla kvaliteedi indeks LANCA mudeli (De Laurentiis et al., 2019) (44) ja LANCA kirjeldustegurite versiooni 2.5 (Horn & Maier, 2018) (45) põhjal

Veetarbimine

Kasutaja ilmajäämise potentsiaal (puudujäägiga kaalutud veetarbimine, m3 veepuuduse ekvivalent)

Mudel AWARE (Available WAter REmaining) (Boulay et al., 2018; (46) UNEP, 2016 (37))

Ressursikasutus, mineraalid ja metallid

Abiootiliste ressursside ammendumine

(abiootiliste ressursside lõplikud varud, Sb ekvivalent-kg)

CML (Guinée et al., 2002) (47) ja (Van Oers et al., 2002) (48)

Ressursikasutus, energiakandjad

Abiootiliste ressursside ammendumine – fossiilkütused

(abiootiliste ressursside ammendumise potentsiaal – fossiilkütused, MJ) (49)

CML (Guinée et al., 2002 (47)) ja (Van Oers et al. 2002 (48))

5.   Hindamismenetlus ja -aruanne

Kemikaali või materjali suhtes ohutuks ja kestlikuks kavandamise raamistiku rakendamine annab kolm väljundit:

| 1) | ohutuks ja kestlikuks kavandamise põhimõtete järgimine (ümber)kujundamise etapis; |
| --- | --- |

1)

ohutuks ja kestlikuks kavandamise põhimõtete järgimine (ümber)kujundamise etapis;

| 2) | ohutuse ja kestlikkuse hindamine; |
| --- | --- |

2)

ohutuse ja kestlikkuse hindamine;

| 3) | tulemuste kokkuvõttetabel. |
| --- | --- |

3)

tulemuste kokkuvõttetabel.

Kõigil praegustel aspektidel ja näitajatel ei ole seotud künniseid (need on peamiselt kehtestatud regulatiivsete ohutusaspektide jaoks). See tähendab, et künniseta aspektide ja näitajate puhul ei ole kriteeriumid täielikud. Sellistel juhtudel on katsetamise pragmaatiline lähenemisviis võrrelda hinnatavat kemikaali/materjali kemikaali(de) või materjali(de)ga, mida võidakse asendada, kooskõlas sellega, mida praegu alternatiivseid hindamismeetodeid kasutades tehakse. Uute kemikaalide või materjalide puhul peaks võrdlus põhinema funktsionaalsusel. See lähenemisviis viib suhteliste täiustusteni, mis põhinevad võrreldava(te) kemikaali(te) või materjali(de) tulemustel.

Komisjon teeb veebis kättesaadavaks tulemuste esitamise vormid, sealhulgas ettepaneku nende graafilise visualiseerimise kohta.

Ohutuse ja kestlikkuse hindamise 1. etapi jaoks on ette nähtud neli hindamistasandit:

| — | 0-tasand – kriteeriumirühma A kuuluvad kemikaalid või materjalid (nt peetakse kõige kahjulikumateks aineteks, sealhulgas väga ohtlikud ained); |
| --- | --- |

—

0-tasand – kriteeriumirühma A kuuluvad kemikaalid või materjalid (nt peetakse kõige kahjulikumateks aineteks, sealhulgas väga ohtlikud ained);

| — | 1. tasand – kriteeriumirühma B kuuluvad kemikaalid või materjalid (nt millel on krooniline mõju inimese tervisele või keskkonnale, probleemsed ained, mis ei kuulu rühma A); |
| --- | --- |

—

1. tasand – kriteeriumirühma B kuuluvad kemikaalid või materjalid (nt millel on krooniline mõju inimese tervisele või keskkonnale, probleemsed ained, mis ei kuulu rühma A);

| — | 2. tasand – kriteeriumirühma C kuuluvad kemikaalid või materjalid (nt millel on muud ohtlikud omadused); |
| --- | --- |

—

2. tasand – kriteeriumirühma C kuuluvad kemikaalid või materjalid (nt millel on muud ohtlikud omadused);

| — | 3. tasand – kemikaalid või materjalid, mis ei kuulu eelmistes kriteeriumirühmades loetletud ohukategooriatesse. Nende puhul tuleb meeles pidada, et kõnealune kemikaal või materjal võib teatavates rakendustes siiski ohtlik olla, tuginedes riskihindamisele, mis läheb kaugemale üldistest ohukriteeriumidest ja hõlmab rakendusepõhiseid kokkupuutestsenaariumide kaalumist. |
| --- | --- |

—

3. tasand – kemikaalid või materjalid, mis ei kuulu eelmistes kriteeriumirühmades loetletud ohukategooriatesse. Nende puhul tuleb meeles pidada, et kõnealune kemikaal või materjal võib teatavates rakendustes siiski ohtlik olla, tuginedes riskihindamisele, mis läheb kaugemale üldistest ohukriteeriumidest ja hõlmab rakendusepõhiseid kokkupuutestsenaariumide kaalumist.

Rühmades A, B ja C (tabel 2) loetletud aspektid on hierarhilised, mis tähendab, et neid tuleb hinnata üksteise järel ning järgmise aspektiga seotud kriteeriumi hinnatakse alles siis, kui eelmine on täidetud.

Kui on tõendeid selle kohta, et kõnealusel kemikaalil või materjalil on üks hinnatavate ohtlike omaduste rühma kuuluvatest ohtlikest omadustest, ei ole ohutuks ja kestlikuks kavandamise hindamise jaoks vaja koguda teavet sama rühma teiste omaduste kohta. Selle eesmärk on lihtsustada hindamist ja hõlbustada andmete kogumist ning probleemsete kemikaalide või materjalide kõrvaldamist kiiremini, kohe uurimis- ja arendusprotsessi alguses. Siiski tuleb järgmise kriteeriumi hindamiseks esitada tõendid sama kriteeriumide kogumi kõigi aspektide kohta.

Ohutuse ja kestlikkuse hindamise 2., 3. ja 4. etapi puhul on soovitatav esitada analüüsitud juhtumi täielik hinnang, milles on nimetatud ka kasutatud meetodid. Samuti on soovitatav võrrelda etappide tulemusi asendatava kemikaali või materjaliga, et näha, kas olukorras on toimunud paranemine (võrdlev hindamine). Ohutuks ja kestlikuks kavandamise lõpparuanne peaks sisaldama 2., 3. ja 4. etapis saadud tulemuste analüüsi ning selles tuleks määratleda aspektid ja näitajad, millel on ohutusele ja kestlikkusele kõige suurem mõju. 2., 3. ja 4. etapi kriteeriumid määratakse saadud tulemuste põhjal igal üksikjuhul eraldi, sest mitte kõik kemikaalid ja materjalid ei nõua samu ohutus- ja kestlikkusmeetmeid.

6.   Ülevaade andmeallikatest, mis toetavad ohutuse ja kestlikkuse hindamist

Lähtepunktina ja lisaks 1.–4. etapi kirjelduses nimetatud vahenditele võib kõigepealt uurida selliseid allikaid nagu ECHA kemikaaliteave (50) (sealhulgas klassifitseerimis- ja märgistusandmik (51) ja EUCLEF), (52) Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) keemiliste ohtude andmebaas (OpenFoodTox), (53) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) veebiportaal eChemPortal, (54) Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseameti (EPA) andmebaas CompTox, (55) eelkõige teabe saamiseks olemasolevate kemikaalide ohtlike omaduste kohta.

Keskkonnajalajälje määramiseks on komisjoni loodud ja hallataval olelusringi hindamise Euroopa platvormil (56) kättesaadavad olelusringi andmiku andmekogumid. Võimaluse korral tuleks kasutada keskkonnajalajäljele vastavaid andmekogumeid. Suur platvorm andmete otsimiseks erinevatest andmebaasidest on ülemaailmne olelusringi hindamise juurdepääsuvõrk Global LCA Data Access Network (57). See pakub ka eri allikatest pärit andmekogumite ühtlustamise vahendeid.

Olelusringi lõpu stsenaariumi modelleerimise puhul raskendab konkreetsete andmeallikate täpset kindlaksmääramist vajalike andmete mitmekesisus, mis oleneb hinnatavast kemikaalist või materjalist. Olelusringi lõppu käsitleva üldstatistika soovitatav allikas on EUROSTATi andmebaas, (58) mis sisaldab andmeid jäätmekäitluse kohta Euroopas. Kasulikku lisateavet on avaldanud tootjate kutseorganisatsioonid, kes avaldavad sageli uuringuid ja statistikat oma sektori kestlikkuse kohta.

---

(1)  Anastas, P. and Warner, J. (1998), „Green Chemistry: Theory and Practice“ (Roheline keemia: teooria ja praktika), Oxford University Press, New York, lk 30.

(2)  Anastas, P. T. and Zimmerman, J. B. (2003), „Peer Reviewed: Design Through the 12 Principles of Green Engineering“ („Eelretsenseeritud: projekteerimine 12 rohelise insenerteaduse põhimõtte kohaselt“), Environmental Science & Technology 37(5), 94A–101A; https://doi.org/10.1021/es032373g.

(3)  UBA (2009), „Sustainable Chemistry: Positions and Criteria of the Federal Environment Agency“ („Roheline keemia: Saksamaa keskkonnaameti seisukohad ja kriteeriumid“), lk 6; https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/sustainable-chemistry.

(4)  UBA (2016), „Guide on sustainable chemicals – A decision tool for substance manufacturers, formulators and end users of chemicals“: https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/guide-on-sustainable-chemicals.

(5)  Keijer, T., Bakker, V., Slootweg, J. C. (2019), „Circular chemistry to enable a circular economy“ („Ringluskeemia, mis muudab ringmajanduse võimalikuks“), Nature chemistry 11(3), lk 190–195: https://doi.org/10.1038/s41557-019-0226-9.

(6)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/areas-specific-interest/critical-raw-materials_en

(7)  Oht on määratletud kui omadus või omaduste kogum, mis muudab aine ohtlikuks (definitsioon on esitatud ECHA terminoloogiaportaalis https://echa-term.echa.europa.eu/).

(8)  COM(2020) 667 final.

(9)  COM(2022) 142 final.

(10)  Tehniline töörühm, Part B-Annex: Technical Screening Criteria (B osa lisa: tehnilised sõelumiskriteeriumid), märts 2022. https://wwfeu.awsassets.panda.org/downloads/220330_sustainable_finance_platform_finance_report_remaining_environmental_objectives.pdf.

(11)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 440/2008.

(12)  https://www.oecd.org/chemicalsafety/testing/.

(13)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-clp.

(14)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-information-requirements-and-chemical-safety-assessment.

(15)  Tabel 2 vaadatakse pärast katsetamisperioodi läbi.

(16)  REACHi määruse artikli 57 punkt a – 1A või 1B kategooria kantserogeensed ained; REACHi määruse artikli 57 punkt b – 1A või 1B kategooria mutageensed ained; REACHi määruse artikli 57 punkt c – 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilised ained; REACHi määruse artikli 57 punkt d – püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised ained (PBT); REACHi määruse artikli 57 punkt e – väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad ained (vPvB); REACHi määruse artikli 57 punkt f – inimeste tervisele (ja/või) keskkonnale avalduv tõenäoline tõsine mõju, mis põhjustab samaväärset ohtu.

(17)  Mõned muude ohtlike omadustega ained (nt mürgisus sihtelundi suhtes korduva manustamise korral (STOT RE)) võidakse klassifitseerida väga ohtlikeks aineteks, sest need „põhjustavad samaväärset ohtu“ (vt REACHi määruse artikli 5 7 punkt f).

(18)  Kõigi PMT- ja vPvM-ainete lisamist kõige kahjulikumate ainete alarühma hinnatakse põhjalikumalt.

(19)  Ettepanek võtta vastu määrus, millega kehtestatakse kestlike toodete ökodisaininõuete sätestamise raamistik (COM(2022) 142 final), artikli 2 punkt 28: „probleemne aine“ – aine, mis

| a) | vastab REACHi määruse artiklis 57 sätestatud kriteeriumidele ja on määratletud kooskõlas REACHi määruse artikli 59 lõikega 1 või |
| --- | --- |

a)

vastab REACHi määruse artiklis 57 sätestatud kriteeriumidele ja on määratletud kooskõlas REACHi määruse artikli 59 lõikega 1 või

| b) | on klassifitseeritud CLP-määruse VI lisa 3. osas ühte järgmisse ohuklassi või -kategooriasse:






  — | kantserogeensus, 1. ja 2. kategooria, |
| --- | --- | --- |

b)

on klassifitseeritud CLP-määruse VI lisa 3. osas ühte järgmisse ohuklassi või -kategooriasse:

—

kantserogeensus, 1. ja 2. kategooria,

| — | mutageensus sugurakkudele, 1. ja 2. kategooria, |
| --- | --- |

—

mutageensus sugurakkudele, 1. ja 2. kategooria,

| — | reproduktiivtoksilisus, 1. ja 2. kategooria, |
| --- | --- |

—

reproduktiivtoksilisus, 1. ja 2. kategooria,

| — | hingamisteede sensibiliseerimine, 1. kategooria, |
| --- | --- |

—

hingamisteede sensibiliseerimine, 1. kategooria,

| — | naha sensibiliseerimine, 1. kategooria, |
| --- | --- |

—

naha sensibiliseerimine, 1. kategooria,

| — | krooniliselt ohtlik vesikeskkonnale, 1.–4. kategooria, |
| --- | --- |

—

krooniliselt ohtlik vesikeskkonnale, 1.–4. kategooria,

| — | ohtlik osoonikihile, |
| --- | --- |

—

ohtlik osoonikihile,

| — | mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude, 1. ja 2. kategooria, |
| --- | --- |

—

mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude, 1. ja 2. kategooria,

| — | mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude, 1. ja 2. kategooria, või |
| --- | --- |

—

mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude, 1. ja 2. kategooria, või

| c) | mõjutab negatiivselt seda sisaldavas tootes olevate materjalide korduskasutamist ja ringlussevõttu. |
| --- | --- |

c)

mõjutab negatiivselt seda sisaldavas tootes olevate materjalide korduskasutamist ja ringlussevõttu.

(20)  ECETOCi tarbijakokkupuute riskihindamisvahend: https://www.ecetoc.org/tools/tra-main/.

(21)  https://echa.europa.eu/documents/10162/17224/information_requirements_r12_et.pdf.

(22)  Kemikaaliohutuse hindamise ja aruandluse vahend, https://chesar.echa.europa.eu/home.

(23)  ILO – Rahvusvaheline kemikaalikontrolli töövahend International Chemical Control Toolkit, https://www.ilo.org/legacy/english/protection/safework/ctrl_banding/toolkit/icct/.

(24)  Töökohal esinevate ohtlike ainete lihtsasti kasutatav kontrollikava (EMKG), https://www.baua.de/EN/Topics/Work-design/Hazardous-substances/EMKG/Easy-to-use-workplace-control-scheme-EMKG_node.html.

(25)  INRSi mudel, https://www.inrs.fr/media.html?refINRS=ND%202233.

(26)  Stoffenmanager, https://stoffenmanager.com/en/.

(27)  
  Réseau de Gestion des Risques Toxicologiques (REGETOX 2000), http://www.regetox.med.ulg.ac.be/accueil_fr.htm.

(28)  The GHS Column Model 2020 – An aid to substitute assessment („GHSi mudel – abivahend asendatavuse hindamiseks“), toimetanud Smola T., Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (IFA), https://www.dguv.de/ifa/praxishilfen/hazardous-substances/ghs-spaltenmodell-zur-substitutionspruefung/index.jsp.

(29)  https://www.rivm.nl/en/consexpo

(30)  C(2021) 9332 final.

(31)  USEtox®2.0 Documentation (1. versioon), http://usetox.org. https://doi.org/10.11581/DTU:00000011.

(32)  Using REACH and the EFSA database to derive input data for the USEtox model („REACHi ja EFSA andmebaasi kasutamine USEtoxi mudeli sisendandmete tuletamiseks“), EUR 29495 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2018, ISBN 978–92-79-98183-8, Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) 114227, https://doi.org/10.2760/611799.

(33)  Anthropogenic and Natural Radiative Forcing. Väljaandes: Climate Change 2013: The Physical Science Basis („Kliimamuutused 2013: reaalteaduslik alus“). I töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli viiendasse hindamisaruandesse. T. F. Stocker, D. Qin, G.-K. Plattner, M. Tignor, S.K. Allen, J. Doschung, A. Nauels, Y. Xia, V. Bex ja P.M. Midgley, toimetajad. Cambridge University Press, lk 659–740, doi:10.1017/CBO9781107415324.018.

(34)  Scientific Assessment of Ozone Depletion, 2014, Global Ozone Research and Monitoring Project Report No. 55 („Osoonikihi kahanemise teaduslik hinnang, 2014, üleilmsete osooniuuringute ja -seire projekti aruanne nr 55“), Genf, Šveits. Vaadatud veebiaadressil https://csl.noaa.gov/assessments/ozone/2014/preface.html.

(35)  Ühiku nimetus, mis algallikas (UNEP, 2016) oli „surmajuhtumid“, on muudetud „haigusjuhtumiteks“.

(36)  Tahkete peenosakeste tervisemõju. Väljaandes: Frischknecht, R., Jolliet, O. (toimetajad), Global Guidance for Life Cycle Impact Assessment Indicators („Üldine juhend olelusringi mõjuhinnangu näitajate kohta“). 1. köide. UNEP/SETAC Life Cycle Initiative, Pariis, lk 76–99. Vaadatud veebiaadressil www.lifecycleinitiative.org/applying-lca/lcia-cf/.

(37)  Global guidance for life cycle impact assessment indicators („Üldine juhend olelusringi mõjuhinnangu näitajate kohta“). 1. köide, ISBN: 978–92-807-3630-4. Vaadatud veebiaadressil https://www.ecocostsvalue.com/EVR/img/references%20others/global-guidance-lcia-v.1-1.pdf.

(38)  Human health damages due to ionising radiation in life cycle impact assessment. Environmental Impact Assessment Review („Ioniseerivast kiirgusest tingitud inimeste tervisekahjustused olelusringi mõju hindamisel. Keskkonnamõju hindamise ülevaade“). https://doi.org/10.1016/S0195-9255(99)00042-6.

(39)  European characterisation factors ssfor damage to human health caused by PM10 and ozone in life cycle impact assessment („PM10-osakestest ja osoonist inimeste tervisele tuleneva kahju Euroopa kirjeldustegurid olelusringi mõju hindamisel“), Atmospheric Environment 42, lk 441–453. https://doi.org/10.1016/j.atmosenv.2007.09.072.

(40)  The role of atmospheric dispersion models and ecosystem sensitivity in the determination of characterisation factors for acidifying and eutrophying emissions in LCIA („Atmosfääri levimise mudelite ja ökosüsteemi tundlikkuse roll olelusringi hindamisel hapestumist ja eutrofeerumist põhjustavate heitkoguste kirjeldustegurite kindlaksmääramisel“), The International Journal of Life Cycle Assessment, 13, lk 477–486, https://doi.org/10.1007/s11367-008-0025-9.

(41)  Country-dependent Characterisation Factors for Acidification and Terrestrial Eutrophication Based on Accumulated Exceedance as an Impact Category Indicator („Riigist sõltuvad hapestumise ja maismaa eutrofeerumise kirjeldustegurid, mis põhinevad kriitilise saastekoormuse ületamisel kui mõjukategooria näitajal“), The International Journal of Life Cycle Assessment 11(6), lk 403–416, https://doi.org/10.1065/lca2005.06.215.

(42)  Aquatic Eutrophication („Veekogude eutrofeerumine“). 6. peatükk väljaandes Goedkoop, M., Heijungs, R., Huijbregts, M. A. J., De Schryver, A., Struijs, J., Van Zelm, R. (2009). ReCiPe 2008. A Life Cycle Impact Assessment Method Which Comprises Harmonised Category Indicators at the Midpoint and the Endpoint Level („Olelusringi mõju hindamise meetod, mis hõlmab ühtlustatud kategoorianäitajaid kesk- ja lõpp-punkti tasemel“). Report I: Characterisation Factors (I aruanne: kirjeldustegurid), esimene väljaanne.

(43)  See indeks on väljaandes De Laurentiis et al. (2019) esitatud LANCA mudelis maakasutusest tuleneva mõju hindamiseks kasutatud nelja näitaja JRC tehtud summeerimise tulemus.

(44)  
  „Soil quality index: Exploring options for a comprehensive assessment of land use impacts in LCA“ („Mullakvaliteedi indeks: võimaluste uurimine maakasutuse mõju põhjalikuks hindamiseks olelusringi hindamisel“), Journal of Cleaner Production, 215, lk 63–74, https://doi.org/10.1016/j.jclepro.2018.12.238.

(45)  LANCA® – Characterization Factors for Life Cycle Impact Assessment („Olelusringi mõju hindamise kirjeldustegurid“), versioon 2.5, november 2018. Vaadatud veebiaadressil http://publica.fraunhofer.de/documents/N-379310.html.

(46)  
  „The WULCA consensus characterization model for water scarcity footprints: assessing impacts of water consumption based on available water remaining (AWARE)“ („WULCA konsensuse kirjeldusmudel veepuuduse jalajälgede kohta: veetarbimise mõju hindamine kättesaadava järelejäänud vee põhjal (AWARE)“), The International Journal of Life Cycle Assessment 23(2), lk 368–378, https://doi.org/10.1007/s11367-017-1333-8.

(47)  
  „Handbook on Life Cycle Assessment: Operational Guide to the ISO Standards“ (Olelusringi hindamise käsiraamat: ISO standardite kasutusjuhend“), sari: Eco-efficiency in industry and science, Kluwer Academic Publishers, Dordrecht: https://doi.org/10.1007/BF02978897.

(48)  Abiotic Resource Depletion in LCA („Abiootiliste ressursside ammendumine olelusringi hindamisel“). Teede ja hüdraulika instituut, transpordi- ja veeteedeministeerium, Amsterdam.

(49)  ILCD voogude loetelus ja selles soovituses on uraan lisatud energiakandjate loetellu. Seda mõõdetakse megadžaulides (MJ).

(50)  ECHA kemikaaliteave: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals.

(51)  https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/cl-inventory-database.

(52)  https://echa.europa.eu/legislation-finder.

(53)  EFSA kemikaaliohtude andmebaas (OpenFoodTox): https://www.efsa.europa.eu/en/microstrategy/openfoodtox.

(54)  OECD eChemPortal: https://www.echemportal.org/echemportal/.

(55)  USA keskkonnakaitseameti andmebaas CompTox Chemicals Dashboard: https://comptox.epa.gov/dashboard/.

(56)  Olelustsükli hindamise Euroopa platvorm. https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/contactListEF.xhtml.

(57)  Global LCA Data Access Network: https://www.globallcadataaccess.org/.

(58)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/data/database.

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 20.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 325/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 325/206

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI DELEGEERITUD OTSUS nr 204/22/COL,

16. november 2022,

millega muudetakse otsust nr 196/22/COL, milles käsitletakse erakorralisi meetmeid Norras seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 259 lõike 1 punktile c ning delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklitele 21, 39 ja 55 [2022/2511]

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut, eriti selle protokolli nr 1 artikli 1 lõiget 2 ja artiklit 3,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) I lisa I peatüki osa 1.1 punktis 13 osutatud õigusakti, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (1) (edaspidi „määrus (EL) 2016/429“), nagu seda on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga kõnealuse lepingu I lisas osutatud konkreetsete valdkondlike kohandustega, eriti selle artikli 257 lõiget 1, artikli 258 lõikeid 1, 2 ja 3 ning artikli 259 lõike 1 punkti c,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki osa 1.1 punktis 13e osutatud õigusakti, komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrust (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (2) (edaspidi „delegeeritud määrus (EL) 2020/687“), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga kõnealuse lepingu I lisas osutatud konkreetsete valdkondlike kohandustega, eriti selle artikleid 21, 39 ja 55,

võttes arvesse õigusakti, millele on osutatud EMP lepingu I lisa I peatüki osa 1.1 punktis 13a, komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärust (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (3) (edaspidi „rakendusmäärus (EL) 2018/1882“), mida on kohandatud EMP lepinguga kõnealuse lepingu I lisas osutatud konkreetsete valdkondlike kohandustega, eriti selle artikleid 1 ja 2 ning lisa,

mida on kohandatud EMP lepinguga EMP lepingu protokolli nr 1 punkti 4 alapunktiga d,

ning arvestades järgmist:

Lindude kõrge patogeensusega gripp on lindude nakkuslik viirushaigus, mis võib tõsiselt kahjustada kodulinnukasvatuse tulusust, põhjustades häireid Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) kaubanduses. Lindude kõrge patogeensusega gripi viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes kevad- ja sügisrände ajal võivad viirusi levitada pika vahemaa taha. Seega kui metslindudel esineb lindude kõrge patogeensusega gripi viirust, valitseb pidevalt oht, et need viirused võivad otseselt või kaudselt sattuda ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde.

Määrust (EL) 2016/429, delegeeritud määrust (EL) 2020/687 ja rakendusmäärust (EL) 2018/1882 kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele ja inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punkti a alapunkti i kohaselt on lindude kõrge patogeensusega gripp loetellu kantud taud, mille suhtes kohaldatakse seal sätestatud taudiennetuse ja -tõrje eeskirju. Rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas on lindude kõrge patogeensusega gripp loetletud A-, D- ja E-kategooria taudina, mis on määratletud kõnealuse määruse artiklis 1.

Määruse (EL) 2016/429 artikli 259 lõike 1 kohaselt peab EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet“) vaatama läbi erakorralised meetmed, mille Norra pädevad asutused on võtnud vastavalt sama määruse artikli 257 lõike 1 punktile a või artiklile 258, kui puhkeb artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud loetellu kantud taud, sealhulgas lindude kõrge patogeensusega gripp (edaspidi „Norra meetmed“). Artikli 259 lõike 1 punkti c kohaselt peab järelevalveamet vastu võtma 257 lõikes 1 osutatud erakorralised meetmed, kui ta peab neid vajalikuks, et vältida põhjendamatuid häireid loomade ja toodete liikumises.

Delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 täiendatakse määruses (EL) 2016/429 sätestatud A-, B- ja C-kategooria taudide tõrje eeskirju, sealhulgas lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjemeetmeid. Kõnealuse delegeeritud määruse artiklis 21 on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine A-kategooria taudi puhangu korral, sh lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral. Sellist piirkondadeks jaotamist rakendatakse eelkõige selleks, et säilitada lindude tervislik seisund Norra ülejäänud territooriumil, takistades tauditekitaja jõudmist seal asuvate lindudeni ning tagades haiguse varajase avastamise.

26. oktoobril 2022 võttis järelevalveamet vastu otsuse 196/22/COL, milles käsitleti Norra erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga. Norra oli 22. oktoobril 2022 teatanud, et tema territooriumil asuvas ligikaudu 7 000 haudemune muneva linnuga ettevõttes esineb kinnitust leidnud lindude kõrge patogeensusega gripi puhang (4).

12. novembril 2022 teatas Norra, et kinnitust on leidnud veel üks lindude kõrge patogeensusega gripi puhang, seekord tema territooriumil asuvas ligikaudu 7 500 munakanaga ettevõttes (edaspidi „lindude kõrge patogeensusega gripi teine puhang“) (5). Sama juhtumi kohta saadi uut teavet 15. novembril 2022
   (6). Norra pädevad asutused on võtnud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 kohaselt nõutavad tauditõrjemeetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid lindude kõrge patogeensusega gripi teise puhangu kolde ümber.

Selleks et vältida Euroopa Majanduspiirkonna kaubanduses tarbetute häirete tekkimist, on vaja kiiresti kirjeldada mõlema lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga seoses Norra kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone.

Seetõttu esitatakse lisana käesoleva otsusele, millega kiidetakse heaks määruse (EL) 2016/429 artikli 259 lõike 1 punkti c kohased Norra meetmed ja kõnealuses lisas sätestatud piirkondadeks jaotamise kestus, loetelu lindude kõrge patogeensusega gripiga seotud kaitse- ja järelevalvetsoonidest, kus kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud tauditõrjemeetmeid.

Järelevalveamet on koostöös Norraga tauditõrjemeetmed läbi vaadanud ja on veendunud, et Norra pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi puhang on kinnitust leidnud.

Seepärast tuleks järelevalveameti otsuse nr 196/22/COL lisas järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi muuta.

15. novembril 2022 esitas järelevalveamet oma delegeeritud otsusega nr 203/22/COL (dokument nr 1327635) nõuetekohaselt otsuse eelnõu EFTA veterinaar- ja fütosanitaarkomiteele kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 259 lõikega 1 ja artikli 266 lõikega 2. 16. novembril 2022 esitas EFTA komitee otsuse eelnõu kohta positiivse arvamuse. Seega on kavandatav otsus kooskõlas komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järelevalveameti otsuse nr 196/22/COL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle allakirjutamise päeval.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse selle lisas nimetatud viimase kuupäevani, mil tauditõrjemeetmete kohaldamine kaitse- ja järelevalvetsoonides lõpeb delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 39 või 55 kohaselt.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale.

Artikkel 5

Käesolev otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 16. november 2022

EFTA järelevalveameti nimel delegeeritud otsuse nr 130/20/COL alusel

vastutav kolleegiumi liige

Árni Páll ÁRNASON

allakirjutanud õigus- ja täitevasjade

osakonna direktorina

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

---

(1)  EMP lepingusse inkorporeeritud EMP ühiskomitee 11. detsembri 2020. aasta otsusega nr 179/2020.

1

(2)  EMP lepingusse inkorporeeritud EMP ühiskomitee 5. veebruari 2021. aasta otsusega nr 3/2021.

2

(3)  EMP lepingusse inkorporeeritud EMP ühiskomitee 11. detsembri 2020. aasta otsusega nr 179/2020.

3

(4)  Dokument nr 1322915.

4

(5)  Dokument nr 1327550.

5

(6)  Dokument nr 1328618.

6

---

LISA

A osa

Artiklites 1 ja 2 osutatud kaitsetsoonid Norras

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 | Vastu võetud EFTA järelevalveameti otsusega nr |
| --- | --- | --- |
| Rogalandi maakonna Kleppi, Sandnesi ja Sola omavalitsuste osad, mis asuvad kolme kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.80459 E: 5.61203 | 12.11.2022 | 196/22/COL |
| Rogalandi maakonna Sola omavalitsuse osad, mis asuvad kolme kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.90047 E: 5.57987 | 7.12.2022 | 204/22/COL |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Vastu võetud EFTA järelevalveameti otsusega nr

Rogalandi maakonna Kleppi, Sandnesi ja Sola omavalitsuste osad, mis asuvad kolme kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.80459 E: 5.61203

12.11.2022

196/22/COL

Rogalandi maakonna Sola omavalitsuse osad, mis asuvad kolme kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.90047 E: 5.57987

7.12.2022

204/22/COL

B osa

Artiklites 1 ja 3 osutatud järelevalvetsoonid Norras

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 | Vastu võetud EFTA järelevalveameti otsusega nr |
| --- | --- | --- |
| Rogalandi maakonna Kleppi, Sandnesi, Sola ja Time omavalitsuste osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonis kirjeldatud piirkonda ja 10 kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.80459 E: 5.61203 | 22.11.2022 | 196/22/COL |
| Rogalandi maakonna Kleppi, Sandnesi ja Sola omavalitsuste osad, mis asuvad kolme kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.80459 E: 5.61203 | 12.11.2022–22.11.2022 | 196/22/COL |
| Rogalandi maakonna Randabergi, Stavangeri, Kleppi, Sandnesi ja Sola omavalitsuste osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonis kirjeldatud piirkonda ja 10 kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.90047 E: 5.57987 | 16.12.2022 | 204/22/COL |
| Rogalandi maakonna Sola omavalitsuse osad, mis asuvad kolme kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.90047 E: 5.57987 | 08.12.2022–16.12.2022 | 204/22/COL |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Vastu võetud EFTA järelevalveameti otsusega nr

Rogalandi maakonna Kleppi, Sandnesi, Sola ja Time omavalitsuste osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonis kirjeldatud piirkonda ja 10 kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.80459 E: 5.61203

22.11.2022

196/22/COL

Rogalandi maakonna Kleppi, Sandnesi ja Sola omavalitsuste osad, mis asuvad kolme kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.80459 E: 5.61203

12.11.2022–22.11.2022

196/22/COL

Rogalandi maakonna Randabergi, Stavangeri, Kleppi, Sandnesi ja Sola omavalitsuste osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonis kirjeldatud piirkonda ja 10 kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.90047 E: 5.57987

16.12.2022

204/22/COL

Rogalandi maakonna Sola omavalitsuse osad, mis asuvad kolme kilomeetri raadiusega ringis, mille keskpunkti GPS-koordinaadid on N: 58.90047 E: 5.57987

08.12.2022–16.12.2022

204/22/COL

---