# Eiropas Savienības C 265/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 265 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 11. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 265

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 11. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 6.–9. jūlija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 377, 13.10.2016 .PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 6.–9. jūlija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 377, 13.10.2016 .PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

OV C 377, 13.10.2016

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2015. gada 7. jūlija |
| 2017/C 265/01 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par dažādiem transporta veidiem paredzētas integrētas biļešu sistēmas ieviešanu Eiropā (2014/2244(INI)) | 2 |
| 2017/C 265/02 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par ES piena nozares perspektīvām — piena nozares tiesību aktu kopuma īstenošanas pārskatīšana (2014/2146(INI)) | 7 |
| 2017/C 265/03 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas ārējo ietekmi uz publiskā un privātā sektora iniciatīvām valstīs ārpus ES (2014/2233(INI)) | 17 |
| 2017/C 265/04 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par augļu un dārzeņu nozari pēc 2007. gada reformas (2014/2147(INI)) | 25 |
| | Trešdiena, 2015. gada 8. jūlija |
| 2017/C 265/05 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Eiropas Komisijai attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) (2014/2228(INI)) | 35 |
| 2017/C 265/06 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīvu — darbvietu izveides potenciāla izmantošana zaļajā ekonomikā (2014/2238(INI)) | 48 |
| 2017/C 265/07 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (2015/2058(INI)) | 59 |
| | Ceturtdiena, 2015. gada 9. jūlija |
| 2017/C 265/08 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (2014/2208(INI)) | 65 |
| 2017/C 265/09 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par kapitāla tirgu savienības izveidi (2015/2634(RSP)) | 76 |
| 2017/C 265/10 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas Drošības programmu (2015/2697(RSP)) | 84 |
| 2017/C 265/11 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par stāvokli Jemenā (2015/2760(RSP)) | 93 |
| 2017/C 265/12 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par drošības problēmām Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā un izredzēm uz politisko stabilitāti (2014/2229(INI)) | 98 |
| 2017/C 265/13 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (2015/2002(INI)) | 110 |
| 2017/C 265/14 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (2014/2256(INI)) | 121 |
| 2017/C 265/15 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par ES jauno pieeju cilvēktiesībām un demokrātijai — darbību, ko Eiropas Demokrātijas fonds (EDF) veicis kopš tā izveides, novērtējums (2014/2231(INI)) | 130 |
| 2017/C 265/16 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par stāvokli Burundi (2015/2723(RSP)) | 137 |
| 2017/C 265/17 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Srebreņicas notikumu pieminēšanu (2015/2747(RSP)) | 142 |
| 2017/C 265/18 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Kambodžas likumprojektiem par NVO un arodbiedrībām (2015/2756(RSP)) | 144 |
| 2017/C 265/19 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR), it īpaši divu aizturēto cilvēktiesību aktīvistu –– Yves Makwambala un Fred Bauma –– lietu (2015/2757(RSP)) | 147 |
| 2017/C 265/20 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Bahreinu, it īpaši Nabeel Rajab lietu (2015/2758(RSP)) | 151 |
| 2017/C 265/21 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par divu kristiešu mācītāju stāvokli Sudānā (2015/2766(RSP)) | 155 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 7. jūlija

2017/C 265/01

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par dažādiem transporta veidiem paredzētas integrētas biļešu sistēmas ieviešanu Eiropā (2014/2244(INI))

2

2017/C 265/02

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par ES piena nozares perspektīvām — piena nozares tiesību aktu kopuma īstenošanas pārskatīšana (2014/2146(INI))

7

2017/C 265/03

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas ārējo ietekmi uz publiskā un privātā sektora iniciatīvām valstīs ārpus ES (2014/2233(INI))

17

2017/C 265/04

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par augļu un dārzeņu nozari pēc 2007. gada reformas (2014/2147(INI))

25

Trešdiena, 2015. gada 8. jūlija

2017/C 265/05

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Eiropas Komisijai attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) (2014/2228(INI))

35

2017/C 265/06

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīvu — darbvietu izveides potenciāla izmantošana zaļajā ekonomikā (2014/2238(INI))

48

2017/C 265/07

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (2015/2058(INI))

59

Ceturtdiena, 2015. gada 9. jūlija

2017/C 265/08

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (2014/2208(INI))

65

2017/C 265/09

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par kapitāla tirgu savienības izveidi (2015/2634(RSP))

76

2017/C 265/10

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas Drošības programmu (2015/2697(RSP))

84

2017/C 265/11

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par stāvokli Jemenā (2015/2760(RSP))

93

2017/C 265/12

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par drošības problēmām Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā un izredzēm uz politisko stabilitāti (2014/2229(INI))

98

2017/C 265/13

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (2015/2002(INI))

110

2017/C 265/14

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (2014/2256(INI))

121

2017/C 265/15

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par ES jauno pieeju cilvēktiesībām un demokrātijai — darbību, ko Eiropas Demokrātijas fonds (EDF) veicis kopš tā izveides, novērtējums (2014/2231(INI))

130

2017/C 265/16

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par stāvokli Burundi (2015/2723(RSP))

137

2017/C 265/17

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Srebreņicas notikumu pieminēšanu (2015/2747(RSP))

142

2017/C 265/18

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Kambodžas likumprojektiem par NVO un arodbiedrībām (2015/2756(RSP))

144

2017/C 265/19

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR), it īpaši divu aizturēto cilvēktiesību aktīvistu –– Yves Makwambala un Fred Bauma –– lietu (2015/2757(RSP))

Yves Makwambala

Fred Bauma

147

2017/C 265/20

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Bahreinu, it īpaši Nabeel Rajab lietu (2015/2758(RSP))

Nabeel Rajab

151

2017/C 265/21

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par divu kristiešu mācītāju stāvokli Sudānā (2015/2766(RSP))

155

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2015. gada 7. jūlija |
| 2017/C 265/22 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija lēmums par priekšlikumu iecelt Bettina Michelle Jakobsen par Revīzijas palātas locekli (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE)) | 158 |
| 2017/C 265/23 | P8_TA(2015)0240Savienības tiesību īstenošana saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (kodificēta redakcija) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))P8_TC1-COD(2014)0174Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (kodificēta redakcija) | 159 |
| 2017/C 265/24 | P8_TA(2015)0241Aizsardzība pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (kodificēta redakcija) (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))P8_TC1-COD(2014)0280Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (kodificēta redakcija) | 160 |
| 2017/C 265/25 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (05420/2015 – C8-0043/2015 – 2015/0001(NLE)) | 161 |
| 2017/C 265/26 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu — 2014. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD)) | 162 |
| 2017/C 265/27 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu, kas pievienots priekšlikumam izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu Rumānijai, Bulgārijai un Itālijai (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD)) | 164 |
| 2017/C 265/28 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 11. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (plūdi Rumānijā, Bulgārijā un Itālijā) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD)) | 166 |
| 2017/C 265/29 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu, III iedaļa — Komisija, kas pievienots priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD)) | 167 |
| 2017/C 265/30 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu — reakcija uz migrācijas spiedienu (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD)) | 170 |
| | Trešdiena, 2015. gada 8. jūlija |
| 2017/C 265/31 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE)) | 173 |
| 2017/C 265/32 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE)) | 174 |
| 2017/C 265/33 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai pagarinātu Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE)) | 175 |
| 2017/C 265/34 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Fēru Salām, ar ko Fēru Salas iesaista pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020 (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE)) | 176 |
| 2017/C 265/35 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD)) | 177 |
| 2017/C 265/36 | P8_TA(2015)0258Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerve ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))P8_TC1-COD(2014)0011Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/... par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK | 198 |
| 2017/C 265/37 | P8_TA(2015)0259Jūrnieki ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrniekiem, ar kuru groza Direktīvu 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EK (COM(2013)0798) – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))P8_TC1-COD(2013)0390Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/..., ar kuru attiecībā uz jūrniekiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/94/EK, 2009/38/EK un 2002/14/EK un Padomes Direktīvas 98/59/EK un 2001/23/EK | 199 |
| 2017/C 265/38 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju, ar ko Šveices Konfederācija pievienojas pētniecības un inovācijas pamatprogrammai Apvārsnis 2020 un Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmai, kura papildina Apvārsni 2020, un kas reglamentē Šveices Konfederācijas dalību ITER pasākumos, kurus īsteno Kodolsintēze enerģijas ieguvei (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE)) | 200 |
| 2017/C 265/39 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE)) | 201 |
| 2017/C 265/40 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2015/001 FI/Broadcom) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD)) | 223 |
| 2017/C 265/41 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par pilnvarojumu trialogam par 2016. gada budžeta projektu (2015/2074(BUD)) | 226 |
| | Ceturtdiena, 2015. gada 9. jūlija |
| 2017/C 265/42 | P8_TA(2015)0267Pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamais radioaktīvā piesārņojuma līmenis pēc kodolavārijas ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))P8_TC1-COD(2013)0451Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par
  , ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas [Gr. 1. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu.] | 272 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 7. jūlija

2017/C 265/22

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija lēmums par priekšlikumu iecelt Bettina Michelle Jakobsen par Revīzijas palātas locekli (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))

Bettina Michelle Jakobsen

158

2017/C 265/23

P8_TA(2015)0240Savienības tiesību īstenošana saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (kodificēta redakcija) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))P8_TC1-COD(2014)0174Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (kodificēta redakcija)

159

2017/C 265/24

P8_TA(2015)0241Aizsardzība pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (kodificēta redakcija) (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))P8_TC1-COD(2014)0280Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (kodificēta redakcija)

160

2017/C 265/25

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (05420/2015 – C8-0043/2015 – 2015/0001(NLE))

161

2017/C 265/26

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu — 2014. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD))

162

2017/C 265/27

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu, kas pievienots priekšlikumam izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu Rumānijai, Bulgārijai un Itālijai (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD))

164

2017/C 265/28

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 11. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (plūdi Rumānijā, Bulgārijā un Itālijā) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD))

166

2017/C 265/29

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu, III iedaļa — Komisija, kas pievienots priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD))

167

2017/C 265/30

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu — reakcija uz migrācijas spiedienu (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD))

170

Trešdiena, 2015. gada 8. jūlija

2017/C 265/31

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE))

173

2017/C 265/32

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE))

174

2017/C 265/33

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai pagarinātu Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE))

175

2017/C 265/34

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Fēru Salām, ar ko Fēru Salas iesaista pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020 (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE))

176

2017/C 265/35

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

177

2017/C 265/36

P8_TA(2015)0258Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerve ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))P8_TC1-COD(2014)0011Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/... par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK

198

2017/C 265/37

P8_TA(2015)0259Jūrnieki ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrniekiem, ar kuru groza Direktīvu 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EK (COM(2013)0798) – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))P8_TC1-COD(2013)0390Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/..., ar kuru attiecībā uz jūrniekiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/94/EK, 2009/38/EK un 2002/14/EK un Padomes Direktīvas 98/59/EK un 2001/23/EK

199

2017/C 265/38

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju, ar ko Šveices Konfederācija pievienojas pētniecības un inovācijas pamatprogrammai Apvārsnis 2020 un Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmai, kura papildina Apvārsni 2020, un kas reglamentē Šveices Konfederācijas dalību ITER pasākumos, kurus īsteno Kodolsintēze enerģijas ieguvei (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE))

200

2017/C 265/39

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE))

201

2017/C 265/40

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2015/001 FI/Broadcom) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD))

223

2017/C 265/41

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par pilnvarojumu trialogam par 2016. gada budžeta projektu (2015/2074(BUD))

226

Ceturtdiena, 2015. gada 9. jūlija

2017/C 265/42

P8_TA(2015)0267Pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamais radioaktīvā piesārņojuma līmenis pēc kodolavārijas ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))P8_TC1-COD(2013)0451Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par
  , ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas [Gr. 1. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu.]

Eiropas Parlamenta un

par

, ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo

272

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

11.8.2017

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2015.–2016. GADA SESIJA

2015. gada 6.–9. jūlija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

  OV C 377, 13.10.2016
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 7. jūlija

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/2

---

P8_TA(2015)0246

Dažādiem transporta veidiem paredzētas integrētas biļešu sistēmas ieviešana Eiropā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par dažādiem transporta veidiem paredzētas integrētas biļešu sistēmas ieviešanu Eiropā (2014/2244(INI))

(2017/C 265/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (1),

| — | ņemot vērā Komisijas Regulu (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Regulu (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns inteliģento transporta sistēmu ieviešanai Eiropā” (COM(2008)0886), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns inteliģento transporta sistēmu ieviešanai Eiropā” (COM(2008)0886),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ceļvedi uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ceļvedi uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu (4),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Ceļvedis multimodālas maršruta informācijas, plānošanas un biļešu pārdošanas pakalpojumu nodrošināšanai visā ES” (SWD(2014)0194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Ceļvedis multimodālas maršruta informācijas, plānošanas un biļešu pārdošanas pakalpojumu nodrošināšanai visā ES” (SWD(2014)0194),

| — | ņemot vērā Rīcības plānu par pilsētu mobilitāti (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības plānu par pilsētu mobilitāti (COM(2009)0490),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0183/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0183/2015),

| A. | tā kā, neskatoties uz pieliktajām pūlēm, nav īstenots 2011. gada Baltās grāmatas (5) 22. mērķis, kas paredz netraucētu mobilitāti “no durvīm līdz durvīm”, nodrošinot viedo sistēmu attīstību un to izmantošanu savstarpēji savietojamai un multimodālai plānošanai, informācijai, tiešsaistes rezervācijas sistēmām un viedai biļešu pārdošanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā, neskatoties uz pieliktajām pūlēm, nav īstenots 2011. gada Baltās grāmatas (5) 22. mērķis, kas paredz netraucētu mobilitāti “no durvīm līdz durvīm”, nodrošinot viedo sistēmu attīstību un to izmantošanu savstarpēji savietojamai un multimodālai plānošanai, informācijai, tiešsaistes rezervācijas sistēmām un viedai biļešu pārdošanai;

| B. | tā kā lielākā daļa pasažieru joprojām priekšroku dod privātajam transportam un tikai ceļojuma maršrutu plānošanas pakalpojumu izveide ES līmenī vien nebūs pietiekama, lai panāktu atsevišķu transporta veidu labāku integrāciju, bet ikvienam atsevišķam transporta veidam pašam būtu jāpalielina efektivitāte, noturīgums un ērtība lietotājiem un to cita starpā ievērojami veicinātu ceturtā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopuma pieņemšana tādā mērā, lai tas nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi infrastruktūrai arī mazākiem uzņēmumiem, MVU un jaundibinātiem uzņēmumiem, regulas par gaisa transporta pasažieru tiesībām un Eiropas ūdensceļu stratēģijas pieņemšana, kā arī Eiropas vienotās gaisa telpas un Eiropas transporta tīkla (TEN-T) prioritāro projektu īstenošana; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielākā daļa pasažieru joprojām priekšroku dod privātajam transportam un tikai ceļojuma maršrutu plānošanas pakalpojumu izveide ES līmenī vien nebūs pietiekama, lai panāktu atsevišķu transporta veidu labāku integrāciju, bet ikvienam atsevišķam transporta veidam pašam būtu jāpalielina efektivitāte, noturīgums un ērtība lietotājiem un to cita starpā ievērojami veicinātu ceturtā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopuma pieņemšana tādā mērā, lai tas nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi infrastruktūrai arī mazākiem uzņēmumiem, MVU un jaundibinātiem uzņēmumiem, regulas par gaisa transporta pasažieru tiesībām un Eiropas ūdensceļu stratēģijas pieņemšana, kā arī Eiropas vienotās gaisa telpas un Eiropas transporta tīkla (TEN-T) prioritāro projektu īstenošana;

| C. | tā kā, neskatoties uz to, ka Komisija integrētu biļešu pārdošanu definē kā dažādu transporta veidu apvienošanu vienā biļetē, šo definīciju ne vienmēr tāda pašā veidā izprot arī uzņēmumi un tikai daži pakalpojumu sniedzēji cenšas piedāvāt sadarbspējīgas biļetes, un tas kavē turpmāku attīstību šajā nozarē, |
| --- | --- |

C.

tā kā, neskatoties uz to, ka Komisija integrētu biļešu pārdošanu definē kā dažādu transporta veidu apvienošanu vienā biļetē, šo definīciju ne vienmēr tāda pašā veidā izprot arī uzņēmumi un tikai daži pakalpojumu sniedzēji cenšas piedāvāt sadarbspējīgas biļetes, un tas kavē turpmāku attīstību šajā nozarē,

| 1. | norāda, ka multimodāla ES mēroga ceļojuma informācija, pārrobežu integrēta pieeja braucienu plānošanas un biļešu iegādes pakalpojumu sniegšanai, jo īpaši tāliem braucieniem, ir daļa no atbildes uz galvenajām problēmām Eiropas transporta nozarē, tostarp problēmām, kas saistītas ar ilgtspējas uzlabošanu, dažādu transporta veidu apvienošanu, visu transporta veidu drošības uzlabošanu, efektivitāti un ekonomisko dzīvotspēju, kvalitatīvu darbvietu radīšanu un darbaspēka mobilitāti, un tāpēc ir vienlīdz izdevīga sabiedrībai, ekonomikai, videi, sociālajai kohēzijai un tūrisma nozarei; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka multimodāla ES mēroga ceļojuma informācija, pārrobežu integrēta pieeja braucienu plānošanas un biļešu iegādes pakalpojumu sniegšanai, jo īpaši tāliem braucieniem, ir daļa no atbildes uz galvenajām problēmām Eiropas transporta nozarē, tostarp problēmām, kas saistītas ar ilgtspējas uzlabošanu, dažādu transporta veidu apvienošanu, visu transporta veidu drošības uzlabošanu, efektivitāti un ekonomisko dzīvotspēju, kvalitatīvu darbvietu radīšanu un darbaspēka mobilitāti, un tāpēc ir vienlīdz izdevīga sabiedrībai, ekonomikai, videi, sociālajai kohēzijai un tūrisma nozarei;

| 2. | uzsver, ka ES līmenī integrētas multimodālas ceļojuma maršruta informācijas, plānošanas un biļešu pārdošanas pakalpojumi Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši MVU un jaunizveidotiem uzņēmumiem, sniedz inovācijas iespējas un tādējādi ir nozīmīgs ieguldījums globāli konkurētspējīgā Eiropas vienotajā tirgū, kā arī Eiropas vienotās transporta telpas izveides pabeigšanā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ES līmenī integrētas multimodālas ceļojuma maršruta informācijas, plānošanas un biļešu pārdošanas pakalpojumi Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši MVU un jaunizveidotiem uzņēmumiem, sniedz inovācijas iespējas un tādējādi ir nozīmīgs ieguldījums globāli konkurētspējīgā Eiropas vienotajā tirgū, kā arī Eiropas vienotās transporta telpas izveides pabeigšanā;

| 3. | uzsver, ka indivīdu mobilitāte visā ES ir pamatnosacījums pamatbrīvību īstenošanai un ka tālab patērētajiem vajadzētu būt iespējai saņemt plašu, precīzu un objektīvu informāciju gan par kustības grafikiem un savienojumiem, gan par multimodālajiem un pārrobežu transporta savienojumiem saistībā ar netraucētu ceļojumu “no durvīm līdz durvīm” ar augstiem komforta standartiem, kā arī elektroniski rezervēt šādus savienojumus un elektroniski samaksāt par tiem; atzinīgi vērtē centienus mudināt pasažierus apvienot vairākus pieejamos transporta veidus; norāda, ka vairumā dalībvalstu joprojām netiek nodrošināta iespēja, izmantojot internetu vai mobilo lietotni, iegādāties biļetes uz valsts un pārrobežu ceļojumiem ES; uzskata, ka nevajadzētu atļaut ģeogrāfisko bloķēšanu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka indivīdu mobilitāte visā ES ir pamatnosacījums pamatbrīvību īstenošanai un ka tālab patērētajiem vajadzētu būt iespējai saņemt plašu, precīzu un objektīvu informāciju gan par kustības grafikiem un savienojumiem, gan par multimodālajiem un pārrobežu transporta savienojumiem saistībā ar netraucētu ceļojumu “no durvīm līdz durvīm” ar augstiem komforta standartiem, kā arī elektroniski rezervēt šādus savienojumus un elektroniski samaksāt par tiem; atzinīgi vērtē centienus mudināt pasažierus apvienot vairākus pieejamos transporta veidus; norāda, ka vairumā dalībvalstu joprojām netiek nodrošināta iespēja, izmantojot internetu vai mobilo lietotni, iegādāties biļetes uz valsts un pārrobežu ceļojumiem ES; uzskata, ka nevajadzētu atļaut ģeogrāfisko bloķēšanu;

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi, lai lietotāji saņemtu vienu biļeti par vienu ceļojumu, izmantojot dažādus transportlīdzekļus un uzskata, ka taisnīgas un vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana multimodāliem maršrutu un satiksmes datiem un tādējādi arī pilnīgas, viegli pieejamas, objektīvas, uzticamas un aktualizētas informācijas nodrošināšana pasažieriem ir priekšnosacījums integrētas biļešu iegādes sistēmu ieviešanā, un uzsver — lai nodrošinātu, ka pasākumi šajā sakarībā ir samērīgi, ir ļoti svarīgi, ka tos papildina ārējo izmaksu internalizēšana visos transporta veidos un informācija par dažādu transporta veidu ekoloģiskajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir svarīgi, lai lietotāji saņemtu vienu biļeti par vienu ceļojumu, izmantojot dažādus transportlīdzekļus un uzskata, ka taisnīgas un vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana multimodāliem maršrutu un satiksmes datiem un tādējādi arī pilnīgas, viegli pieejamas, objektīvas, uzticamas un aktualizētas informācijas nodrošināšana pasažieriem ir priekšnosacījums integrētas biļešu iegādes sistēmu ieviešanā, un uzsver — lai nodrošinātu, ka pasākumi šajā sakarībā ir samērīgi, ir ļoti svarīgi, ka tos papildina ārējo izmaksu internalizēšana visos transporta veidos un informācija par dažādu transporta veidu ekoloģiskajiem raksturlielumiem;

| 5. | norāda, ka patērētājiem vienmēr būtu jāsaņem pārredzama cenu informācija; tādēļ uzsver, ka rezervācijas un maksājumu sistēmām būtu skaidri jānorāda biļetes kopējā cena par izvēlēto maršrutu, tostarp tādi obligātie elementi kā nodokļi un komisijas maksas; uzsver, cik nozīmīgas ir novatoriskas IT platformas, kas samazina kopējās rezervācijas un darījuma maksas, un uzsver, ka ir svarīgi paredzēt dažādas maksājumu iespējas, iegādājoties transporta biļetes; aicina ES un dalībvalstis darīt vairāk, lai ierobežotu komisijas maksas, ko piemēro par kredītkaršu vai citu atbilstīgu maksājumu veidu izmantošanu sabiedriskā transporta pakalpojumu apmaksai; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka patērētājiem vienmēr būtu jāsaņem pārredzama cenu informācija; tādēļ uzsver, ka rezervācijas un maksājumu sistēmām būtu skaidri jānorāda biļetes kopējā cena par izvēlēto maršrutu, tostarp tādi obligātie elementi kā nodokļi un komisijas maksas; uzsver, cik nozīmīgas ir novatoriskas IT platformas, kas samazina kopējās rezervācijas un darījuma maksas, un uzsver, ka ir svarīgi paredzēt dažādas maksājumu iespējas, iegādājoties transporta biļetes; aicina ES un dalībvalstis darīt vairāk, lai ierobežotu komisijas maksas, ko piemēro par kredītkaršu vai citu atbilstīgu maksājumu veidu izmantošanu sabiedriskā transporta pakalpojumu apmaksai;

| 6. | uzsver, ka datu slāņu nesaderība un neatbilstība, datu formātu dažādība un sadarbspējas un datu apmaiņas protokolu trūkums apdraud integrētas multimodālas informācijas, plānošanas un biļešu iegādes pakalpojumu pastāvēšanu ES un rada papildu izmaksas; aicina Komisiju nodrošināt, ka visi regulatīvie pasākumi atbilst straujajai attīstībai transporta nozarē un nerada nevajadzīgu slogu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka datu slāņu nesaderība un neatbilstība, datu formātu dažādība un sadarbspējas un datu apmaiņas protokolu trūkums apdraud integrētas multimodālas informācijas, plānošanas un biļešu iegādes pakalpojumu pastāvēšanu ES un rada papildu izmaksas; aicina Komisiju nodrošināt, ka visi regulatīvie pasākumi atbilst straujajai attīstībai transporta nozarē un nerada nevajadzīgu slogu;

| 7. | atzinīgi vērtē publiskā un privātā sektora centienus izveidot maršrutu plānošanas pakalpojumus kopā ar vajadzīgajiem atvērtajiem standartiem un saskarnēm, tomēr norāda, ka daudzi šie pakalpojumi bieži ir ierobežoti reģionālā vai valsts līmenī un ļoti reti ir multimodāli; tālab aicina transporta un maršrutu plānošanas pakalpojumu sniedzējus vispirms izmantot pašreizējās sinerģijas un pastiprināti koncentrēties uz multimodālo un pārrobežu maršrutu plānošanas pakalpojumu nodrošināšanu, paredzot atbilstošus risinājumus biļešu iegādei, pienācīgu uzmanību pievēršot valodai, kādā pakalpojumi tiek sniegti, ņemot vērā minoritāšu valodu izmantošanu un paredzot tālsatiksmes un vietējā transporta savstarpēju savietošanu, tostarp maršruta pirmo un pēdējo posmu, piemēram, modernizējot dažādās sistēmas, lai attīstītu to savstarpējo izmantojamību un nodrošinātu sakarus starp tām; aicina Komisiju izmantot TEN-T koridorus kā pilotprojektu pasažieru plūsmu noteikšanai un iespēju sniegt multimodālas informācijas, maršrutu plānošanas un biļešu pārdošanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē publiskā un privātā sektora centienus izveidot maršrutu plānošanas pakalpojumus kopā ar vajadzīgajiem atvērtajiem standartiem un saskarnēm, tomēr norāda, ka daudzi šie pakalpojumi bieži ir ierobežoti reģionālā vai valsts līmenī un ļoti reti ir multimodāli; tālab aicina transporta un maršrutu plānošanas pakalpojumu sniedzējus vispirms izmantot pašreizējās sinerģijas un pastiprināti koncentrēties uz multimodālo un pārrobežu maršrutu plānošanas pakalpojumu nodrošināšanu, paredzot atbilstošus risinājumus biļešu iegādei, pienācīgu uzmanību pievēršot valodai, kādā pakalpojumi tiek sniegti, ņemot vērā minoritāšu valodu izmantošanu un paredzot tālsatiksmes un vietējā transporta savstarpēju savietošanu, tostarp maršruta pirmo un pēdējo posmu, piemēram, modernizējot dažādās sistēmas, lai attīstītu to savstarpējo izmantojamību un nodrošinātu sakarus starp tām; aicina Komisiju izmantot TEN-T koridorus kā pilotprojektu pasažieru plūsmu noteikšanai un iespēju sniegt multimodālas informācijas, maršrutu plānošanas un biļešu pārdošanas pakalpojumus;

| 8. | aicina Komisiju izstrādāt pozitīvas prakses krātuvi vietējā, reģionālā vai nacionālā līmenī īstenotiem projektiem, kas būtu pamats to īstenošanai Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju izstrādāt pozitīvas prakses krātuvi vietējā, reģionālā vai nacionālā līmenī īstenotiem projektiem, kas būtu pamats to īstenošanai Eiropas līmenī;

| 9. | uzsver, ka iegādes vieglums un ērtums, ņemot vērā multimodālās un integrētās biļešu sistēmas, piesaistīs vairāk sabiedriskā transporta pasažieru, kas palielinās to apmierinātību un sniegs īpašu labumu sabiedriskā transporta uzņēmumiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka iegādes vieglums un ērtums, ņemot vērā multimodālās un integrētās biļešu sistēmas, piesaistīs vairāk sabiedriskā transporta pasažieru, kas palielinās to apmierinātību un sniegs īpašu labumu sabiedriskā transporta uzņēmumiem;

| 10. | prasa, lai Komisija attiecībā uz integrētu multimodālu biļešu pārdošanas pakalpojumiem īsteno pasākumus, kas vajadzīgi, lai paredzētu pamatnosacījumus, ar kuriem atbalstītu un atvieglotu nozares tirgus dalībnieku un kompetento iestāžu centienus un to jau panāktās vienošanās, kā arī piedāvājamo produktu un pakalpojumu novatorisko raksturu, un gadījumā, ja līdz 2020. gadam netiek panākts reāls progress integrētu, sadarbspējīgu, multimodālu un pārrobežu biļešu sistēmu izveidē, aicina Komisiju, balstoties uz jau panākto progresu un jau ieviestajām brīvprātīgajām iniciatīvām, īstenot likumdošanas pasākumus, ieviešot minimālus noteikumus un grafiku; |
| --- | --- |

10.

prasa, lai Komisija attiecībā uz integrētu multimodālu biļešu pārdošanas pakalpojumiem īsteno pasākumus, kas vajadzīgi, lai paredzētu pamatnosacījumus, ar kuriem atbalstītu un atvieglotu nozares tirgus dalībnieku un kompetento iestāžu centienus un to jau panāktās vienošanās, kā arī piedāvājamo produktu un pakalpojumu novatorisko raksturu, un gadījumā, ja līdz 2020. gadam netiek panākts reāls progress integrētu, sadarbspējīgu, multimodālu un pārrobežu biļešu sistēmu izveidē, aicina Komisiju, balstoties uz jau panākto progresu un jau ieviestajām brīvprātīgajām iniciatīvām, īstenot likumdošanas pasākumus, ieviešot minimālus noteikumus un grafiku;

| 11. | uzsver, ka vietējām un reģionālām pašvaldības iestādēm ir aktīva loma un atbildība attiecībā uz maršruta pirmo vai pēdējo posmu; uzskata — ir ļoti svarīgi, ka tās tiek iesaistītas atsevišķus pasākumu īstenošanā, uzraugot šo pasākumu darbību, kā arī nodrošinot visas sistēmas kopumā efektīvu darbību; ņemot vērā iepriekšējos punktus, aicina kompetentās iestādes dalībvalstīs:






  — | ne vēlāk kā līdz 2020. gadam ciešā sadarbībā ar transporta nozares pārstāvjiem izstrādāt transporta atjaunināta kustības grafika un tarifu informācijas sistēmas, pamatojoties uz atvērtām saskarnēm, kas savstarpēji savienotu maršrutu datus vietējam un reģionālam pilsētu sabiedriskajam transportam, ko nodrošina gan privātie, gan publiskie uzņēmumi, un turpināt šo sistēmu regulāru aktualizēšanu; |
| --- | --- | --- |

11.

uzsver, ka vietējām un reģionālām pašvaldības iestādēm ir aktīva loma un atbildība attiecībā uz maršruta pirmo vai pēdējo posmu; uzskata — ir ļoti svarīgi, ka tās tiek iesaistītas atsevišķus pasākumu īstenošanā, uzraugot šo pasākumu darbību, kā arī nodrošinot visas sistēmas kopumā efektīvu darbību; ņemot vērā iepriekšējos punktus, aicina kompetentās iestādes dalībvalstīs:

—

ne vēlāk kā līdz 2020. gadam ciešā sadarbībā ar transporta nozares pārstāvjiem izstrādāt transporta atjaunināta kustības grafika un tarifu informācijas sistēmas, pamatojoties uz atvērtām saskarnēm, kas savstarpēji savienotu maršrutu datus vietējam un reģionālam pilsētu sabiedriskajam transportam, ko nodrošina gan privātie, gan publiskie uzņēmumi, un turpināt šo sistēmu regulāru aktualizēšanu;

| — | ne vēlāk kā līdz 2020. gadam nodrošināt, ka visi transportlīdzekļi vietējā sabiedriskajā pasažieru transportā ir aprīkoti ar viedajām sistēmām aktualizētas informācijas par transportlīdzekļa atrašanās vietu sniegšanai un ka nosacījumu par aprīkošanu ar šādām sistēmām iekļauj uzaicinājumos par publisko iepirkumu; |
| --- | --- |

—

ne vēlāk kā līdz 2020. gadam nodrošināt, ka visi transportlīdzekļi vietējā sabiedriskajā pasažieru transportā ir aprīkoti ar viedajām sistēmām aktualizētas informācijas par transportlīdzekļa atrašanās vietu sniegšanai un ka nosacījumu par aprīkošanu ar šādām sistēmām iekļauj uzaicinājumos par publisko iepirkumu;

| — | ne vēlāk kā līdz 2024. gadam, pamatojoties uz atvērtām saskarnēm, paredzēt valsts līmeņa transporta kustības grafika un tarifu informācijas sistēmu aktualizētas informācijas sniegšanai par vietējā sabiedriskā transporta uzņēmumu transporta kustības grafikiem savienot pārrobežu tīklā un padarīt to pieejamu pārvadātājiem, maršrutu plānotāju pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

—

ne vēlāk kā līdz 2024. gadam, pamatojoties uz atvērtām saskarnēm, paredzēt valsts līmeņa transporta kustības grafika un tarifu informācijas sistēmu aktualizētas informācijas sniegšanai par vietējā sabiedriskā transporta uzņēmumu transporta kustības grafikiem savienot pārrobežu tīklā un padarīt to pieejamu pārvadātājiem, maršrutu plānotāju pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem;

| 12. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka jānodrošina informācijas, maršrutu plānošanas un biļešu pārdošanas pakalpojumu sniedzēju, tostarp MVU un jaunizveidotu uzņēmumu, taisnīga, atklāta un vienlīdzīga piekļuve pilnīgiem multimodāliem aktualizētiem transporta un maršrutu datiem, kas nepieciešami maršruta informācijas, plānošanas un rezervēšanas pakalpojumiem visā ES, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, ar kuru visiem pakalpojumu sniedzējiem uzliek pienākumu, ievērojot taisnīgus un vienlīdzīgus nosacījumus, padarīt pieejamus visus tos datus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu aptverošākus pakalpojumus, un tādējādi sniegt pasažieriem patiesu, sasniedzamu un cenas ziņā pieejamu iespēju izvēlēties noturīgāko, rentablāko vai ātrāko savienojumu, vienlaicīgi neapdraudot iesaistīto pakalpojumu sniedzēju saimnieciskās intereses; |
| --- | --- |

12.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka jānodrošina informācijas, maršrutu plānošanas un biļešu pārdošanas pakalpojumu sniedzēju, tostarp MVU un jaunizveidotu uzņēmumu, taisnīga, atklāta un vienlīdzīga piekļuve pilnīgiem multimodāliem aktualizētiem transporta un maršrutu datiem, kas nepieciešami maršruta informācijas, plānošanas un rezervēšanas pakalpojumiem visā ES, un aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, ar kuru visiem pakalpojumu sniedzējiem uzliek pienākumu, ievērojot taisnīgus un vienlīdzīgus nosacījumus, padarīt pieejamus visus tos datus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu aptverošākus pakalpojumus, un tādējādi sniegt pasažieriem patiesu, sasniedzamu un cenas ziņā pieejamu iespēju izvēlēties noturīgāko, rentablāko vai ātrāko savienojumu, vienlaicīgi neapdraudot iesaistīto pakalpojumu sniedzēju saimnieciskās intereses;

| 13. | uzsver, ka saskaņā ar ES konkurences politiku Komisijas uzdevums ir pārbaudīt, vai saistībā ar multimodālās informācijas un biļešu pakalpojumu sniedzējiem pastāv informācijas monopolizēšanas draudi, un novērst tos; piebilst, ka Komisijai ir arī jānodrošina, lai tā daļa, kas paredzēta kā samaksa par elektroniskās biļešu pārdošanas pakalpojumiem, neradītu nelabvēlīgu ietekmi attiecībā uz uzņēmumiem, kas nodrošina pasažieru pārvadāšanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka saskaņā ar ES konkurences politiku Komisijas uzdevums ir pārbaudīt, vai saistībā ar multimodālās informācijas un biļešu pakalpojumu sniedzējiem pastāv informācijas monopolizēšanas draudi, un novērst tos; piebilst, ka Komisijai ir arī jānodrošina, lai tā daļa, kas paredzēta kā samaksa par elektroniskās biļešu pārdošanas pakalpojumiem, neradītu nelabvēlīgu ietekmi attiecībā uz uzņēmumiem, kas nodrošina pasažieru pārvadāšanu;

| 14. | mudina izveidot platformu dialogam, iesaistot visus vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmeņa transporta nozares un kompetento iestāžu pārstāvjus, lai izstrādātu praktiskus risinājumus attiecībā uz sadarbspējīgu elektronisko biļešu sistēmu pakāpenisku ieviešanu visā ES, ņemot vērā visu ceļojuma ciklu no plānošanas līdz biļešu iegādei, un risinātu biļešu pārdošanas ieņēmumu proporcionālas sadalīšanas un izmaksu sadalīšanas problēmas strīdu gadījumos starp līguma pusēm; uzskata, ka šādi risinājumi jāizstrādā atbilstoši tirgus prasībām, neapgrūtinot pakalpojumu sniedzējus un pasažierus ar nesamērīgām izmaksām; aicina Komisiju noteikti sekmēt sinerģiju starp Eiropas telesakaru tīkliem un transporta tīkliem, izmantojot ES līdzfinansējumu šajā jomā; |
| --- | --- |

14.

mudina izveidot platformu dialogam, iesaistot visus vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmeņa transporta nozares un kompetento iestāžu pārstāvjus, lai izstrādātu praktiskus risinājumus attiecībā uz sadarbspējīgu elektronisko biļešu sistēmu pakāpenisku ieviešanu visā ES, ņemot vērā visu ceļojuma ciklu no plānošanas līdz biļešu iegādei, un risinātu biļešu pārdošanas ieņēmumu proporcionālas sadalīšanas un izmaksu sadalīšanas problēmas strīdu gadījumos starp līguma pusēm; uzskata, ka šādi risinājumi jāizstrādā atbilstoši tirgus prasībām, neapgrūtinot pakalpojumu sniedzējus un pasažierus ar nesamērīgām izmaksām; aicina Komisiju noteikti sekmēt sinerģiju starp Eiropas telesakaru tīkliem un transporta tīkliem, izmantojot ES līdzfinansējumu šajā jomā;

| 15. | norāda, ka Eiropas pasažieru tiesības ir spēkā tiktāl, ciktāl tās attiecas uz katru pārvadājumu veidu atsevišķi, taču, ja ceļojuma maršruts ietver pārrobežu posmus vai multimodālus pārvadājumus, pasažieru tiesības nevar nodrošināt parastajā kārtībā, un tādēļ mudina Komisiju reaģēt uz Parlamenta prasību rezolūcijā par 2011. gada ceļvedi (6) attiecībā uz pasažieru tiesību hartu, kas aptvertu visus transporta veidus, līdz 2017. gada beigām iesniedzot priekšlikumu par šādu hartu, tostarp atsevišķu sadaļu par multimodāliem ceļojumiem, skaidri un pārredzami paredzot pasažieru tiesību aizsardzību, multimodālā kontekstā, ņemot vērā katra transporta veida īpatnības, un integrētu biļešu pārdošanu multimodāliem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka Eiropas pasažieru tiesības ir spēkā tiktāl, ciktāl tās attiecas uz katru pārvadājumu veidu atsevišķi, taču, ja ceļojuma maršruts ietver pārrobežu posmus vai multimodālus pārvadājumus, pasažieru tiesības nevar nodrošināt parastajā kārtībā, un tādēļ mudina Komisiju reaģēt uz Parlamenta prasību rezolūcijā par 2011. gada ceļvedi (6) attiecībā uz pasažieru tiesību hartu, kas aptvertu visus transporta veidus, līdz 2017. gada beigām iesniedzot priekšlikumu par šādu hartu, tostarp atsevišķu sadaļu par multimodāliem ceļojumiem, skaidri un pārredzami paredzot pasažieru tiesību aizsardzību, multimodālā kontekstā, ņemot vērā katra transporta veida īpatnības, un integrētu biļešu pārdošanu multimodāliem pārvadājumiem;

| 16. | uzsver, ka transportlīdzekļu pieejamībai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz sociālo mobilitāti, un, apsverot demogrāfiskās pārmaiņas Eiropā, arī attiecībā uz bezšķēršļu piekļuvi transportam visiem un jo īpaši mazaizsargātām personām, un prasa vairāk ņemt vērā invalīdu vai personu ar ierobežotu mobilitāti intereses, kā arī gados vecāku cilvēku īpašās prasības saistībā ar piekļuvi maršrutu informācijai pirms ceļojuma un tā gaitā, biļešu iegādes iespējām un rezervācijas un maksājuma sistēmām, ietverot iespēju rezervēt vietas ratiņkrēsliem; atzinīgi vērtē Komisijas ceļvedi “Eiropas Pieejamības akts” un iespēju ar likumdošanas pasākumiem likvidēt ekonomiskos un sociālos šķēršļus, ar ko saskaras personas ar invaliditāti; mudina Komisiju saistībā ar saviem centieniem uzlabot pieejamību risināt problēmas, kas kavē piekļuvi transportam; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka transportlīdzekļu pieejamībai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz sociālo mobilitāti, un, apsverot demogrāfiskās pārmaiņas Eiropā, arī attiecībā uz bezšķēršļu piekļuvi transportam visiem un jo īpaši mazaizsargātām personām, un prasa vairāk ņemt vērā invalīdu vai personu ar ierobežotu mobilitāti intereses, kā arī gados vecāku cilvēku īpašās prasības saistībā ar piekļuvi maršrutu informācijai pirms ceļojuma un tā gaitā, biļešu iegādes iespējām un rezervācijas un maksājuma sistēmām, ietverot iespēju rezervēt vietas ratiņkrēsliem; atzinīgi vērtē Komisijas ceļvedi “Eiropas Pieejamības akts” un iespēju ar likumdošanas pasākumiem likvidēt ekonomiskos un sociālos šķēršļus, ar ko saskaras personas ar invaliditāti; mudina Komisiju saistībā ar saviem centieniem uzlabot pieejamību risināt problēmas, kas kavē piekļuvi transportam;

| 17. | uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt dažādus cenu noteikšanas modeļus un maksājumu iespējas (piemaksas, atlaides utt.), lai nodrošinātu to, ka noteiktas sabiedrības grupas (bezdarbnieki, pensionāri, studenti, daudzbērnu ģimenes, cilvēki ar zemiem ienākumiem un citas nelabvēlīgā situācijā esošas sociālās grupas) var gūt labumu no multimodālas biļešu tirdzniecības sistēmas ES; |
| --- | --- |

17.

uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt dažādus cenu noteikšanas modeļus un maksājumu iespējas (piemaksas, atlaides utt.), lai nodrošinātu to, ka noteiktas sabiedrības grupas (bezdarbnieki, pensionāri, studenti, daudzbērnu ģimenes, cilvēki ar zemiem ienākumiem un citas nelabvēlīgā situācijā esošas sociālās grupas) var gūt labumu no multimodālas biļešu tirdzniecības sistēmas ES;

| 18. | norāda, ka sistēmām, kuras sniedz informāciju par multimodālo transportu, vajadzētu būt viegli izmantojamām, tāpēc ir svarīgi tās sasaistīt ar atjauninātiem kartogrāfiskajiem un ģeogrāfiskajiem datiem; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka sistēmām, kuras sniedz informāciju par multimodālo transportu, vajadzētu būt viegli izmantojamām, tāpēc ir svarīgi tās sasaistīt ar atjauninātiem kartogrāfiskajiem un ģeogrāfiskajiem datiem;

| 19. | prasa, lai tirgus dalībnieki arī turpmāk tiktu atbalstīti centienos rast novatoriskus risinājumus, un uzskata, ka tālab ne tikai jāsaglabā, bet arī jāizvērš atbilstošas ES finansēšanas iespējas, piemēram, 4. inovāciju programma Shift2Rail programmas “Apvārsnis” ietvaros un Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, kā arī struktūrfondi; šajā saistībā mudina Eiropas Investīciju banku atbilstīgi izmantot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu; |
| --- | --- |

19.

prasa, lai tirgus dalībnieki arī turpmāk tiktu atbalstīti centienos rast novatoriskus risinājumus, un uzskata, ka tālab ne tikai jāsaglabā, bet arī jāizvērš atbilstošas ES finansēšanas iespējas, piemēram, 4. inovāciju programma Shift2Rail programmas “Apvārsnis” ietvaros un Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, kā arī struktūrfondi; šajā saistībā mudina Eiropas Investīciju banku atbilstīgi izmantot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu;

| 20. | mudina Komisiju publicēt viegli pieejamu sarakstu ar ES līdzfinansēto intermodālas, integrētas biļešu sistēmas projektu regulāru novērtējumu; |
| --- | --- |

20.

mudina Komisiju publicēt viegli pieejamu sarakstu ar ES līdzfinansēto intermodālas, integrētas biļešu sistēmas projektu regulāru novērtējumu;

| 21. | uzsver globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) un jo īpaši Eiropas navigācijas satelītu sistēmas Galileo neaizstājamo lomu dinamisko datu vākšanā, ar kuru starpniecību pasažieri gan pirms ceļojuma uzsākšanas, gan tā gaitā var saņemt informāciju par iespējamiem traucējumiem, kā arī par alternatīvu maršrutu iespējām; uzsver, ka satelītu sistēmu ieguvumi vienmēr ir jāpapildina ar pienācīgiem datu aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

21.

uzsver globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) un jo īpaši Eiropas navigācijas satelītu sistēmas Galileo neaizstājamo lomu dinamisko datu vākšanā, ar kuru starpniecību pasažieri gan pirms ceļojuma uzsākšanas, gan tā gaitā var saņemt informāciju par iespējamiem traucējumiem, kā arī par alternatīvu maršrutu iespējām; uzsver, ka satelītu sistēmu ieguvumi vienmēr ir jāpapildina ar pienācīgiem datu aizsardzības pasākumiem;

| 22. | norāda, ka ir jāsamazina transporta pārslodzes un gaisa piesārņošana pilsētu teritorijās, un prasa radīt stimulus izvēlēties noturīgus transporta veidus visā Eiropā, iekļaujot maršrutu informācijas un ceļojumu maršrutu plānošanas pakalpojumos informāciju par dažādiem mobilitātes pakalpojumiem, piemēram, vieglo automašīnu koplietošanu, “novieto un brauc” sistēmām, velosipēdu nomas sistēmām, velosipēdistu un gājēju celiņiem; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka ir jāsamazina transporta pārslodzes un gaisa piesārņošana pilsētu teritorijās, un prasa radīt stimulus izvēlēties noturīgus transporta veidus visā Eiropā, iekļaujot maršrutu informācijas un ceļojumu maršrutu plānošanas pakalpojumos informāciju par dažādiem mobilitātes pakalpojumiem, piemēram, vieglo automašīnu koplietošanu, “novieto un brauc” sistēmām, velosipēdu nomas sistēmām, velosipēdistu un gājēju celiņiem;

| 23. | atzinīgi vērtē integrētu elektronisku biļešu pārdošanas sistēmu pieejamības paplašināšanos pilsētās un citās urbānās teritorijās, piemēram, iekļaujošas digitālas “viedkaršu” tehnoloģijas, ko var izmantot dažādiem transporta veidiem un arī pārrobežu ceļojumiem, bet uzsver, ka tehniskie risinājumi būtu jāatstāj tirgus ziņā, nevis jānosaka Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē integrētu elektronisku biļešu pārdošanas sistēmu pieejamības paplašināšanos pilsētās un citās urbānās teritorijās, piemēram, iekļaujošas digitālas “viedkaršu” tehnoloģijas, ko var izmantot dažādiem transporta veidiem un arī pārrobežu ceļojumiem, bet uzsver, ka tehniskie risinājumi būtu jāatstāj tirgus ziņā, nevis jānosaka Eiropas līmenī;

| 24. | norāda, ka kvalitatīva un pastāvīga saite ar tīklu ir viens no priekšnoteikumiem, lai izveidotu sekmīgu un pasažieriem lietderīgu sistēmu, kura sniegtu aktualizēto informāciju par transporta stāvokli; tādēļ aicina Komisiju par prioritāti noteikt bezmaksas vai lētas ātrgaitas digitālās infrastruktūras plašas pieejamības atvieglošanu, sekmēšanu un veicināšanu visos transporta veidos un visās pārsēšanās vietās, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un citus atbilstīgos finansējuma avotus;, |
| --- | --- |

24.

norāda, ka kvalitatīva un pastāvīga saite ar tīklu ir viens no priekšnoteikumiem, lai izveidotu sekmīgu un pasažieriem lietderīgu sistēmu, kura sniegtu aktualizēto informāciju par transporta stāvokli; tādēļ aicina Komisiju par prioritāti noteikt bezmaksas vai lētas ātrgaitas digitālās infrastruktūras plašas pieejamības atvieglošanu, sekmēšanu un veicināšanu visos transporta veidos un visās pārsēšanās vietās, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un citus atbilstīgos finansējuma avotus;,

| 25. | uzsver datu aizsardzības nozīmi, mudina ievērot Direktīvu 95/46/EK par datu aizsardzību un prasa paredzēt skaidrus nosacījumus par to, kādos gadījumos datus, jo īpaši personas datus, kurus varētu apstrādāt un izmantot tikai anonīmā veidā un tikai tādēļ, lai veicinātu dažādu transporta veidu biļešu pārdošanu, izmanto un nodod tālāk; uzsver, ka biļešu iegādei un maksājumu veikšanai ar mobilo sakaru un interneta lietojumprogrammu starpniecību jābūt pieejamām, nereģistrējoties sistēmā; |
| --- | --- |

25.

uzsver datu aizsardzības nozīmi, mudina ievērot Direktīvu 95/46/EK par datu aizsardzību un prasa paredzēt skaidrus nosacījumus par to, kādos gadījumos datus, jo īpaši personas datus, kurus varētu apstrādāt un izmantot tikai anonīmā veidā un tikai tādēļ, lai veicinātu dažādu transporta veidu biļešu pārdošanu, izmanto un nodod tālāk; uzsver, ka biļešu iegādei un maksājumu veikšanai ar mobilo sakaru un interneta lietojumprogrammu starpniecību jābūt pieejamām, nereģistrējoties sistēmā;

| 26. | uzsver, ka svarīga ir maršrutu plānošana, pieejamas multimodālas informācija un skaidra un pārredzama biļešu pārdošana, tostarp, izmantojot digitālas un tiešsaistes platformas, un ka nepieciešams nodrošināt labāku piekļuvi sabiedriskajam transportam, atrodoties ārzemēs ES un veicināt ilgtspējīgu transporta pakalpojumu modernizāciju, lai piesaistītu tūristus no ES un ārpus tās, jo tas veicinās visu braucienu plānošanas procesu; uzsver arī integrētas biļešu sistēmas iespējamo pozitīvo ietekmi, jo tādējādi nodrošinātu visu reģionu, jo īpaši visattālāko reģionu, piemēram, attālāko reģionu, labāku savienošanu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka svarīga ir maršrutu plānošana, pieejamas multimodālas informācija un skaidra un pārredzama biļešu pārdošana, tostarp, izmantojot digitālas un tiešsaistes platformas, un ka nepieciešams nodrošināt labāku piekļuvi sabiedriskajam transportam, atrodoties ārzemēs ES un veicināt ilgtspējīgu transporta pakalpojumu modernizāciju, lai piesaistītu tūristus no ES un ārpus tās, jo tas veicinās visu braucienu plānošanas procesu; uzsver arī integrētas biļešu sistēmas iespējamo pozitīvo ietekmi, jo tādējādi nodrošinātu visu reģionu, jo īpaši visattālāko reģionu, piemēram, attālāko reģionu, labāku savienošanu;

| 27. | uzsver, ka ir plašāk un labāk jāveicina un jāpopularizē vairāk nekā simts multimodālās maršrutu plānošanas pakalpojumi, kas jau ir pieejami ES pilsētās, reģionos un valstīs, un aicina veicināt šo pakalpojumu savstarpējus savienojumus; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir plašāk un labāk jāveicina un jāpopularizē vairāk nekā simts multimodālās maršrutu plānošanas pakalpojumi, kas jau ir pieejami ES pilsētās, reģionos un valstīs, un aicina veicināt šo pakalpojumu savstarpējus savienojumus;

| 28. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.

(2)  OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.

(3)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(4)  OV C 168 E, 14.6.2013., 72. lpp.

(5)  “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144).

(6)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūcija par tēmu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (OV C 168 E, 14.6.2013., 72. lpp.).

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/7

---

P8_TA(2015)0249

ES piena nozares perspektīvas — piena nozares tiesību aktu kopuma īstenošanas pārskatīšana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par ES piena nozares perspektīvām — piena nozares tiesību aktu kopuma īstenošanas pārskatīšana (2014/2146(INI))

(2017/C 265/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regulu (ES) Nr. 261/2012, ar ko attiecībā uz līgumattiecībām piena un piena produktu nozarē groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regulu (ES) Nr. 261/2012, ar ko attiecībā uz līgumattiecībām piena un piena produktu nozarē groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 13. jūnija ziņojumu “Situācijas attīstība piena produktu tirgū un “Piensaimniecības paketes” noteikumu darbība” (COM(2014)0354), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 13. jūnija ziņojumu “Situācijas attīstība piena produktu tirgū un “Piensaimniecības paketes” noteikumu darbība” (COM(2014)0354),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada decembra ziņojumu “ES lauksaimniecības tirgu un ienākumu perspektīvas 2014.–2020. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada decembra ziņojumu “ES lauksaimniecības tirgu un ienākumu perspektīvas 2014.–2020. gadam”,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu par ES tālākajiem reģioniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu par ES tālākajiem reģioniem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. decembra ziņojumu par tirgus stāvokļa attīstību un attiecīgajiem nosacījumiem piena kvotu sistēmas darbības pakāpeniskai izbeigšanai — otro “raitas pielāgošanās” ziņojumu (COM(2012)0741), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. decembra ziņojumu par tirgus stāvokļa attīstību un attiecīgajiem nosacījumiem piena kvotu sistēmas darbības pakāpeniskai izbeigšanai — otro “raitas pielāgošanās” ziņojumu (COM(2012)0741),

| — | ņemot vērā 2013. gada 11. decembra rezolūciju par piena ražošanas saglabāšanu kalnu apvidos, mazāk attīstītos apgabalos un attālākajos reģionos pēc piena kvotu atcelšanas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 11. decembra rezolūciju par piena ražošanas saglabāšanu kalnu apvidos, mazāk attīstītos apgabalos un attālākajos reģionos pēc piena kvotu atcelšanas (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (4),

| — | ņemot vērā 2009. gada 17. septembra rezolūciju par krīzi ES lopkopības nozarē (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 17. septembra rezolūciju par krīzi ES lopkopības nozarē (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. jūlija paziņojumu par negodīgas tirdzniecības prakses novēršanu uzņēmumu savstarpējā pārtikas apgādes ķēdē (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. jūlija paziņojumu par negodīgas tirdzniecības prakses novēršanu uzņēmumu savstarpējā pārtikas apgādes ķēdē (COM(2014)0472),

| — | ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 247/2006 (6), ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 247/2006 (6), ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra priekšlikumu Regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra priekšlikumu Regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (COM(2015)0010),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinuma projektu “Piena nozares nākotne”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinuma projektu “Piena nozares nākotne”,

| — | ņemot vērā saprašanās memorandu attiecībā uz sadarbību lauksaimniecības un lauku attīstības jomā Eiropas Savienībā, ko Eiropas Komisija 2015. gada 23. martā parakstīja ar Eiropas Investīciju banku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saprašanās memorandu attiecībā uz sadarbību lauksaimniecības un lauku attīstības jomā Eiropas Savienībā, ko Eiropas Komisija 2015. gada 23. martā parakstīja ar Eiropas Investīciju banku,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0187/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0187/2015),

| A. | tā kā piena nozares tiesību aktu kopums stājās spēkā 2012. gada 3. oktobrī un ir piemērojams līdz 2020. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

A.

tā kā piena nozares tiesību aktu kopums stājās spēkā 2012. gada 3. oktobrī un ir piemērojams līdz 2020. gada 30. jūnijam;

| B. | tā kā saskaņā ar KLP starpposma pārskatīšanā 2003. gadā pieņemto lēmumu2015. gada 31. martā beigsies piena kvotu sistēmas darbība; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar KLP starpposma pārskatīšanā 2003. gadā pieņemto lēmumu2015. gada 31. martā beigsies piena kvotu sistēmas darbība;

| C. | tā kā pasākumi, kas minēti 2013. gada 11. decembra rezolūcijā par piena ražošanas saglabāšanu Savienības kalnu apvidos, mazāk attīstītos apgabalos un attālākajos reģionos pēc piena kvotu atcelšanas, ir svarīgi un aktuāli; |
| --- | --- |

C.

tā kā pasākumi, kas minēti 2013. gada 11. decembra rezolūcijā par piena ražošanas saglabāšanu Savienības kalnu apvidos, mazāk attīstītos apgabalos un attālākajos reģionos pēc piena kvotu atcelšanas, ir svarīgi un aktuāli;

| D. | tā kā starptautiskais piena tirgus kļūst aizvien nestabilāks un 2014. gada janvārī tika sasniegta visaugstākā cena, kopš cenas tiek reģistrētas, bet pēc tam — visa 2014. gada gaitā — sekoja būtisks cenu kritums; tā kā lopkopību un piena ražošanā izmantotās izejvielas īpaši ietekmē nestabilitātes problēmas un tā rezultātā iepirkuma cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām; |
| --- | --- |

D.

tā kā starptautiskais piena tirgus kļūst aizvien nestabilāks un 2014. gada janvārī tika sasniegta visaugstākā cena, kopš cenas tiek reģistrētas, bet pēc tam — visa 2014. gada gaitā — sekoja būtisks cenu kritums; tā kā lopkopību un piena ražošanā izmantotās izejvielas īpaši ietekmē nestabilitātes problēmas un tā rezultātā iepirkuma cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām;

| E. | tā kā ilgtspējīgu lauksaimniecību kā kvalitatīvas pārtikas avotu iespējams nodrošināt vienīgi tad, ja lauksaimniekiem maksātā iepirkuma cena ir pietiekama, lai segtu visas ilgtspējīgas ražošanas izmaksas; |
| --- | --- |

E.

tā kā ilgtspējīgu lauksaimniecību kā kvalitatīvas pārtikas avotu iespējams nodrošināt vienīgi tad, ja lauksaimniekiem maksātā iepirkuma cena ir pietiekama, lai segtu visas ilgtspējīgas ražošanas izmaksas;

| F. | tā kā Krievijas 2014. gada augustā noteiktais aizliegums Eiropas piena produktiem ir nelabvēlīgi ietekmējis ES iekšējo tirgu, tādējādi parādot, ka ir jābūt gataviem piemērot krīzes situācijām paredzētos tirgus pasākumus neatkarīgi no to veida, kā arī to, cik svarīgi ir nodrošināt dažādus ES produktu eksporta tirgus — jo īpaši tāpēc, ka tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc piena produktiem visā pasaulē pieaugs, — līdz ar stabilu un maksātspējīgu iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Krievijas 2014. gada augustā noteiktais aizliegums Eiropas piena produktiem ir nelabvēlīgi ietekmējis ES iekšējo tirgu, tādējādi parādot, ka ir jābūt gataviem piemērot krīzes situācijām paredzētos tirgus pasākumus neatkarīgi no to veida, kā arī to, cik svarīgi ir nodrošināt dažādus ES produktu eksporta tirgus — jo īpaši tāpēc, ka tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc piena produktiem visā pasaulē pieaugs, — līdz ar stabilu un maksātspējīgu iekšējo tirgu;

| G. | tā kā piena nozares tiesību aktu kopums deva dalībvalstīm iespēju ieviest obligātos līgumus, lai palīdzētu ražotājiem un pārstrādātājiem plānot ražošanas apjomu, kā arī stiprināt apgādes ķēdes, ņemot vērā piena kvotu atcelšanu, un tā kā līdz šim šo prerogatīvu ir izmantojušas tikai dažas dalībvalstis; |
| --- | --- |

G.

tā kā piena nozares tiesību aktu kopums deva dalībvalstīm iespēju ieviest obligātos līgumus, lai palīdzētu ražotājiem un pārstrādātājiem plānot ražošanas apjomu, kā arī stiprināt apgādes ķēdes, ņemot vērā piena kvotu atcelšanu, un tā kā līdz šim šo prerogatīvu ir izmantojušas tikai dažas dalībvalstis;

| H. | tā kā piena nozares tiesību aktu kopums lika dalībvalstīm atzīt ražotāju organizācijas un to apvienības un joprojām izšķirošo kooperatīvu lomu, ņemot vērā nepieciešamību uzlabot piedāvājuma koncentrāciju, lai palielinātu ražotāju ietekmi sarunās; |
| --- | --- |

H.

tā kā piena nozares tiesību aktu kopums lika dalībvalstīm atzīt ražotāju organizācijas un to apvienības un joprojām izšķirošo kooperatīvu lomu, ņemot vērā nepieciešamību uzlabot piedāvājuma koncentrāciju, lai palielinātu ražotāju ietekmi sarunās;

| I. | tā kā 2014. gada aprīlī tika izveidots piena tirgus novērošanas centrs, lai Komisijas un nozares interesēs uzlabotu piena nozares uzraudzību, un tā kā ir jāpaplašina minētā centra pienākumi, lai nozarē izveidotu efektīvu krīzes brīdināšanas sistēmu piena ražošanas saimniecībām, kuras atšķiras pēc lieluma un ģeogrāfiskā novietojuma un kuras izmanto dažādas ražošanas un izplatīšanas metodes; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2014. gada aprīlī tika izveidots piena tirgus novērošanas centrs, lai Komisijas un nozares interesēs uzlabotu piena nozares uzraudzību, un tā kā ir jāpaplašina minētā centra pienākumi, lai nozarē izveidotu efektīvu krīzes brīdināšanas sistēmu piena ražošanas saimniecībām, kuras atšķiras pēc lieluma un ģeogrāfiskā novietojuma un kuras izmanto dažādas ražošanas un izplatīšanas metodes;

| J. | tā kā pašreizējais drošības tīkls ir pārāk vājš, lai nodrošinātu aizsardzību piena cenu pazemināšanās gadījumā; |
| --- | --- |

J.

tā kā pašreizējais drošības tīkls ir pārāk vājš, lai nodrošinātu aizsardzību piena cenu pazemināšanās gadījumā;

| K. | tā kā viens no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pamatmērķiem ir ekonomikas, sociālajā un vides ziņā līdzsvarota teritoriālā attīstība; tā kā šajā nolūkā ir nepieciešams saglabāt ražīgu un ilgtspējīgu lauksaimniecību mazāk attīstītās, tālākajās, nošķirtās vai kalnu teritorijās; |
| --- | --- |

K.

tā kā viens no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pamatmērķiem ir ekonomikas, sociālajā un vides ziņā līdzsvarota teritoriālā attīstība; tā kā šajā nolūkā ir nepieciešams saglabāt ražīgu un ilgtspējīgu lauksaimniecību mazāk attīstītās, tālākajās, nošķirtās vai kalnu teritorijās;

| L. | ņemot vērā to, ka kvotu sistēmu atcelšanai būs vērā ņemama nelabvēlīga ietekme uz tālākajiem reģioniem, jo īpaši Azoru salās, kur piena ražošana ir galvenā tautsaimniecības nozare, kas veido aptuveni 46 % no reģiona ekonomikas; |
| --- | --- |

L.

ņemot vērā to, ka kvotu sistēmu atcelšanai būs vērā ņemama nelabvēlīga ietekme uz tālākajiem reģioniem, jo īpaši Azoru salās, kur piena ražošana ir galvenā tautsaimniecības nozare, kas veido aptuveni 46 % no reģiona ekonomikas;

| M. | tā kā lielam skaitam piena ražošanas saimniecību, kuras atrodas mazāk attīstītās, attālās, salu, nošķirtās vai kalnu teritorijās, izmaksas saistībā ar piena un piena produktu ražošanu, savākšanu un tirdzniecību ārpus to ražošanas reģiona ir daudz augstākas nekā šādas izmaksas citās teritorijās un tā kā šo reģionu nelabvēlīgo ģeogrāfisko apstākļu dēļ šīs saimniecības nevar tādā pašā mērā izmantot kvotu atcelšanas radītās izaugsmes iespējas; tā kā minēto iemeslu dēļ šādus lauksaimniekus varētu apdraudēt lielāka ražotāju koncentrācija ekonomiski attīstītākajos ES apgabalos; |
| --- | --- |

M.

tā kā lielam skaitam piena ražošanas saimniecību, kuras atrodas mazāk attīstītās, attālās, salu, nošķirtās vai kalnu teritorijās, izmaksas saistībā ar piena un piena produktu ražošanu, savākšanu un tirdzniecību ārpus to ražošanas reģiona ir daudz augstākas nekā šādas izmaksas citās teritorijās un tā kā šo reģionu nelabvēlīgo ģeogrāfisko apstākļu dēļ šīs saimniecības nevar tādā pašā mērā izmantot kvotu atcelšanas radītās izaugsmes iespējas; tā kā minēto iemeslu dēļ šādus lauksaimniekus varētu apdraudēt lielāka ražotāju koncentrācija ekonomiski attīstītākajos ES apgabalos;

| N. | tā kā, sākot no 2015. gada 1. aprīļa, būs obligāti jādeklarē piegādātie piena apjomi; |
| --- | --- |

N.

tā kā, sākot no 2015. gada 1. aprīļa, būs obligāti jādeklarē piegādātie piena apjomi;

| O. | tā kā funkcionējošai un ilgtspējīgai Eiropas piena nozarei būtiski svarīga ir paaudžu maiņa, modernizācija un ieguldījumi; |
| --- | --- |

O.

tā kā funkcionējošai un ilgtspējīgai Eiropas piena nozarei būtiski svarīga ir paaudžu maiņa, modernizācija un ieguldījumi;

| P. | tā kā piens un jo īpaši produkti ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN), aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) un garantētām tradicionālajām īpatnībām (GTĪ), kas tiek ražoti viscaur ES, būtiski veicina ES lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozares panākumus un lauku kopienu — kurās dominē mazās un vidējās vienas ģimenes saimniecības un kurās nepieciešams saglabāt ekstensīvo piena ražošanu — labklājību, nodrošina izejvielas lielam skaitam ražotāju privātajā un kooperatīvajā sektorā, aizsargā Eiropas lauksaimniecības pārtikas mantojuma daudzveidību, būtiski ietekmē Eiropas teritoriālo un vides konfigurāciju, kā arī sociālo jomu un pastiprinoši ietekmē citas uzņēmējdarbības nozares, piemēram, tūrismu; |
| --- | --- |

P.

tā kā piens un jo īpaši produkti ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN), aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) un garantētām tradicionālajām īpatnībām (GTĪ), kas tiek ražoti viscaur ES, būtiski veicina ES lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozares panākumus un lauku kopienu — kurās dominē mazās un vidējās vienas ģimenes saimniecības un kurās nepieciešams saglabāt ekstensīvo piena ražošanu — labklājību, nodrošina izejvielas lielam skaitam ražotāju privātajā un kooperatīvajā sektorā, aizsargā Eiropas lauksaimniecības pārtikas mantojuma daudzveidību, būtiski ietekmē Eiropas teritoriālo un vides konfigurāciju, kā arī sociālo jomu un pastiprinoši ietekmē citas uzņēmējdarbības nozares, piemēram, tūrismu;

| Q. | tā kā lauksaimniekiem un piena ražotājiem dažās dalībvalstīs ir uzliktas lielas soda naudas par piena kvotu pārsniegšanu pēdējos divos kvotu gados, |
| --- | --- |

Q.

tā kā lauksaimniekiem un piena ražotājiem dažās dalībvalstīs ir uzliktas lielas soda naudas par piena kvotu pārsniegšanu pēdējos divos kvotu gados,

| 1. | atgādina, ka piena nozares tiesību aktu kopuma mērķis ir nodrošināt dzīvotspējīgu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu piena nozari visā ES ar apstākļiem atbilstošiem instrumentiem, kas ļautu piena ražotājiem saņemt taisnīgu atalgojumu; uzsver, ka piena nozares tiesību aktu kopumā konstatētās problēmas joprojām rada šķēršļus ilgtspējīga, konkurētspējīga un taisnīga piena tirgus izveidei un taisnīgu ienākumu nodrošināšanai lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka piena nozares tiesību aktu kopuma mērķis ir nodrošināt dzīvotspējīgu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu piena nozari visā ES ar apstākļiem atbilstošiem instrumentiem, kas ļautu piena ražotājiem saņemt taisnīgu atalgojumu; uzsver, ka piena nozares tiesību aktu kopumā konstatētās problēmas joprojām rada šķēršļus ilgtspējīga, konkurētspējīga un taisnīga piena tirgus izveidei un taisnīgu ienākumu nodrošināšanai lauksaimniekiem;

| 2. | atgādina, ka piena ražošanai ir svarīga nozīme zemes apsaimniekošanā, nodarbinātībā lauku apvidos un daudzu Eiropas lauksaimniecības reģionu ekonomikas, vides un sociālajā attīstībā; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka piena ražošanai ir svarīga nozīme zemes apsaimniekošanā, nodarbinātībā lauku apvidos un daudzu Eiropas lauksaimniecības reģionu ekonomikas, vides un sociālajā attīstībā;

| 3. | uzsver, ka piena ražotāji un jo īpaši mazie lauksaimnieki ir sevišķi neaizsargāti pret ienākumu svārstībām un riskiem, ņemot vērā lielās kapitālizmaksas, produktu tendenci ātri bojāties, nestabilās piena produktu cenas, izejvielu un enerģijas izmaksas, un ka nodrošināt noturīgu iztiku ar piena ražošanu vienmēr ir sarežģīti, jo ražošanas izmaksas bieži līdzinās iepirkuma cenai vai to pārsniedz; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka piena ražotāji un jo īpaši mazie lauksaimnieki ir sevišķi neaizsargāti pret ienākumu svārstībām un riskiem, ņemot vērā lielās kapitālizmaksas, produktu tendenci ātri bojāties, nestabilās piena produktu cenas, izejvielu un enerģijas izmaksas, un ka nodrošināt noturīgu iztiku ar piena ražošanu vienmēr ir sarežģīti, jo ražošanas izmaksas bieži līdzinās iepirkuma cenai vai to pārsniedz;

| 4. | uzsver, ka Eiropas lauksaimniekiem ir jāsaskaras ar augstām izmaksām ražošanā izmantoto produktu, piemēram, lopbarības, cenu dēļ un ka stingru Eiropas noteikumu par dzīvnieku labturību un pārtikas nekaitīgumu rezultātā ir samazināta lauksaimnieku konkurētspēja salīdzinājumā ar citām valstīm; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Eiropas lauksaimniekiem ir jāsaskaras ar augstām izmaksām ražošanā izmantoto produktu, piemēram, lopbarības, cenu dēļ un ka stingru Eiropas noteikumu par dzīvnieku labturību un pārtikas nekaitīgumu rezultātā ir samazināta lauksaimnieku konkurētspēja salīdzinājumā ar citām valstīm;

Krievijas noteiktā embargo ietekme un pašreizējā krīze piena nozarē

| 5. | mudina Komisiju pārdomāt krīzes cēloņus un veicamos pasākumus, lai novērstu turpmākās krīzes, kā norādīts 219., 221. un 222. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju pārdomāt krīzes cēloņus un veicamos pasākumus, lai novērstu turpmākās krīzes, kā norādīts 219., 221. un 222. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju;

| 6. | mudina Komisiju ar turpmākiem mērķtiecīgiem tirgus pasākumiem risināt krīzi, kas patlaban skar iekšējos piena tirgus un ko izraisījis spiediens samazināt cenas, kuram pamatā savukārt ir atbilstošu krīzes novēršanas instrumentu trūkums, starptautiskā pieprasījuma samazināšanās, cenu nestabilitāte pasaulē un Krievijas noteiktais embargo, vienlaikus atzīstot līdz šim veiktos sākotnējos pasākumus Krievijas embargo ietekmes mazināšanai; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju ar turpmākiem mērķtiecīgiem tirgus pasākumiem risināt krīzi, kas patlaban skar iekšējos piena tirgus un ko izraisījis spiediens samazināt cenas, kuram pamatā savukārt ir atbilstošu krīzes novēršanas instrumentu trūkums, starptautiskā pieprasījuma samazināšanās, cenu nestabilitāte pasaulē un Krievijas noteiktais embargo, vienlaikus atzīstot līdz šim veiktos sākotnējos pasākumus Krievijas embargo ietekmes mazināšanai;

| 7. | norāda, ka piena produktu pārpalikums dažās dalībvalstīs, kurām tradicionāli ir tirdzniecības attiecības ar Krieviju, izraisa šo valstu iekšējo tirgu būtisku nelīdzsvarotību, kā rezultātā krasi samazinās cenas un vietējie ražotāji zaudē konkurētspēju; šajā saistībā aicina Komisiju analizēt jauno situāciju un veikt prioritārus pasākumus; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka piena produktu pārpalikums dažās dalībvalstīs, kurām tradicionāli ir tirdzniecības attiecības ar Krieviju, izraisa šo valstu iekšējo tirgu būtisku nelīdzsvarotību, kā rezultātā krasi samazinās cenas un vietējie ražotāji zaudē konkurētspēju; šajā saistībā aicina Komisiju analizēt jauno situāciju un veikt prioritārus pasākumus;

| 8. | atgādina, ka piena nozares 2009. gada krīze norisinājās kvotu sistēmas darbības laikā un to izraisīja piena produktu vērtības ķēdes nepienācīga darbība, kas izraisīja ražotājiem maksātās cenas piespiedu samazinājumu; atgādina Komisijai, ka vilcināšanās reaģēt uz šo krīzi lika daudziem piena ražošanas lauksaimniekiem atteikties no uzņēmējdarbības, un pauž bažas par Komisijas spējām ātri un efektīvi reaģēt uz tirgus krīzēm; uzsver to, ka lopkopjus skārušais iepirkuma cenu kritums neatspoguļojās patēriņa cenās un tas pierāda, ka ir būtisks līdzsvara trūkums starp dažādiem piena produktu apgādes ķēdes dalībniekiem; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka piena nozares 2009. gada krīze norisinājās kvotu sistēmas darbības laikā un to izraisīja piena produktu vērtības ķēdes nepienācīga darbība, kas izraisīja ražotājiem maksātās cenas piespiedu samazinājumu; atgādina Komisijai, ka vilcināšanās reaģēt uz šo krīzi lika daudziem piena ražošanas lauksaimniekiem atteikties no uzņēmējdarbības, un pauž bažas par Komisijas spējām ātri un efektīvi reaģēt uz tirgus krīzēm; uzsver to, ka lopkopjus skārušais iepirkuma cenu kritums neatspoguļojās patēriņa cenās un tas pierāda, ka ir būtisks līdzsvara trūkums starp dažādiem piena produktu apgādes ķēdes dalībniekiem;

| 9. | pauž nožēlu, ka Padome ir noraidījusi Parlamenta prasību smagas krīzes gadījumā piešķirt subsīdijas lauksaimniekiem, kuri brīvprātīgi samazina ražošanu; uzsver, ka ir svarīgi atsākt diskusiju par šo krīzes pārvaldības instrumentu; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu, ka Padome ir noraidījusi Parlamenta prasību smagas krīzes gadījumā piešķirt subsīdijas lauksaimniekiem, kuri brīvprātīgi samazina ražošanu; uzsver, ka ir svarīgi atsākt diskusiju par šo krīzes pārvaldības instrumentu;

| 10. | uzsver, ka kvotu likvidēšana var izraisīt piena ražošanas papildu koncentrāciju, no kā uz mazāko lauksaimnieku rēķina iegūtu lielākie piena lauksaimnieki, turklāt negarantējot efektivitāti vai ienākumus; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka kvotu likvidēšana var izraisīt piena ražošanas papildu koncentrāciju, no kā uz mazāko lauksaimnieku rēķina iegūtu lielākie piena lauksaimnieki, turklāt negarantējot efektivitāti vai ienākumus;

Piena nozares problēmas un iespējas

| 11. | norāda, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā piena nozares perspektīvas gan iekšējā, gan starptautiskā tirgū ir nepastāvīgas un ar pieprasījuma svārstībām, tomēr vienlaikus uzsver — kā izšķiroši svarīgai lauksaimniecības pārtikas ražošanas daļai piena nozarei ir nozīmīgs ilgtermiņa izaugsmes un darbvietu radīšanas potenciāls lauku apvidos, kas arī būtu jāņem vērā jaunajā investīciju plānā; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā piena nozares perspektīvas gan iekšējā, gan starptautiskā tirgū ir nepastāvīgas un ar pieprasījuma svārstībām, tomēr vienlaikus uzsver — kā izšķiroši svarīgai lauksaimniecības pārtikas ražošanas daļai piena nozarei ir nozīmīgs ilgtermiņa izaugsmes un darbvietu radīšanas potenciāls lauku apvidos, kas arī būtu jāņem vērā jaunajā investīciju plānā;

| 12. | uzskata, ka ir svarīgi veicināt pētniecību un inovāciju, lai visi ražotāji un pārstrādātāji varētu pielāgot savas iekārtas un ražošanas metodes atbilstoši ekonomikas, vides un sociālajām prasībām; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ir svarīgi veicināt pētniecību un inovāciju, lai visi ražotāji un pārstrādātāji varētu pielāgot savas iekārtas un ražošanas metodes atbilstoši ekonomikas, vides un sociālajām prasībām;

| 13. | uzsver, ka piena nozares nākotnei svarīga ir paaudžu maiņa un ka piena ražošana jaunajiem lauksaimniekiem sniedz būtiskas iespējas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka piena nozares nākotnei svarīga ir paaudžu maiņa un ka piena ražošana jaunajiem lauksaimniekiem sniedz būtiskas iespējas;

| 14. | aicina Komisiju izveidot jaunas finansējuma iespējas dalībvalstīm, arī izmantojot Eiropas Investīciju bankas (EIB) atbalstu, ar kurām veikt reformas piensaimniecības nozarē; uzskata, ka finansiālajam atbalstam — piemēram, garantiju fondiem, apgrozības fondiem un investīciju kapitālam — līdz ar EIB nodrošinātajiem resursiem ir būtiska nozīme intervencē Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu līmenī, jo īpaši saskaņā ar lauku attīstības programmu; tas ļautu panākt pastiprinošu ietekmi izaugsmes un ienākumu ziņā, kā arī veicināt piena ražošanas lauksaimnieku piekļuvi kredītiem; šajā saistībā pauž atzinību par finansējuma iespējām, ko piena nozarē strādājošiem lauksaimniekiem sniedz EIB jaunais fonds, piedāvājot zemākas procentu likmes, lai veicinātu ieguldījumus saimniecībās un to modernizācijā, kā arī finansējuma iespējas jaunajiem lauksaimniekiem uzņēmējdarbības paplašināšanai; turklāt uzsver papildinošo raksturu, kas piemīt Eiropas Stratēģisko investīciju fonda finansējumam, ar ko varētu palīdzēt piena nozares attīstībā, piesaistot privāto kapitālu nolūkā uzlabot pārskatatbildību izdevumu jomā un palielināt ieguldījumu efektivitāti; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju izveidot jaunas finansējuma iespējas dalībvalstīm, arī izmantojot Eiropas Investīciju bankas (EIB) atbalstu, ar kurām veikt reformas piensaimniecības nozarē; uzskata, ka finansiālajam atbalstam — piemēram, garantiju fondiem, apgrozības fondiem un investīciju kapitālam — līdz ar EIB nodrošinātajiem resursiem ir būtiska nozīme intervencē Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu līmenī, jo īpaši saskaņā ar lauku attīstības programmu; tas ļautu panākt pastiprinošu ietekmi izaugsmes un ienākumu ziņā, kā arī veicināt piena ražošanas lauksaimnieku piekļuvi kredītiem; šajā saistībā pauž atzinību par finansējuma iespējām, ko piena nozarē strādājošiem lauksaimniekiem sniedz EIB jaunais fonds, piedāvājot zemākas procentu likmes, lai veicinātu ieguldījumus saimniecībās un to modernizācijā, kā arī finansējuma iespējas jaunajiem lauksaimniekiem uzņēmējdarbības paplašināšanai; turklāt uzsver papildinošo raksturu, kas piemīt Eiropas Stratēģisko investīciju fonda finansējumam, ar ko varētu palīdzēt piena nozares attīstībā, piesaistot privāto kapitālu nolūkā uzlabot pārskatatbildību izdevumu jomā un palielināt ieguldījumu efektivitāti;

| 15. | norāda, ka augstais cenu nestabilitātes līmenis un periodiskās krīzes nav savietojamas ar lieliem ieguldījumiem lauksaimniecības dzīvnieku resursos un jaunu ražotāju darbības uzsākšanu un ir galvenie piena nozarei risināmie jautājumi; tāpēc mudina Komisiju apsvērt pasākumus tādu risku mazināšanai, kuru pamatā ir aizvien lielākā neaizsargātība pasaules tirgū, ciešāk uzraudzīt piena un piena produktu vienotā tirgus pareizu darbību un izstrādāt rīcības plānu, lai parādītu, kā tiek plānots samazināt minētos riskus; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka augstais cenu nestabilitātes līmenis un periodiskās krīzes nav savietojamas ar lieliem ieguldījumiem lauksaimniecības dzīvnieku resursos un jaunu ražotāju darbības uzsākšanu un ir galvenie piena nozarei risināmie jautājumi; tāpēc mudina Komisiju apsvērt pasākumus tādu risku mazināšanai, kuru pamatā ir aizvien lielākā neaizsargātība pasaules tirgū, ciešāk uzraudzīt piena un piena produktu vienotā tirgus pareizu darbību un izstrādāt rīcības plānu, lai parādītu, kā tiek plānots samazināt minētos riskus;

Ilgtspējīgas piena nozares saglabāšana mazāk attīstītajos, kalnu, salu un tālākajos reģionos

| 16. | apņemas saglabāt piena ražošanu, jo piena ražošanas lauksaimniecība sniedz nozīmīgu sociālekonomisko ieguldījumu lauksaimniecības un lauku attīstībā visā ES, un uzsver tās īpašo nozīmi mazāk attīstītos, kalnu, salu un tālākajos reģionos, kur tas dažkārt ir vienīgais iespējamais lauksaimniecības veids; piebilst, ka minētajos reģionos šī nozare ir atbildīga par sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, daudzu ģimeņu iztiku, teritorijas organizāciju, apdzīvotību un aizsardzību, kultūras un tradicionālo prakšu saglabāšanu, kā arī, ņemot vērā to, ka piena ražošanas lauksaimniecība šajos reģionos ir veidojusi gadsimtiem senas kultūrainavas, rada svarīgu pamatu tūrismam; uzsver to, ka minētajos reģionos piena ražošanas pamešana līdzinās lauksaimniecības pamešanai; |
| --- | --- |

16.

apņemas saglabāt piena ražošanu, jo piena ražošanas lauksaimniecība sniedz nozīmīgu sociālekonomisko ieguldījumu lauksaimniecības un lauku attīstībā visā ES, un uzsver tās īpašo nozīmi mazāk attīstītos, kalnu, salu un tālākajos reģionos, kur tas dažkārt ir vienīgais iespējamais lauksaimniecības veids; piebilst, ka minētajos reģionos šī nozare ir atbildīga par sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, daudzu ģimeņu iztiku, teritorijas organizāciju, apdzīvotību un aizsardzību, kultūras un tradicionālo prakšu saglabāšanu, kā arī, ņemot vērā to, ka piena ražošanas lauksaimniecība šajos reģionos ir veidojusi gadsimtiem senas kultūrainavas, rada svarīgu pamatu tūrismam; uzsver to, ka minētajos reģionos piena ražošanas pamešana līdzinās lauksaimniecības pamešanai;

| 17. | uzsver, ka ir būtiski svarīgi tālākajos reģionos izveidot pārejas mehānismu, ko izmantot laikposmā no kvotu sistēmas izbeigšanas līdz tirgu liberalizācijai un kas ļautu aizsargāt lauksaimniekus un konkrēto nozari šajos reģionos; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir būtiski svarīgi tālākajos reģionos izveidot pārejas mehānismu, ko izmantot laikposmā no kvotu sistēmas izbeigšanas līdz tirgu liberalizācijai un kas ļautu aizsargāt lauksaimniekus un konkrēto nozari šajos reģionos;

| 18. | pieprasa izmantot drošības tīkla pasākumus kā īpašus piena ražošanas darbību un uzņēmumu rādītājus kalnu reģionos, ņemot vērā ražošanas atšķirības kalnainos piena lauksaimniecības reģionos un citās teritorijās; |
| --- | --- |

18.

pieprasa izmantot drošības tīkla pasākumus kā īpašus piena ražošanas darbību un uzņēmumu rādītājus kalnu reģionos, ņemot vērā ražošanas atšķirības kalnainos piena lauksaimniecības reģionos un citās teritorijās;

| 19. | pauž neapmierinātību ar piena nozares tiesību akta kopuma pasākumu zemo īstenošanas līmeni tālākajos reģionos un kalnu, salu un mazāk attīstītās teritorijās un uzskata, ka piena ražošanas saimniecības kā dzīvotspējīgi un konkurētspējīgi uzņēmumi ir obligāti jāsaglabā visā Savienības teritorijā; šajā saistībā uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāpievērš sevišķa uzmanība minētajām teritorijām un tās īpaši jāpēta un ka ir jāveicina īsu apgādes ķēžu izmantošana, konkrētajos gadījumos priekšroku dodot vietējiem produktiem, lai šajos reģionos nodrošinātu ražošanas turpināšanu un nepieļautu nozares pamešanu; mudina Komisiju un dalībvalstis turklāt uzlabot un stiprināt programmas skolu apgādei ar pienu, dodot priekšroku īsām apgādes ķēdēm un tādējādi sekmējot produkcijas izplatīšanu minētajos reģionos; uzsver to, ka minētajās teritorijās ražošanas izmaksas parasti līdzinās iepirkuma cenām vai tās pārsniedz, un uzskata, ka pašreizējās neskaidrības apgādes ķēdē sevišķi kaitē šīm teritorijām, kas saskaras ar vislielākajiem šķēršļiem un kam ir mazāk iespēju gūt apjomradītus ietaupījumus; atgādina, ka lauksaimnieki šajās teritorijās ir tieši atkarīgi no neliela skaita izejvielu piegādātāju un lauksaimniecības produktu iepircēju minēto teritoriju ģeogrāfiskās nošķirtības dēļ; uzsver — sniedzot atbalstu ražotāju apvienību izveidei un darbībām, būtu labāk jāievēro minēto reģionu specifiskā situācija; uzsver, ka ir jāīsteno vērienīga politika minēto reģionu atbalstam, izmantojot lauku attīstības politiku un ieguldījumu plānu, kā arī veicinot un sīki pielāgojot KLP atbalstu, kā to pieļauj jaunākā reforma; tāpēc aicina Komisiju mudināt dalībvalstis ieviest šādus pasākumus, lai varētu saglabāt piena ražošanu šajos reģionos; aicina Komisiju stingri uzraudzīt izmaiņas piena ražošanā minētajās teritorijās un novērtēt kvotu atcelšanas ekonomisko ietekmi uz piena ražošanas saimniecībām; uzskata, ka nepieciešams piešķirt papildu līdzekļus POSEI programmai, lai palīdzētu piena ražotājiem pielāgoties tirgu liberalizācijas sekām un ļautu tiem saglabāt dzīvotspējīgu un konkurētspējīgu piena ražošanu attiecībā pret pārējo Eiropas teritoriju; |
| --- | --- |

19.

pauž neapmierinātību ar piena nozares tiesību akta kopuma pasākumu zemo īstenošanas līmeni tālākajos reģionos un kalnu, salu un mazāk attīstītās teritorijās un uzskata, ka piena ražošanas saimniecības kā dzīvotspējīgi un konkurētspējīgi uzņēmumi ir obligāti jāsaglabā visā Savienības teritorijā; šajā saistībā uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāpievērš sevišķa uzmanība minētajām teritorijām un tās īpaši jāpēta un ka ir jāveicina īsu apgādes ķēžu izmantošana, konkrētajos gadījumos priekšroku dodot vietējiem produktiem, lai šajos reģionos nodrošinātu ražošanas turpināšanu un nepieļautu nozares pamešanu; mudina Komisiju un dalībvalstis turklāt uzlabot un stiprināt programmas skolu apgādei ar pienu, dodot priekšroku īsām apgādes ķēdēm un tādējādi sekmējot produkcijas izplatīšanu minētajos reģionos; uzsver to, ka minētajās teritorijās ražošanas izmaksas parasti līdzinās iepirkuma cenām vai tās pārsniedz, un uzskata, ka pašreizējās neskaidrības apgādes ķēdē sevišķi kaitē šīm teritorijām, kas saskaras ar vislielākajiem šķēršļiem un kam ir mazāk iespēju gūt apjomradītus ietaupījumus; atgādina, ka lauksaimnieki šajās teritorijās ir tieši atkarīgi no neliela skaita izejvielu piegādātāju un lauksaimniecības produktu iepircēju minēto teritoriju ģeogrāfiskās nošķirtības dēļ; uzsver — sniedzot atbalstu ražotāju apvienību izveidei un darbībām, būtu labāk jāievēro minēto reģionu specifiskā situācija; uzsver, ka ir jāīsteno vērienīga politika minēto reģionu atbalstam, izmantojot lauku attīstības politiku un ieguldījumu plānu, kā arī veicinot un sīki pielāgojot KLP atbalstu, kā to pieļauj jaunākā reforma; tāpēc aicina Komisiju mudināt dalībvalstis ieviest šādus pasākumus, lai varētu saglabāt piena ražošanu šajos reģionos; aicina Komisiju stingri uzraudzīt izmaiņas piena ražošanā minētajās teritorijās un novērtēt kvotu atcelšanas ekonomisko ietekmi uz piena ražošanas saimniecībām; uzskata, ka nepieciešams piešķirt papildu līdzekļus POSEI programmai, lai palīdzētu piena ražotājiem pielāgoties tirgu liberalizācijas sekām un ļautu tiem saglabāt dzīvotspējīgu un konkurētspējīgu piena ražošanu attiecībā pret pārējo Eiropas teritoriju;

| 20. | uzsver, ka ir svarīgi saglabāt fakultatīvo kvalitātes apzīmējumu “produkti no kalnu rajoniem” saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012; aicina Komisiju atbalstīt šo apzīmējumu, veicinot tirdzniecību; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir svarīgi saglabāt fakultatīvo kvalitātes apzīmējumu “produkti no kalnu rajoniem” saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012; aicina Komisiju atbalstīt šo apzīmējumu, veicinot tirdzniecību;

| 21. | uzsver, ka vietējām kalnu liellopu šķirnēm ir būtiska nozīme piena ražošanā kalnainos apgabalos; aicina Komisiju veikt pasākumus šādu kalnu liellopu šķirņu popularizēšanai; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka vietējām kalnu liellopu šķirnēm ir būtiska nozīme piena ražošanā kalnainos apgabalos; aicina Komisiju veikt pasākumus šādu kalnu liellopu šķirņu popularizēšanai;

Cenu nestabilitāte un piena kvotu atcelšana

| 22. | uzskata, ka ES piensaimniecības politika pēc piena kvotu atcelšanas ir jānodrošina ar līdzekļiem, kas ļautu pēc iespējas vairāk izmantot ES ekonomikas paplašināšanas iespējas, lai piena ražošanu padarītu pievilcīgu lauksaimniekiem, un uzskata, ka jebkādiem turpmākiem pasākumiem ir jāstiprina konkurētspēja un stabilitāte, lai veicinātu lauksaimniecības nozares ilgtspējīgu izaugsmi un inovāciju un dzīves kvalitāti lauku apvidos; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ES piensaimniecības politika pēc piena kvotu atcelšanas ir jānodrošina ar līdzekļiem, kas ļautu pēc iespējas vairāk izmantot ES ekonomikas paplašināšanas iespējas, lai piena ražošanu padarītu pievilcīgu lauksaimniekiem, un uzskata, ka jebkādiem turpmākiem pasākumiem ir jāstiprina konkurētspēja un stabilitāte, lai veicinātu lauksaimniecības nozares ilgtspējīgu izaugsmi un inovāciju un dzīves kvalitāti lauku apvidos;

| 23. | atzinīgi vērtē lēmumu sadalīt pa trim gadiem pēdējos maksājumus, kas lauksaimniekiem piemēroti saskaņā ar kvotu sistēmu, taču norāda, ka šīs papildu nodevas piemērošanas dēļ piena nozare pēdējā kvotu gadā ir zaudējusi ievērojamus līdzekļus, un tāpēc iesaka šos ieņēmumus atstāt KLP budžetā un izmantot piena nozares konkurētspējas stiprināšanai; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē lēmumu sadalīt pa trim gadiem pēdējos maksājumus, kas lauksaimniekiem piemēroti saskaņā ar kvotu sistēmu, taču norāda, ka šīs papildu nodevas piemērošanas dēļ piena nozare pēdējā kvotu gadā ir zaudējusi ievērojamus līdzekļus, un tāpēc iesaka šos ieņēmumus atstāt KLP budžetā un izmantot piena nozares konkurētspējas stiprināšanai;

| 24. | aicina Komisiju nākt klajā ar vienu vai vairākiem regulatīviem instrumentiem nolūkā novērst un efektīvi pārvaldīt jaunas krīzes piena nozarē, jo īpaši, atvieglinot piena ražošanas organizāciju piedāvājuma pārvaldības ziņā; lai to panāktu, mudina Komisiju iesaistīties oficiālā dialogā ar visām nozares ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju nākt klajā ar vienu vai vairākiem regulatīviem instrumentiem nolūkā novērst un efektīvi pārvaldīt jaunas krīzes piena nozarē, jo īpaši, atvieglinot piena ražošanas organizāciju piedāvājuma pārvaldības ziņā; lai to panāktu, mudina Komisiju iesaistīties oficiālā dialogā ar visām nozares ieinteresētajām personām;

| 25. | uzskata, ka stiprāka konkurētspēja ir jāizmanto kā līdzeklis teritoriālā līdzsvara nodrošināšanai un ražotāju saņemtā atalgojuma līdzsvarošanai piena vērtības ķēdē; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka stiprāka konkurētspēja ir jāizmanto kā līdzeklis teritoriālā līdzsvara nodrošināšanai un ražotāju saņemtā atalgojuma līdzsvarošanai piena vērtības ķēdē;

Piena nozares tiesību aktu kopuma īstenošana

| 26. | uzsver, ka piena nozares tiesību aktu kopuma īstenošana joprojām atrodas sākuma stadijā; tomēr pauž neapmierinātību par obligāto līgumu īstenošanas zemo līmeni, tāpēc mudina tos ieviest visās dalībvalstīs; aicina Komisiju veikt padziļinātu analīzi par šķēršļiem, kas traucē īstenot piena nozares tiesību aktu kopumu, un par pasākumiem, kas ļautu nodrošināt dalībvalstu rīcībā nodoto instrumentu optimālu izmantošanu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka piena nozares tiesību aktu kopuma īstenošana joprojām atrodas sākuma stadijā; tomēr pauž neapmierinātību par obligāto līgumu īstenošanas zemo līmeni, tāpēc mudina tos ieviest visās dalībvalstīs; aicina Komisiju veikt padziļinātu analīzi par šķēršļiem, kas traucē īstenot piena nozares tiesību aktu kopumu, un par pasākumiem, kas ļautu nodrošināt dalībvalstu rīcībā nodoto instrumentu optimālu izmantošanu;

| 27. | pauž nožēlu par to, ka piena nozares tiesību aktu kopums netika uzskatīts par prioritāti Komisijas darba programmā 2015. gadam, un prasa Komisijai steidzami iekļaut šo prioritāti; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu par to, ka piena nozares tiesību aktu kopums netika uzskatīts par prioritāti Komisijas darba programmā 2015. gadam, un prasa Komisijai steidzami iekļaut šo prioritāti;

| 28. | pauž nožēlu par to, ka ziņojumā nav skaidri pausts, vai Komisija ir apmierināta ar jaunā regulatīvā instrumenta īstenošanu, un ka Komisija neizsaka skaitliski, cik daudz jaunu ražotāju organizāciju, iesaistīto dalībvalstu vai kolektīvo sarunu gaidāms; piezīmē, ka nav skaidra arī jauno instrumentu ietekme uz piena cenām; šajā saistībā aicina precīzi nosaukt visus faktorus, kas ietekmē piena cenas un norādīt visas iesaistītās ražotāju organizācijas; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu par to, ka ziņojumā nav skaidri pausts, vai Komisija ir apmierināta ar jaunā regulatīvā instrumenta īstenošanu, un ka Komisija neizsaka skaitliski, cik daudz jaunu ražotāju organizāciju, iesaistīto dalībvalstu vai kolektīvo sarunu gaidāms; piezīmē, ka nav skaidra arī jauno instrumentu ietekme uz piena cenām; šajā saistībā aicina precīzi nosaukt visus faktorus, kas ietekmē piena cenas un norādīt visas iesaistītās ražotāju organizācijas;

| 29. | iesaka Komisijai pieņemt skaidrus mērķus attiecībā uz ražotāju organizācijām, līgumiem un kolektīvajām sarunām; |
| --- | --- |

29.

iesaka Komisijai pieņemt skaidrus mērķus attiecībā uz ražotāju organizācijām, līgumiem un kolektīvajām sarunām;

| 30. | atgādina, ka Regulā (ES) Nr. 1308/2013 noteikts — “lai nodrošinātu ražošanas dzīvotspējīgu attīstību un tādējādi pietiekami augstu dzīves līmeni piena lopkopjiem, būtu jāpastiprina viņu spēja aizstāvēt savas intereses sarunās ar pārstrādātājiem, un tam būtu jānodrošina taisnīgāka pievienotās vērtības sadale visā piegādes ķēdē”; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka Regulā (ES) Nr. 1308/2013 noteikts — “lai nodrošinātu ražošanas dzīvotspējīgu attīstību un tādējādi pietiekami augstu dzīves līmeni piena lopkopjiem, būtu jāpastiprina viņu spēja aizstāvēt savas intereses sarunās ar pārstrādātājiem, un tam būtu jānodrošina taisnīgāka pievienotās vērtības sadale visā piegādes ķēdē”;

| 31. | norāda, ka līgumu modelis vēl nav īstenots atbilstoši plānotajam, jo piena lauksaimnieku stāvoklis tirgū joprojām nav ietekmīgs, līgumos nav noteikti minimuma standarti un tie neaptver kooperatīvus; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka līgumu modelis vēl nav īstenots atbilstoši plānotajam, jo piena lauksaimnieku stāvoklis tirgū joprojām nav ietekmīgs, līgumos nav noteikti minimuma standarti un tie neaptver kooperatīvus;

| 32. | uzsver, ka līgumattiecību stiprināšana un uzlabošana, tās paplašinot nolūkā aptvert visu nozari un jo īpaši lielapjoma piegādi, palīdz nodrošināt taisnīgu peļņas sadali visā apgādes ķēdē, ļaujot pievienot vairāk vērtības, un palielina ieinteresēto personu atbildību, tām ņemot vērā tirgus situāciju un atbilstoši reaģējot; uzsver, ka ir svarīga apmācība un izglītība riska pārvaldības jomā — kā lauksaimniecības mācību programmas būtiska daļa —, lai lauksaimnieki varētu pārvarēt nestabilitāti un efektīvi izmantot pieejamos riska pārvaldības instrumentus; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka līgumattiecību stiprināšana un uzlabošana, tās paplašinot nolūkā aptvert visu nozari un jo īpaši lielapjoma piegādi, palīdz nodrošināt taisnīgu peļņas sadali visā apgādes ķēdē, ļaujot pievienot vairāk vērtības, un palielina ieinteresēto personu atbildību, tām ņemot vērā tirgus situāciju un atbilstoši reaģējot; uzsver, ka ir svarīga apmācība un izglītība riska pārvaldības jomā — kā lauksaimniecības mācību programmas būtiska daļa —, lai lauksaimnieki varētu pārvarēt nestabilitāti un efektīvi izmantot pieejamos riska pārvaldības instrumentus;

| 33. | uzsver risku, ka nozares pārstāvji jebkurā dalībvalstī var līgumos iekļaut negodīgus noteikumus, lai neitralizētu piegāžu stabilitātes mērķi, kas nepieciešams piena saimniecību pastāvīgas dzīvotspējas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

33.

uzsver risku, ka nozares pārstāvji jebkurā dalībvalstī var līgumos iekļaut negodīgus noteikumus, lai neitralizētu piegāžu stabilitātes mērķi, kas nepieciešams piena saimniecību pastāvīgas dzīvotspējas nodrošināšanai;

| 34. | atzīmē, ka nozare varētu turpināt izpētīt iespējas, ko piedāvā ilgāka termiņa integrētie apgādes ķēdes līgumi, regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi, vienotas likmes līgumi un iespēja uz noteiktu laika periodu saglabāt nemainīgu piena cenu, ņemot vērā ražošanas izmaksas; uzskata, ka līgumattiecībās vajadzētu būt iespējai izmantot jaunus instrumentus un ka pieejamiem jābūt arī līgumu starpniecības instrumentiem; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka nozare varētu turpināt izpētīt iespējas, ko piedāvā ilgāka termiņa integrētie apgādes ķēdes līgumi, regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi, vienotas likmes līgumi un iespēja uz noteiktu laika periodu saglabāt nemainīgu piena cenu, ņemot vērā ražošanas izmaksas; uzskata, ka līgumattiecībās vajadzētu būt iespējai izmantot jaunus instrumentus un ka pieejamiem jābūt arī līgumu starpniecības instrumentiem;

Ražotāju organizāciju loma

| 35. | uzsver ražotāju organizāciju (RO) un to apvienību svarīgo lomu ražotāju pozīciju un ietekmes nostiprināšanā apgādes ķēdē, kā arī pētniecībā un inovācijā un pauž nožēlu par to, ka RO izveides pasākumi nav bijuši pietiekami, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs; uzskata, ka jāstiprina RO atzīšanas noteikumi, lai efektīvāk palielinātu ražotāju ietekmi līgumu slēgšanas sarunās; uzsver, ka RO var saņemt finansiālu atbalstu saskaņā ar II pīlāru, un mudina sniegt vairāk stimulu ES un dalībvalstu līmenī, piemēram, darot pieejamu papildu informāciju un samazinot administratīvo slogu ieinteresētajām personām, kas vēlas izveidot RO vai tām pievienoties un dažādos veidos iesaistīties to darbībā, kā arī īstenot ražotājiem paredzētus izglītojošus pasākumus par RO kā instrumentu, kurš palīdzētu novērst līdzsvara trūkumu apgādes ķēdē; uzskata, ka ir jāuzlabo RO tirgus regulēšanas un organizēšanas spējas; |
| --- | --- |

35.

uzsver ražotāju organizāciju (RO) un to apvienību svarīgo lomu ražotāju pozīciju un ietekmes nostiprināšanā apgādes ķēdē, kā arī pētniecībā un inovācijā un pauž nožēlu par to, ka RO izveides pasākumi nav bijuši pietiekami, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs; uzskata, ka jāstiprina RO atzīšanas noteikumi, lai efektīvāk palielinātu ražotāju ietekmi līgumu slēgšanas sarunās; uzsver, ka RO var saņemt finansiālu atbalstu saskaņā ar II pīlāru, un mudina sniegt vairāk stimulu ES un dalībvalstu līmenī, piemēram, darot pieejamu papildu informāciju un samazinot administratīvo slogu ieinteresētajām personām, kas vēlas izveidot RO vai tām pievienoties un dažādos veidos iesaistīties to darbībā, kā arī īstenot ražotājiem paredzētus izglītojošus pasākumus par RO kā instrumentu, kurš palīdzētu novērst līdzsvara trūkumu apgādes ķēdē; uzskata, ka ir jāuzlabo RO tirgus regulēšanas un organizēšanas spējas;

| 36. | atbalsta nepieciešamību uzlabot piena nozares tiesību aktu kopuma noteikumus, galvenokārt nolūkā izveidot ražotāju organizācijas ar lielākām tirgus pārvaldības un sarunu risināšanas spējām; |
| --- | --- |

36.

atbalsta nepieciešamību uzlabot piena nozares tiesību aktu kopuma noteikumus, galvenokārt nolūkā izveidot ražotāju organizācijas ar lielākām tirgus pārvaldības un sarunu risināšanas spējām;

| 37. | norāda, ka RO izveidi varētu veicināt, sniedzot proaktīvu politisko atbalstu, lai mudinātu lauksaimniekus uzskatīt RO par piemērotiem instrumentiem; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka RO izveidi varētu veicināt, sniedzot proaktīvu politisko atbalstu, lai mudinātu lauksaimniekus uzskatīt RO par piemērotiem instrumentiem;

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt informācijas apmaiņu un dialogu ar ražotājiem un ražotāju organizācijām, lai tie spētu ņemt vērā izmaiņas tirgū un paredzēt krīzes; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt informācijas apmaiņu un dialogu ar ražotājiem un ražotāju organizācijām, lai tie spētu ņemt vērā izmaiņas tirgū un paredzēt krīzes;

| 39. | uzstāj, ka ražotāju organizācijām ir jābūt atbilstoša lieluma un juridiski saistītām ar produkciju, ko saražojuši to sastāvā esošie lauksaimnieki, jo RO, kas nodarbojas tikai ar pārstāvniecību, faktiski nespēj nodrošināt atbilstību līgumos paredzētajām kvalitātes un kvantitātes prasībām un tām trūkst intereses darboties nozarē kā vērā ņemamām sarunu partnerēm; |
| --- | --- |

39.

uzstāj, ka ražotāju organizācijām ir jābūt atbilstoša lieluma un juridiski saistītām ar produkciju, ko saražojuši to sastāvā esošie lauksaimnieki, jo RO, kas nodarbojas tikai ar pārstāvniecību, faktiski nespēj nodrošināt atbilstību līgumos paredzētajām kvalitātes un kvantitātes prasībām un tām trūkst intereses darboties nozarē kā vērā ņemamām sarunu partnerēm;

| 40. | prasa vairāk atbalstīt neatkarīgu ražotāju organizāciju izveidi, izmantojot plašākus informācijas mehānismus un atbalstu pārvaldības darbībām, lai mudinātu lauksaimniekus uzlūkot RO kā efektīvus instrumentus un iesaistīties tajās; |
| --- | --- |

40.

prasa vairāk atbalstīt neatkarīgu ražotāju organizāciju izveidi, izmantojot plašākus informācijas mehānismus un atbalstu pārvaldības darbībām, lai mudinātu lauksaimniekus uzlūkot RO kā efektīvus instrumentus un iesaistīties tajās;

| 41. | aicina Komisiju veicināt starpnozaru pārvaldības instrumentus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 par tirgu kopīgu organizāciju; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju veicināt starpnozaru pārvaldības instrumentus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 par tirgu kopīgu organizāciju;

| 42. | uzsver kooperatīvu lomu ilgtermiņa stabilitātes nodrošināšanā saviem biedriem; prasa Komisijai veicināt paraugprakses piemēru apmaiņu; |
| --- | --- |

42.

uzsver kooperatīvu lomu ilgtermiņa stabilitātes nodrošināšanā saviem biedriem; prasa Komisijai veicināt paraugprakses piemēru apmaiņu;

| 43. | norāda, ka ir svarīgi izveidot starpnozaru organizācijas, lai nodrošinātu pārredzamību un paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka ir svarīgi izveidot starpnozaru organizācijas, lai nodrošinātu pārredzamību un paraugprakses apmaiņu;

| 44. | atgādina Komisijai — lai nozare mudinātu ieinteresētās personas reaģēt uz tirgus signāliem, svarīga ir pārredzamība visā apgādes ķēdē; norāda, ka pēc kvotu atcelšanas tirgū aizvien svarīgāka būs precīza un savlaicīga informācija; |
| --- | --- |

44.

atgādina Komisijai — lai nozare mudinātu ieinteresētās personas reaģēt uz tirgus signāliem, svarīga ir pārredzamība visā apgādes ķēdē; norāda, ka pēc kvotu atcelšanas tirgū aizvien svarīgāka būs precīza un savlaicīga informācija;

Piena tirgus novērošanas centra stiprināšana

| 45. | atzinīgi vērtē Piena tirgus novērošanas centra (PTNC) izveidi un uzsver tā nozīmi tirgus datu izplatīšanā un analizēšanā, un prasa PTNC uzticēt svarīgāku lomu; iesaka izveidot tirgus indeksu, kurā tiktu ņemtas vērā produktu cenu noteikšanas, piena cenu un ražošanas izmaksu tendences; iesaka Komisijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka PTNC spēj, no vienas puses, sniegt precīzus datus reālajā laikā un, no otras puses, pamatojoties uz tirgus analīzi un izmantojot prognozēšanas rīkus, savlaicīgāk un biežāk paziņot Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām brīdinājumus, krīzes prognozes un rīcības ieteikumus, kad tirgus indekss noslīd zem noteikta līmeņa un kad to prasa situācija tirgū; uzskata, ka PTNC sniegtajā informācijā būtu jāiekļauj jaunākie dati par tirgus un cenu tendencēm, dati par ražošanas izmaksām un liellopu gaļas un piena ražošanas mijiedarbību, patēriņu, krājumu stāvokli un importētā vai eksportētā piena cenām un tirdzniecību Eiropas mērogā; norāda, ka ir lietderīgi arī integrēt ražošanas izmaksu un starptautisko tirgu uzraudzību, lai konstatētu tendences un izmantotu eksporta iespējas; uzsver, ka datiem vajadzētu būt viegli pieejamiem un vienkārši lietojamiem visām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē Piena tirgus novērošanas centra (PTNC) izveidi un uzsver tā nozīmi tirgus datu izplatīšanā un analizēšanā, un prasa PTNC uzticēt svarīgāku lomu; iesaka izveidot tirgus indeksu, kurā tiktu ņemtas vērā produktu cenu noteikšanas, piena cenu un ražošanas izmaksu tendences; iesaka Komisijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka PTNC spēj, no vienas puses, sniegt precīzus datus reālajā laikā un, no otras puses, pamatojoties uz tirgus analīzi un izmantojot prognozēšanas rīkus, savlaicīgāk un biežāk paziņot Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām brīdinājumus, krīzes prognozes un rīcības ieteikumus, kad tirgus indekss noslīd zem noteikta līmeņa un kad to prasa situācija tirgū; uzskata, ka PTNC sniegtajā informācijā būtu jāiekļauj jaunākie dati par tirgus un cenu tendencēm, dati par ražošanas izmaksām un liellopu gaļas un piena ražošanas mijiedarbību, patēriņu, krājumu stāvokli un importētā vai eksportētā piena cenām un tirdzniecību Eiropas mērogā; norāda, ka ir lietderīgi arī integrēt ražošanas izmaksu un starptautisko tirgu uzraudzību, lai konstatētu tendences un izmantotu eksporta iespējas; uzsver, ka datiem vajadzētu būt viegli pieejamiem un vienkārši lietojamiem visām ieinteresētajām personām;

| 46. | uzsver, ka visu ieinteresēto personu labā ir svarīgi, lai dalībvalstis laikus sniegtu attiecīgo informāciju PTNC, kā arī lai PTNC savlaicīgi publicētu ik mēnesi saņemtos datus, un iesaka Komisijai apsvērt papildu līdzekļu izmantošanu, lai nodrošinātu, ka šī informācija tiek saņemta savlaicīgi; aicina Komisiju precizēt noteikumus par dalībvalstu datu nosūtīšanu, lai nodrošinātu, ka informācija ir salīdzināma Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka visu ieinteresēto personu labā ir svarīgi, lai dalībvalstis laikus sniegtu attiecīgo informāciju PTNC, kā arī lai PTNC savlaicīgi publicētu ik mēnesi saņemtos datus, un iesaka Komisijai apsvērt papildu līdzekļu izmantošanu, lai nodrošinātu, ka šī informācija tiek saņemta savlaicīgi; aicina Komisiju precizēt noteikumus par dalībvalstu datu nosūtīšanu, lai nodrošinātu, ka informācija ir salīdzināma Eiropas līmenī;

| 47. | aicina Komisiju izveidot pilnīgi aprīkotas atsevišķas struktūras datu ieguvei par visām lauksaimniecības nozarēm; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju izveidot pilnīgi aprīkotas atsevišķas struktūras datu ieguvei par visām lauksaimniecības nozarēm;

KLP pasākumi un piena nozare

| 48. | norāda, ka saskaņā ar I pīlāru piena nozarei ir pieejams fakultatīvs saistītais atbalsts, savukārt saskaņā ar II pīlāru ražotāji var izmantot konsultatīvos pakalpojumus uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanas un pareizas finanšu pārvaldības atbalstam un dalībvalstis vajadzības gadījumā var izmantot apdrošināšanas pasākumus, piemēram, ienākumu stabilizācijas instrumentu, un var arī izlemt tos apvienot un mērķtiecīgi izmantot lauku attīstības pasākumu nozarē, tā palielinot atbalsta intensitāti; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka saskaņā ar I pīlāru piena nozarei ir pieejams fakultatīvs saistītais atbalsts, savukārt saskaņā ar II pīlāru ražotāji var izmantot konsultatīvos pakalpojumus uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanas un pareizas finanšu pārvaldības atbalstam un dalībvalstis vajadzības gadījumā var izmantot apdrošināšanas pasākumus, piemēram, ienākumu stabilizācijas instrumentu, un var arī izlemt tos apvienot un mērķtiecīgi izmantot lauku attīstības pasākumu nozarē, tā palielinot atbalsta intensitāti;

| 49. | aicina nozari pētīt iespējas izstrādāt jaunus apdrošināšanas instrumentus, kad tirgus ir stabils, lai ierobežotu piena cenas nestabilitāti un neradītu zaudējumus Eiropas piensaimniecības uzņēmumiem; uzsver, ka ir jāpēta iespēja KLP I pīlārā ietvert arī riska pārvaldībai paredzētus instrumentus, piemēram, programmas, kas balstītas uz peļņas aizsardzību; |
| --- | --- |

49.

aicina nozari pētīt iespējas izstrādāt jaunus apdrošināšanas instrumentus, kad tirgus ir stabils, lai ierobežotu piena cenas nestabilitāti un neradītu zaudējumus Eiropas piensaimniecības uzņēmumiem; uzsver, ka ir jāpēta iespēja KLP I pīlārā ietvert arī riska pārvaldībai paredzētus instrumentus, piemēram, programmas, kas balstītas uz peļņas aizsardzību;

| 50. | uzsver, ka, piemērojot Regulu (ES) Nr. 1307/2013, vairākas dalībvalstis ir izvēlējušās lēnu un nepilnīgu iekšējās konverģences procesu, joprojām veicinot līdzenumu lauksaimniecību, kurai ir labi darbības apstākļi; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka, piemērojot Regulu (ES) Nr. 1307/2013, vairākas dalībvalstis ir izvēlējušās lēnu un nepilnīgu iekšējās konverģences procesu, joprojām veicinot līdzenumu lauksaimniecību, kurai ir labi darbības apstākļi;

| 51. | uzstāj, ka nepieciešams pārskatīt prasības lauku attīstības programmā paredzētā ienākumu stabilizācijas mehānisma aktivizēšanai, jo uzskata, ka prasība par zaudējumiem vismaz 30 % apmērā, lai piekļūtu Kopienas atbalstam, ir pārmērīga; |
| --- | --- |

51.

uzstāj, ka nepieciešams pārskatīt prasības lauku attīstības programmā paredzētā ienākumu stabilizācijas mehānisma aktivizēšanai, jo uzskata, ka prasība par zaudējumiem vismaz 30 % apmērā, lai piekļūtu Kopienas atbalstam, ir pārmērīga;

ES piena nozares potenciāls pasaules tirgū

| 52. | norāda — tiek prognozēts, ka piena pieprasījums pasaulē ik gadu pieaugs par 2 %, sniedzot iespējas ES izcelsmes produktiem, tomēr uzsver, ka šīs eksporta iespējas ir jālīdzsvaro ar stabilu iekšējo tirgu, kas veido vairāk nekā 90 % no piena produktu tirgus Eiropā; tomēr norāda, ka tirgū aizvien vairāk dominē sausā piena produkti; |
| --- | --- |

52.

norāda — tiek prognozēts, ka piena pieprasījums pasaulē ik gadu pieaugs par 2 %, sniedzot iespējas ES izcelsmes produktiem, tomēr uzsver, ka šīs eksporta iespējas ir jālīdzsvaro ar stabilu iekšējo tirgu, kas veido vairāk nekā 90 % no piena produktu tirgus Eiropā; tomēr norāda, ka tirgū aizvien vairāk dominē sausā piena produkti;

| 53. | norāda, ka ES joprojām ir lielākā lauksaimniecības produkcijas importētāja pasaulē un ka izaugsme eksportam paredzētā piena ražošanā ir atkarīga no dzīvnieku barības un lopbarības importa; |
| --- | --- |

53.

norāda, ka ES joprojām ir lielākā lauksaimniecības produkcijas importētāja pasaulē un ka izaugsme eksportam paredzētā piena ražošanā ir atkarīga no dzīvnieku barības un lopbarības importa;

| 54. | uzsver, ka ES piena nozarei stratēģiskas iespējas varētu sniegt divpusējas tirdzniecības sarunas, un šajā saistībā aicina Komisiju vairāk iesaistīties jaunu tirgu atvēršanā trešās valstīs un tirdzniecības šķēršļu likvidēšanā un mudina Komisiju tirdzniecības sarunās pienācīgu vērību veltīt jautājumiem saistībā ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN), aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (AĢIN) un garantētām tradicionālajām īpatnībām (GTĪ), ar nosacījumu, ka ražošanā un produktu piegādē patērētājiem tiek ievēroti un veicināti Eiropas kvalitātes un veselības un drošības standarti; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka ES piena nozarei stratēģiskas iespējas varētu sniegt divpusējas tirdzniecības sarunas, un šajā saistībā aicina Komisiju vairāk iesaistīties jaunu tirgu atvēršanā trešās valstīs un tirdzniecības šķēršļu likvidēšanā un mudina Komisiju tirdzniecības sarunās pienācīgu vērību veltīt jautājumiem saistībā ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu (ACVN), aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (AĢIN) un garantētām tradicionālajām īpatnībām (GTĪ), ar nosacījumu, ka ražošanā un produktu piegādē patērētājiem tiek ievēroti un veicināti Eiropas kvalitātes un veselības un drošības standarti;

| 55. | uzsver, ka joprojām nepieciešams apzināt un attīstīt jaunus tirgus, palielināt ES daļu pasaules tirgū, nodrošināt ES eksportētājiem taisnīgu piekļuvi un stimulēt ilgtspējīga eksporta izaugsmi; šajā saistībā aicina Komisiju veikt nepieciešamās darbības un aktīvāk iesaistīties jaunu eksporta tirgu apzināšanā; uzskata, ka ir jāpēta turpmākās iespējas, uzlabojot tirdzniecības attiecības ar trešām valstīm un piena nozari padarot dinamiskāku, un uzsver — lai veicinātu spēju laikus reaģēt uz turpmākām izmaiņām, svarīga ir informētība par patēriņa tendencēm šajos tirgos; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka joprojām nepieciešams apzināt un attīstīt jaunus tirgus, palielināt ES daļu pasaules tirgū, nodrošināt ES eksportētājiem taisnīgu piekļuvi un stimulēt ilgtspējīga eksporta izaugsmi; šajā saistībā aicina Komisiju veikt nepieciešamās darbības un aktīvāk iesaistīties jaunu eksporta tirgu apzināšanā; uzskata, ka ir jāpēta turpmākās iespējas, uzlabojot tirdzniecības attiecības ar trešām valstīm un piena nozari padarot dinamiskāku, un uzsver — lai veicinātu spēju laikus reaģēt uz turpmākām izmaiņām, svarīga ir informētība par patēriņa tendencēm šajos tirgos;

| 56. | turklāt norāda, ka ES uzņēmumi konkurē ar dažiem ietekmīgiem globāliem eksportētājiem (tajā skaitā ar Jaunzēlandi, Amerikas Savienotajām Valstīm un Austrāliju), kuriem vēsturiski ir bijusi pieeja Āzijas tirgiem un kuriem ir izšķiroša ietekme uz piena produktu cenām pasaules tirgū; |
| --- | --- |

56.

turklāt norāda, ka ES uzņēmumi konkurē ar dažiem ietekmīgiem globāliem eksportētājiem (tajā skaitā ar Jaunzēlandi, Amerikas Savienotajām Valstīm un Austrāliju), kuriem vēsturiski ir bijusi pieeja Āzijas tirgiem un kuriem ir izšķiroša ietekme uz piena produktu cenām pasaules tirgū;

Veicināšanas un kvalitātes shēmas

| 57. | norāda, ka piena nozarei varētu nākt par labu intensīvākas veicināšanas iniciatīvas iekšējā tirgū un trešo valstu tirgos atbilstoši jaunajiem veicināšanas pasākumiem, un mudina ražotājus piedalīties jaunajās kampaņās pēc jauno veicināšanas noteikumu stāšanās spēkā 2016. gadā, ņemot vērā, ka ir plānots ES finansiālā atbalsta pieaugums; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka piena nozarei varētu nākt par labu intensīvākas veicināšanas iniciatīvas iekšējā tirgū un trešo valstu tirgos atbilstoši jaunajiem veicināšanas pasākumiem, un mudina ražotājus piedalīties jaunajās kampaņās pēc jauno veicināšanas noteikumu stāšanās spēkā 2016. gadā, ņemot vērā, ka ir plānots ES finansiālā atbalsta pieaugums;

| 58. | uzsver, ka neapstrādātu produktu ražošanai vien nepiemīt lielākais vērtības radīšanas potenciāls nozarē, un uzskata, ka būtu pilnībā jāizmanto pētniecības pasākumi, lai izstrādātu inovatīvus augstvērtīgus piena produktus tirgos ar augstu izaugsmi, piemēram, medicīniskus uzturvērtīgus produktus un uzturvērtīgus produktus zīdaiņiem, veciem cilvēkiem un sportistiem; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka neapstrādātu produktu ražošanai vien nepiemīt lielākais vērtības radīšanas potenciāls nozarē, un uzskata, ka būtu pilnībā jāizmanto pētniecības pasākumi, lai izstrādātu inovatīvus augstvērtīgus piena produktus tirgos ar augstu izaugsmi, piemēram, medicīniskus uzturvērtīgus produktus un uzturvērtīgus produktus zīdaiņiem, veciem cilvēkiem un sportistiem;

| 59. | norāda, ka Eiropas inovācijas partnerība lauksaimniecības produktivitātes un ilgtspējības jomā (EIP-AGRI), kas ietilpst programmā “Apvārsnis 2020”, var atbalstīt inovatīvus projektus, kuri veicina ilgtspējīgu un augsti produktīvu piensaimniecības nozari, lai apmierinātu pieprasījumu pasaulē pēc augstvērtīgiem piena produktiem; |
| --- | --- |

59.

norāda, ka Eiropas inovācijas partnerība lauksaimniecības produktivitātes un ilgtspējības jomā (EIP-AGRI), kas ietilpst programmā “Apvārsnis 2020”, var atbalstīt inovatīvus projektus, kuri veicina ilgtspējīgu un augsti produktīvu piensaimniecības nozari, lai apmierinātu pieprasījumu pasaulē pēc augstvērtīgiem piena produktiem;

| 60. | uzsver — lai veicinātu veselīga uztura ieradumus Eiropas patērētāju vidū, ir svarīgi nostiprināt atbalsta shēmu izglītības iestāžu apgādei ar pienu, veicināt RO līdzdalību un dot priekšroku vietējiem piena produktiem un īsām apgādes ķēdēm; |
| --- | --- |

60.

uzsver — lai veicinātu veselīga uztura ieradumus Eiropas patērētāju vidū, ir svarīgi nostiprināt atbalsta shēmu izglītības iestāžu apgādei ar pienu, veicināt RO līdzdalību un dot priekšroku vietējiem piena produktiem un īsām apgādes ķēdēm;

| 61. | atzīmē, ka līdz šim nozare nav jēgpilni un visās dalībvalstīs vienlīdzīgā mērā iesaistījusies aizsargāta cilmes vietas nosaukuma (ACVN), aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢIN) un garantētu tradicionālo īpatnību (GTĪ) shēmās; aicina Komisiju vienkāršot mazo ražotāju un uzņēmumu piekļuvi šīm shēmām un administratīvās prasības to apstiprināšanai, kā arī mazināt administratīvo slogu saistībā ar pieteikumu iesniegšanas procesu, vienlaikus tās saglabājot kā ES eksporta tirgos neapšaubītu Eiropas produktu kvalitātes etalonu, un mērķtiecīgi veicināt šo produktu tirgvedības darbības; |
| --- | --- |

61.

atzīmē, ka līdz šim nozare nav jēgpilni un visās dalībvalstīs vienlīdzīgā mērā iesaistījusies aizsargāta cilmes vietas nosaukuma (ACVN), aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢIN) un garantētu tradicionālo īpatnību (GTĪ) shēmās; aicina Komisiju vienkāršot mazo ražotāju un uzņēmumu piekļuvi šīm shēmām un administratīvās prasības to apstiprināšanai, kā arī mazināt administratīvo slogu saistībā ar pieteikumu iesniegšanas procesu, vienlaikus tās saglabājot kā ES eksporta tirgos neapšaubītu Eiropas produktu kvalitātes etalonu, un mērķtiecīgi veicināt šo produktu tirgvedības darbības;

| 62. | aicina Komisiju vienkāršot noteikumus par piedāvājuma regulēšanu attiecībā uz sieru ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, jo īpaši saistībā ar minimuma nosacījumiem šo shēmu apstiprināšanai; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju vienkāršot noteikumus par piedāvājuma regulēšanu attiecībā uz sieru ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, jo īpaši saistībā ar minimuma nosacījumiem šo shēmu apstiprināšanai;

| 63. | mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk publicēt Regulas (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 26. pantā minēto ziņojumu saistībā ar ietekmes analīzi par piena un piena produktu izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas obligātās norādes ieviešanu; pauž nožēlu, ka Kopienas izpildvara vēl nav sagatavojusi minēto ziņojumu, kas bija jāiesniedz līdz 2014. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

63.

mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk publicēt Regulas (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 26. pantā minēto ziņojumu saistībā ar ietekmes analīzi par piena un piena produktu izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas obligātās norādes ieviešanu; pauž nožēlu, ka Kopienas izpildvara vēl nav sagatavojusi minēto ziņojumu, kas bija jāiesniedz līdz 2014. gada 31. decembrim;

Riska pārvaldība piena nozarē

| 64. | uzsver, ka ar pašreizējiem t. s. drošības tīkla pasākumiem — piemēram, valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu — vien nepietiek, lai rastu risinājumus ilgstošai nestabilitātei vai krīzei piena nozarē; piebilst, ka intervences cenas ir pārāk zemas, vairs nav saistītas ar aktuālajām tirgus cenām un ir izrādījušās neefektīvas atbilstošu un stabilu iepirkuma cenu garantēšanai ilgtermiņā; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka ar pašreizējiem t. s. drošības tīkla pasākumiem — piemēram, valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu — vien nepietiek, lai rastu risinājumus ilgstošai nestabilitātei vai krīzei piena nozarē; piebilst, ka intervences cenas ir pārāk zemas, vairs nav saistītas ar aktuālajām tirgus cenām un ir izrādījušās neefektīvas atbilstošu un stabilu iepirkuma cenu garantēšanai ilgtermiņā;

| 65. | atgādina Komisijai par tās pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 219. pantu ne vien risināt aktuālos tirgus darbības traucējumus, bet arī nekavējoties rīkoties, lai novērstu turpmākus tirgus darbības traucējumus, tostarp gadījumos, kuros konkrētu pasākumu īstenošana varētu novērst šādu tirgus darbības traucējumu draudu īstenošanos, turpināšanos vai pārvēršanos nopietnākos vai ilgstošākos tirgus darbības traucējumos, vai arī kuros tūlītēju pasākumu atlikšana draudētu izraisīt vai pastiprināt šos traucējumus vai vēlāk prasītu vēl plašāku pasākumu veikšanu, lai novērstu šos draudus vai traucējumus, vai arī kaitētu ražošanai vai tirgus situācijai; |
| --- | --- |

65.

atgādina Komisijai par tās pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 219. pantu ne vien risināt aktuālos tirgus darbības traucējumus, bet arī nekavējoties rīkoties, lai novērstu turpmākus tirgus darbības traucējumus, tostarp gadījumos, kuros konkrētu pasākumu īstenošana varētu novērst šādu tirgus darbības traucējumu draudu īstenošanos, turpināšanos vai pārvēršanos nopietnākos vai ilgstošākos tirgus darbības traucējumos, vai arī kuros tūlītēju pasākumu atlikšana draudētu izraisīt vai pastiprināt šos traucējumus vai vēlāk prasītu vēl plašāku pasākumu veikšanu, lai novērstu šos draudus vai traucējumus, vai arī kaitētu ražošanai vai tirgus situācijai;

| 66. | aicina Komisiju sadarboties ar nozares ieinteresētajām personām un īstenot situācijām atbilstošākus un reālistiskākus drošības tīkla pasākumus, kuru pamatā ir PTNC ieteikumi un kuri sniedz drošību krīzes situācijās, kad ievērojams piena iepirkuma cenu samazinājums un vienlaicīgs ievērojams patēriņa preču cenu kāpums būtiski ietekmē lauksaimnieku gūto peļņu; prasa atjaunināt intervences politiku, lai tā atbilstu ražošanas izmaksām, un pielāgot to tirgus izmaiņām; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju sadarboties ar nozares ieinteresētajām personām un īstenot situācijām atbilstošākus un reālistiskākus drošības tīkla pasākumus, kuru pamatā ir PTNC ieteikumi un kuri sniedz drošību krīzes situācijās, kad ievērojams piena iepirkuma cenu samazinājums un vienlaicīgs ievērojams patēriņa preču cenu kāpums būtiski ietekmē lauksaimnieku gūto peļņu; prasa atjaunināt intervences politiku, lai tā atbilstu ražošanas izmaksām, un pielāgot to tirgus izmaiņām;

| 67. | aicina Komisiju ieviest situācijām atbilstošākus un reālistiskākus drošības tīkla noteikumus, kā arī aicina nodrošināt, lai intervences cena vairāk atbilstu reālajām ražošanas izmaksām un reālajām tirgus cenām un tiktu pielāgota pārmaiņām tirgū; tāpēc prasa Komisijai nekavējoties pielāgot intervences cenas; turklāt atzīst, ka uz noteiktu laiku būtu jāatjauno uz objektīviem kritērijiem balstīta eksporta kompensācija, ja tirgū rodas krīze; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju ieviest situācijām atbilstošākus un reālistiskākus drošības tīkla noteikumus, kā arī aicina nodrošināt, lai intervences cena vairāk atbilstu reālajām ražošanas izmaksām un reālajām tirgus cenām un tiktu pielāgota pārmaiņām tirgū; tāpēc prasa Komisijai nekavējoties pielāgot intervences cenas; turklāt atzīst, ka uz noteiktu laiku būtu jāatjauno uz objektīviem kritērijiem balstīta eksporta kompensācija, ja tirgū rodas krīze;

| 68. | aicina Komisiju sadarboties ar ieinteresētajām personām, lai noteiktu ražošanas izmaksu rādītājus, kuros ņemtas vērā enerģijas, mēslošanas līdzekļu, dzīvnieku barības, algu, īres un citas svarīgas ražošanas resursu izmaksas, un attiecīgi pārskatīt atsauces cenas; turklāt aicina Komisiju strādāt kopā ar ieinteresētajām personām, lai izstrādātu tirgus indeksu, kurā tiktu ņemta vērā produktu cenu noteikšanas tendence, piena cenas un ražošanas izmaksas; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju sadarboties ar ieinteresētajām personām, lai noteiktu ražošanas izmaksu rādītājus, kuros ņemtas vērā enerģijas, mēslošanas līdzekļu, dzīvnieku barības, algu, īres un citas svarīgas ražošanas resursu izmaksas, un attiecīgi pārskatīt atsauces cenas; turklāt aicina Komisiju strādāt kopā ar ieinteresētajām personām, lai izstrādātu tirgus indeksu, kurā tiktu ņemta vērā produktu cenu noteikšanas tendence, piena cenas un ražošanas izmaksas;

| 69. | uzsver, ka pašreizējā pieredze ar Krievijas embargo liecina, ka būtu vēlams izstrādāt pamatnostādnes, par kurām būtu apspriedušās dalībvalstis, Komisija un Eiropas Parlaments un kuras varētu izmantot kā instrukciju pasākumu uzsākšanai; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka pašreizējā pieredze ar Krievijas embargo liecina, ka būtu vēlams izstrādāt pamatnostādnes, par kurām būtu apspriedušās dalībvalstis, Komisija un Eiropas Parlaments un kuras varētu izmantot kā instrukciju pasākumu uzsākšanai;

| 70. | uzsver, ka svarīgs ir situācijām atbilstošāks un īstenojamāks krīzes instruments, un iesaka Komisijai kopā ar Parlamentu kā vienai no likumdevējām iestādēm sadarboties ar nozari saistībā ar iespēju izmantot riska pārvaldības instrumentus, piemēram, regulētā tirgū netirgotu nākotnes līgumu tirgus, lai izmantotu nestabilitātes radītās priekšrocības nozarē nolūkā veicināt tās konkurētspēju; uzskata, ka būtu arī jāpēta jauni ienākumu stabilizācijas instrumenti, piemēram, ienākumu apdrošināšana vai programmas piena ražotāju peļņas aizsardzībai īstenošana; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka svarīgs ir situācijām atbilstošāks un īstenojamāks krīzes instruments, un iesaka Komisijai kopā ar Parlamentu kā vienai no likumdevējām iestādēm sadarboties ar nozari saistībā ar iespēju izmantot riska pārvaldības instrumentus, piemēram, regulētā tirgū netirgotu nākotnes līgumu tirgus, lai izmantotu nestabilitātes radītās priekšrocības nozarē nolūkā veicināt tās konkurētspēju; uzskata, ka būtu arī jāpēta jauni ienākumu stabilizācijas instrumenti, piemēram, ienākumu apdrošināšana vai programmas piena ražotāju peļņas aizsardzībai īstenošana;

| 71. | prasa, lai Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un piena nozares dalībniekiem izstrādātu efektīvus un atbilstošus instrumentus aizsardzībai pret piena cenas pēkšņu un būtisku samazināšanos; |
| --- | --- |

71.

prasa, lai Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un piena nozares dalībniekiem izstrādātu efektīvus un atbilstošus instrumentus aizsardzībai pret piena cenas pēkšņu un būtisku samazināšanos;

Negodīgas tirdzniecības prakse piena produktu apgādes ķēdē

| 72. | uzsver, ka piena ražotāji, jo īpaši mazie piena ražotāji, ir īpaši neaizsargāti pret nelīdzsvarotību apgādes ķēdē, it sevišķi svārstīgā pieprasījuma, aizvien augstāko ražošanas izmaksu un aizvien zemāko iepirkuma cenu dēļ, kā arī katras dalībvalsts ekonomisko prioritāšu dēļ; uzskata, ka mazumtirgotāju spiediens pazemināt cenas, izmantojot savus zīmolus, un tas, ka mazumtirgotāji pastāvīgi norāda, ka šķidrā piena pārdošana rada lielākos zaudējumus, apdraud ražotāju darbu un ieguldījumus piena nozarē, kā arī samazina galaprodukta vērtību patērētāju acīs; uzstāj, ka dažādajiem pārtikas apgādes ķēdes dalībniekiem ir jāievieš labas prakses kodeksi; uzsver, ka ir jāizveido mehānismi, kas efektīvi pasargātu lauksaimniekus, neļaujot nozares dalībniekiem un izplatītājiem ļaunprātīgi izmantot savu dominējošo stāvokli mazumtirdzniecībā, un prasa Komisijai pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu par negodīgas tirdzniecības prakses ierobežošanu un apsvērt nozarei specifisku pieeju attiecībā uz konkurences tiesību aktiem un negodīgu tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka piena ražotāji, jo īpaši mazie piena ražotāji, ir īpaši neaizsargāti pret nelīdzsvarotību apgādes ķēdē, it sevišķi svārstīgā pieprasījuma, aizvien augstāko ražošanas izmaksu un aizvien zemāko iepirkuma cenu dēļ, kā arī katras dalībvalsts ekonomisko prioritāšu dēļ; uzskata, ka mazumtirgotāju spiediens pazemināt cenas, izmantojot savus zīmolus, un tas, ka mazumtirgotāji pastāvīgi norāda, ka šķidrā piena pārdošana rada lielākos zaudējumus, apdraud ražotāju darbu un ieguldījumus piena nozarē, kā arī samazina galaprodukta vērtību patērētāju acīs; uzstāj, ka dažādajiem pārtikas apgādes ķēdes dalībniekiem ir jāievieš labas prakses kodeksi; uzsver, ka ir jāizveido mehānismi, kas efektīvi pasargātu lauksaimniekus, neļaujot nozares dalībniekiem un izplatītājiem ļaunprātīgi izmantot savu dominējošo stāvokli mazumtirdzniecībā, un prasa Komisijai pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu par negodīgas tirdzniecības prakses ierobežošanu un apsvērt nozarei specifisku pieeju attiecībā uz konkurences tiesību aktiem un negodīgu tirdzniecības praksi;

| 73. | uzskata, ka negodīga tirdzniecības prakse būtiski ierobežo nozares spējas ieguldīt un pielāgoties un tā ir jāapkaro gan ES, gan dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

73.

uzskata, ka negodīga tirdzniecības prakse būtiski ierobežo nozares spējas ieguldīt un pielāgoties un tā ir jāapkaro gan ES, gan dalībvalstu līmenī;

| 74. | norāda, ka bez krīzes pārvarēšanas programmas piena ražotāji atradīsies vēl nelabvēlīgākā stāvoklī, bet piensaimniecības nozares un lielo pārtikas koncernu ietekme palielināsies; |
| --- | --- |

74.

norāda, ka bez krīzes pārvarēšanas programmas piena ražotāji atradīsies vēl nelabvēlīgākā stāvoklī, bet piensaimniecības nozares un lielo pārtikas koncernu ietekme palielināsies;

| 75. | aicina pārtikas apgādes ķēdes pārvaldības mehānismos, grupās un iniciatīvās plašāk iesaistīt piensaimniekus un piensaimnieku organizācijas; |
| --- | --- |

75.

aicina pārtikas apgādes ķēdes pārvaldības mehānismos, grupās un iniciatīvās plašāk iesaistīt piensaimniekus un piensaimnieku organizācijas;

o

o o

| 76. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

76.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 94, 30.3.2012., 38. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0577.

(4)  OV C 199 E, 7.7.2012., 58. lpp.

(5)  OV C 224 E, 19.8.2010., 20. lpp.

(6)  OV L 42, 14.2.2006., 1. lpp.

(7)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/17

---

P8_TA(2015)0250

ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas ārējā ietekme uz publiskā un privātā sektora iniciatīvām

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas ārējo ietekmi uz publiskā un privātā sektora iniciatīvām valstīs ārpus ES (2014/2233(INI))

(2017/C 265/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (3),

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par publisko iepirkumu (COM(2011)0896), par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (COM(2011)0895) un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (COM(2011)0897), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par publisko iepirkumu (COM(2011)0896), par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (COM(2011)0895) un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (COM(2011)0897),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Privātā un publiskā sektora ieguldījumu mobilizēšana ekonomikas atveseļošanai un ilgtermiņa strukturālo pārmaiņu nodrošināšanai: publiskā un privātā sektora partnerību veidošana” (COM(2009)0615), “Privātā sektora lielāka nozīme iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā jaunattīstības valstīs” (COM(2014)0263), “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises — Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa” (COM(2010)0612), “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām” (COM(2012)0173) un “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Privātā un publiskā sektora ieguldījumu mobilizēšana ekonomikas atveseļošanai un ilgtermiņa strukturālo pārmaiņu nodrošināšanai: publiskā un privātā sektora partnerību veidošana” (COM(2009)0615), “Privātā sektora lielāka nozīme iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā jaunattīstības valstīs” (COM(2014)0263), “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises — Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa” (COM(2010)0612), “Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudzām jaunām darba vietām” (COM(2012)0173) un “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681),

| — | ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par jaunu tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” (4), 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību — sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (5) un 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par valsts un privāto partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par jaunu tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” (4), 2013. gada 6. februāra rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību — sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu (5) un 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par valsts un privāto partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām (6),

| — | ņemot vērā EIM 2010. gada ziņojumu Komisijai “Eiropas MVU internacionalizācija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIM 2010. gada ziņojumu Komisijai “Eiropas MVU internacionalizācija”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojuma “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” 5. punktu (COM(2010)0491), 2010. gada martā ANO pieņemtos principus sieviešu iespēju veicināšanai, ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus un Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus un Apvienoto Nāciju Organizācijas konferences par Ilgtspējīgu attīstību (Rio+20) noslēguma dokumenta 46. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojuma “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” 5. punktu (COM(2010)0491), 2010. gada martā ANO pieņemtos principus sieviešu iespēju veicināšanai, ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus un Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus un Apvienoto Nāciju Organizācijas konferences par Ilgtspējīgu attīstību (Rio+20) noslēguma dokumenta 46. punktu,

| — | ņemot vērā ESAO 2012. gada maija ieteikumu par publiskā un privātā sektora partnerību labas pārvaldības principiem (7), ESAO 1997. gada Konvenciju par cīņu pret ārvalstu amatpersonu uzpirkšanu starptautiskos darījumos un ESAO pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem, kas tika atjauninātas 2011. gada maijā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2012. gada maija ieteikumu par publiskā un privātā sektora partnerību labas pārvaldības principiem (7), ESAO 1997. gada Konvenciju par cīņu pret ārvalstu amatpersonu uzpirkšanu starptautiskos darījumos un ESAO pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem, kas tika atjauninātas 2011. gada maijā (8),

| — | ņemot vērā attiecīgās SDO konvencijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās SDO konvencijas,

| — | ņemot vērā ANO Eiropas Ekonomikas komisijas 2008. gada Rokasgrāmatu labas pārvaldības veicināšanai publiskā un privātā sektora partnerībā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Eiropas Ekonomikas komisijas 2008. gada Rokasgrāmatu labas pārvaldības veicināšanai publiskā un privātā sektora partnerībā (9),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) 2001. gada Leģislatīvo rokasgrāmatu par privāti finansētiem infrastruktūras projektiem (10) un dokumentus, ar kuriem iepazīstināja UNCITRAL Starptautiskajā Kolokvijā par publiskā un privātā sektora partnerību (PPP), kas 2013. gada 2. un 3. maijā notika Vīnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) 2001. gada Leģislatīvo rokasgrāmatu par privāti finansētiem infrastruktūras projektiem (10) un dokumentus, ar kuriem iepazīstināja UNCITRAL Starptautiskajā Kolokvijā par publiskā un privātā sektora partnerību (PPP), kas 2013. gada 2. un 3. maijā notika Vīnē,

| — | ņemot vērā Andu Attīstības korporācijas (CAF) 2010. gada ziņojumu “Publiskā infrastruktūra un privātā dalība – koncepcijas un pieredze Amerikā un Spānijā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Andu Attīstības korporācijas (CAF) 2010. gada ziņojumu “Publiskā infrastruktūra un privātā dalība – koncepcijas un pieredze Amerikā un Spānijā”,

| — | ņemot vērā Āzijas Attīstības bankas (ADB), Amerikas Attīstības bankas (IDB), Pasaules Bankas grupas un Publiskās un privātās infrastruktūras padomdevēja instrumenta (PPIAF) 2014. gada jūlijā sagatavoto “Publiskā un privātā sektora partnerību rokasgrāmatas 2.0 redakciju” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āzijas Attīstības bankas (ADB), Amerikas Attīstības bankas (IDB), Pasaules Bankas grupas un Publiskās un privātās infrastruktūras padomdevēja instrumenta (PPIAF) 2014. gada jūlijā sagatavoto “Publiskā un privātā sektora partnerību rokasgrāmatas 2.0 redakciju” (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0182/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0182/2015),

| A. | tā kā valstu sabiedrībām un ekonomiskajām struktūrām un to attīstībai nāk par labu vide, kas ļauj mijiedarboties publiskajam un privātajam sektoram un sadarboties publiskajām un privātajām struktūrām, kā arī citiem modeļiem, veidojot kopīgas iniciatīvas un kopuzņēmumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā valstu sabiedrībām un ekonomiskajām struktūrām un to attīstībai nāk par labu vide, kas ļauj mijiedarboties publiskajam un privātajam sektoram un sadarboties publiskajām un privātajām struktūrām, kā arī citiem modeļiem, veidojot kopīgas iniciatīvas un kopuzņēmumus;

| B. | tā kā, kaut gan publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) ir ilgtermiņa instruments, kuru valdības politikā izmanto starptautiskā, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, nepastāv šādas partnerības starptautiski atzīta definīcija un tiesiskais regulējums; tā kā praksē tiek uzskatīts, ka PPP attiecas uz “plašu un daudzveidīgu publisko (valdības, aģentūras un starptautiskās organizācijas vai šo struktūru kombinācijas) un privāto (uzņēmumi vai bezpeļņas struktūras) dalībnieku sadarbības spektru” un parasti ir saistītas ar to, ka privātais sektors nodrošina tādu infrastruktūru vai aktīvus, kurus parasti nodrošina valdības; |
| --- | --- |

B.

tā kā, kaut gan publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) ir ilgtermiņa instruments, kuru valdības politikā izmanto starptautiskā, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, nepastāv šādas partnerības starptautiski atzīta definīcija un tiesiskais regulējums; tā kā praksē tiek uzskatīts, ka PPP attiecas uz “plašu un daudzveidīgu publisko (valdības, aģentūras un starptautiskās organizācijas vai šo struktūru kombinācijas) un privāto (uzņēmumi vai bezpeļņas struktūras) dalībnieku sadarbības spektru” un parasti ir saistītas ar to, ka privātais sektors nodrošina tādu infrastruktūru vai aktīvus, kurus parasti nodrošina valdības;

| C. | tā kā publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) ir nozīmīgas kā ekonomiskās izaugsmes, inovācijas, konkurētspējas un darbvietu radīšanas veicinātājas gan vienotajā tirgū, gan ārpus tā, un PPP ir stratēģiski svarīgas infrastruktūras, jo īpaši enerģijas, ūdens, ceļu un digitālās infrastruktūras, modernizācijā; tā kā ES uzņēmumi ir labi sagatavoti konkurencei par šādiem līgumiem un to izpildei; |
| --- | --- |

C.

tā kā publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) ir nozīmīgas kā ekonomiskās izaugsmes, inovācijas, konkurētspējas un darbvietu radīšanas veicinātājas gan vienotajā tirgū, gan ārpus tā, un PPP ir stratēģiski svarīgas infrastruktūras, jo īpaši enerģijas, ūdens, ceļu un digitālās infrastruktūras, modernizācijā; tā kā ES uzņēmumi ir labi sagatavoti konkurencei par šādiem līgumiem un to izpildei;

| D. | tā kā PPP līgumiem var būt dažādi veidi un vienotā tirgus tiesību akti nosaka stingrus procedūras standartus; tā kā šie tiesību akti tika pārskatīti un konsolidēti Direktīvā 2014/24/ES un Direktīvā 2014/25/ES par publisko iepirkumu, Direktīvā 2014/23/ES par koncesijām un pamatnostādnēs par institucionalizētām PPP; |
| --- | --- |

D.

tā kā PPP līgumiem var būt dažādi veidi un vienotā tirgus tiesību akti nosaka stingrus procedūras standartus; tā kā šie tiesību akti tika pārskatīti un konsolidēti Direktīvā 2014/24/ES un Direktīvā 2014/25/ES par publisko iepirkumu, Direktīvā 2014/23/ES par koncesijām un pamatnostādnēs par institucionalizētām PPP;

| E. | tā kā privātā un publiskā sektora partnerības infrastruktūras, pakalpojumu un pirmās nepieciešamības preču jomā ir tehniski sarežģītas; |
| --- | --- |

E.

tā kā privātā un publiskā sektora partnerības infrastruktūras, pakalpojumu un pirmās nepieciešamības preču jomā ir tehniski sarežģītas;

| F. | tā kā pasaules ekonomiskā krīze kopš 2007. gada ir smagi skārusi visas attīstītās, jaunietekmes un jaunattīstības valstis un ir ietekmējusi budžeta politiku un projektu īstenošanai nepieciešamā finansējuma pieejamību institucionālajām un privātajām struktūrām, īpaši MVU, iespaidojot infrastruktūras attīstību un citus kapitāla ziņā intensīvus projektus un pamatpakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā pasaules ekonomiskā krīze kopš 2007. gada ir smagi skārusi visas attīstītās, jaunietekmes un jaunattīstības valstis un ir ietekmējusi budžeta politiku un projektu īstenošanai nepieciešamā finansējuma pieejamību institucionālajām un privātajām struktūrām, īpaši MVU, iespaidojot infrastruktūras attīstību un citus kapitāla ziņā intensīvus projektus un pamatpakalpojumu sniegšanu;

| G. | tā kā saistībā ar budžeta ierobežojumiem, kurus saasina ekonomiskā un valsts parāda krīze, arvien vairāk valdības meklē tādus inovatīvus risinājumus kā PPP, kuras, attīstot tās pienācīgi, var uzlabot sabiedrisko pakalpojumu izmaksas, efektivitāti, produktivitāti un kvalitāti un nodrošināt publiskās infrastruktūras savlaicīgu pabeigšanu, pienācīgi iesaistot publiskos un privātos dalībniekus; |
| --- | --- |

G.

tā kā saistībā ar budžeta ierobežojumiem, kurus saasina ekonomiskā un valsts parāda krīze, arvien vairāk valdības meklē tādus inovatīvus risinājumus kā PPP, kuras, attīstot tās pienācīgi, var uzlabot sabiedrisko pakalpojumu izmaksas, efektivitāti, produktivitāti un kvalitāti un nodrošināt publiskās infrastruktūras savlaicīgu pabeigšanu, pienācīgi iesaistot publiskos un privātos dalībniekus;

| H. | tā kā PPP pozitīvā ietekme izriet no labākas projektu īstenošanas, labas izmaksu un ieguvumu attiecības, iespējas nodrošināt ilgtermiņa izmaksu finansēšanu, kā arī no tā, ka PPP rada stimulu inovācijai un pētniecībai un elastīgākai un prasmīgākai pārvaldībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā PPP pozitīvā ietekme izriet no labākas projektu īstenošanas, labas izmaksu un ieguvumu attiecības, iespējas nodrošināt ilgtermiņa izmaksu finansēšanu, kā arī no tā, ka PPP rada stimulu inovācijai un pētniecībai un elastīgākai un prasmīgākai pārvaldībai;

| I. | tā kā tirdzniecības liberalizācija un ieguldījumi nav pašmērķis, bet gan instruments, kam jārada bagātība un jāveicina pasaules iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošana, un tā kā šajā ziņā pastāv iespēja attīstīt inovatīvu politiku, — kopā ar jauniem instrumentiem, piemēram, nesen izstrādātajiem finanšu instrumentiem un brīvas tirdzniecības nolīgumu tīklu, kas trešo valstu valdībām ir noderīgi infrastruktūras, preču un vispārējas nozīmes pakalpojumu nodrošināšanai, — vienlaikus garantējot vai veicinot turpmāku ES uzņēmumu dalību ārvalstu ieguldījumu projektos, kas apvieno privātus uzņēmumus un publiskas struktūras; |
| --- | --- |

I.

tā kā tirdzniecības liberalizācija un ieguldījumi nav pašmērķis, bet gan instruments, kam jārada bagātība un jāveicina pasaules iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošana, un tā kā šajā ziņā pastāv iespēja attīstīt inovatīvu politiku, — kopā ar jauniem instrumentiem, piemēram, nesen izstrādātajiem finanšu instrumentiem un brīvas tirdzniecības nolīgumu tīklu, kas trešo valstu valdībām ir noderīgi infrastruktūras, preču un vispārējas nozīmes pakalpojumu nodrošināšanai, — vienlaikus garantējot vai veicinot turpmāku ES uzņēmumu dalību ārvalstu ieguldījumu projektos, kas apvieno privātus uzņēmumus un publiskas struktūras;

| J. | tā kā PPP parasti ir ilgtermiņa un to darbības laiks dažkārt ir no 10 līdz 30 gadiem, un tā kā PPP darbības laikam jābūt pamatotam un jāatbilst mērķiem, kas noteikti saistībā ar darba, preču un pakalpojumu nodrošināšanu, mākslīgi nekropļojot konkurenci vai nepaaugstinot izmaksas, kā arī neradot lieku slogu valsts pārvaldes iestādēm un nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā PPP parasti ir ilgtermiņa un to darbības laiks dažkārt ir no 10 līdz 30 gadiem, un tā kā PPP darbības laikam jābūt pamatotam un jāatbilst mērķiem, kas noteikti saistībā ar darba, preču un pakalpojumu nodrošināšanu, mākslīgi nekropļojot konkurenci vai nepaaugstinot izmaksas, kā arī neradot lieku slogu valsts pārvaldes iestādēm un nodokļu maksātājiem;

| K. | tā kā ES tirdzniecības politika nedrīkst ne sekmēt, ne ierobežot suverēnu lēmumu par to, vai izmantot PPP, bet, kad lēmums ir pieņemts, ES pienākums ir panākt mūsu uzņēmumiem —lieliem, vidējiem, maziem un mikrouzņēmumiem — vislabāko piekļuvi iepirkumu tirgiem partnervalstīs, sniedzot pievienoto vērtību vietējai sabiedrībai, saskaņā ar atklātības, līdzdalības, atbildības, efektivitātes un politikas saskaņotības principiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES tirdzniecības politika nedrīkst ne sekmēt, ne ierobežot suverēnu lēmumu par to, vai izmantot PPP, bet, kad lēmums ir pieņemts, ES pienākums ir panākt mūsu uzņēmumiem —lieliem, vidējiem, maziem un mikrouzņēmumiem — vislabāko piekļuvi iepirkumu tirgiem partnervalstīs, sniedzot pievienoto vērtību vietējai sabiedrībai, saskaņā ar atklātības, līdzdalības, atbildības, efektivitātes un politikas saskaņotības principiem;

| L. | tā kā tas, ka privātais sektors var nepietiekami novērtēt sociālo infrastruktūru un šā sektora segumu, infrastruktūras nodrošināšanas ievērojamās izmaksas, dažu nozaru stāvoklis, kas raksturojams kā dabisks monopols, vai šo nozaru stratēģiskais svarīgums nozīmē to, ka daudzkārt atklāta konkurence un privatizācija nav pati piemērotākā politika, kad priekšroka jādod sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā tas, ka privātais sektors var nepietiekami novērtēt sociālo infrastruktūru un šā sektora segumu, infrastruktūras nodrošināšanas ievērojamās izmaksas, dažu nozaru stāvoklis, kas raksturojams kā dabisks monopols, vai šo nozaru stratēģiskais svarīgums nozīmē to, ka daudzkārt atklāta konkurence un privatizācija nav pati piemērotākā politika, kad priekšroka jādod sabiedrības interesēm;

| M. | tā kā līdz ar to PPP mērķis ir apvienot labāko no abām jomām, proti, vispārējas nozīmes pakalpojumu un infrastruktūras nodrošināšanu ar lielāku privātā sektora dalību, nevis ar privatizācijas procesiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā līdz ar to PPP mērķis ir apvienot labāko no abām jomām, proti, vispārējas nozīmes pakalpojumu un infrastruktūras nodrošināšanu ar lielāku privātā sektora dalību, nevis ar privatizācijas procesiem;

| N. | tā kā daudzās jaunietekmes un jaunattīstības valstīs ir neatbilstība starp privātu uzņēmumu dinamismu un uzticamas sabiedriskās infrastruktūras trūkumu; tā kā šādas atšķirības (kas ļoti spilgti parādās Indijā un Brazīlijā) apdraud potenciālo izaugsmi, ierobežo eksporta/importa spējas vai rada ražošanas līniju problēmas, jo nav pietiekamas ostas infrastruktūras, pastāv iekšējā transporta (dzelzceļa, kravu transporta vai automaģistrāļu) trūkumi vai nefunkcionē elektroenerģijas ražošanas iekārtas un sadales elektrotīkli; tā kā šīs atšķirības negatīvi ietekmē arī cilvēku labklājību (notekūdeņu un ūdens sadales tīklu trūkuma dēļ); tā kā PPP ļauj atrast integrētus risinājumus, ar kuru palīdzību partneris vai konsorcijs nodrošina “ēku” (būvniecības, inženieru un arhitektu pakalpojumus), “finansējumu” (privātu līdzekļu ieguldīšanu – vismaz projekta priekšfinansēšanai) un “apkopi” (apkopes, uzraudzības un apsaimniekošanas pakalpojumus); |
| --- | --- |

N.

tā kā daudzās jaunietekmes un jaunattīstības valstīs ir neatbilstība starp privātu uzņēmumu dinamismu un uzticamas sabiedriskās infrastruktūras trūkumu; tā kā šādas atšķirības (kas ļoti spilgti parādās Indijā un Brazīlijā) apdraud potenciālo izaugsmi, ierobežo eksporta/importa spējas vai rada ražošanas līniju problēmas, jo nav pietiekamas ostas infrastruktūras, pastāv iekšējā transporta (dzelzceļa, kravu transporta vai automaģistrāļu) trūkumi vai nefunkcionē elektroenerģijas ražošanas iekārtas un sadales elektrotīkli; tā kā šīs atšķirības negatīvi ietekmē arī cilvēku labklājību (notekūdeņu un ūdens sadales tīklu trūkuma dēļ); tā kā PPP ļauj atrast integrētus risinājumus, ar kuru palīdzību partneris vai konsorcijs nodrošina “ēku” (būvniecības, inženieru un arhitektu pakalpojumus), “finansējumu” (privātu līdzekļu ieguldīšanu – vismaz projekta priekšfinansēšanai) un “apkopi” (apkopes, uzraudzības un apsaimniekošanas pakalpojumus);

| O. | tā kā arī starpvaldību organizācijas ir izmantojušas PPP, lai sniegtu palīdzību vismazāk attīstītajām valstīm, izmantojot partnerības attīstības un sadarbības jomā: Pasaules Banka, reģionālās rekonstrukcijas bankas, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Pasaules Veselības organizācija un ANO Bērnu fonds (UNICEF) ir tikai dažas no organizācijām, kuras ir izmantojušas PPP darbību īstenošanai; tā kā ģeogrāfiskā ziņā PPP pieredze ir ASV, Austrālijai, Japānai, Malaizijai, Singapūrai, Apvienotajiem Arābu Emirātiem un citām Āzijas un Latīņamerikas (galvenokārt Čīlei) valstīm; tā kā arī ESAO valstīs (Somijā, Francijā, Vācijā, Grieķijā, Itālijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā) ir attiecīgi tiesību akti; tā kā Apvienotajai Karalistei ir vislabāk izstrādātā programma attiecībā uz PPP (privātais finanšu iniciatīvai veido aptuveni 20 % no publiskajiem ieguldījumiem); tā kā ES vadošais dalībnieks PPP infrastruktūras tirgū, kopumā veidojot vairāk nekā 45 % no PPP nominālās vērtības; |
| --- | --- |

O.

tā kā arī starpvaldību organizācijas ir izmantojušas PPP, lai sniegtu palīdzību vismazāk attīstītajām valstīm, izmantojot partnerības attīstības un sadarbības jomā: Pasaules Banka, reģionālās rekonstrukcijas bankas, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Pasaules Veselības organizācija un ANO Bērnu fonds (UNICEF) ir tikai dažas no organizācijām, kuras ir izmantojušas PPP darbību īstenošanai; tā kā ģeogrāfiskā ziņā PPP pieredze ir ASV, Austrālijai, Japānai, Malaizijai, Singapūrai, Apvienotajiem Arābu Emirātiem un citām Āzijas un Latīņamerikas (galvenokārt Čīlei) valstīm; tā kā arī ESAO valstīs (Somijā, Francijā, Vācijā, Grieķijā, Itālijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā) ir attiecīgi tiesību akti; tā kā Apvienotajai Karalistei ir vislabāk izstrādātā programma attiecībā uz PPP (privātais finanšu iniciatīvai veido aptuveni 20 % no publiskajiem ieguldījumiem); tā kā ES vadošais dalībnieks PPP infrastruktūras tirgū, kopumā veidojot vairāk nekā 45 % no PPP nominālās vērtības;

| P. | tā kā PPP ir izmantotas saistībā ar struktūrfondiem, paplašināšanos, Eiropas komunikāciju tīklu, kopīgām tehnoloģiju ierosmēm, stratēģiju “Eiropa 2020”, pētniecību un izstrādi (nākotnes rūpnīcas, energoefektīvas ēkas, “Zaļo automobiļu” iniciatīva, ilgtspējīga pārstrādes rūpniecība, fotonika, robotika, augstas veiktspējas skaitļošana un piektās paaudzes tīkli) e-mācībām, izpētes projektiem ar universitātēm un citām programmām veselības jomā (piemēram, Novatorisko zāļu ierosmi); tā kā Eiropas Investīciju banka un Eiropas Publiskā un privātā sektora partnerības konsultāciju centrs ir īstenojis projektus ES, tās kaimiņvalstīs un citās valstīs; tā kā ES ir devusi ieguldījumu arī ar Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu; tā kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda mērķis ir vairāku tādu PPP atbalstīšana Eiropas Savienībā, kurā var piedalīties uzņēmumi no tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

P.

tā kā PPP ir izmantotas saistībā ar struktūrfondiem, paplašināšanos, Eiropas komunikāciju tīklu, kopīgām tehnoloģiju ierosmēm, stratēģiju “Eiropa 2020”, pētniecību un izstrādi (nākotnes rūpnīcas, energoefektīvas ēkas, “Zaļo automobiļu” iniciatīva, ilgtspējīga pārstrādes rūpniecība, fotonika, robotika, augstas veiktspējas skaitļošana un piektās paaudzes tīkli) e-mācībām, izpētes projektiem ar universitātēm un citām programmām veselības jomā (piemēram, Novatorisko zāļu ierosmi); tā kā Eiropas Investīciju banka un Eiropas Publiskā un privātā sektora partnerības konsultāciju centrs ir īstenojis projektus ES, tās kaimiņvalstīs un citās valstīs; tā kā ES ir devusi ieguldījumu arī ar Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu; tā kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda mērķis ir vairāku tādu PPP atbalstīšana Eiropas Savienībā, kurā var piedalīties uzņēmumi no tirdzniecības partneriem;

| Q. | tā kā līdz šim ES saglabājusi savu valdības iepirkuma tirgu atvērtību starptautiskai konkurencei, tai ir standarti, kas vērsti uz godīgas un efektīvas konkurences stiprināšanu vienotā tirgū un uz to, lai starptautiskajiem ieguldītājiem būtu vienlīdzīgi noteikumi; tā kā ES nepastāv uz ārvalstu īpašuma tiesībām vai kontroli balstīta diskriminācija un uzņēmumi no citām valstīm var dibināt vietējus uzņēmumus, lai varētu piedalīties PPP; |
| --- | --- |

Q.

tā kā līdz šim ES saglabājusi savu valdības iepirkuma tirgu atvērtību starptautiskai konkurencei, tai ir standarti, kas vērsti uz godīgas un efektīvas konkurences stiprināšanu vienotā tirgū un uz to, lai starptautiskajiem ieguldītājiem būtu vienlīdzīgi noteikumi; tā kā ES nepastāv uz ārvalstu īpašuma tiesībām vai kontroli balstīta diskriminācija un uzņēmumi no citām valstīm var dibināt vietējus uzņēmumus, lai varētu piedalīties PPP;

| R. | tā kā ES brīvas tirdzniecības nolīgumos ir noteikumi, kas paver ceļu uzņēmumiem iesniegt piedāvājumus dalībai PPP, izmantojot tirgus piekļuvi un pirms uzņēmējdarbības veikšanas; tā kā Korejai, Kolumbijai/Peru, Centrālamerikai, Singapūrai un Kanādai (kā arī Vjetnamai un Japānai) tiek noteikti dažādi un konkrēti režīmi un iespējas; tā kā ir nepieciešama relatīvi elastīga pieeja sarunām ar dažādiem partneriem; tā kā tomēr arī turpmāk ir jācenšas veicināt sociālā un ekonomiskā attīstība, vides ilgtspēja, demokrātija un laba pārvaldība, cilvēktiesību ievērošana un starptautiski atzītu aizsardzības standartu veicināšana, kā arī pienācīgu darbvietu radīšana; tā kā daudzpusējā līmenī ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) un Nolīgumu par valsts iepirkumu (GPA) arī tiek noteiktas vairākas saistības, līdzīgi kā tas var būt ar citiem daudzpusējiem instrumentiem, piemēram pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA); tā kā tāpēc ES vidē palielinās konkurence, |
| --- | --- |

R.

tā kā ES brīvas tirdzniecības nolīgumos ir noteikumi, kas paver ceļu uzņēmumiem iesniegt piedāvājumus dalībai PPP, izmantojot tirgus piekļuvi un pirms uzņēmējdarbības veikšanas; tā kā Korejai, Kolumbijai/Peru, Centrālamerikai, Singapūrai un Kanādai (kā arī Vjetnamai un Japānai) tiek noteikti dažādi un konkrēti režīmi un iespējas; tā kā ir nepieciešama relatīvi elastīga pieeja sarunām ar dažādiem partneriem; tā kā tomēr arī turpmāk ir jācenšas veicināt sociālā un ekonomiskā attīstība, vides ilgtspēja, demokrātija un laba pārvaldība, cilvēktiesību ievērošana un starptautiski atzītu aizsardzības standartu veicināšana, kā arī pienācīgu darbvietu radīšana; tā kā daudzpusējā līmenī ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) un Nolīgumu par valsts iepirkumu (GPA) arī tiek noteiktas vairākas saistības, līdzīgi kā tas var būt ar citiem daudzpusējiem instrumentiem, piemēram pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA); tā kā tāpēc ES vidē palielinās konkurence,

Priekšvēsture

| 1. | uzsver, ka ES un trešās valstīs ir jāsekmē pienācīgu darbvietu radīšana, konkurētspēja un produktivitāte ar inovatīvu politiku un jauniem instrumentiem, kas paredzēti, lai veicinātu ekonomisko dalībnieku aktivitāti ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai, tostarp, veicot ieguldījumus ārpus vienotā tirgus; uzskata, ka PPP cita starpā varētu būt potenciāls ES uzņēmumu izaugsmes avots un vienlaikus būt noderīgas trešām partnervalstīm, jo šīs PPP varētu nodrošināt infrastruktūru, preces un vispārējas nozīmes pakalpojumus; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ES un trešās valstīs ir jāsekmē pienācīgu darbvietu radīšana, konkurētspēja un produktivitāte ar inovatīvu politiku un jauniem instrumentiem, kas paredzēti, lai veicinātu ekonomisko dalībnieku aktivitāti ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai, tostarp, veicot ieguldījumus ārpus vienotā tirgus; uzskata, ka PPP cita starpā varētu būt potenciāls ES uzņēmumu izaugsmes avots un vienlaikus būt noderīgas trešām partnervalstīm, jo šīs PPP varētu nodrošināt infrastruktūru, preces un vispārējas nozīmes pakalpojumus;

| 2. | atgādina, ka PPP jārada augsta pievienotā vērtība iedzīvotājiem un patērētājiem, jānodrošina kvalitatīvi pakalpojumi un/vai preces un jāsniedz konkrētas konkurētspējīgas ekonomiskās priekšrocības pārvaldes iestādēm valdības un vietējā līmenī, vienlaikus izvairoties no papildu sloga vai zaudējumu radīšanas valsts sektoram; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka PPP jārada augsta pievienotā vērtība iedzīvotājiem un patērētājiem, jānodrošina kvalitatīvi pakalpojumi un/vai preces un jāsniedz konkrētas konkurētspējīgas ekonomiskās priekšrocības pārvaldes iestādēm valdības un vietējā līmenī, vienlaikus izvairoties no papildu sloga vai zaudējumu radīšanas valsts sektoram;

| 3. | aicina Komisiju veicināt PPP definīciju, kas būtu starptautiski atzīta kā ilgtermiņa saikne starp publisko sektoru un privātajiem ieguldītājiem kvalitatīvu un pieejamu sabiedrisko pakalpojumu un infrastruktūras nodrošināšanai ar līgumā skaidri paredzētiem nosacījumiem, kuru ievērošana ir viegli izvērtējama ar rādītājiem, kas nodrošina taisnīgu un atbilstošu atlīdzību, ja tiek izpildīti šā līguma nosacījumi; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju veicināt PPP definīciju, kas būtu starptautiski atzīta kā ilgtermiņa saikne starp publisko sektoru un privātajiem ieguldītājiem kvalitatīvu un pieejamu sabiedrisko pakalpojumu un infrastruktūras nodrošināšanai ar līgumā skaidri paredzētiem nosacījumiem, kuru ievērošana ir viegli izvērtējama ar rādītājiem, kas nodrošina taisnīgu un atbilstošu atlīdzību, ja tiek izpildīti šā līguma nosacījumi;

| 4. | atzīmē, ka gan MVU, gan arī lielāki uzņēmumi var vienādā mērā nodrošināt unikālu privātā sektora zinātību, pieredzi un labāko praksi, kā arī tīklus, kas aptver publiskās iestādes valstīs ārpus ES, efektīvi palīdzot īstenot ilgtspējīgas attīstības politiku; uzskata, ka MVU var vislabāk sasniegt savu potenciālu, ja tie izveido tīklus un darbojas pasaules līmenī un ienāk tirgos ārpus Eiropas, cita starpā ar PPP; šajā sakarībā aicina Komisiju veicināt un sekmēt konsorcijus un citus lielu uzņēmumu un MVU sadarbības veidus, lai atvieglotu MVU piekļuvi PPP projektiem; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka gan MVU, gan arī lielāki uzņēmumi var vienādā mērā nodrošināt unikālu privātā sektora zinātību, pieredzi un labāko praksi, kā arī tīklus, kas aptver publiskās iestādes valstīs ārpus ES, efektīvi palīdzot īstenot ilgtspējīgas attīstības politiku; uzskata, ka MVU var vislabāk sasniegt savu potenciālu, ja tie izveido tīklus un darbojas pasaules līmenī un ienāk tirgos ārpus Eiropas, cita starpā ar PPP; šajā sakarībā aicina Komisiju veicināt un sekmēt konsorcijus un citus lielu uzņēmumu un MVU sadarbības veidus, lai atvieglotu MVU piekļuvi PPP projektiem;

| 5. | uzsver, ka PPP izveidē ir īpaši jāņem vērā problēmas, ar kurām saskaras Eiropas Savienībā reģistrētie MVU, kas starptautiskajos tirgos konkurē saskaņā ar PPP, un nepieciešamība MVU nodrošināt konkrētu, taisnīgu un savstarpēju pieeju, sevišķi sabiedrisko pakalpojumu sektoros, kā noteikts Direktīvā 2014/25/ES; šajā saistībā uzsver, ka ir vajadzīgi īpaši noteikumi, lai MVU varētu iesniegt kopas vai grupas piedāvājumus un izmantot atvērtas un pārredzamas apakšuzņēmumu līgumu ķēdes; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka PPP izveidē ir īpaši jāņem vērā problēmas, ar kurām saskaras Eiropas Savienībā reģistrētie MVU, kas starptautiskajos tirgos konkurē saskaņā ar PPP, un nepieciešamība MVU nodrošināt konkrētu, taisnīgu un savstarpēju pieeju, sevišķi sabiedrisko pakalpojumu sektoros, kā noteikts Direktīvā 2014/25/ES; šajā saistībā uzsver, ka ir vajadzīgi īpaši noteikumi, lai MVU varētu iesniegt kopas vai grupas piedāvājumus un izmantot atvērtas un pārredzamas apakšuzņēmumu līgumu ķēdes;

Problēmas

| 6. | pauž nožēlu, ka ES līdz šim brīdim pamatā ir saglabājusi sava valsts iepirkuma tirgus atvērtību starptautiskai konkurencei, taču ES uzņēmumi joprojām saskaras ar ievērojamiem šķēršļiem ārvalstīs; aicina Komisiju garantēt, ka ES tirdzniecības nolīgumos ir iekļauti instrumenti mūsu uzņēmumiem, īpaši MVU, lai vienlīdzīgi konkurētu ar vietējiem uzņēmumiem ārvalstīs; pieprasa arī skaidrus noteikumus un vieglu piekļuvi informācijai, kas attiecas uz piedāvājumu iesniegšanu un piešķiršanas kritērijiem, un atcelt diskriminējošus un nepamatotus tirdzniecības šķēršļus valsts iepirkuma, pakalpojumu vai ieguldījumu jomā (piemēram, fiskālo diskrimināciju, regulatīvos šķēršļus filiāļu vai meitas uzņēmumu izveidei un ierobežojumus finansējuma pieejamībā); aicina mūsu partnervalstis piemērot atvērtās valdības principu, lai nodrošinātu pārredzamību un izvairītos no interešu konfliktiem, un piesardzīgi izmantot PPP praksi, ņemot vērā ne tikai izmaksu un ieguvumu analīzi un projektu dzīvotspēju, bet arī publisko iestāžu finansiālās un tehniskās spējas pārraudzīt pakalpojumu vai infrastruktūras nodrošināšanu saskaņā ar vispārējām sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka ES līdz šim brīdim pamatā ir saglabājusi sava valsts iepirkuma tirgus atvērtību starptautiskai konkurencei, taču ES uzņēmumi joprojām saskaras ar ievērojamiem šķēršļiem ārvalstīs; aicina Komisiju garantēt, ka ES tirdzniecības nolīgumos ir iekļauti instrumenti mūsu uzņēmumiem, īpaši MVU, lai vienlīdzīgi konkurētu ar vietējiem uzņēmumiem ārvalstīs; pieprasa arī skaidrus noteikumus un vieglu piekļuvi informācijai, kas attiecas uz piedāvājumu iesniegšanu un piešķiršanas kritērijiem, un atcelt diskriminējošus un nepamatotus tirdzniecības šķēršļus valsts iepirkuma, pakalpojumu vai ieguldījumu jomā (piemēram, fiskālo diskrimināciju, regulatīvos šķēršļus filiāļu vai meitas uzņēmumu izveidei un ierobežojumus finansējuma pieejamībā); aicina mūsu partnervalstis piemērot atvērtās valdības principu, lai nodrošinātu pārredzamību un izvairītos no interešu konfliktiem, un piesardzīgi izmantot PPP praksi, ņemot vērā ne tikai izmaksu un ieguvumu analīzi un projektu dzīvotspēju, bet arī publisko iestāžu finansiālās un tehniskās spējas pārraudzīt pakalpojumu vai infrastruktūras nodrošināšanu saskaņā ar vispārējām sabiedrības interesēm;

| 7. | atzīst, ka problēmas, kas saistītas ar PPP, var uzveikt ar labas pārvaldības principiem, piemēram, noteikumu pārredzamību un skaidrību gadījumos, kad nozīme ir šādiem jautājumiem: projektu līguma slēgšanas tiesību piešķiršana, īstenošana un novērtēšana no sākotnējā posma; riska pārnešanas modelēšana un definīcija (jo īpaši vidēja termiņa un ilgtermiņa rentabilitātes novērtējums); ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju dalība; korupcijas un krāpšanas apkarošana; atbildīgās administrācijas finanšu un tehniskās spējas adekvāti plānot un pārraudzīt līgumu īstenošanu; juridiskās noteiktības stiprināšana sistēmā, kas nodrošina publisko iestāžu likumīgo pilnvaru īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstīm (kurās šajā ziņā ir būtiskas dalībnieces) veicināt šos principus un saistīto labāko praksi ārpus ES robežām; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka problēmas, kas saistītas ar PPP, var uzveikt ar labas pārvaldības principiem, piemēram, noteikumu pārredzamību un skaidrību gadījumos, kad nozīme ir šādiem jautājumiem: projektu līguma slēgšanas tiesību piešķiršana, īstenošana un novērtēšana no sākotnējā posma; riska pārnešanas modelēšana un definīcija (jo īpaši vidēja termiņa un ilgtermiņa rentabilitātes novērtējums); ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju dalība; korupcijas un krāpšanas apkarošana; atbildīgās administrācijas finanšu un tehniskās spējas adekvāti plānot un pārraudzīt līgumu īstenošanu; juridiskās noteiktības stiprināšana sistēmā, kas nodrošina publisko iestāžu likumīgo pilnvaru īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstīm (kurās šajā ziņā ir būtiskas dalībnieces) veicināt šos principus un saistīto labāko praksi ārpus ES robežām;

| 8. | atgādina, ka PPP ir raksturīga augsta vērtība un tehniska sarežģītība, kā arī pušu ilgtermiņa saistības; atzīmē, ka tādēļ šīm partnerībām ir nepieciešama gan pietiekama elastība, gan arī pienācīgas procesuālās garantijas, lai nodrošinātu pārredzamību, nediskrimināciju un vienlīdzīgu attieksmi; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka PPP ir raksturīga augsta vērtība un tehniska sarežģītība, kā arī pušu ilgtermiņa saistības; atzīmē, ka tādēļ šīm partnerībām ir nepieciešama gan pietiekama elastība, gan arī pienācīgas procesuālās garantijas, lai nodrošinātu pārredzamību, nediskrimināciju un vienlīdzīgu attieksmi;

| 9. | atgādina, ka infrastruktūras projekti (jo īpaši būvniecības, vides aizsardzības, telesakaru un enerģētikas tīklu jomā) ir saistīti ar vairākiem riskiem un ka valdība, izmantojot PPP, daļu risku nodod privātiem līgumslēdzējiem tā, lai abas puses varētu gan gūt labumu, gan sadalīt riskus un atbildību saistībā ar šādiem projektiem; turklāt uzsver, ka atbilstīgs risku sadalījums ir būtisks, lai samazinātu projekta izmaksas un nodrošinātu tā sekmīgu īstenošanu un dzīvotspēju; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka infrastruktūras projekti (jo īpaši būvniecības, vides aizsardzības, telesakaru un enerģētikas tīklu jomā) ir saistīti ar vairākiem riskiem un ka valdība, izmantojot PPP, daļu risku nodod privātiem līgumslēdzējiem tā, lai abas puses varētu gan gūt labumu, gan sadalīt riskus un atbildību saistībā ar šādiem projektiem; turklāt uzsver, ka atbilstīgs risku sadalījums ir būtisks, lai samazinātu projekta izmaksas un nodrošinātu tā sekmīgu īstenošanu un dzīvotspēju;

| 10. | atgādina, ka kvalitatīvu, pieejamu, rentablu pakalpojumu nodrošināšana sabiedrībai gan Eiropas Savienībā, gan arī ārpus tās ir būtisks priekšnoteikums, lai panāktu veiksmīgu PPP īstenošanu un dzīvotspēju; atgādina, ka modeļu un līgumu sarežģītā izvēle ietekmē projekta attīstību; brīdina, ka dažkārt PPP tika izmantoti tikai ar mērķi oficiāli izpildīt mērķus saistībā ar valsts deficītu; uzsver, ka nepieciešams piemērots institucionālais satvars, kurā apvienotas politiskas saistības, laba pārvaldība un pienācīgi pamata tiesību akti, lai garantētu, ka PPP piedāvātu labāku kvalitāti un plašu pakalpojumu klāstu iedzīvotājiem; šajā ziņā uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi izvērtēt iesaistīto uzņēmumu profilu un iepriekšējo pieredzi, lai noteiktu, vai viņu sniegtie pakalpojumi ir bijuši kvalitatīvi un vai uzņēmējdarbība ir bijusi atbildīga; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka kvalitatīvu, pieejamu, rentablu pakalpojumu nodrošināšana sabiedrībai gan Eiropas Savienībā, gan arī ārpus tās ir būtisks priekšnoteikums, lai panāktu veiksmīgu PPP īstenošanu un dzīvotspēju; atgādina, ka modeļu un līgumu sarežģītā izvēle ietekmē projekta attīstību; brīdina, ka dažkārt PPP tika izmantoti tikai ar mērķi oficiāli izpildīt mērķus saistībā ar valsts deficītu; uzsver, ka nepieciešams piemērots institucionālais satvars, kurā apvienotas politiskas saistības, laba pārvaldība un pienācīgi pamata tiesību akti, lai garantētu, ka PPP piedāvātu labāku kvalitāti un plašu pakalpojumu klāstu iedzīvotājiem; šajā ziņā uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi izvērtēt iesaistīto uzņēmumu profilu un iepriekšējo pieredzi, lai noteiktu, vai viņu sniegtie pakalpojumi ir bijuši kvalitatīvi un vai uzņēmējdarbība ir bijusi atbildīga;

Privātā sektora iesaistīšana attīstībā

| 11. | uzsver, ka ES tirdzniecības, ieguldījumu un attīstības politika ir savstarpēji saistīta un ka Lisabonas līguma 208. pantā ir paredzēta politikas saskaņotība attīstības jomā, nosakot, ka politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, ir jāievēro mērķi, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā; uzsver arī to, ka ir svarīgi nodrošināt, lai ES ieguldījumu politika ir orientēta uz finanšu izvēlēm, kurās iekļauts patiess sociālās ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ES tirdzniecības, ieguldījumu un attīstības politika ir savstarpēji saistīta un ka Lisabonas līguma 208. pantā ir paredzēta politikas saskaņotība attīstības jomā, nosakot, ka politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, ir jāievēro mērķi, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā; uzsver arī to, ka ir svarīgi nodrošināt, lai ES ieguldījumu politika ir orientēta uz finanšu izvēlēm, kurās iekļauts patiess sociālās ietekmes novērtējums;

| 12. | uzsver augošo PPP potenciālu cita starpā sekmēt inovatīvus risinājumus un mobilizēt ilgtermiņa privātos līdzekļus un vietējos resursus attīstības mērķiem, ņemot vērā, ka jaunattīstības valstīs nepieciešami ievērojami ieguldījumi infrastruktūras, ūdensapgādes un enerģijas jomā, ko nespēs nodrošināt tikai un vienīgi publiskais sektors, un ka būtu lietderīgi, ja lielākajai daļai šo ieguldījumu pievienotos privātais sektors; uzskata, ka PPP var radīt arī inovāciju tehnoloģijās un uzņēmējdarbības modeļos un veidot mehānismus privātā sektora pārskatatbildības panākšanai; tomēr vērš uzmanību uz gadījumiem, kad privātā sektora dalība PPP dažās jaunattīstības valstīs nav devusi gaidītos rezultātus; atzīmē, ka tādēļ ir nepieciešama tehniskā palīdzība, lai stiprinātu juridiskos un iestāžu satvarus, kurās tiek attīstītas PPP, īpaši saistībā ar spējām pienācīgi novērtēt, plānot un pārraudzīt šādu projektu īstenošanu, un jāparedz iespēja publiskajiem partneriem pieprasīt kompensāciju no privātiem uzņēmumiem līguma neievērošanas gadījumā; |
| --- | --- |

12.

uzsver augošo PPP potenciālu cita starpā sekmēt inovatīvus risinājumus un mobilizēt ilgtermiņa privātos līdzekļus un vietējos resursus attīstības mērķiem, ņemot vērā, ka jaunattīstības valstīs nepieciešami ievērojami ieguldījumi infrastruktūras, ūdensapgādes un enerģijas jomā, ko nespēs nodrošināt tikai un vienīgi publiskais sektors, un ka būtu lietderīgi, ja lielākajai daļai šo ieguldījumu pievienotos privātais sektors; uzskata, ka PPP var radīt arī inovāciju tehnoloģijās un uzņēmējdarbības modeļos un veidot mehānismus privātā sektora pārskatatbildības panākšanai; tomēr vērš uzmanību uz gadījumiem, kad privātā sektora dalība PPP dažās jaunattīstības valstīs nav devusi gaidītos rezultātus; atzīmē, ka tādēļ ir nepieciešama tehniskā palīdzība, lai stiprinātu juridiskos un iestāžu satvarus, kurās tiek attīstītas PPP, īpaši saistībā ar spējām pienācīgi novērtēt, plānot un pārraudzīt šādu projektu īstenošanu, un jāparedz iespēja publiskajiem partneriem pieprasīt kompensāciju no privātiem uzņēmumiem līguma neievērošanas gadījumā;

| 13. | norāda, ka PPP ir viena no attīstības programmas prioritātēm, kas aizvien vairāk tiek veicināta kā līdzeklis infrastruktūras finansējuma deficīta novēršanai gan attīstītajās, gan arī jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka PPP ir viena no attīstības programmas prioritātēm, kas aizvien vairāk tiek veicināta kā līdzeklis infrastruktūras finansējuma deficīta novēršanai gan attīstītajās, gan arī jaunattīstības valstīs;

| 14. | mudina Komisiju, ņemot vērā tās vēlmi turpmākajos gados ievērojami paplašināt apvienošanas izmantošanu, īstenot Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par apvienošanas izmantošanu iekļautos ieteikumus un izvērtēt aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismu, jo īpaši attiecībā uz attīstību un finansiālo papildināmību, pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju, ņemot vērā tās vēlmi turpmākajos gados ievērojami paplašināt apvienošanas izmantošanu, īstenot Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par apvienošanas izmantošanu iekļautos ieteikumus un izvērtēt aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismu, jo īpaši attiecībā uz attīstību un finansiālo papildināmību, pārredzamību un pārskatatbildību;

| 15. | aicina ES iestādes mudināt ES uzņēmumus, kuri piedalās PPP trešās valstīs, jo īpaši mazāk attīstītajās valstīs, darboties atbilstoši politikas saskaņotības principam, kas noteikts ESAO pamatnostādnēs daudznacionāliem uzņēmumiem, lai tiktu ņemti vērā mērķi sadarbībai attīstības jomā; aicina Komisiju sekmēt ilgtspējīgus ieguldījumus, kuros ņemti vērā attīstības mērķi, par prioritāti nosakot tieši valstu ekonomikas ilgtermiņa attīstību, un veicināt projektus, kuru uzmanības centrā ir, piemēram, vides aizsardzība, nabadzības samazināšana, izglītība, atkritumu apsaimniekošana vai atjaunojamās enerģijas izmantošana; |
| --- | --- |

15.

aicina ES iestādes mudināt ES uzņēmumus, kuri piedalās PPP trešās valstīs, jo īpaši mazāk attīstītajās valstīs, darboties atbilstoši politikas saskaņotības principam, kas noteikts ESAO pamatnostādnēs daudznacionāliem uzņēmumiem, lai tiktu ņemti vērā mērķi sadarbībai attīstības jomā; aicina Komisiju sekmēt ilgtspējīgus ieguldījumus, kuros ņemti vērā attīstības mērķi, par prioritāti nosakot tieši valstu ekonomikas ilgtermiņa attīstību, un veicināt projektus, kuru uzmanības centrā ir, piemēram, vides aizsardzība, nabadzības samazināšana, izglītība, atkritumu apsaimniekošana vai atjaunojamās enerģijas izmantošana;

| 16. | uzsver, ka attīstības palīdzības jomā PPP ir efektīvs veids, kā izmantot Eiropas līdzekļus, vienlaikus atbalstot ES prioritātes un saskaņotību ar citām politikas jomām; aicina Komisiju vairāk iesaistīties un ieguldīt attīstības PPP un izmantot PPP kā līdzekli Savienības ierobežotā attīstības budžeta palielināšanai; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka attīstības palīdzības jomā PPP ir efektīvs veids, kā izmantot Eiropas līdzekļus, vienlaikus atbalstot ES prioritātes un saskaņotību ar citām politikas jomām; aicina Komisiju vairāk iesaistīties un ieguldīt attīstības PPP un izmantot PPP kā līdzekli Savienības ierobežotā attīstības budžeta palielināšanai;

| 17. | uzsver to, ka privātiem ieguldījumiem un līdzekļiem var būt galvenā loma, sekmējot izaugsmi, kura jaunattīstības valstīs nākamo gadu laikā tiek prognozēta aptuveni 5 % apmērā; atzīst, ka šāds privātais finansējums var palīdzēt atbalstīt vietējo ekonomiku un uzņēmumus un nodrošināt pienācīgas darbvietas, un tādējādi — sekmēt nabadzības izskaušanu, ja ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI) tiek pienācīgi reglamentēti un saistīti ar konkrētiem uzlabojumiem partnervalstu ekonomikā, piemēram, izmantojot tehnoloģiju nodošanu un vietējā darbaspēka apmācības iespējas; šajos apstākļos uzskata, ka PPP var dot labumu vismazāk attīstītajām valstīm, jo nesamērīgais ieguldījumu risks nesniedz pietiekamus stimulus privātiem ieguldījumiem; uzsver, ka turpmākajām PPP, kas tiks noslēgtas attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada, ir jānosaka mērķis samazināt nabadzību un panākt citus ilgtspējīgas attīstības mērķus un ir jābūt saskaņotām ar partnervalstu nacionālajiem attīstības plāniem; |
| --- | --- |

17.

uzsver to, ka privātiem ieguldījumiem un līdzekļiem var būt galvenā loma, sekmējot izaugsmi, kura jaunattīstības valstīs nākamo gadu laikā tiek prognozēta aptuveni 5 % apmērā; atzīst, ka šāds privātais finansējums var palīdzēt atbalstīt vietējo ekonomiku un uzņēmumus un nodrošināt pienācīgas darbvietas, un tādējādi — sekmēt nabadzības izskaušanu, ja ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI) tiek pienācīgi reglamentēti un saistīti ar konkrētiem uzlabojumiem partnervalstu ekonomikā, piemēram, izmantojot tehnoloģiju nodošanu un vietējā darbaspēka apmācības iespējas; šajos apstākļos uzskata, ka PPP var dot labumu vismazāk attīstītajām valstīm, jo nesamērīgais ieguldījumu risks nesniedz pietiekamus stimulus privātiem ieguldījumiem; uzsver, ka turpmākajām PPP, kas tiks noslēgtas attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada, ir jānosaka mērķis samazināt nabadzību un panākt citus ilgtspējīgas attīstības mērķus un ir jābūt saskaņotām ar partnervalstu nacionālajiem attīstības plāniem;

| 18. | atzīmē, ka pareizi strukturētas un efektīvi īstenotas PPP var radīt daudzus ieguvumus, tostarp inovācijas, efektīvāku resursu izmantošanu un kvalitātes nodrošināšanu un kontroli; atzīmē arī to, ka PPP jaunattīstības valstīs ir jānovērtē saskaņā ar to spēju panākt attīstības rezultātus un ka ir taisnīgi jāsadala risku slogs starp publisko un privāto sektoru; uzsver, ka PPP jaunattīstības valstīs līdz šim galvenokārt pievērsās enerģētikas un telesakaru nozarēm, turpretim privāta iesaistīšanās sociālajā infrastruktūrā joprojām ir reta; tādēļ mudina īstenot PPP, kuru galvenais mērķis ir ilgtspējīgu attīstības mērķu sasniegšana; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka pareizi strukturētas un efektīvi īstenotas PPP var radīt daudzus ieguvumus, tostarp inovācijas, efektīvāku resursu izmantošanu un kvalitātes nodrošināšanu un kontroli; atzīmē arī to, ka PPP jaunattīstības valstīs ir jānovērtē saskaņā ar to spēju panākt attīstības rezultātus un ka ir taisnīgi jāsadala risku slogs starp publisko un privāto sektoru; uzsver, ka PPP jaunattīstības valstīs līdz šim galvenokārt pievērsās enerģētikas un telesakaru nozarēm, turpretim privāta iesaistīšanās sociālajā infrastruktūrā joprojām ir reta; tādēļ mudina īstenot PPP, kuru galvenais mērķis ir ilgtspējīgu attīstības mērķu sasniegšana;

| 19. | prasa palielināt tehnisko palīdzību (tostarp vietējā personāla apmācību un iepazīstināšanu ar tehnoloģijām) partnervalstu valdībām, lai palielinātu to spēju piedalīties PPP un uzņemties savu atbildības daļu par PPP projektu vadīšanu, cita starpā palīdzot izveidot banku sistēmas un nodokļu administrācijas, kas spētu nodrošināt finanšu pārvaldību un publisko un privāto līdzekļu pārvaldību; norāda, ka iepriekšējā pieredze parāda, ka vāji apspriesti PPP līgumi dažkārt var palielināt valstu parādus, un mudina izveidot tiesisko regulējumu par atbildīgu finansēšanu; aicina Komisiju apsvērt iespēju nodrošināt jaunattīstības valstīm tehnisko palīdzību un konsultācijas par to, kā sagatavot un ieviest ES standartus šo valstu tirgos; |
| --- | --- |

19.

prasa palielināt tehnisko palīdzību (tostarp vietējā personāla apmācību un iepazīstināšanu ar tehnoloģijām) partnervalstu valdībām, lai palielinātu to spēju piedalīties PPP un uzņemties savu atbildības daļu par PPP projektu vadīšanu, cita starpā palīdzot izveidot banku sistēmas un nodokļu administrācijas, kas spētu nodrošināt finanšu pārvaldību un publisko un privāto līdzekļu pārvaldību; norāda, ka iepriekšējā pieredze parāda, ka vāji apspriesti PPP līgumi dažkārt var palielināt valstu parādus, un mudina izveidot tiesisko regulējumu par atbildīgu finansēšanu; aicina Komisiju apsvērt iespēju nodrošināt jaunattīstības valstīm tehnisko palīdzību un konsultācijas par to, kā sagatavot un ieviest ES standartus šo valstu tirgos;

| 20. | stingri atbalsta ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu efektīvu un visaptverošu izplatīšanu un īstenošanu ES iekšienē un ārpus tās un uzsver vajadzību veikt visus nepieciešamos politikas un likumdošanas pasākumus, lai novērstu trūkumus, kas traucē efektīvi īstenot šos ANO pamatprincipus, tostarp attiecībā uz tiesu sistēmas pieejamību; |
| --- | --- |

20.

stingri atbalsta ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu efektīvu un visaptverošu izplatīšanu un īstenošanu ES iekšienē un ārpus tās un uzsver vajadzību veikt visus nepieciešamos politikas un likumdošanas pasākumus, lai novērstu trūkumus, kas traucē efektīvi īstenot šos ANO pamatprincipus, tostarp attiecībā uz tiesu sistēmas pieejamību;

| 21. | uzsver, ka attīstības aģentūrām ir jānodrošina, ka publisks attīstības finansējums tiek izmantots, lai atbalstītu jaunattīstības valstu vietējās ekonomikas tīklus, un tas netiek novirzīts donorvalstu privāto uzņēmumu un starptautisko uzņēmumu atbalstam; jo īpaši uzsver, ka PPP mērķim ir jābūt valstu mikrouzņēmumu, mazu un vidēju uzņēmumu spēju veidošanai; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka attīstības aģentūrām ir jānodrošina, ka publisks attīstības finansējums tiek izmantots, lai atbalstītu jaunattīstības valstu vietējās ekonomikas tīklus, un tas netiek novirzīts donorvalstu privāto uzņēmumu un starptautisko uzņēmumu atbalstam; jo īpaši uzsver, ka PPP mērķim ir jābūt valstu mikrouzņēmumu, mazu un vidēju uzņēmumu spēju veidošanai;

| 22. | atgādina, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies veicināt dzimumu vienlīdzību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu visās tās darbībās; aicina iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu PPP plānošanā un izpildē, piemēram, izmantojot pēc dzimumiem sadalītus datus un analīzi mērķtiecīgiem ieguldījumiem un paredzot līgumos galvenos darbības rādītājus attiecībā uz priekšrocībām sievietēm; šajā sakarībā aicina palielināt atbalstu vietējiem MVU, jo īpaši uzņēmējām, lai dotu iespēju viņām gūt ieguvumus no privātā sektora veicinātas izaugsmes; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies veicināt dzimumu vienlīdzību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu visās tās darbībās; aicina iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu PPP plānošanā un izpildē, piemēram, izmantojot pēc dzimumiem sadalītus datus un analīzi mērķtiecīgiem ieguldījumiem un paredzot līgumos galvenos darbības rādītājus attiecībā uz priekšrocībām sievietēm; šajā sakarībā aicina palielināt atbalstu vietējiem MVU, jo īpaši uzņēmējām, lai dotu iespēju viņām gūt ieguvumus no privātā sektora veicinātas izaugsmes;

Iespējamie instrumenti, lai sekmētu ES uzņēmumu iesaistīšanos PPP ārpus ES

| 23. | aicina Komisiju strādāt pie tā, lai Pasaules Tirdzniecības organizācijā un notiekošajās divpusējās sarunās ar trešām valstīm starptautiskā mērogā panāktu nozīmības saistības attiecībā uz tirgus piekļuvi, izmantojot pozitīvu un savstarpīgu pieeju, kas atzīst starptautisku konkurenci, lai novērstu nevienlīdzību starp ES un citu tirdzniecības partneru publiskā iepirkuma tirgu atvērtības līmeni; prasa, lai Komisija censtos novērst administratīvus, procedūras un tehniskus šķēršļus, kas neļauj ES uzņēmumiem iesaistīties ārvalstu PPP; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju strādāt pie tā, lai Pasaules Tirdzniecības organizācijā un notiekošajās divpusējās sarunās ar trešām valstīm starptautiskā mērogā panāktu nozīmības saistības attiecībā uz tirgus piekļuvi, izmantojot pozitīvu un savstarpīgu pieeju, kas atzīst starptautisku konkurenci, lai novērstu nevienlīdzību starp ES un citu tirdzniecības partneru publiskā iepirkuma tirgu atvērtības līmeni; prasa, lai Komisija censtos novērst administratīvus, procedūras un tehniskus šķēršļus, kas neļauj ES uzņēmumiem iesaistīties ārvalstu PPP;

| 24. | aicina Komisiju sarunās par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem ar citām valstīm veicināt tādu barjeru likvidāciju, kuras traucē ES uzņēmumiem, jo īpaši MVU, lai tie var piedalīties PPP šajās valstīs, un atbalstīt ES iedzīvotāju profesionālo mobilitāti šajās valstīs, lai viņi varētu vienlīdzīgi konkurēt ar vietējiem un trešo valstu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju sarunās par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem ar citām valstīm veicināt tādu barjeru likvidāciju, kuras traucē ES uzņēmumiem, jo īpaši MVU, lai tie var piedalīties PPP šajās valstīs, un atbalstīt ES iedzīvotāju profesionālo mobilitāti šajās valstīs, lai viņi varētu vienlīdzīgi konkurēt ar vietējiem un trešo valstu uzņēmumiem;

| 25. | aicina Komisiju uzraudzīt ES uzņēmumus ārzemēs un apkopot secinājumus par veiksmes stāstiem, modeļiem un labu praksi vadlīniju izstrādāšanai un apsvērt virtuālo dokumentācijas centru vai novērošanas centru izveidi, lai veicinātu informācijas par PPP iespējām pieejamību ES uzņēmumiem, īpaši MVU; aicina Komisiju sekmēt lietotājiem draudzīgu platformu un tīklu izveidi, lai veicinātu ieinteresēto personu strukturētu dialogu, un sniegt tehnisku atbalstu saistībā ar tiesisko regulējumu un gaidāmajām problēmām; aicina Komisiju veikt pētījumu par Savienības brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) un to īstenošanas ietekmi uz ārvalstu PPP pieejamību ES uzņēmumiem; uzskata, ka šāds pētījums varētu sniegt ieskatu par BTN konkrēto ietekmi PPP jomā un ļaut identificēt šķēršļus, kas vēl nav novērsti; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju uzraudzīt ES uzņēmumus ārzemēs un apkopot secinājumus par veiksmes stāstiem, modeļiem un labu praksi vadlīniju izstrādāšanai un apsvērt virtuālo dokumentācijas centru vai novērošanas centru izveidi, lai veicinātu informācijas par PPP iespējām pieejamību ES uzņēmumiem, īpaši MVU; aicina Komisiju sekmēt lietotājiem draudzīgu platformu un tīklu izveidi, lai veicinātu ieinteresēto personu strukturētu dialogu, un sniegt tehnisku atbalstu saistībā ar tiesisko regulējumu un gaidāmajām problēmām; aicina Komisiju veikt pētījumu par Savienības brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) un to īstenošanas ietekmi uz ārvalstu PPP pieejamību ES uzņēmumiem; uzskata, ka šāds pētījums varētu sniegt ieskatu par BTN konkrēto ietekmi PPP jomā un ļaut identificēt šķēršļus, kas vēl nav novērsti;

| 26. | aicina Komisiju veicināt skaidru un integrētu grāmatvedības standartu izmantošanu starptautiskā līmenī, lai mazinātu ar PPP saistītās neskaidrības, vienlaikus veicinot stabilu budžeta politiku un projektu ilgtspēju; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju veicināt skaidru un integrētu grāmatvedības standartu izmantošanu starptautiskā līmenī, lai mazinātu ar PPP saistītās neskaidrības, vienlaikus veicinot stabilu budžeta politiku un projektu ilgtspēju;

| 27. | aicina Komisiju nodrošināt, ka arī ES atbalstītās struktūras, piemēram, Eiropas Mazo un vidējo uzņēmumu aģentūra (EASME) un Eiropas Biznesa atbalsta tīkls (EEN) var iegūt un nodot MVU informāciju par to, kā iesaistīties PPP valstīs ārpus ES un kā veicināt mazo un vidējo uzņēmumu piedalīšanos PPP trešās valstīs; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju nodrošināt, ka arī ES atbalstītās struktūras, piemēram, Eiropas Mazo un vidējo uzņēmumu aģentūra (EASME) un Eiropas Biznesa atbalsta tīkls (EEN) var iegūt un nodot MVU informāciju par to, kā iesaistīties PPP valstīs ārpus ES un kā veicināt mazo un vidējo uzņēmumu piedalīšanos PPP trešās valstīs;

| 28. | uzsver — lai piesaistītu pārrobežu privātā sektora līdzekļus PPP, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt pietiekamus apliecinājumus, ka šo ilgtermiņa ieguldījumu vide būs skaidra, stabila un droša, ar labu pārvaldību, juridisko noteiktību, pārredzamību, vienlīdzīgu attieksmi, bez diskriminācijas un ar efektīvām strīdu izšķiršanas iespējām; aicina Komisiju un Padomi šajā nolūkā kopā strādāt kompetentajos starptautiskajos forumos un starptautiskajās finanšu iestādēs, lai nodrošinātu, ka šajā jomā ir pieņemts vajadzīgais tiesiskais regulējums, kas ir pārredzams, efektīvs un izmaksu ziņā lietderīgs; |
| --- | --- |

28.

uzsver — lai piesaistītu pārrobežu privātā sektora līdzekļus PPP, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt pietiekamus apliecinājumus, ka šo ilgtermiņa ieguldījumu vide būs skaidra, stabila un droša, ar labu pārvaldību, juridisko noteiktību, pārredzamību, vienlīdzīgu attieksmi, bez diskriminācijas un ar efektīvām strīdu izšķiršanas iespējām; aicina Komisiju un Padomi šajā nolūkā kopā strādāt kompetentajos starptautiskajos forumos un starptautiskajās finanšu iestādēs, lai nodrošinātu, ka šajā jomā ir pieņemts vajadzīgais tiesiskais regulējums, kas ir pārredzams, efektīvs un izmaksu ziņā lietderīgs;

PPP ārpus ES –– jaunas darbvietas un izaugsmes iespējas ES uzņēmumiem

| 29. | pauž pārliecību, ka ES uzņēmumu lielāka dalība liela mēroga starptautiskajās PPP ļautu gūt ievērojamu labumu attiecībā uz pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanu, produktivitāti, konkurētspēju, tehnoloģiskajām spējām un inovācijas attīstību ES; atgādina, ka Komisijas 2010. gada pētījumā “Eiropas MVU internacionalizācija” ir uzsvērta pozitīvā saikne starp internacionalizāciju un inovāciju saistībā ar produktiem, pakalpojumiem un procesiem; |
| --- | --- |

29.

pauž pārliecību, ka ES uzņēmumu lielāka dalība liela mēroga starptautiskajās PPP ļautu gūt ievērojamu labumu attiecībā uz pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanu, produktivitāti, konkurētspēju, tehnoloģiskajām spējām un inovācijas attīstību ES; atgādina, ka Komisijas 2010. gada pētījumā “Eiropas MVU internacionalizācija” ir uzsvērta pozitīvā saikne starp internacionalizāciju un inovāciju saistībā ar produktiem, pakalpojumiem un procesiem;

| 30. | uzsver, ka, strādājot šajā jomā, ir īpaši jāņem vērā Eiropas Savienībā reģistrēto MVU problēmas, PPP ietvaros konkurējot starptautiskos tirgos, un tas, ka ir jānodrošina MVU īsta un taisnīga piekļuve; šajā saistībā uzsver, ka ir būtiski izstrādāt īpašus noteikumus, lai MVU varētu iesniegt kopas vai grupas piedāvājumus un izmantot atvērtas un pārredzamas apakšuzņēmumu līgumu ķēdes; uzskata, ka MVU būtu jāmudina piedalīties vai nu apakšuzņēmēja statusā, vai arī tādu konsorciju ietvaros, kuri iesniedz piedāvājumus ar mērķi noslēgt līgumus; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka, strādājot šajā jomā, ir īpaši jāņem vērā Eiropas Savienībā reģistrēto MVU problēmas, PPP ietvaros konkurējot starptautiskos tirgos, un tas, ka ir jānodrošina MVU īsta un taisnīga piekļuve; šajā saistībā uzsver, ka ir būtiski izstrādāt īpašus noteikumus, lai MVU varētu iesniegt kopas vai grupas piedāvājumus un izmantot atvērtas un pārredzamas apakšuzņēmumu līgumu ķēdes; uzskata, ka MVU būtu jāmudina piedalīties vai nu apakšuzņēmēja statusā, vai arī tādu konsorciju ietvaros, kuri iesniedz piedāvājumus ar mērķi noslēgt līgumus;

| 31. | atgādina par sasniegumiem Eiropas Savienībā, izmantojot PPP infrastruktūras attīstībā un progresīvākajās tehnoloģijas, pētniecības, e-apmācības un citu augstas pievienotās vērtības nozaru jomās, un mudina Komisiju noteikt projektus, kuri ES ir panākuši labākos rezultātus, un veicināt visu veidu ES uzņēmumu, īpaši MVU, dalību šādos projektos ārzemēs; |
| --- | --- |

31.

atgādina par sasniegumiem Eiropas Savienībā, izmantojot PPP infrastruktūras attīstībā un progresīvākajās tehnoloģijas, pētniecības, e-apmācības un citu augstas pievienotās vērtības nozaru jomās, un mudina Komisiju noteikt projektus, kuri ES ir panākuši labākos rezultātus, un veicināt visu veidu ES uzņēmumu, īpaši MVU, dalību šādos projektos ārzemēs;

o

o o

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas Investīciju bankai. |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas Investīciju bankai.

---

(1)  OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

(2)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(3)  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

(4)  OV C 56 E, 26.2.2013., 87. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0050.

(6)  OV C 313 E, 20.12.2006., 447. lpp.

(7)  http://www.oecd.org/governance/budgeting/PPP-Recommendation.pdf.

(8)  http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/ConvCombatBribery_ENG.pdf.

(9)  www.unece.org/fileadmin/DAM/ceci/publications/ppp.pdf.

(10)  http://www.uncitral.org/pdf/english/texts/procurem/pfip/guide/pfip-e.pdf.

(11)  http://api.ning.com/files/Iumatxx-0jz3owSB05xZDkmWIE7GTVYA3cXwt4K4s3Uy0NtPPRgPWYO1lLrWaTUqybQeTXIeuSYUxbPFWlysuyNI5rL6b2Ms/PPPReferenceGuidev02Web.pdf.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/25

---

P8_TA(2015)0251

Augļu un dārzeņu nozare pēc 2007. gada reformas

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par augļu un dārzeņu nozari pēc 2007. gada reformas (2014/2147(INI))

(2017/C 265/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par to, kā kopš 2007. gada reformas tiek īstenoti noteikumi par ražotāju organizācijām, darbības fondiem un darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē (COM(2014)0112), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par to, kā kopš 2007. gada reformas tiek īstenoti noteikumi par ražotāju organizācijām, darbības fondiem un darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē (COM(2014)0112),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 16. jūnija secinājumus par iepriekšminēto Komisijas ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 16. jūnija secinājumus par iepriekšminēto Komisijas ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (1),

| — | ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas dārzkopības nozares nākotni — izaugsmes stratēģijas (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas dārzkopības nozares nākotni — izaugsmes stratēģijas (2),

| — | ņemot vērā pētījumu “ES augļu un dārzeņu nozare — pārskats un KLP perspektīva pēc 2013. gada”, kas Eiropas Parlamenta paspārnē tika sagatavots 2011. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “ES augļu un dārzeņu nozare — pārskats un KLP perspektīva pēc 2013. gada”, kas Eiropas Parlamenta paspārnē tika sagatavots 2011. gadā,

| — | ņemot vērā divus pētījumus — “Ceļā uz jauniem noteikumiem ES augļu un dārzeņu nozarei”, ko veica Assemblée des Régions Européennes Légumières et Horticoles (AREFLH) un Vāgeningenas Universitāte attiecīgi Eiropas Parlamenta 2015. gada 22. janvāra semināram, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā divus pētījumus — “Ceļā uz jauniem noteikumiem ES augļu un dārzeņu nozarei”, ko veica Assemblée des Régions Européennes Légumières et Horticoles (AREFLH) un Vāgeningenas Universitāte attiecīgi Eiropas Parlamenta 2015. gada 22. janvāra semināram,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par negodīgas tirdzniecības prakses novēršanu uzņēmumu savstarpējā pārtikas apgādes ķēdē (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par negodīgas tirdzniecības prakses novēršanu uzņēmumu savstarpējā pārtikas apgādes ķēdē (COM(2014)0472),

| — | ņemot vērā pētījumu “ASV 2014. gada Lauksaimniecības likuma un KLP 2014-2020 riska pārvaldības instrumentu salīdzinošā analīze”, kas tika veikts pēc Eiropas Parlamenta pasūtījuma 2014. gadā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “ASV 2014. gada Lauksaimniecības likuma un KLP 2014-2020 riska pārvaldības instrumentu salīdzinošā analīze”, kas tika veikts pēc Eiropas Parlamenta pasūtījuma 2014. gadā;

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0170/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0170/2015),

| A. | tā kā Savienības politikā attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari kopš deviņdesmitajiem gadiem galvenā uzmanība ir pievērsta ražotāju organizāciju (RO) nozīmības nostiprināšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienības politikā attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari kopš deviņdesmitajiem gadiem galvenā uzmanība ir pievērsta ražotāju organizāciju (RO) nozīmības nostiprināšanai;

| B. | tā kā 2007. gada reformas mērķis bija stiprināt augļu un dārzeņu ražotāju organizācijas, šajā nolūkā nodrošinot plašāku klāstu instrumentu — tostarp pasākumus ar tirgu saistīto risku nepieļaušanai un pārvaldīšanai — kā arī pastiprinot un koncentrējot piegādi, uzlabojot kvalitāti un konkurētspēju, pielāgojot piegādi tirgus vajadzībām un sniedzot tehnisku atbalstu videi nekaitīgai ražošanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2007. gada reformas mērķis bija stiprināt augļu un dārzeņu ražotāju organizācijas, šajā nolūkā nodrošinot plašāku klāstu instrumentu — tostarp pasākumus ar tirgu saistīto risku nepieļaušanai un pārvaldīšanai — kā arī pastiprinot un koncentrējot piegādi, uzlabojot kvalitāti un konkurētspēju, pielāgojot piegādi tirgus vajadzībām un sniedzot tehnisku atbalstu videi nekaitīgai ražošanai;

| C. | tā kā ražotāju organizācijas ir pakļautas virknei ierobežojumu salīdzinājumā ar privātajiem tirdzniecības uzņēmumiem, piemēram, ieguldījumu izmantošanas ierobežojumi, kas ir saistīti ar ienākumu struktūru vai nepieciešamību pārdot; |
| --- | --- |

C.

tā kā ražotāju organizācijas ir pakļautas virknei ierobežojumu salīdzinājumā ar privātajiem tirdzniecības uzņēmumiem, piemēram, ieguldījumu izmantošanas ierobežojumi, kas ir saistīti ar ienākumu struktūru vai nepieciešamību pārdot;

| D. | tā kā ir svarīgi atbalstīt augļu un dārzeņu ražošanas nozari visā Savienības teritorijā, ņemot vērā tās nozīmi pievienotās vērtības un nodarbinātības ziņā un tās interesi par veselību, nodrošinot veselīgu un sabalansētu diētu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir svarīgi atbalstīt augļu un dārzeņu ražošanas nozari visā Savienības teritorijā, ņemot vērā tās nozīmi pievienotās vērtības un nodarbinātības ziņā un tās interesi par veselību, nodrošinot veselīgu un sabalansētu diētu;

| E. | tā kā Savienības atbalsta RO un ražotāju organizāciju apvienībām (ROA) mērķis ir nostiprināt nozares konkurētspēju, atbalstīt inovāciju, palielināt produktivitāti, pilnveidot popularizēšanu, uzlabot darījumu slēgšanas pozīcijas lauksaimniekiem un atjaunot līdzsvaru pārtikas apgādes ķēdē, vienlaikus integrējot vides apsvērumus augļu un dārzeņu ražošanā un tirdzniecībā, un pienācīgi ņemot vērā ražotāju konkrēto situāciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā Savienības atbalsta RO un ražotāju organizāciju apvienībām (ROA) mērķis ir nostiprināt nozares konkurētspēju, atbalstīt inovāciju, palielināt produktivitāti, pilnveidot popularizēšanu, uzlabot darījumu slēgšanas pozīcijas lauksaimniekiem un atjaunot līdzsvaru pārtikas apgādes ķēdē, vienlaikus integrējot vides apsvērumus augļu un dārzeņu ražošanā un tirdzniecībā, un pienācīgi ņemot vērā ražotāju konkrēto situāciju;

| F. | tā kā, lai palielinātu ražotāju organizāciju ietekmi izplatīšanas ķēdē, tika radīti stimuli nolūkā veicināt ražotāju organizāciju apvienošanos un ražotāju organizāciju apvienību apvienošanos, kā arī transnacionālu sadarbību; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai palielinātu ražotāju organizāciju ietekmi izplatīšanas ķēdē, tika radīti stimuli nolūkā veicināt ražotāju organizāciju apvienošanos un ražotāju organizāciju apvienību apvienošanos, kā arī transnacionālu sadarbību;

| G. | tā kā Eiropas Savienībā lielākā daļa augļu un dārzeņu audzētāju ir mazās vai vidējās saimniecības; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienībā lielākā daļa augļu un dārzeņu audzētāju ir mazās vai vidējās saimniecības;

| H. | tā kā saskaņā ar 2011. gada pētījumu par augļu un dārzeņu (AD) nozarei piemērojamo režīmu, kas tika veikts pēc Eiropas Parlamenta pasūtījuma, RO veidošana ir jāveicina, jo “kolektīva rīcība ražotāju līmenī un efektīva koordinācija ķēdes ietvaros ir priekšnosacījumi jebkurai veiksmīgai stratēģijai ražotāju relatīvo cenu samazināšanās pārvarēšanai”; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar 2011. gada pētījumu par augļu un dārzeņu (AD) nozarei piemērojamo režīmu, kas tika veikts pēc Eiropas Parlamenta pasūtījuma, RO veidošana ir jāveicina, jo “kolektīva rīcība ražotāju līmenī un efektīva koordinācija ķēdes ietvaros ir priekšnosacījumi jebkurai veiksmīgai stratēģijai ražotāju relatīvo cenu samazināšanās pārvarēšanai”;

| I. | tā kā RO un ROA augļu un dārzeņu nozarē var izveidot darbības fondu, lai finansētu dalībvalstu apstiprinātas darbības programmas; |
| --- | --- |

I.

tā kā RO un ROA augļu un dārzeņu nozarē var izveidot darbības fondu, lai finansētu dalībvalstu apstiprinātas darbības programmas;

| J. | tā kā šos fondus finansē ražotāju organizāciju locekļi vai pašas ražotāju organizācijas, kā arī izmantojot ES finansiālo atbalstu un tā kā ar šādu līdzfinansēšanu tiek veicināta līdzekļu saņēmēju apņēmība, un tā palīdz nodrošināt atbalsta lietderīgu izmantošanu un to, ka tam ir multiplicējoša ietekme; |
| --- | --- |

J.

tā kā šos fondus finansē ražotāju organizāciju locekļi vai pašas ražotāju organizācijas, kā arī izmantojot ES finansiālo atbalstu un tā kā ar šādu līdzfinansēšanu tiek veicināta līdzekļu saņēmēju apņēmība, un tā palīdz nodrošināt atbalsta lietderīgu izmantošanu un to, ka tam ir multiplicējoša ietekme;

| K. | tā kā iepriekšējās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) finansiālais atbalsts jaunizveidoto augļu un dārzeņu ražotāju organizāciju ieguldījumiem, kas tika atcelts 2013. gadā veikto reformu ietvaros, bija ļoti būtisks, jo īpaši Centrāleiropas, Austrumeiropas un Dienvideiropas dalībvalstīm, aizjūras teritorijām un salām; |
| --- | --- |

K.

tā kā iepriekšējās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) finansiālais atbalsts jaunizveidoto augļu un dārzeņu ražotāju organizāciju ieguldījumiem, kas tika atcelts 2013. gadā veikto reformu ietvaros, bija ļoti būtisks, jo īpaši Centrāleiropas, Austrumeiropas un Dienvideiropas dalībvalstīm, aizjūras teritorijām un salām;

| L. | tā kā jānorāda uz:






  a) | ražotāju apvienošanās organizācijās līmeņa palielināšanos, kopējam ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību pārdotās ES augļu un dārzeņu produkcijas īpatsvaram 2010. gadā sasniedzot aptuveni 43 % (2004. gadā — 34 %); |
| --- | --- | --- |

L.

tā kā jānorāda uz:

a)

ražotāju apvienošanās organizācijās līmeņa palielināšanos, kopējam ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību pārdotās ES augļu un dārzeņu produkcijas īpatsvaram 2010. gadā sasniedzot aptuveni 43 % (2004. gadā — 34 %);

| b) | ražotāju organizāciju pievilcības palielināšanos, to augļu un dārzeņu ražotāju īpatsvaram, kuri ir ražotāju organizāciju locekļi, palielinoties no 10,4 % 2004. gadā līdz 16,5 % 2010. gadā; un |
| --- | --- |

b)

ražotāju organizāciju pievilcības palielināšanos, to augļu un dārzeņu ražotāju īpatsvaram, kuri ir ražotāju organizāciju locekļi, palielinoties no 10,4 % 2004. gadā līdz 16,5 % 2010. gadā; un

| c) | ražotāju organizāciju apvienību pievilcības palielināšanos, par ko liecina ražotāju organizāciju apvienību skaita straujais pieaugums un to ražotāju organizāciju skaita un īpatsvara būtiskais pieaugums, kuras ir šo apvienību locekles; |
| --- | --- |

c)

ražotāju organizāciju apvienību pievilcības palielināšanos, par ko liecina ražotāju organizāciju apvienību skaita straujais pieaugums un to ražotāju organizāciju skaita un īpatsvara būtiskais pieaugums, kuras ir šo apvienību locekles;

| M. | tā kā šie skaitļi par Savienību kopumā ir vidējie rādītāji, kas atspoguļo ārkārtīgi atšķirīgas situācijas dalībvalstīs, vai pat būtiski atšķirīgās situācijas vienā dalībvalstī; tā kā šīs situācijas, kas atspoguļo dažādas sākumpozīcijas ieinteresētībā izveidot RO, var izskaidrot ar vēsturiskiem faktoriem, kuru pamatā ir ražotāju lielāka vai mazāka ieinteresētība izveidot RO, lauksaimniecības uzņēmumu struktūru, tirgus nosacījumu un administratīvo šķēršļu atšķirības, pašreiz sniegtā atbalsta neatbilstība, kā arī tas, ka daudzās dalībvalstīs šo nozari pārsvarā pārstāv mazie ražotāji; |
| --- | --- |

M.

tā kā šie skaitļi par Savienību kopumā ir vidējie rādītāji, kas atspoguļo ārkārtīgi atšķirīgas situācijas dalībvalstīs, vai pat būtiski atšķirīgās situācijas vienā dalībvalstī; tā kā šīs situācijas, kas atspoguļo dažādas sākumpozīcijas ieinteresētībā izveidot RO, var izskaidrot ar vēsturiskiem faktoriem, kuru pamatā ir ražotāju lielāka vai mazāka ieinteresētība izveidot RO, lauksaimniecības uzņēmumu struktūru, tirgus nosacījumu un administratīvo šķēršļu atšķirības, pašreiz sniegtā atbalsta neatbilstība, kā arī tas, ka daudzās dalībvalstīs šo nozari pārsvarā pārstāv mazie ražotāji;

| N. | tā kā politisko iespēju un to ietekmes novērtējuma sabiedriskajā apspriešanā par ES režīma augļu un dārzeņu nozarei pārskatīšanu, ko veica Komisija laikā no 2012. gada 4. jūnija līdz 9. septembrim, pausts pārsvarā pozitīvs vērtējums režīma turpināšanai ar konkrētiem uzlabojumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā politisko iespēju un to ietekmes novērtējuma sabiedriskajā apspriešanā par ES režīma augļu un dārzeņu nozarei pārskatīšanu, ko veica Komisija laikā no 2012. gada 4. jūnija līdz 9. septembrim, pausts pārsvarā pozitīvs vērtējums režīma turpināšanai ar konkrētiem uzlabojumiem;

| O. | tā kā reģioni ar augstāku ražotāju organizācijas līmeni ir tie, kuros ražotāji sasnieguši augstāku konkurētspējas, izmaksu lietderības, internacionalizācijas, kvalitātes un vides ilgtspējas līmeni; |
| --- | --- |

O.

tā kā reģioni ar augstāku ražotāju organizācijas līmeni ir tie, kuros ražotāji sasnieguši augstāku konkurētspējas, izmaksu lietderības, internacionalizācijas, kvalitātes un vides ilgtspējas līmeni;

| P. | tā kā ražotāju organizāciju vidējā procentuālā daļa joprojām ir maza un dažās dalībvalstīs tā ir īpaši maza salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju, kaut gan šis vispārējais apgalvojums var mainīties atkarībā no ražošanas un tirdzniecības modernizācijas līmeņa katrā apgabalā; tā kā zemos vidējos rādītājus nosaka arī RO darbības apturēšana un atsauktā atzīšana, radot nenoteiktību ražotājiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā ražotāju organizāciju vidējā procentuālā daļa joprojām ir maza un dažās dalībvalstīs tā ir īpaši maza salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju, kaut gan šis vispārējais apgalvojums var mainīties atkarībā no ražošanas un tirdzniecības modernizācijas līmeņa katrā apgabalā; tā kā zemos vidējos rādītājus nosaka arī RO darbības apturēšana un atsauktā atzīšana, radot nenoteiktību ražotājiem;

| Q. | tā kā, lai gan valsts finanšu atbalsts (Regula (ES) Nr. 1308/2013) ir bijis nozīmīgs finanšu instruments ražošanas piedāvājuma koncentrēšanas ziņā, tā efektivitāte ir jāpaaugstina; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, lai gan valsts finanšu atbalsts (Regula (ES) Nr. 1308/2013) ir bijis nozīmīgs finanšu instruments ražošanas piedāvājuma koncentrēšanas ziņā, tā efektivitāte ir jāpaaugstina;

| R. | tā kā ražotāju organizāciju nozīme atverot jaunus tirgus, veicinot patēriņu vai ieguldījumus inovācijā, pozitīvi ietekmē augļu un dārzeņu nozari kopumā; |
| --- | --- |

R.

tā kā ražotāju organizāciju nozīme atverot jaunus tirgus, veicinot patēriņu vai ieguldījumus inovācijā, pozitīvi ietekmē augļu un dārzeņu nozari kopumā;

| S. | tā kā AD nozare Eiropas Savienībā veido 18 % no lauksaimnieciskās ražošanas kopējās vērtības, izmanto tikai 3 % apstrādātās zemes un tās vērtība pārsniedz EUR 50 miljardus; |
| --- | --- |

S.

tā kā AD nozare Eiropas Savienībā veido 18 % no lauksaimnieciskās ražošanas kopējās vērtības, izmanto tikai 3 % apstrādātās zemes un tās vērtība pārsniedz EUR 50 miljardus;

| T. | tā kā AD apgādes ķēdes paredzamais apgrozījums pārsniedz EUR 120 miljardus, aptuvenais darba ņēmēju skaits nozarē ir 550 000 un tā darbojas kā ekonomikas multiplikators Eiropas līmenī, veicinot gan pieprasījumu, gan arī pievienotās vērtības radīšanu citās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

T.

tā kā AD apgādes ķēdes paredzamais apgrozījums pārsniedz EUR 120 miljardus, aptuvenais darba ņēmēju skaits nozarē ir 550 000 un tā darbojas kā ekonomikas multiplikators Eiropas līmenī, veicinot gan pieprasījumu, gan arī pievienotās vērtības radīšanu citās ekonomikas nozarēs;

| U. | tā kā augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā kopējā lauksaimniecības teritorija ES laikā no 2003. līdz 2010. gadam ir samazinājusies par 6 %, kas nozīmē, ka lauksaimnieki izvēlas audzēt citas kultūras vai daudzos gadījumos ir pārtraukuši ražošanu; tā kā saskaņā ar AREFLH 2015. gada pētījumu šis samazinājums Eiropas dienvidos bija lielāks nekā Eiropas ziemeļos; |
| --- | --- |

U.

tā kā augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā kopējā lauksaimniecības teritorija ES laikā no 2003. līdz 2010. gadam ir samazinājusies par 6 %, kas nozīmē, ka lauksaimnieki izvēlas audzēt citas kultūras vai daudzos gadījumos ir pārtraukuši ražošanu; tā kā saskaņā ar AREFLH 2015. gada pētījumu šis samazinājums Eiropas dienvidos bija lielāks nekā Eiropas ziemeļos;

| V. | tā kā pēdējos gados augļu un dārzeņu ražošanas apjoms arī ir samazinājies, savukārt saražotās produkcijas vērtībai absolūtos skaitļos ir tendence saglabāties stabilai, 2012. gadā sasniedzot EUR 48,25 miljardus, un, neskatoties uz to, nav iespējams piedāvāt ražošanas izmaksām un kompensācijai par darbu atbilstošas iepirkuma cenas; |
| --- | --- |

V.

tā kā pēdējos gados augļu un dārzeņu ražošanas apjoms arī ir samazinājies, savukārt saražotās produkcijas vērtībai absolūtos skaitļos ir tendence saglabāties stabilai, 2012. gadā sasniedzot EUR 48,25 miljardus, un, neskatoties uz to, nav iespējams piedāvāt ražošanas izmaksām un kompensācijai par darbu atbilstošas iepirkuma cenas;

| W. | tā kā nepietiekamais patēriņš ir būtiska problēma augļu un dārzeņu ražošanas nozarēm, kā rezultātā pēdējos pāris gados ražošanas apjomi ir samazinājušies; atgādina Freshfel Europe sniegtos datus, kuri rāda, ka svaigu augļu un dārzeņu patēriņš ES 28 valstīs 2012. gadā uz vienu iedzīvotāju bija 387 g dienā, kas nozīmē samazinājumu par 8,7 % salīdzinājumā ar 2007.–2011. gada perioda vidējo patēriņu; tā kā šis samazinājums iespējams norāda uz tendencēm vairāk patērēt apstrādātu pārtiku, kā arī uz ekonomikas krīzes ietekmi; |
| --- | --- |

W.

tā kā nepietiekamais patēriņš ir būtiska problēma augļu un dārzeņu ražošanas nozarēm, kā rezultātā pēdējos pāris gados ražošanas apjomi ir samazinājušies; atgādina Freshfel Europe sniegtos datus, kuri rāda, ka svaigu augļu un dārzeņu patēriņš ES 28 valstīs 2012. gadā uz vienu iedzīvotāju bija 387 g dienā, kas nozīmē samazinājumu par 8,7 % salīdzinājumā ar 2007.–2011. gada perioda vidējo patēriņu; tā kā šis samazinājums iespējams norāda uz tendencēm vairāk patērēt apstrādātu pārtiku, kā arī uz ekonomikas krīzes ietekmi;

| X. | tā kā Eiropas Savienībā 22 miljoni bērnu cieš no liekā svara, savukārt pieaugušie vidēji patērē tikai 30 līdz 50 % no dienā ieteicamā augļu un dārzeņu daudzuma; |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropas Savienībā 22 miljoni bērnu cieš no liekā svara, savukārt pieaugušie vidēji patērē tikai 30 līdz 50 % no dienā ieteicamā augļu un dārzeņu daudzuma;

| Y. | tā kā Pasaules Veselības organizācija (PVO) iesaka uzturā lietot vismaz 400 g augļu un dārzeņu dienā, lai novērstu hroniskas slimības, piemēram, sirds slimības, vēzi, diabētu un aptaukošanos, jo īpaši bērnu aptaukošanos; tā kā līdz šim tikai četrās ES dalībvalstīs tiek patērēts šis ieteicamais daudzums; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Pasaules Veselības organizācija (PVO) iesaka uzturā lietot vismaz 400 g augļu un dārzeņu dienā, lai novērstu hroniskas slimības, piemēram, sirds slimības, vēzi, diabētu un aptaukošanos, jo īpaši bērnu aptaukošanos; tā kā līdz šim tikai četrās ES dalībvalstīs tiek patērēts šis ieteicamais daudzums;

| Z. | tā kā 2012. gadā ES bija augļu un dārzeņu tirdzniecības deficīts, lielākoties tādēļ, ka augsto ražošanas izmaksu dēļ tā augļus importē vairāk nekā eksportē; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 2012. gadā ES bija augļu un dārzeņu tirdzniecības deficīts, lielākoties tādēļ, ka augsto ražošanas izmaksu dēļ tā augļus importē vairāk nekā eksportē;

| AA. | tā kā AREFLH 2015. gada pētījuma rezultāti norāda, ka ES tirgus ir relatīvi atvērts importam, kamēr Eiropas eksports saskaras ar būtiskiem tarifu un ar tarifiem nesaistītiem tirdzniecības šķēršļiem, kas traucē diversificēt eksportu; tā kā, neraugoties uz to, ka imports no trešām valstīm tieši konkurē ar līdzīgu ES produkciju, šīs importētās produkcijas audzēšanai dažos gadījumos netiek piemēroti tādi paši vides, pārtikas nekaitīguma un sociālie standarti; |
| --- | --- |

AA.

tā kā AREFLH 2015. gada pētījuma rezultāti norāda, ka ES tirgus ir relatīvi atvērts importam, kamēr Eiropas eksports saskaras ar būtiskiem tarifu un ar tarifiem nesaistītiem tirdzniecības šķēršļiem, kas traucē diversificēt eksportu; tā kā, neraugoties uz to, ka imports no trešām valstīm tieši konkurē ar līdzīgu ES produkciju, šīs importētās produkcijas audzēšanai dažos gadījumos netiek piemēroti tādi paši vides, pārtikas nekaitīguma un sociālie standarti;

| AB. | tā kā tirgus krīze ir bieža parādība AD nozarē, jo pat neliels pārpalikums tirgū var izraisīt ražotāju cenu strauju kritumu; tā kā augļi un dārzeņi lielākoties ātri bojājas un tāpēc tie ātri jāpārdod, nostādot ražotājus strukturāli neizdevīgā situācijā darījumu slēgšanas sarunās ar lielākajiem mazumtirgotājiem un pārstrādātājiem; |
| --- | --- |

AB.

tā kā tirgus krīze ir bieža parādība AD nozarē, jo pat neliels pārpalikums tirgū var izraisīt ražotāju cenu strauju kritumu; tā kā augļi un dārzeņi lielākoties ātri bojājas un tāpēc tie ātri jāpārdod, nostādot ražotājus strukturāli neizdevīgā situācijā darījumu slēgšanas sarunās ar lielākajiem mazumtirgotājiem un pārstrādātājiem;

| AC. | tā kā krīze, ko izraisīja Krievijas noteiktais aizliegums, ir būtiski negatīvi ietekmējusi un arī nākotnē ietekmēs AD nozari, tās ražotājiem ciešot vienus no vislielākajiem zaudējumiem; tā kā ir jāuzsver, cik nozīmīgas ir spēcīgas RO, kas organizētas tā, lai kolektīvi rastu risinājumus neparedzētās un sarežģītās situācijās ar atbilstīgiem Kopienas instrumentiem, kas pielāgoti katras krīzes smagumam, vai attiecīgā gadījumā veicot Regulā (ES) Nr. 1308/2013 paredzētos ārkārtas pasākumus; |
| --- | --- |

AC.

tā kā krīze, ko izraisīja Krievijas noteiktais aizliegums, ir būtiski negatīvi ietekmējusi un arī nākotnē ietekmēs AD nozari, tās ražotājiem ciešot vienus no vislielākajiem zaudējumiem; tā kā ir jāuzsver, cik nozīmīgas ir spēcīgas RO, kas organizētas tā, lai kolektīvi rastu risinājumus neparedzētās un sarežģītās situācijās ar atbilstīgiem Kopienas instrumentiem, kas pielāgoti katras krīzes smagumam, vai attiecīgā gadījumā veicot Regulā (ES) Nr. 1308/2013 paredzētos ārkārtas pasākumus;

| AD. | tā kā Komisijas ziņojumā ir atzīts, ka AD nozarei piemērojamā režīma krīzes novēršanas instrumenti kopš 2007. gada reformas ir maz izmantoti un ka šie instrumenti nav bijuši pietiekami, lai atvieglotu liela apmēra krīžu sekas, piemēram, E.coli krīzi, vai to, ar kuru saskaramies tagad Krievijas noteiktā aizlieguma dēļ; tā kā lielākā daļā gadījumu, izņemot atsaukšanu no tirgus, šie instrumenti ir administratīvi sarežģīti pielāgojami, jo noteikumi ir neskaidri; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Komisijas ziņojumā ir atzīts, ka AD nozarei piemērojamā režīma krīzes novēršanas instrumenti kopš 2007. gada reformas ir maz izmantoti un ka šie instrumenti nav bijuši pietiekami, lai atvieglotu liela apmēra krīžu sekas, piemēram, E.coli krīzi, vai to, ar kuru saskaramies tagad Krievijas noteiktā aizlieguma dēļ; tā kā lielākā daļā gadījumu, izņemot atsaukšanu no tirgus, šie instrumenti ir administratīvi sarežģīti pielāgojami, jo noteikumi ir neskaidri;

| AE. | tā kā programma “Augļi skolai”, saskaņā ar kuru tiek patērēts liels daudzums vietējo un sezonas augļu un dārzeņu, ir izraisījusi interesi un bijusi sekmīga; |
| --- | --- |

AE.

tā kā programma “Augļi skolai”, saskaņā ar kuru tiek patērēts liels daudzums vietējo un sezonas augļu un dārzeņu, ir izraisījusi interesi un bijusi sekmīga;

| AF. | tā kā iespēja dot piekļuvi ES finanšu atbalstam kapitāla atgūšanas un procentu atgūšanas formā par piešķirtajiem aizdevumiem, lai finansētu krīzes novēršanas un pārvaldības pasākumus, ir bijis nozīmīgs instruments tirgu nedrošības pārvaldībā darbības programmu ietvaros; |
| --- | --- |

AF.

tā kā iespēja dot piekļuvi ES finanšu atbalstam kapitāla atgūšanas un procentu atgūšanas formā par piešķirtajiem aizdevumiem, lai finansētu krīzes novēršanas un pārvaldības pasākumus, ir bijis nozīmīgs instruments tirgu nedrošības pārvaldībā darbības programmu ietvaros;

| AG. | tā kā Komisijas ziņojumā ir norādīts, ka AD nozarei piemērojamā pašreizējā režīma vājie punkti ir noteikumu sarežģītība un juridiskās noteiktības trūkums; tā kā komisārs P. Hogan ir apņēmies uzlabot šo režīmu sava pilnvaru termiņa pirmajā gadā, ņemot vērā dažādu dalībvalstu kultūras atšķirības un kontrastējošās tirgus situācijas, kā arī vajadzību uzlabot nozares konkurētspēju un novatorismu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Komisijas ziņojumā ir norādīts, ka AD nozarei piemērojamā pašreizējā režīma vājie punkti ir noteikumu sarežģītība un juridiskās noteiktības trūkums; tā kā komisārs P. Hogan ir apņēmies uzlabot šo režīmu sava pilnvaru termiņa pirmajā gadā, ņemot vērā dažādu dalībvalstu kultūras atšķirības un kontrastējošās tirgus situācijas, kā arī vajadzību uzlabot nozares konkurētspēju un novatorismu;

| AH. | tā kā Vāgeningenas Universitātes pētījumā secināts, ka ES īstenošanas aktu atšķirīgā interpretācija ir radījusi juridisku nenoteiktību valstu administrācijām un RO, kā rezultātā ir palielinājies administratīvais slogs un radušās bailes uzņemties risku, atturot no RO veidošanas; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Vāgeningenas Universitātes pētījumā secināts, ka ES īstenošanas aktu atšķirīgā interpretācija ir radījusi juridisku nenoteiktību valstu administrācijām un RO, kā rezultātā ir palielinājies administratīvais slogs un radušās bailes uzņemties risku, atturot no RO veidošanas;

| AI. | tā kā AD nozarei piemērojamā režīma darbībai ir vajadzīgas skaidras un paredzamas revīzijas procedūras; tā kā būtu jāizvairās no secīgu revīziju pārklāšanās un nevajadzētu veikt kontroles revīzijas, pirms nav pieņemts galīgs lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm nav jāveic lielākas korekcijas, nekā tas būtu vajadzīgs; |
| --- | --- |

AI.

tā kā AD nozarei piemērojamā režīma darbībai ir vajadzīgas skaidras un paredzamas revīzijas procedūras; tā kā būtu jāizvairās no secīgu revīziju pārklāšanās un nevajadzētu veikt kontroles revīzijas, pirms nav pieņemts galīgs lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm nav jāveic lielākas korekcijas, nekā tas būtu vajadzīgs;

| AJ. | tā kā Regulā (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, jau ir ņemti vērā vairāki elementi, kas ietverti Komisijas paziņojumā, un tā kā ir jānostabilizē patlaban spēkā esošie Eiropas Savienības noteikumi; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Regulā (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, jau ir ņemti vērā vairāki elementi, kas ietverti Komisijas paziņojumā, un tā kā ir jānostabilizē patlaban spēkā esošie Eiropas Savienības noteikumi;

| AK. | tā kā ar AD nozarei piemērojamo režīmu saistītās juridiskās nenoteiktības mazināšanā būtiska nozīme būtu jāpiešķir proporcionalitātei, nodrošinot, ka atsevišķu likumpārkāpēju nolaidība nekaitē RO kopumā; |
| --- | --- |

AK.

tā kā ar AD nozarei piemērojamo režīmu saistītās juridiskās nenoteiktības mazināšanā būtiska nozīme būtu jāpiešķir proporcionalitātei, nodrošinot, ka atsevišķu likumpārkāpēju nolaidība nekaitē RO kopumā;

| AL. | tā kā RO bieži ir sarežģīti atrast vadītājus un apmācīt tos, lai nodrošinātu nepieciešamās iemaņas komercdarbību veikšanai agrorūpniecības nozares saspringtajos konkurences apstākļos; tā kā Komisijas ziņojumā ir norādīts, ka RO tēriņi apmācībai un konsultatīvajiem pakalpojumiem ir bijuši nelieli; |
| --- | --- |

AL.

tā kā RO bieži ir sarežģīti atrast vadītājus un apmācīt tos, lai nodrošinātu nepieciešamās iemaņas komercdarbību veikšanai agrorūpniecības nozares saspringtajos konkurences apstākļos; tā kā Komisijas ziņojumā ir norādīts, ka RO tēriņi apmācībai un konsultatīvajiem pakalpojumiem ir bijuši nelieli;

| AM. | tā kā lauksaimnieku populācija 28 valstu Eiropas Savienībā strauji noveco — uz katriem deviņiem lauksaimniekiem, kas vecāki par 55 gadiem, ir tikai viens, kas jaunāks par 35 gadiem, |
| --- | --- |

AM.

tā kā lauksaimnieku populācija 28 valstu Eiropas Savienībā strauji noveco — uz katriem deviņiem lauksaimniekiem, kas vecāki par 55 gadiem, ir tikai viens, kas jaunāks par 35 gadiem,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu, kurā līdzsvaroti atainota AD nozarei piemērojamā režīma evolūcija kopš 2007. gada reformas, apstiprināts organizatoriskās pamatuzbūves derīgums šai nozarei, norādīti gūtie panākumi, piemēram, aizvien lielāka RO koncentrēšanās, kas uzlabo nozares vietu apgādes ķēdē, kā arī norādītas problēmas, kas joprojām saglabājušās; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu, kurā līdzsvaroti atainota AD nozarei piemērojamā režīma evolūcija kopš 2007. gada reformas, apstiprināts organizatoriskās pamatuzbūves derīgums šai nozarei, norādīti gūtie panākumi, piemēram, aizvien lielāka RO koncentrēšanās, kas uzlabo nozares vietu apgādes ķēdē, kā arī norādītas problēmas, kas joprojām saglabājušās;

| 2. | uzskata, ka atbalstam ir jākompensē tirgus ziņā negatīvās to ierobežojumu sekas, kas piemēroti ražotāju organizācijām; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka atbalstam ir jākompensē tirgus ziņā negatīvās to ierobežojumu sekas, kas piemēroti ražotāju organizācijām;

| 3. | atzinīgi vērtē AD nozarei piemērojamā ES režīma pasākumus, kuru mērķis ir paaugstināt ES ražotāju orientāciju uz tirgu, veicināt inovāciju, atbalstīt AD nozari, palielināt ražotāju konkurētspēju un uzlabot tirdzniecību, produktu kvalitāti un ražošanas vides aspektus, sniedzot atbalstu RO un ROA, un atzīstot starpnozaru organizācijas, kā arī veicinot kopu veidošanu, kas radīs jaunas ienākumu plūsmas, lai tās novirzītu jaunos ieguldījumos; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē AD nozarei piemērojamā ES režīma pasākumus, kuru mērķis ir paaugstināt ES ražotāju orientāciju uz tirgu, veicināt inovāciju, atbalstīt AD nozari, palielināt ražotāju konkurētspēju un uzlabot tirdzniecību, produktu kvalitāti un ražošanas vides aspektus, sniedzot atbalstu RO un ROA, un atzīstot starpnozaru organizācijas, kā arī veicinot kopu veidošanu, kas radīs jaunas ienākumu plūsmas, lai tās novirzītu jaunos ieguldījumos;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka jaunā KLP saglabā AD nozarei piemērojamo režīmu, tomēr apstiprinot, ka esošie instrumenti ne vienmēr ir bijuši efektīvi, kā sabiedriskās apspriešanas dokumentā “Pārskats par augļu un dārzeņu nozarei piemērojamo ES režīmu” ir atzinusi Komisija, tāpēc atbalsta Newcastle Group, kas strādā pie tā, lai uzlabotu AD nozarei piemērojamo režīmu, kur būtu jāņem vērā to tiesisko līdzekļu specifiskais raksturs, kas regulē kooperatīvu darbību dalībvalstīs, lai neierobežotu jaunu RO izveidi, vienlaikus ņemot vērā, ka ražotāji var izvēlēties palikt ārpus RO sistēmas; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka jaunā KLP saglabā AD nozarei piemērojamo režīmu, tomēr apstiprinot, ka esošie instrumenti ne vienmēr ir bijuši efektīvi, kā sabiedriskās apspriešanas dokumentā “Pārskats par augļu un dārzeņu nozarei piemērojamo ES režīmu” ir atzinusi Komisija, tāpēc atbalsta Newcastle Group, kas strādā pie tā, lai uzlabotu AD nozarei piemērojamo režīmu, kur būtu jāņem vērā to tiesisko līdzekļu specifiskais raksturs, kas regulē kooperatīvu darbību dalībvalstīs, lai neierobežotu jaunu RO izveidi, vienlaikus ņemot vērā, ka ražotāji var izvēlēties palikt ārpus RO sistēmas;

| 5. | aicina Komisiju aktīvāk censties novērst negodīgu tirdzniecības praksi (NTP) pārtikas apgādes ķēdē, kas negatīvi ietekmē ražotāju ieņēmumus, samazina ienākumus un apdraud nozares dzīvotspēju un ilgtspējību; uzskata, ka lielo izplatīšanas tīklu negodīga tirdzniecības prakse un spiediena izdarīšana uz ražotājiem, kuri ir vai nav RO locekļi, ir galvenā problēma, kas jārisina, lai panāktu to, ka AD nozares lauksaimnieku ienākumi ir pienācīgi; norāda uz to, ka ražotāji ir neaizsargāti, jo to produkti ir tādi, kas ātri bojājas; uzskata, ka tādas uzskaitītās problēmas, kā zemju pamešana vai aktīvo lauksaimnieku novecošana, atrisināsies, ja no ražošanas gūtā peļņa būs pietiekama, lai nodrošinātu profesijas nākotni un piesaistītu gados jaunu darbaspēku; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju aktīvāk censties novērst negodīgu tirdzniecības praksi (NTP) pārtikas apgādes ķēdē, kas negatīvi ietekmē ražotāju ieņēmumus, samazina ienākumus un apdraud nozares dzīvotspēju un ilgtspējību; uzskata, ka lielo izplatīšanas tīklu negodīga tirdzniecības prakse un spiediena izdarīšana uz ražotājiem, kuri ir vai nav RO locekļi, ir galvenā problēma, kas jārisina, lai panāktu to, ka AD nozares lauksaimnieku ienākumi ir pienācīgi; norāda uz to, ka ražotāji ir neaizsargāti, jo to produkti ir tādi, kas ātri bojājas; uzskata, ka tādas uzskaitītās problēmas, kā zemju pamešana vai aktīvo lauksaimnieku novecošana, atrisināsies, ja no ražošanas gūtā peļņa būs pietiekama, lai nodrošinātu profesijas nākotni un piesaistītu gados jaunu darbaspēku;

| 6. | aicina Komisiju noteikt skaidrus ES standartus attiecībā uz labas prakses principiem pārtikas ķēdē, lai tiktu vienādi interpretēti standarti negodīgas tirdzniecības prakses jomā; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju noteikt skaidrus ES standartus attiecībā uz labas prakses principiem pārtikas ķēdē, lai tiktu vienādi interpretēti standarti negodīgas tirdzniecības prakses jomā;

| 7. | aicina Komisiju atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir veicināt RO produktu tiešo tirdzniecību; uzskata, ka tiešā pārdošana ir alternatīva lieliem izplatītājiem un to vērtībām saistībā ar attieksmi pret uzturu, lauksaimniecību un vidi; uzskata, ka tiešās pārdošanas cenas tirgū ir zemākas par lielo izplatītāju cenām, jo tiek izslēgti starpnieki un loģistikas izmaksas; šajā sakarībā uzskata, ka ķēdes saīsināšana nodrošina godīgus ieņēmumus lauksaimniekiem un ļauj cīnīties pret negodīgu tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir veicināt RO produktu tiešo tirdzniecību; uzskata, ka tiešā pārdošana ir alternatīva lieliem izplatītājiem un to vērtībām saistībā ar attieksmi pret uzturu, lauksaimniecību un vidi; uzskata, ka tiešās pārdošanas cenas tirgū ir zemākas par lielo izplatītāju cenām, jo tiek izslēgti starpnieki un loģistikas izmaksas; šajā sakarībā uzskata, ka ķēdes saīsināšana nodrošina godīgus ieņēmumus lauksaimniekiem un ļauj cīnīties pret negodīgu tirdzniecības praksi;

| 8. | atzīmē, ka daudzas dalībvalstis ir ieviesušas pasākumus cīņai pret negodīgu tirdzniecības praksi un prasa nodrošināt ES koordinētus risinājumus, lai nostiprinātu lauksaimniecības produkcijas iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka daudzas dalībvalstis ir ieviesušas pasākumus cīņai pret negodīgu tirdzniecības praksi un prasa nodrošināt ES koordinētus risinājumus, lai nostiprinātu lauksaimniecības produkcijas iekšējā tirgus darbību;

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi saglabāt Eiropas kvalitātes standartus attiecībā uz svaigiem augļu un dārzeņu produktiem, lai nodrošinātu augstu un vienmērīgu kvalitāti pārtikas ķēdē un ieguvumu gala patērētājam; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir svarīgi saglabāt Eiropas kvalitātes standartus attiecībā uz svaigiem augļu un dārzeņu produktiem, lai nodrošinātu augstu un vienmērīgu kvalitāti pārtikas ķēdē un ieguvumu gala patērētājam;

| 10. | mudina Komisiju precizēt, kā tā gatavojas piemērot Regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, 209. panta 1. punktu, lai ieviestu lielāku normatīvo skaidrību par to, kā sasniegt LESD 39. pantā minētos mērķus, pilnībā ievērojot LESD 101. pantu konkurences jomā; |
| --- | --- |

10.

mudina Komisiju precizēt, kā tā gatavojas piemērot Regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, 209. panta 1. punktu, lai ieviestu lielāku normatīvo skaidrību par to, kā sasniegt LESD 39. pantā minētos mērķus, pilnībā ievērojot LESD 101. pantu konkurences jomā;

| 11. | atzīmē, ka apvienošanās organizācijās pakāpe nozarē, ņemot vērā RO pārdoto augļu un dārzeņu īpatsvaru saražotās produkcijas kopējā vērtībā, pēdējos gados Savienībā kopumā ir pastāvīgi paaugstinājusies, tomēr šo pieaugumu var attiecināt tikai uz dažām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka apvienošanās organizācijās pakāpe nozarē, ņemot vērā RO pārdoto augļu un dārzeņu īpatsvaru saražotās produkcijas kopējā vērtībā, pēdējos gados Savienībā kopumā ir pastāvīgi paaugstinājusies, tomēr šo pieaugumu var attiecināt tikai uz dažām dalībvalstīm;

| 12. | uzsver, ka, neraugoties uz šo paaugstināšanos, apvienošanās organizācijās pakāpe, ņemot vērā ražotāju skaitu, vidēji joprojām ir zema, un dažās dalībvalstīs šie rādītāji ir izteikti zemāki nekā vidēji ES, un ka šīs problēmas risinājumi ir izšķiroši svarīgi AD nozarei piemērojamā režīma nākotnei arī tāpēc, lai novērstu būtiskās reģionālās atšķirības; uzsver arī, ka šim zemajam pašorganizēšanās līmenim nepalīdz arī sarežģītie RO noteikumi, kuru dēļ dažās dalībvalstīs ir apturēta RO darbība un atsaukta to atzīšana; tāpēc aicina Komisiju šo situāciju mainīt, vienkāršojot shēmas noteikumus, lai ražotāju organizācijās vēlētos iesaistīties vairāk ražotāju; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka, neraugoties uz šo paaugstināšanos, apvienošanās organizācijās pakāpe, ņemot vērā ražotāju skaitu, vidēji joprojām ir zema, un dažās dalībvalstīs šie rādītāji ir izteikti zemāki nekā vidēji ES, un ka šīs problēmas risinājumi ir izšķiroši svarīgi AD nozarei piemērojamā režīma nākotnei arī tāpēc, lai novērstu būtiskās reģionālās atšķirības; uzsver arī, ka šim zemajam pašorganizēšanās līmenim nepalīdz arī sarežģītie RO noteikumi, kuru dēļ dažās dalībvalstīs ir apturēta RO darbība un atsaukta to atzīšana; tāpēc aicina Komisiju šo situāciju mainīt, vienkāršojot shēmas noteikumus, lai ražotāju organizācijās vēlētos iesaistīties vairāk ražotāju;

| 13. | norāda, ka ir jāpalielina ražotāju apvienošanās organizācijās līmenis, paturot prātā to, ka šis līmenis ir acīmredzami augstāks reģionos, kuros ražošana un tirgvedība ir vairāk modernizētas un virzītas uz eksportu, un zemāks valstīs, kurām nav bijusi izdevība daudzus gadus izmantot darbības fondus; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka ir jāpalielina ražotāju apvienošanās organizācijās līmenis, paturot prātā to, ka šis līmenis ir acīmredzami augstāks reģionos, kuros ražošana un tirgvedība ir vairāk modernizētas un virzītas uz eksportu, un zemāks valstīs, kurām nav bijusi izdevība daudzus gadus izmantot darbības fondus;

| 14. | uzskata par nepieciešamu paredzēt krīžu vadības instrumentu ieviešanu, skaidri identificēt dažu RO īstenotu sekmīgu pieredzi šajā jomā, lai varētu to izmantot visur, kur tas ir iespējams; šajā saistībā prasa Komisijai atvieglot šajā jomā vadošo RO zināšanu un prasmju iepazīšanu; |
| --- | --- |

14.

uzskata par nepieciešamu paredzēt krīžu vadības instrumentu ieviešanu, skaidri identificēt dažu RO īstenotu sekmīgu pieredzi šajā jomā, lai varētu to izmantot visur, kur tas ir iespējams; šajā saistībā prasa Komisijai atvieglot šajā jomā vadošo RO zināšanu un prasmju iepazīšanu;

| 15. | atgādina, ka RO ir rīki, kas kalpo ražotājiem, tos kolektīvi organizējot tirgū, lai aizstāvētu to ieņēmumus, ka jo īpaši noderīgas RO ir tajās teritorijās, kur ražo produktus nosūtīšanai uz to patēriņa teritorijām, bet daži tuvējie vai nišas ražotāji vai tirgi tās izmanto maz; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka RO ir rīki, kas kalpo ražotājiem, tos kolektīvi organizējot tirgū, lai aizstāvētu to ieņēmumus, ka jo īpaši noderīgas RO ir tajās teritorijās, kur ražo produktus nosūtīšanai uz to patēriņa teritorijām, bet daži tuvējie vai nišas ražotāji vai tirgi tās izmanto maz;

| 16. | šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi palielināt kopējo atbalstu RO un nodrošināt spēcīgākus stimulus gan tam, lai esošās RO apvienotos, gan tam, lai veidotos jaunas RO — gan valstu gan starptautiskā līmenī — vienlaikus prasa RO veidošanai piešķirto ieguldījumu atbalsta uzraudzību, lai ieguldījumi tiktu veikti tajās jomās, kuras uzlabotu RO locekļu ienākumus; |
| --- | --- |

16.

šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi palielināt kopējo atbalstu RO un nodrošināt spēcīgākus stimulus gan tam, lai esošās RO apvienotos, gan tam, lai veidotos jaunas RO — gan valstu gan starptautiskā līmenī — vienlaikus prasa RO veidošanai piešķirto ieguldījumu atbalsta uzraudzību, lai ieguldījumi tiktu veikti tajās jomās, kuras uzlabotu RO locekļu ienākumus;

| 17. | pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs apvienošanās ražotāju organizācijās līmenis ir ļoti zems, un iesaka dalībvalstīm par prioritāti noteikt ražotāju apvienību veicināšanu; aicina Komisiju veikt analīzi par to dalībvalstu īpašajām iezīmēm, kurās ir maz ražotāju organizāciju; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs apvienošanās ražotāju organizācijās līmenis ir ļoti zems, un iesaka dalībvalstīm par prioritāti noteikt ražotāju apvienību veicināšanu; aicina Komisiju veikt analīzi par to dalībvalstu īpašajām iezīmēm, kurās ir maz ražotāju organizāciju;

| 18. | šajā sakarībā aicina Komisiju atjaunot finansiālo atbalstu jaunizveidoto AD nozares RO ieguldījumiem; uzskata, ka bez minētā atbalsta izveidotajām organizācijām ir ļoti grūti panākt, lai valsts tās atzīst, kas nepieciešams, lai tās varētu darboties; tādējādi uzskata, ka atbalsts ir viens no efektīvākajiem līdzekļiem organizāciju izveidei un to īpatsvara palielināšanai; |
| --- | --- |

18.

šajā sakarībā aicina Komisiju atjaunot finansiālo atbalstu jaunizveidoto AD nozares RO ieguldījumiem; uzskata, ka bez minētā atbalsta izveidotajām organizācijām ir ļoti grūti panākt, lai valsts tās atzīst, kas nepieciešams, lai tās varētu darboties; tādējādi uzskata, ka atbalsts ir viens no efektīvākajiem līdzekļiem organizāciju izveidei un to īpatsvara palielināšanai;

| 19. | aicina Komisiju saistībā ar KLP vienkāršošanu turpināt stiprināt ražotāju organizāciju efektivitāti ražošanas piedāvājuma koncentrācijas jomā, galvenokārt attiecībā uz to centrālo tirdzniecības nozīmi augļu un dārzeņu ķēdē; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju saistībā ar KLP vienkāršošanu turpināt stiprināt ražotāju organizāciju efektivitāti ražošanas piedāvājuma koncentrācijas jomā, galvenokārt attiecībā uz to centrālo tirdzniecības nozīmi augļu un dārzeņu ķēdē;

| 20. | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt ieguvumus tām RO, kas nolemj uzņemt jauniešus; uzsver, ka RO var būt iespēja veicināt paaudžu nomaiņu lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt ieguvumus tām RO, kas nolemj uzņemt jauniešus; uzsver, ka RO var būt iespēja veicināt paaudžu nomaiņu lauksaimniecības nozarē;

| 21. | prasa Komisijai rūpēties par to Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumu ātru un saskaņotu īstenošanu, kas attiecas uz augļu un dārzeņu ražošanu, no vienas puses, un ražotāju un starpnozaru organizācijām, no otras puses; |
| --- | --- |

21.

prasa Komisijai rūpēties par to Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumu ātru un saskaņotu īstenošanu, kas attiecas uz augļu un dārzeņu ražošanu, no vienas puses, un ražotāju un starpnozaru organizācijām, no otras puses;

| 22. | atkārtoti pauž dziļas bažas par to, ka pašlaik tikai 7,5 % ES lauksaimnieku ir vecumā līdz 35 gadiem, un uzskata, ka labi funkcionējošas RO, kas piesaista jauniešus, var palīdzēt mainīt šo neilgtspējīgo demogrāfisko tendenci; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti pauž dziļas bažas par to, ka pašlaik tikai 7,5 % ES lauksaimnieku ir vecumā līdz 35 gadiem, un uzskata, ka labi funkcionējošas RO, kas piesaista jauniešus, var palīdzēt mainīt šo neilgtspējīgo demogrāfisko tendenci;

| 23. | uzsver nepieciešamību sniegt stimulus, lai paaugstinātu pētniecības un inovācijas līmeni RO; uzskata, ka lielāka inovācija veicinās RO konkurētspēju un palīdzēs cīnīties ar kaitēkļiem, kas posta Eiropas lauksaimniecību; |
| --- | --- |

23.

uzsver nepieciešamību sniegt stimulus, lai paaugstinātu pētniecības un inovācijas līmeni RO; uzskata, ka lielāka inovācija veicinās RO konkurētspēju un palīdzēs cīnīties ar kaitēkļiem, kas posta Eiropas lauksaimniecību;

| 24. | uzsver nepieciešamību palīdzēt RO stiprināt eksportu un piedalīties jaunu ārvalstu tirgu pētniecībā; |
| --- | --- |

24.

uzsver nepieciešamību palīdzēt RO stiprināt eksportu un piedalīties jaunu ārvalstu tirgu pētniecībā;

| 25. | uzskata, ka ir jāpalielina ražotāju organizāciju pievilcība, mazinot birokrātiju, uzlabojot atbalstu, ko šīm grupām sniedz Eiropas Savienība, un uzlabojot krīzes pārvarēšanas mehānismus; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir jāpalielina ražotāju organizāciju pievilcība, mazinot birokrātiju, uzlabojot atbalstu, ko šīm grupām sniedz Eiropas Savienība, un uzlabojot krīzes pārvarēšanas mehānismus;

| 26. | mudina Komisiju, ņemot vērā tās paredzētos vienkāršošanas centienus, drīzumā notiekošajā īstenošanas aktu pārskatīšanā palielināt juridisko noteiktību valstu administrācijām, RO un ROA un samazināt administratīvo slogu; uzsver, ka šajā pārskatīšanā nebūtu jāaizskar augļu un dārzeņu nozarei piemērojamā režīma pamatuzbūve vai jānodara kaitējums nozari pārstāvošo ražotāju interesēm vai ienākumiem; |
| --- | --- |

26.

mudina Komisiju, ņemot vērā tās paredzētos vienkāršošanas centienus, drīzumā notiekošajā īstenošanas aktu pārskatīšanā palielināt juridisko noteiktību valstu administrācijām, RO un ROA un samazināt administratīvo slogu; uzsver, ka šajā pārskatīšanā nebūtu jāaizskar augļu un dārzeņu nozarei piemērojamā režīma pamatuzbūve vai jānodara kaitējums nozari pārstāvošo ražotāju interesēm vai ienākumiem;

| 27. | ar bažām konstatē, ka RO noteikumus Komisijas revidenti var plaši interpretēt, kas rada lielu nenoteiktību un var draudēt dalībvalstīm ar aizliegumu un pārskatīšanu tiesā; uzsver arī to, ka revīzijas procedūras un finanšu korekcijas ir jāveic savlaicīgāk un saskaņotā revīzijas laika periodā; |
| --- | --- |

27.

ar bažām konstatē, ka RO noteikumus Komisijas revidenti var plaši interpretēt, kas rada lielu nenoteiktību un var draudēt dalībvalstīm ar aizliegumu un pārskatīšanu tiesā; uzsver arī to, ka revīzijas procedūras un finanšu korekcijas ir jāveic savlaicīgāk un saskaņotā revīzijas laika periodā;

| 28. | aicina Komisiju ievērojami saīsināt atbilstības pārbaužu izskatīšanas termiņus; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju ievērojami saīsināt atbilstības pārbaužu izskatīšanas termiņus;

| 29. | aicina Komisiju lielākas sistēmas juridiskās noteiktības dēļ racionalizēt uzraudzību un vērst to uz katras rīcības programmas apstiprinātas darbības vai pasākuma reālo īstenošanu, kā arī uz tām piešķirto izmaksu pārbaudi, skaidri nosakot, kas tiek uzraudzīts un kam jāveic pārbaude; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju lielākas sistēmas juridiskās noteiktības dēļ racionalizēt uzraudzību un vērst to uz katras rīcības programmas apstiprinātas darbības vai pasākuma reālo īstenošanu, kā arī uz tām piešķirto izmaksu pārbaudi, skaidri nosakot, kas tiek uzraudzīts un kam jāveic pārbaude;

| 30. | aicina Komisiju piemērot proporcionalitātes principu attiecībā uz sankcijām un nodrošināt, ka revīzijas tiek pabeigtas paredzētajā termiņā, lai palielinātu juridisko noteiktību ražotāju organizācijām un to locekļiem; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju piemērot proporcionalitātes principu attiecībā uz sankcijām un nodrošināt, ka revīzijas tiek pabeigtas paredzētajā termiņā, lai palielinātu juridisko noteiktību ražotāju organizācijām un to locekļiem;

| 31. | norāda, ka noteikumi par pieteikšanos atbalsta režīma piemērošanai un pieteikumu pamatošanas noteikumi ir pārmērīgi un neprecīzi un ka tie ir pakļauti daudzkārtīgām administratīvo institūciju veiktām pārbaudēm, kas bieži vien nav nedz saskaņotas, nedz precīzas, tādējādi novedot pie tā, ka dažu veidu partneri atstāj šo režīmu un dažas ražotāju organizācijas nolemj neiesniegt darbības programmas; uzskata, ka šajā sakarībā ir ļoti svarīgi skaidrot Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumus par ražotāju organizāciju atzīšanu, lai nodrošinātu režīma tiesisko noteiktību un novērstu neskaidrību ražotāju vidū; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka noteikumi par pieteikšanos atbalsta režīma piemērošanai un pieteikumu pamatošanas noteikumi ir pārmērīgi un neprecīzi un ka tie ir pakļauti daudzkārtīgām administratīvo institūciju veiktām pārbaudēm, kas bieži vien nav nedz saskaņotas, nedz precīzas, tādējādi novedot pie tā, ka dažu veidu partneri atstāj šo režīmu un dažas ražotāju organizācijas nolemj neiesniegt darbības programmas; uzskata, ka šajā sakarībā ir ļoti svarīgi skaidrot Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumus par ražotāju organizāciju atzīšanu, lai nodrošinātu režīma tiesisko noteiktību un novērstu neskaidrību ražotāju vidū;

| 32. | mudina Komisiju precizēt transnacionālo RO (un to apvienību) izveides noteikumus un jo īpaši noteikumus attiecībā uz pienākumiem un atbildību, lai nodrošinātu juridisko noteiktību valstu administrācijām un attiecīgajām RO; |
| --- | --- |

32.

mudina Komisiju precizēt transnacionālo RO (un to apvienību) izveides noteikumus un jo īpaši noteikumus attiecībā uz pienākumiem un atbildību, lai nodrošinātu juridisko noteiktību valstu administrācijām un attiecīgajām RO;

| 33. | prasa paplašināt starpnozaru organizāciju pienākumus, jo īpaši saistībā ar vispārīgu saziņu un informēšanu, kā arī iedzīvotāju-patērētāju izglītošanu, jo īpaši jautājumos par pārtiku; |
| --- | --- |

33.

prasa paplašināt starpnozaru organizāciju pienākumus, jo īpaši saistībā ar vispārīgu saziņu un informēšanu, kā arī iedzīvotāju-patērētāju izglītošanu, jo īpaši jautājumos par pārtiku;

| 34. | uzsver starpnozaru grupu nozīmi nozares iekšējā dialoga uzlabošanā; |
| --- | --- |

34.

uzsver starpnozaru grupu nozīmi nozares iekšējā dialoga uzlabošanā;

| 35. | pauž bažas, ka lielākās ražotāju organizācijas (apmēram 18 % no visām ražotāju organizācijām, kuru apgrozījums pārsniedz EUR 20 miljonus) saņem aptuveni 70 % no ES finansiālā atbalsta; |
| --- | --- |

35.

pauž bažas, ka lielākās ražotāju organizācijas (apmēram 18 % no visām ražotāju organizācijām, kuru apgrozījums pārsniedz EUR 20 miljonus) saņem aptuveni 70 % no ES finansiālā atbalsta;

| 36. | uzskata, ka vienkāršošanai, tostarp attiecībā uz noteikumiem par jaunu RO izveidi gan valsts gan starptautiskā kontekstā, vajadzētu būt pirmajam solim ceļā uz to, lai padarītu šādas organizācijas lauksaimniekiem pievilcīgākas, neradot RO struktūras devalvāciju, kas mazina tās spējas efektīvi darboties tirgū; prasa, lai Komisija apzinātu vēl arī citus pasākumus RO pievilcības veicināšanai, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ir zems organizāciju īpatsvars; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka vienkāršošanai, tostarp attiecībā uz noteikumiem par jaunu RO izveidi gan valsts gan starptautiskā kontekstā, vajadzētu būt pirmajam solim ceļā uz to, lai padarītu šādas organizācijas lauksaimniekiem pievilcīgākas, neradot RO struktūras devalvāciju, kas mazina tās spējas efektīvi darboties tirgū; prasa, lai Komisija apzinātu vēl arī citus pasākumus RO pievilcības veicināšanai, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ir zems organizāciju īpatsvars;

| 37. | aicina Komisiju uzmanīgi piemērot proporcionalitātes principu tā, lai atsevišķas kļūdas neietekmētu RO visu locekļu tiesības; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju uzmanīgi piemērot proporcionalitātes principu tā, lai atsevišķas kļūdas neietekmētu RO visu locekļu tiesības;

| 38. | uzskata, ka nekāda novērtēšanas procesa vienkāršošana nedrīkst skart valsts tiesību aktus, kas apstiprina augļu un dārzeņu RO uzstādītās prasības, piemēram, tās, kas piemērotas kooperatīviem; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka nekāda novērtēšanas procesa vienkāršošana nedrīkst skart valsts tiesību aktus, kas apstiprina augļu un dārzeņu RO uzstādītās prasības, piemēram, tās, kas piemērotas kooperatīviem;

| 39. | aicina Komisiju, pārskatot augļu un dārzeņu nozarei piemērojamo režīmu, mazināt administratīvo slogu ražotāju organizācijām, atceļot valsts iestāžu veiktos vidusposma novērtējumus; atzīmē, ka šajos novērtējumos bieži vien tiek kopēti valstu iestāžu gada ziņojumos ietvertie jautājumi un tie nesniedz nekādu acīmredzamu labumu; turklāt aicina Komisiju atbilstoši mērķim vienkāršot administratīvās procedūras samazināt informācijas apjomu, kas valstu iestādēm un RO ir jāsniedz gada ziņojumos, un nodrošināt, ka tiek vākti tikai tie dati, kurus Komisija faktiski izmanto shēmas efektivitātes kontrolei; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju, pārskatot augļu un dārzeņu nozarei piemērojamo režīmu, mazināt administratīvo slogu ražotāju organizācijām, atceļot valsts iestāžu veiktos vidusposma novērtējumus; atzīmē, ka šajos novērtējumos bieži vien tiek kopēti valstu iestāžu gada ziņojumos ietvertie jautājumi un tie nesniedz nekādu acīmredzamu labumu; turklāt aicina Komisiju atbilstoši mērķim vienkāršot administratīvās procedūras samazināt informācijas apjomu, kas valstu iestādēm un RO ir jāsniedz gada ziņojumos, un nodrošināt, ka tiek vākti tikai tie dati, kurus Komisija faktiski izmanto shēmas efektivitātes kontrolei;

| 40. | mudina Komisiju pārskatīt 2014. gada 11. marta deleģēto Regulu (ES) Nr. 499/2014, ar kuru ir ieviestas sarežģītākas RO pārbaudes, tostarp nesamērīgas sankcijas par sarežģītu atzīšanas kritēriju neievērošanu; uzsver, ka attiecībā uz sankcijām ir jāievēro proporcionalitātes princips, lai shēmā iesaistītos jauni ražotāji un esošie dalībnieki no tās neizstātos; |
| --- | --- |

40.

mudina Komisiju pārskatīt 2014. gada 11. marta deleģēto Regulu (ES) Nr. 499/2014, ar kuru ir ieviestas sarežģītākas RO pārbaudes, tostarp nesamērīgas sankcijas par sarežģītu atzīšanas kritēriju neievērošanu; uzsver, ka attiecībā uz sankcijām ir jāievēro proporcionalitātes princips, lai shēmā iesaistītos jauni ražotāji un esošie dalībnieki no tās neizstātos;

| 41. | uzskata, ka RO konkurētspēja ir ļoti atkarīga no to vadības pārvaldības; mudina Komisiju pilnveidot spēkā esošos pasākumus vai izstrādāt jaunus, tostarp apmācības pasākumus un labākās prakses apmaiņas iniciatīvas, kas uzlabotu RO pārvaldību un to konkurētspēju pārtikas apgādes ķēdē, un nodrošināt, ka RO vidū pieaug uz tirgu vērstas uzvedības nozīme; uzsver, ka RO būtu jāpārvalda personām, kas pārzina tirgvedību un spēj rīkoties krīzes situācijās lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka RO konkurētspēja ir ļoti atkarīga no to vadības pārvaldības; mudina Komisiju pilnveidot spēkā esošos pasākumus vai izstrādāt jaunus, tostarp apmācības pasākumus un labākās prakses apmaiņas iniciatīvas, kas uzlabotu RO pārvaldību un to konkurētspēju pārtikas apgādes ķēdē, un nodrošināt, ka RO vidū pieaug uz tirgu vērstas uzvedības nozīme; uzsver, ka RO būtu jāpārvalda personām, kas pārzina tirgvedību un spēj rīkoties krīzes situācijās lauksaimniecības nozarē;

| 42. | iesaka, lai Komisija galveno uzmanību pievērstu RO ietvertajiem ražošanas un izplatīšanas modeļiem, un aicina vietējās un reģionālajās iestādes sniegt atbalstu RO produkcijas loģistikai un tirdzniecībai reģionos; |
| --- | --- |

42.

iesaka, lai Komisija galveno uzmanību pievērstu RO ietvertajiem ražošanas un izplatīšanas modeļiem, un aicina vietējās un reģionālajās iestādes sniegt atbalstu RO produkcijas loģistikai un tirdzniecībai reģionos;

| 43. | prasa Komisijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai ļautu ražotāju organizācijām pilnā mērā pildīt savu uzdevumu — palielināt ražotāju ienākumus; |
| --- | --- |

43.

prasa Komisijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai ļautu ražotāju organizācijām pilnā mērā pildīt savu uzdevumu — palielināt ražotāju ienākumus;

| 44. | aicina Komisiju izskatīt iespēju paplašināt noteikumus krīzes novēršanas un pārvaldības pasākumu finansēšanas jomā (piekļuve finanšu atbalstam kapitāla atgūšanai un procentu atgūšana par piešķirtajiem aizdevumiem), ietverot arī citu mērķu sasniegšanu, kas noteikti ražotāju organizāciju un to apvienību darbības programmās; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju izskatīt iespēju paplašināt noteikumus krīzes novēršanas un pārvaldības pasākumu finansēšanas jomā (piekļuve finanšu atbalstam kapitāla atgūšanai un procentu atgūšana par piešķirtajiem aizdevumiem), ietverot arī citu mērķu sasniegšanu, kas noteikti ražotāju organizāciju un to apvienību darbības programmās;

| 45. | mudina Komisiju izstrādāt pasākumus dalībvalstu, kurās ir augsts RO īpatsvars, administratīvās un strukturālās zinātības tālāknodošanai attiecībā uz RO izveidi tām dalībvalstīm, kurās ir zems ražotāju organizāciju izveides īpatsvars; |
| --- | --- |

45.

mudina Komisiju izstrādāt pasākumus dalībvalstu, kurās ir augsts RO īpatsvars, administratīvās un strukturālās zinātības tālāknodošanai attiecībā uz RO izveidi tām dalībvalstīm, kurās ir zems ražotāju organizāciju izveides īpatsvars;

| 46. | uzskata, ka pastāvīgi un stingri ir jāievēro videi draudzīga prakse un tāpēc šādas prakses finansēšana ir jāturpina no vienas darbības programmas uz otru, un ir jāpaplašina darbības joma arī attiecībā uz tiem ražotājiem, kuru zemes gabali atrodas blakus ražotāju organizāciju locekļu apsaimniekotajiem zemes gabaliem; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka pastāvīgi un stingri ir jāievēro videi draudzīga prakse un tāpēc šādas prakses finansēšana ir jāturpina no vienas darbības programmas uz otru, un ir jāpaplašina darbības joma arī attiecībā uz tiem ražotājiem, kuru zemes gabali atrodas blakus ražotāju organizāciju locekļu apsaimniekotajiem zemes gabaliem;

| 47. | uzskata, ka ROA varētu būt liela nozīme lauksaimnieku pozīciju nostiprināšanā līgumslēgšanas sarunās, un mudina Komisiju veicināt stimulus jaunu ROA veidošanai gan valstu, gan Eiropas līmenī, juridiskajā ziņā nostiprināt to rīcībspēju un paredzēt iespēju piesaistīt to darbībām ražotājus, kas nepieder pie RO, lai turpmāk nostiprinātu to ietekmi; uzsver, ka ROA spēj ne tikai īstenot efektīvu koncentrāciju un piedāvājuma novērtēšanu, bet arī veicināt augstāku efektivitāti pasākumu pārvaldībā, pateicoties tieši koordinēšanas darbībai, kura tām ir jāveic darbības plānā; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka ROA varētu būt liela nozīme lauksaimnieku pozīciju nostiprināšanā līgumslēgšanas sarunās, un mudina Komisiju veicināt stimulus jaunu ROA veidošanai gan valstu, gan Eiropas līmenī, juridiskajā ziņā nostiprināt to rīcībspēju un paredzēt iespēju piesaistīt to darbībām ražotājus, kas nepieder pie RO, lai turpmāk nostiprinātu to ietekmi; uzsver, ka ROA spēj ne tikai īstenot efektīvu koncentrāciju un piedāvājuma novērtēšanu, bet arī veicināt augstāku efektivitāti pasākumu pārvaldībā, pateicoties tieši koordinēšanas darbībai, kura tām ir jāveic darbības plānā;

| 48. | uzskata, ka starpnozaru grupas ir jāmudina nodrošināt augļu un dārzeņu ražošanas nozares labāku organizāciju; uzskata, ka tām var būt liela nozīme saistībā ar pievienotās vērtības radīšanu un sadalīšanu starp dažādiem nozares ķēdes posmiem, ar produkcijas kvalitāti, pārdošanas veicināšanu ilgtermiņā un saistībā ar tirgus un krīzes vadību; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka starpnozaru grupas ir jāmudina nodrošināt augļu un dārzeņu ražošanas nozares labāku organizāciju; uzskata, ka tām var būt liela nozīme saistībā ar pievienotās vērtības radīšanu un sadalīšanu starp dažādiem nozares ķēdes posmiem, ar produkcijas kvalitāti, pārdošanas veicināšanu ilgtermiņā un saistībā ar tirgus un krīzes vadību;

| 49. | uzskata, ka ROA varētu būt liela nozīme īslaicīgu krīžu paredzēšanā un vadībā; uzsver interesi par iespēju brīvprātīgi tām piesaistīt ražotājus, kas nepieder pie RO, lai nostiprinātu ražotāju kolektīvās darbības efektivitāti; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka ROA varētu būt liela nozīme īslaicīgu krīžu paredzēšanā un vadībā; uzsver interesi par iespēju brīvprātīgi tām piesaistīt ražotājus, kas nepieder pie RO, lai nostiprinātu ražotāju kolektīvās darbības efektivitāti;

| 50. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt to, lai RO un ROA struktūra un darbība būtu balstīta uz neatkarības un demokrātijas principiem ar mērķi paaugstināt abpusēju uzticību starp ražotājiem un cīnīties pret negodīgu tirdzniecības praksi un izdevīgumu meklējošu rīcību; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt to, lai RO un ROA struktūra un darbība būtu balstīta uz neatkarības un demokrātijas principiem ar mērķi paaugstināt abpusēju uzticību starp ražotājiem un cīnīties pret negodīgu tirdzniecības praksi un izdevīgumu meklējošu rīcību;

| 51. | pauž nelokāmu pārliecību, ka to trešo valstu produktu, kuri paredzēti eksportam uz ES, ražošanas metodēm ir jāsniedz Eiropas Savienības patērētājiem tādas pašas garantijas attiecībā uz veselību, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku labturību, ilgtspējīgu attīstību un minimālajiem sociālajiem standartiem, kādas ir prasītas no ES ražotājiem; tāpēc ES noslēgtajās vienošanās ar trešām valstīm jāvadās pēc reālas savstarpības kritērija tirgus piekļuves jomā un spēkā esošo noteikumu ES ražotājiem ievērošanas jomā; |
| --- | --- |

51.

pauž nelokāmu pārliecību, ka to trešo valstu produktu, kuri paredzēti eksportam uz ES, ražošanas metodēm ir jāsniedz Eiropas Savienības patērētājiem tādas pašas garantijas attiecībā uz veselību, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku labturību, ilgtspējīgu attīstību un minimālajiem sociālajiem standartiem, kādas ir prasītas no ES ražotājiem; tāpēc ES noslēgtajās vienošanās ar trešām valstīm jāvadās pēc reālas savstarpības kritērija tirgus piekļuves jomā un spēkā esošo noteikumu ES ražotājiem ievērošanas jomā;

| 52. | uzsver, ka ir jāatvieglo ražotāju piekļuve trešo valstu tirgiem; aicina Komisiju vairāk censties atbalstīt augļu un dārzeņu eksportētājus, lai tie pārvarētu ar tarifiem nesaistītos šķēršļus, kuru skaits aizvien pieaug, piemēram, tādus kā dažu trešo valstu noteiktie fitosanitārie standarti, kuru dēļ eksports no ES tiek apgrūtināts vai vispār nav iespējams; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka ir jāatvieglo ražotāju piekļuve trešo valstu tirgiem; aicina Komisiju vairāk censties atbalstīt augļu un dārzeņu eksportētājus, lai tie pārvarētu ar tarifiem nesaistītos šķēršļus, kuru skaits aizvien pieaug, piemēram, tādus kā dažu trešo valstu noteiktie fitosanitārie standarti, kuru dēļ eksports no ES tiek apgrūtināts vai vispār nav iespējams;

| 53. | uzskata, ka, lai panāktu daudz godīgāku importa konkurenci Kopienas tirgū un savstarpību fitosanitārajās prasībās, Eiropas Savienībai jāstiprina importa uzraudzības režīms, pielāgojot to tam režīmam, kuru piemēro vairums tās tirdzniecības partneru; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka, lai panāktu daudz godīgāku importa konkurenci Kopienas tirgū un savstarpību fitosanitārajās prasībās, Eiropas Savienībai jāstiprina importa uzraudzības režīms, pielāgojot to tam režīmam, kuru piemēro vairums tās tirdzniecības partneru;

| 54. | atzinīgi vērtē nesen pieņemto jauno horizontālo regulu par lauksaimniecības produktu veicināšanu, kā arī mērķi palielināt līdzekļus jaunu tirgu meklēšanai galvenokārt trešās valstīs, un mudina Eiropas Komisiju turpināt darbu, lai turpmākajos gados uzlabotu šo veicināšanas instrumentu; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē nesen pieņemto jauno horizontālo regulu par lauksaimniecības produktu veicināšanu, kā arī mērķi palielināt līdzekļus jaunu tirgu meklēšanai galvenokārt trešās valstīs, un mudina Eiropas Komisiju turpināt darbu, lai turpmākajos gados uzlabotu šo veicināšanas instrumentu;

| 55. | mudina Eiropas Komisiju palielināt centienus tirdzniecības sarunās ar trešām valstīm, lai panāktu tarifu un to fitosanitāro šķēršļu atcelšanu, kuri uzlikti Eiropas produktiem, un tādējādi veicinātu jaunu tirgu atvēršanu Kopienas augļiem un dārzeņiem; |
| --- | --- |

55.

mudina Eiropas Komisiju palielināt centienus tirdzniecības sarunās ar trešām valstīm, lai panāktu tarifu un to fitosanitāro šķēršļu atcelšanu, kuri uzlikti Eiropas produktiem, un tādējādi veicinātu jaunu tirgu atvēršanu Kopienas augļiem un dārzeņiem;

| 56. | mudina Komisiju apzināt, kāpēc tik maz tiek izmantoti krīzes novēršanas un pārvarēšanas (KNP) instrumenti (tikai 16 % RO izmanto šo resursu, kas veido tikai 2,8 % no kopējā atbalsta), kuri tiek piemēroti vienīgi, lai pārvarētu mazākas sezonālas krīzes, un apsvērt, kā šo situāciju varētu uzlabot, ņemot vērā RO labākās prakses piemērus; |
| --- | --- |

56.

mudina Komisiju apzināt, kāpēc tik maz tiek izmantoti krīzes novēršanas un pārvarēšanas (KNP) instrumenti (tikai 16 % RO izmanto šo resursu, kas veido tikai 2,8 % no kopējā atbalsta), kuri tiek piemēroti vienīgi, lai pārvarētu mazākas sezonālas krīzes, un apsvērt, kā šo situāciju varētu uzlabot, ņemot vērā RO labākās prakses piemērus;

| 57. | prasa Komisijai vienmēr kā pirmo krīzes pārvarēšanas pasākumu izmantot vietējo produktu priekšrocības principu, lai stiprinātu un aizsargātu Eiropas vienoto tirgu un vietējo produktu patēriņu; ierosina Komisijai īpaši pievērsties riska pārvaldības instrumentiem, jo tie ir ļoti izšķirīgi, lai nodrošinātu RO lauksaimniecisko ražošanu; |
| --- | --- |

57.

prasa Komisijai vienmēr kā pirmo krīzes pārvarēšanas pasākumu izmantot vietējo produktu priekšrocības principu, lai stiprinātu un aizsargātu Eiropas vienoto tirgu un vietējo produktu patēriņu; ierosina Komisijai īpaši pievērsties riska pārvaldības instrumentiem, jo tie ir ļoti izšķirīgi, lai nodrošinātu RO lauksaimniecisko ražošanu;

| 58. | mudina Komisiju izstrādāt labāk koordinētu mehānismu krīzes situācijām, kad produkti tiek izņemti no tirgus, lai nepieļautu, ka tirgus krīzes kļūst par nopietniem un ilgstošiem traucējumiem, kā rezultātā būtiski samazinās AD nozares lauksaimnieku ienākumi; |
| --- | --- |

58.

mudina Komisiju izstrādāt labāk koordinētu mehānismu krīzes situācijām, kad produkti tiek izņemti no tirgus, lai nepieļautu, ka tirgus krīzes kļūst par nopietniem un ilgstošiem traucējumiem, kā rezultātā būtiski samazinās AD nozares lauksaimnieku ienākumi;

| 59. | uzsver, ka izņemšanas no apgrozības mehānisma efektivitāte ir izrādījusies ierobežota, un uzskata, ka krīzes pārvaldības pasākumi ir jāpārskata, tostarp palielinot Savienības finansiālā atbalsta procentuālo daļu, pielāgojot izņemšanas no apgrozības cenas, ņemot vērā ražošanas izmaksas, palielinot apjomus, ko būtu iespējams izņemt no apgrozības, uzlabojot atbalstu transportēšanas un iepakošanas jomā augļu un dārzeņu bezmaksas izplatīšanai, nodrošinot elastīgumu, kad atbalsts jāpielāgo katras krīzes veidam un smagumam; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka izņemšanas no apgrozības mehānisma efektivitāte ir izrādījusies ierobežota, un uzskata, ka krīzes pārvaldības pasākumi ir jāpārskata, tostarp palielinot Savienības finansiālā atbalsta procentuālo daļu, pielāgojot izņemšanas no apgrozības cenas, ņemot vērā ražošanas izmaksas, palielinot apjomus, ko būtu iespējams izņemt no apgrozības, uzlabojot atbalstu transportēšanas un iepakošanas jomā augļu un dārzeņu bezmaksas izplatīšanai, nodrošinot elastīgumu, kad atbalsts jāpielāgo katras krīzes veidam un smagumam;

| 60. | prasa Komisijai apsvērt iespēju veikt iemaksas kopfondos, kuri pieejami kā KNP pasākumi, lai palīdzētu lauksaimniekiem tirgus krīzes gadījumos, kad būtiski samazinās ienākumi, bet uzskata, ka Komisija nedrīkst šos fondus novirzīt lauksaimniecībai un lauku attīstībai gadījumos, kad krīze radusies ar nozari nesaistītu jautājumu dēļ, kā tas ir, piemēram, Krievijas noteiktā aizlieguma gadījumā, kas ir politiska lēmuma sekas; uzskata, ka šādos gadījumos Komisijai jāmeklē citas budžeta pozīcijas un jāpiešķir tās negatīvās ietekmes uz AD nozari mazināšanai; |
| --- | --- |

60.

prasa Komisijai apsvērt iespēju veikt iemaksas kopfondos, kuri pieejami kā KNP pasākumi, lai palīdzētu lauksaimniekiem tirgus krīzes gadījumos, kad būtiski samazinās ienākumi, bet uzskata, ka Komisija nedrīkst šos fondus novirzīt lauksaimniecībai un lauku attīstībai gadījumos, kad krīze radusies ar nozari nesaistītu jautājumu dēļ, kā tas ir, piemēram, Krievijas noteiktā aizlieguma gadījumā, kas ir politiska lēmuma sekas; uzskata, ka šādos gadījumos Komisijai jāmeklē citas budžeta pozīcijas un jāpiešķir tās negatīvās ietekmes uz AD nozari mazināšanai;

| 61. | uzskata, ka ražotājiem nav jāuzņemas atbildība par krīzes izmaksām, kuras radušās ar lauksaimniecības nozari nesaistītu apstākļu dēļ, piemēram, Krievijas noteiktā aizlieguma Eiropas Savienības eksportam dēļ, kas nopietni ietekmējis daudzus Eiropas AD ražotājus un pat pasliktinājis tirgus krīzes situāciju, piemēram, to, ko piedzīvo kauleņu nozare; prasa, lai Kopienas palīdzības pasākumi šādos gadījumos tiktu pagarināti uz nepieciešamo laiku, līdz tirgū tiek atjaunota normāla situācija; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka ražotājiem nav jāuzņemas atbildība par krīzes izmaksām, kuras radušās ar lauksaimniecības nozari nesaistītu apstākļu dēļ, piemēram, Krievijas noteiktā aizlieguma Eiropas Savienības eksportam dēļ, kas nopietni ietekmējis daudzus Eiropas AD ražotājus un pat pasliktinājis tirgus krīzes situāciju, piemēram, to, ko piedzīvo kauleņu nozare; prasa, lai Kopienas palīdzības pasākumi šādos gadījumos tiktu pagarināti uz nepieciešamo laiku, līdz tirgū tiek atjaunota normāla situācija;

| 62. | uzsver, ka, izmantojot darbības programmas, RO ir iespēja sniegt nozīmīgu ieguldījumu vides mērķu sasniegšanā un pārtikas nekaitīguma standartu uzlabošanā; atzinīgi vērtē shēmā paredzētos vides mērķus, tomēr aicina Komisiju ļaut RO pielāgot savas darbības programmas atbilstoši to gatavības līmenim, kā arī novirzīt savus līdzekļus plašākam pasākumu klāstam, kuru mērķis ir palielināt nozares kopējo konkurētspēju; uzsver, ka, lielāku uzmanību pievēršot pasākumiem, kas vērsti uz inovāciju un pievienoto vērtību, pastāv vislielākā iespēja, ka pieaugs ražotāju ienākumi un RO tādējādi kļūs pievilcīgākas ražotājiem; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka, izmantojot darbības programmas, RO ir iespēja sniegt nozīmīgu ieguldījumu vides mērķu sasniegšanā un pārtikas nekaitīguma standartu uzlabošanā; atzinīgi vērtē shēmā paredzētos vides mērķus, tomēr aicina Komisiju ļaut RO pielāgot savas darbības programmas atbilstoši to gatavības līmenim, kā arī novirzīt savus līdzekļus plašākam pasākumu klāstam, kuru mērķis ir palielināt nozares kopējo konkurētspēju; uzsver, ka, lielāku uzmanību pievēršot pasākumiem, kas vērsti uz inovāciju un pievienoto vērtību, pastāv vislielākā iespēja, ka pieaugs ražotāju ienākumi un RO tādējādi kļūs pievilcīgākas ražotājiem;

| 63. | mudina Komisiju stiprināt augļu, dārzeņu un piena izdalīšanas atbalsta sistēmas skolās, ņemot vērā to, cik svarīgi ir veicināt veselīgu un sabalansētu ēdināšanu jau no agras bērnības, tuvinot jaunos patērētājus vietējiem ražotājiem; |
| --- | --- |

63.

mudina Komisiju stiprināt augļu, dārzeņu un piena izdalīšanas atbalsta sistēmas skolās, ņemot vērā to, cik svarīgi ir veicināt veselīgu un sabalansētu ēdināšanu jau no agras bērnības, tuvinot jaunos patērētājus vietējiem ražotājiem;

| 64. | uzskata, ka jāuzlabo spēkā esošā Kopienas regulējuma efektivitāte attiecībā uz augu aizsardzību pret trešo valstu izcelsmes kaitīgiem organismiem; norāda, ka līdz ar tirdzniecības sakaru paplašināšanos šo organismu klātbūtne ES pieaug un ļoti bieži ietekmē augļu un dārzeņu ražošanas nozari; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka jāuzlabo spēkā esošā Kopienas regulējuma efektivitāte attiecībā uz augu aizsardzību pret trešo valstu izcelsmes kaitīgiem organismiem; norāda, ka līdz ar tirdzniecības sakaru paplašināšanos šo organismu klātbūtne ES pieaug un ļoti bieži ietekmē augļu un dārzeņu ražošanas nozari;

| 65. | uzskata, ka ražotāju organizācijas, tāpat kā citās nozarēs (piemēram, olīvu audzēšana), var uzņemties garantētāja un koordinētāja funkciju savietojamības un saskaņotības jomā starp dažādiem ES atbalsta režīmiem, tādējādi nodrošinot labāku sistēmas pārredzamību, lai novērstu dubultas finansēšanas gadījumus; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka ražotāju organizācijas, tāpat kā citās nozarēs (piemēram, olīvu audzēšana), var uzņemties garantētāja un koordinētāja funkciju savietojamības un saskaņotības jomā starp dažādiem ES atbalsta režīmiem, tādējādi nodrošinot labāku sistēmas pārredzamību, lai novērstu dubultas finansēšanas gadījumus;

| 66. | mudina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes vai politikas noteikumus, precizējot nosacījumus, saskaņā ar kuriem ražotāju organizācijām var piešķirt pagaidu atkāpi no LESD 101. panta 1. punkta, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1308/2013 222. pantu, kas paredz, ka laikposmos, kuros ir ievērojams līdzsvara trūkums tirgos, RO ir iespēja veikt pasākumus, lai stabilizētu nozari; |
| --- | --- |

66.

mudina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes vai politikas noteikumus, precizējot nosacījumus, saskaņā ar kuriem ražotāju organizācijām var piešķirt pagaidu atkāpi no LESD 101. panta 1. punkta, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1308/2013 222. pantu, kas paredz, ka laikposmos, kuros ir ievērojams līdzsvara trūkums tirgos, RO ir iespēja veikt pasākumus, lai stabilizētu nozari;

| 67. | uzsver īso apgādes ķēžu nozīmi un aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vietējo tirgu izveidi augļu un dārzeņu izplatīšanai; |
| --- | --- |

67.

uzsver īso apgādes ķēžu nozīmi un aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vietējo tirgu izveidi augļu un dārzeņu izplatīšanai;

| 68. | aicina Komisiju pastiprināti veikt pētījumus un uzraudzību saistībā ar invazīvo sugu Drosophila suzukii radīto apdraudējumu ES augļu un dārzeņu ražošanas nozarē; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju pastiprināti veikt pētījumus un uzraudzību saistībā ar invazīvo sugu Drosophila suzukii radīto apdraudējumu ES augļu un dārzeņu ražošanas nozarē;

| 69. | pauž nožēlu par šādiem dažu valstu stratēģiju izstrādāšanā konstatētajiem trūkumiem: pārāk lielais mērķu skaits, dažādo mērķu sasniegšanai nepieciešamo iepriekš noteiktu precīzu uzdevumu trūkums un it īpaši ļoti zemais krīzes novēršanas un pārvarēšanas instrumentu izmantošanas līmenis galvenokārt saistībā ar ražas apdrošināšanu, pārdošanas veicināšanu un komunikāciju, kā arī izstrādājumu atsaukšanu, galvenokārt tāpēc, ka tie ir jāfinansē uz citu strukturālu pasākumu rēķina un palīdzība izstrādājumu atsaukšanai daudzos gadījumos ir nepietiekama, kā arī tāpēc, ka šādi gadījumi ir saistīti ar ievērojamu birokrātiju; pauž nožēlu, ka minētie instrumenti ir pietiekami tikai individuāla tirgus krīzes gadījumā, bet ne gadījumos, kad ir jāpārvar liela mēroga krīzes, piemēram, pašreizējā krīze, ko izraisīja Krievijas noteiktais embargo; |
| --- | --- |

69.

pauž nožēlu par šādiem dažu valstu stratēģiju izstrādāšanā konstatētajiem trūkumiem: pārāk lielais mērķu skaits, dažādo mērķu sasniegšanai nepieciešamo iepriekš noteiktu precīzu uzdevumu trūkums un it īpaši ļoti zemais krīzes novēršanas un pārvarēšanas instrumentu izmantošanas līmenis galvenokārt saistībā ar ražas apdrošināšanu, pārdošanas veicināšanu un komunikāciju, kā arī izstrādājumu atsaukšanu, galvenokārt tāpēc, ka tie ir jāfinansē uz citu strukturālu pasākumu rēķina un palīdzība izstrādājumu atsaukšanai daudzos gadījumos ir nepietiekama, kā arī tāpēc, ka šādi gadījumi ir saistīti ar ievērojamu birokrātiju; pauž nožēlu, ka minētie instrumenti ir pietiekami tikai individuāla tirgus krīzes gadījumā, bet ne gadījumos, kad ir jāpārvar liela mēroga krīzes, piemēram, pašreizējā krīze, ko izraisīja Krievijas noteiktais embargo;

| 70. | uzskata, ka ir jāparedz preventīvi pasākumi, lai palīdzētu ražotāju organizācijām saprast, pareizi aprēķināt un izmantot iepriekš noteiktus izpildes rādītājus, un uzsver, ka daudzos gadījumos izpildes rādītāju ir pārāk daudz, kas attiecīgo procedūru padara ļoti sarežģītu gan ražotāju organizācijām, gan administrācijai; uzskata, ka šajā sakarībā būtu daudz lietderīgāk, ja izpildes rādītāju būtu mazāk, bet tie būtu nozīmīgāki; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka ir jāparedz preventīvi pasākumi, lai palīdzētu ražotāju organizācijām saprast, pareizi aprēķināt un izmantot iepriekš noteiktus izpildes rādītājus, un uzsver, ka daudzos gadījumos izpildes rādītāju ir pārāk daudz, kas attiecīgo procedūru padara ļoti sarežģītu gan ražotāju organizācijām, gan administrācijai; uzskata, ka šajā sakarībā būtu daudz lietderīgāk, ja izpildes rādītāju būtu mazāk, bet tie būtu nozīmīgāki;

| 71. | uzskata, ka veselīgāku ēšanas paradumu veicināšana ir cieši saistīta ar lielāku izpratni par lauksaimniecību un to, kā pārtika tiek ražota, un šajā sakarībā atbalsta mērķi nostiprināt izglītības dimensiju skolām paredzētajās piena un augļu programmās, un aicina pēc iespējas ātrāk pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz atbalsta shēmu par augļu un dārzeņu, banānu un piena piegādi izglītības iestādēm; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir RO dalība skolām paredzētajās augļu programmās, jo tā ļauj veidot īsu apgādes ķēdi un veicina to, ka bērni uzturā lieto vietējos sezonas augļus un dārzeņus; |
| --- | --- |

71.

uzskata, ka veselīgāku ēšanas paradumu veicināšana ir cieši saistīta ar lielāku izpratni par lauksaimniecību un to, kā pārtika tiek ražota, un šajā sakarībā atbalsta mērķi nostiprināt izglītības dimensiju skolām paredzētajās piena un augļu programmās, un aicina pēc iespējas ātrāk pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz atbalsta shēmu par augļu un dārzeņu, banānu un piena piegādi izglītības iestādēm; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir RO dalība skolām paredzētajās augļu programmās, jo tā ļauj veidot īsu apgādes ķēdi un veicina to, ka bērni uzturā lieto vietējos sezonas augļus un dārzeņus;

| 72. | uzskata, ka pamats AD nozares ražotāju situācijas analīzei ir nozares lauksaimnieku ieņēmumu izmaiņas, un tāpēc prasa Komisijai izstrādāt pētījumu, kas balstīts uz šo jautājumu, lai varētu saprast, vai tādi veiktie pasākumi kā RO stiprināšana, ir bijuši efektīvi; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka pamats AD nozares ražotāju situācijas analīzei ir nozares lauksaimnieku ieņēmumu izmaiņas, un tāpēc prasa Komisijai izstrādāt pētījumu, kas balstīts uz šo jautājumu, lai varētu saprast, vai tādi veiktie pasākumi kā RO stiprināšana, ir bijuši efektīvi;

| 73. | prasa Komisijai izstrādāt neatliekamo pasākumu plānu jauniešu integrēšanai lauksaimniecības nozarē, lai novērstu profesijas novecošanos un no tā izrietošo zemes pamešanu un ražošanas izbeigšanu; |
| --- | --- |

73.

prasa Komisijai izstrādāt neatliekamo pasākumu plānu jauniešu integrēšanai lauksaimniecības nozarē, lai novērstu profesijas novecošanos un no tā izrietošo zemes pamešanu un ražošanas izbeigšanu;

| 74. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

74.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0205.

---

Trešdiena, 2015. gada 8. jūlija

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/35

---

P8_TA(2015)0252

Sarunas par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP)

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Eiropas Komisijai attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) (2014/2228(INI))

(2017/C 265/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES norādījumus sarunām par Transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, kurus Padome vienbalsīgi pieņēma 2013. gada 14. jūnijā (1) un deklasificēja un publiskoja 2014. gada 9. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES norādījumus sarunām par Transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, kurus Padome vienbalsīgi pieņēma 2013. gada 14. jūnijā (1) un deklasificēja un publiskoja 2014. gada 9. oktobrī,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. līdz 191. pantu un jo īpaši 191. panta 2. punktā minēto piesardzības principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. līdz 191. pantu un jo īpaši 191. panta 2. punktā minēto piesardzības principu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. martā notikušajā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. martā notikušajā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu (2),

| — | ņemot vērā komisāres Cecilia Malmström un ASV tirdzniecības pārstāvja Michael Froman2015. gada 20. marta kopīgo paziņojumu par sabiedrisko pakalpojumu izslēgšanu no ES un ASV tirdzniecības nolīgumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā komisāres Cecilia Malmström un ASV tirdzniecības pārstāvja Michael Froman2015. gada 20. marta kopīgo paziņojumu par sabiedrisko pakalpojumu izslēgšanu no ES un ASV tirdzniecības nolīgumiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. marta secinājumus par TTIP, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. marta secinājumus par TTIP,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 21. novembra secinājumus par TTIP (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 21. novembra secinājumus par TTIP (3),

| — | ņemot vērā ASV prezidenta Baraka Obamas, Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera, Eiropadomes priekšsēdētāja Hermana Van Rompeja, Apvienotās Karalistes premjerministra Deivida Kamerona, Vācijas kancleres Angelas Merkeles, Francijas prezidenta Fransuā Olanda, Itālijas premjerministra Mateo Renci un Spānijas premjerministra Mariano Rahoja 2014. gada 16. novembra kopīgo paziņojumu, kas tika pieņemts pēc viņu tikšanās saistībā ar G20 augstākā līmeņa sanāksmi Brisbenā (Austrālijā) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV prezidenta Baraka Obamas, Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera, Eiropadomes priekšsēdētāja Hermana Van Rompeja, Apvienotās Karalistes premjerministra Deivida Kamerona, Vācijas kancleres Angelas Merkeles, Francijas prezidenta Fransuā Olanda, Itālijas premjerministra Mateo Renci un Spānijas premjerministra Mariano Rahoja 2014. gada 16. novembra kopīgo paziņojumu, kas tika pieņemts pēc viņu tikšanās saistībā ar G20 augstākā līmeņa sanāksmi Brisbenā (Austrālijā) (4),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 26. un 27. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 26. un 27. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus (5),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Ž.-K. Junkera 2014. gada 15. jūlija politikas pamatnostādnes nākamajai Komisijai “Jauns sākums Eiropai — mana programma nodarbinātībai, izaugsmei, taisnīgumam un demokrātiskām pārmaiņām” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Ž.-K. Junkera 2014. gada 15. jūlija politikas pamatnostādnes nākamajai Komisijai “Jauns sākums Eiropai — mana programma nodarbinātībai, izaugsmei, taisnīgumam un demokrātiskām pārmaiņām” (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 25. novembra paziņojumu Komisijas kolēģijai par pārredzamību sarunās par TTIP (C(2014)9052) (7), Komisijas 2014. gada 25. novembra lēmumu par informācijas publicēšanu par sanāksmēm, kas tiek rīkotas starp Komisijas locekļiem un organizācijām vai pašnodarbinātām personām (C(2014)9051) un tās pašas dienas lēmumu par informācijas publicēšanu par sanāksmēm, kas tiek rīkotas starp Komisijas ģenerāldirektorātiem un organizācijām vai pašnodarbinātām personām (C(2014)9048), Eiropas Savienības Tiesas spriedumus un atzinumus (C-350/12 P, 2/13, 1/09) par piekļuvi iestāžu dokumentiem un Eiropas Ombuda 2015. gada 6. janvāra lēmumu, ar ko slēdz pašiniciatīvas izmeklēšanu (OI/10/2014/RA) par to, kā Eiropas Komisija apstrādā pieprasījumus sniegt informāciju un nodrošināt piekļuvi dokumentiem (pārredzamība), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 25. novembra paziņojumu Komisijas kolēģijai par pārredzamību sarunās par TTIP (C(2014)9052) (7), Komisijas 2014. gada 25. novembra lēmumu par informācijas publicēšanu par sanāksmēm, kas tiek rīkotas starp Komisijas locekļiem un organizācijām vai pašnodarbinātām personām (C(2014)9051) un tās pašas dienas lēmumu par informācijas publicēšanu par sanāksmēm, kas tiek rīkotas starp Komisijas ģenerāldirektorātiem un organizācijām vai pašnodarbinātām personām (C(2014)9048), Eiropas Savienības Tiesas spriedumus un atzinumus (C-350/12 P, 2/13, 1/09) par piekļuvi iestāžu dokumentiem un Eiropas Ombuda 2015. gada 6. janvāra lēmumu, ar ko slēdz pašiniciatīvas izmeklēšanu (OI/10/2014/RA) par to, kā Eiropas Komisija apstrādā pieprasījumus sniegt informāciju un nodrošināt piekļuvi dokumentiem (pārredzamība),

| — | ņemot vērā ES un ASV Enerģētikas padomes 2014. gada 3. decembra kopīgo paziņojumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ASV Enerģētikas padomes 2014. gada 3. decembra kopīgo paziņojumu (8),

| — | ņemot vērā 2004. gadā noteikto ES integrēto pieeju pārtikas nekaitīgumam “no lauka līdz galdam” (farm to fork) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gadā noteikto ES integrēto pieeju pārtikas nekaitīgumam “no lauka līdz galdam” (farm to fork) (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra ziņojumu par publisko apspriešanos tiešsaistē par ieguldījumu aizsardzību un ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanu saistībā ar TTIP (SWD(2015)0003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra ziņojumu par publisko apspriešanos tiešsaistē par ieguldījumu aizsardzību un ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanu saistībā ar TTIP (SWD(2015)0003),

| — | ņemot vērā ES rakstiskos priekšlikumus, kas iesniegti diskusijai ar ASV sarunās par TTIP, it īpaši tos, kurus Komisija ir deklasificējusi un publiskojusi, tai skaitā ES nostājas “TTIP regulatīvie jautājumi — mašīnbūves nozares” (10), “Funkcionālās līdzvērtības pārbaudes gadījums — ierosinātā metodoloģija automobiļu regulatīvajai līdzvērtībai” (11) un “Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļa/darbs un vide — ES dokuments, kurā izklāstīti svarīgākie jautājumi un elementi attiecībā uz noteikumiem saistībā ar TTIP” (12), un rakstiskos priekšlikumus par tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai (13), sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (14), muitu un tirdzniecības atvieglošanu (15), mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (16), iespējamiem noteikumiem par konkurenci (17), iespējamiem noteikumiem par valsts uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas vai izņēmuma tiesības vai privilēģijas (18), iespējamiem noteikumiem par subsīdijām (19) un strīdu izšķiršanu (20), sākotnējiem noteikumiem par regulatīvo sadarbību (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rakstiskos priekšlikumus, kas iesniegti diskusijai ar ASV sarunās par TTIP, it īpaši tos, kurus Komisija ir deklasificējusi un publiskojusi, tai skaitā ES nostājas “TTIP regulatīvie jautājumi — mašīnbūves nozares” (10), “Funkcionālās līdzvērtības pārbaudes gadījums — ierosinātā metodoloģija automobiļu regulatīvajai līdzvērtībai” (11) un “Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļa/darbs un vide — ES dokuments, kurā izklāstīti svarīgākie jautājumi un elementi attiecībā uz noteikumiem saistībā ar TTIP” (12), un rakstiskos priekšlikumus par tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai (13), sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (14), muitu un tirdzniecības atvieglošanu (15), mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (16), iespējamiem noteikumiem par konkurenci (17), iespējamiem noteikumiem par valsts uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas vai izņēmuma tiesības vai privilēģijas (18), iespējamiem noteikumiem par subsīdijām (19) un strīdu izšķiršanu (20), sākotnējiem noteikumiem par regulatīvo sadarbību (21),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (ECOS-V-063) par tematu “Transatlantiskā tirdzniecības un ieguldījumu partnerība (TTIP)”, kas pieņemts 110. plenārsēdes laikā (2015. gada 11.–13. februārī), kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 4. jūnija atzinumu par tematu “Transatlantiskās tirdzniecības attiecības un EESK viedoklis par pastiprinātu sadarbību un iespējamo ES un ASV brīvās tirdzniecības nolīgumu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (ECOS-V-063) par tematu “Transatlantiskā tirdzniecības un ieguldījumu partnerība (TTIP)”, kas pieņemts 110. plenārsēdes laikā (2015. gada 11.–13. februārī), kā arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 4. jūnija atzinumu par tematu “Transatlantiskās tirdzniecības attiecības un EESK viedoklis par pastiprinātu sadarbību un iespējamo ES un ASV brīvās tirdzniecības nolīgumu”,

| — | ņemot vērā ECORYS2014. gada 28. aprīļa galīgo uzsākšanas ziņojumu Komisijai “Tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējums, atbalstot sarunas par visaptverošu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm” (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECORYS2014. gada 28. aprīļa galīgo uzsākšanas ziņojumu Komisijai “Tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējums, atbalstot sarunas par visaptverošu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm” (22),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada ziņojumu par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (COM(2015)0127 (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada ziņojumu par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (COM(2015)0127 (23),

| — | ņemot vērā Eiropas politikas pētījumu centra (CEPS) 2014. gada aprīlī publicēto Eiropas Komisijas veiktā ES un ASV transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības ietekmes novērtējuma detalizēto izvērtējumu, ko tas sagatavoja pēc Parlamenta pasūtījuma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas politikas pētījumu centra (CEPS) 2014. gada aprīlī publicēto Eiropas Komisijas veiktā ES un ASV transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības ietekmes novērtējuma detalizēto izvērtējumu, ko tas sagatavoja pēc Parlamenta pasūtījuma,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, it īpaši 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm (24), 2013. gada 23. maija rezolūciju par ES un ASV sarunām par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu (25) un 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2013. gadā (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, it īpaši 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Amerikas Savienotajām Valstīm (24), 2013. gada 23. maija rezolūciju par ES un ASV sarunām par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu (25) un 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2013. gadā (26),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0175/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0175/2015),

| A. | tā kā tirdzniecības radīts eksports un ieguldījumu radīta izaugsme ir darbvietu un ekonomiskās izaugsmes galvenie virzītāji, kam nav nepieciešami valsts ieguldījumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā tirdzniecības radīts eksports un ieguldījumu radīta izaugsme ir darbvietu un ekonomiskās izaugsmes galvenie virzītāji, kam nav nepieciešami valsts ieguldījumi;

| B. | tā kā ES IKP ir ļoti lielā mērā atkarīgs no tirdzniecības un eksporta un gūst labumu no reglamentētas tirdzniecības un ieguldījumiem un tā kā vērienīgam un līdzsvarotam nolīgumam ar ASV vajadzētu atbalstīt Eiropas reindustrializāciju un palīdzēt sasniegt mērķi līdz 2020. gadam palielināt ES rūpniecības nozares radīto IKP no 15 % uz 20 %, vienlaikus stiprinot transatlantisko tirdzniecību ar precēm un pakalpojumiem; tā kā tam piemīt potenciāls radīt iespējas it īpaši MVU, mikrouzņēmumiem (saskaņā ar Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK sniegto definīciju), klasteriem un uzņēmumu tīkliem, kurus ar tarifiem nesaistītie tirdzniecības šķēršļi ietekmē daudz negatīvāk nekā lielākus uzņēmumus, jo lielākiem uzņēmumiem ir apjomradīti ietaupījumi, kas tiem ļauj vieglāk piekļūt tirgiem abās Atlantijas okeāna pusēs; tā kā nolīgums starp diviem lielākajiem ekonomikas blokiem pasaulē var radīt arī standartus, normas un noteikumus, kuri tiktu pieņemti pasaules līmenī, no kā labumu gūtu arī trešās valstis un kas novērstu pasaules tirdzniecības turpmāku fragmentāciju; tā kā gadījumā, ja par šo nolīgumu netiks panākta vienošanās, iespēja uzņemties šo lomu tiks dota citām trešām valstīm, kurām ir atšķirīgi standarti un vērtības; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES IKP ir ļoti lielā mērā atkarīgs no tirdzniecības un eksporta un gūst labumu no reglamentētas tirdzniecības un ieguldījumiem un tā kā vērienīgam un līdzsvarotam nolīgumam ar ASV vajadzētu atbalstīt Eiropas reindustrializāciju un palīdzēt sasniegt mērķi līdz 2020. gadam palielināt ES rūpniecības nozares radīto IKP no 15 % uz 20 %, vienlaikus stiprinot transatlantisko tirdzniecību ar precēm un pakalpojumiem; tā kā tam piemīt potenciāls radīt iespējas it īpaši MVU, mikrouzņēmumiem (saskaņā ar Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK sniegto definīciju), klasteriem un uzņēmumu tīkliem, kurus ar tarifiem nesaistītie tirdzniecības šķēršļi ietekmē daudz negatīvāk nekā lielākus uzņēmumus, jo lielākiem uzņēmumiem ir apjomradīti ietaupījumi, kas tiem ļauj vieglāk piekļūt tirgiem abās Atlantijas okeāna pusēs; tā kā nolīgums starp diviem lielākajiem ekonomikas blokiem pasaulē var radīt arī standartus, normas un noteikumus, kuri tiktu pieņemti pasaules līmenī, no kā labumu gūtu arī trešās valstis un kas novērstu pasaules tirdzniecības turpmāku fragmentāciju; tā kā gadījumā, ja par šo nolīgumu netiks panākta vienošanās, iespēja uzņemties šo lomu tiks dota citām trešām valstīm, kurām ir atšķirīgi standarti un vērtības;

| C. | tā kā deviņas Eiropas Savienības dalībvalstis jau ir parakstījušas divpusēju nolīgumu ar ASV, tādējādi sniedzot iespēju TTIP sagatavošanā izmantot paraugpraksi un efektīvāk pārvarēt šķēršļus, ar kuriem saskaras šīs valstis; |
| --- | --- |

C.

tā kā deviņas Eiropas Savienības dalībvalstis jau ir parakstījušas divpusēju nolīgumu ar ASV, tādējādi sniedzot iespēju TTIP sagatavošanā izmantot paraugpraksi un efektīvāk pārvarēt šķēršļus, ar kuriem saskaras šīs valstis;

| D. | tā kā nesenās krīzes pie ES robežām un notikumi visā pasaulē liecina par nepieciešamību investēt pasaules mēroga pārvaldībā un tādā sistēmā, kuras pamatā būtu noteikumi un vērtības; |
| --- | --- |

D.

tā kā nesenās krīzes pie ES robežām un notikumi visā pasaulē liecina par nepieciešamību investēt pasaules mēroga pārvaldībā un tādā sistēmā, kuras pamatā būtu noteikumi un vērtības;

| E. | tā kā, ņemot vērā aizvien pieaugošo savstarpējo saikni pasaules tirgos, ir izšķiroši svarīgi, lai politikas veidotāji noteiktu un veicinātu šo tirgu mijiedarbību; tā kā pienācīgi tirdzniecības noteikumi un nevajadzīgu šķēršļu novēršana ir būtiski pievienotās vērtības radīšanai, vienlaikus saglabājot un pilnveidojot stingru, konkurētspējīgu un daudzveidīgu rūpniecisko bāzi Eiropā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, ņemot vērā aizvien pieaugošo savstarpējo saikni pasaules tirgos, ir izšķiroši svarīgi, lai politikas veidotāji noteiktu un veicinātu šo tirgu mijiedarbību; tā kā pienācīgi tirdzniecības noteikumi un nevajadzīgu šķēršļu novēršana ir būtiski pievienotās vērtības radīšanai, vienlaikus saglabājot un pilnveidojot stingru, konkurētspējīgu un daudzveidīgu rūpniecisko bāzi Eiropā;

| F. | tā kā ES centieni risināt klimata pārmaiņu, vides aizsardzības un patērētāju drošības problēmas ir radījuši augstas regulatīvās izmaksas ES uzņēmumiem apvienojumā ar augstām enerģijas ražošanas izejvielu un elektroenerģijas cenām, kas, ja šis jautājums netiks risināts TTIP, var paātrināt uzņēmumu pārvietošanas, deindustrializācijas un darbvietu zaudēšanas procesu un līdz ar to apdraudēt ES reindustrializācijas un nodarbinātības mērķus, tādējādi iznīcinot arī pašus politikas mērķus, kuri noteikti ES tiesību aktos; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES centieni risināt klimata pārmaiņu, vides aizsardzības un patērētāju drošības problēmas ir radījuši augstas regulatīvās izmaksas ES uzņēmumiem apvienojumā ar augstām enerģijas ražošanas izejvielu un elektroenerģijas cenām, kas, ja šis jautājums netiks risināts TTIP, var paātrināt uzņēmumu pārvietošanas, deindustrializācijas un darbvietu zaudēšanas procesu un līdz ar to apdraudēt ES reindustrializācijas un nodarbinātības mērķus, tādējādi iznīcinot arī pašus politikas mērķus, kuri noteikti ES tiesību aktos;

| G. | tā kā labi izstrādāts tirdzniecības nolīgums varētu veicināt globalizācijas sniegto iespēju izmantošanu; tā kā šādā stingrā un vērienīgā nolīgumā uzmanība būtu jāpievērš ne tikai tarifu un ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības šķēršļu mazināšanai, bet arī instrumentam, ar kura palīdzību aizsargāt darba ņēmējus, patērētājus un vidi; tā kā stingrs un vērienīgs tirdzniecības nolīgums ir iespēja radīt satvaru, pastiprinot regulējumu līdz visaugstākajam līmenim saskaņā ar mūsu kopīgajām vērtībām, tādējādi nepieļaujot sociālo un vides dempingu un nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni, ņemot vērā kopīgo mērķi nodrošināt atklātu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

G.

tā kā labi izstrādāts tirdzniecības nolīgums varētu veicināt globalizācijas sniegto iespēju izmantošanu; tā kā šādā stingrā un vērienīgā nolīgumā uzmanība būtu jāpievērš ne tikai tarifu un ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības šķēršļu mazināšanai, bet arī instrumentam, ar kura palīdzību aizsargāt darba ņēmējus, patērētājus un vidi; tā kā stingrs un vērienīgs tirdzniecības nolīgums ir iespēja radīt satvaru, pastiprinot regulējumu līdz visaugstākajam līmenim saskaņā ar mūsu kopīgajām vērtībām, tādējādi nepieļaujot sociālo un vides dempingu un nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni, ņemot vērā kopīgo mērķi nodrošināt atklātu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| H. | tā kā, lai gan kopēji augsti standarti ir patērētāju interesēs, būtu jāatzīmē, ka konverģence ir nozīmīga arī uzņēmumiem, jo ar augstākiem standartiem saistītās augstākās izmaksas var labāk kompensēt lielāki apjomradīti ietaupījumi potenciālā 850 miljonu patērētāju lielā tirgū; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai gan kopēji augsti standarti ir patērētāju interesēs, būtu jāatzīmē, ka konverģence ir nozīmīga arī uzņēmumiem, jo ar augstākiem standartiem saistītās augstākās izmaksas var labāk kompensēt lielāki apjomradīti ietaupījumi potenciālā 850 miljonu patērētāju lielā tirgū;

| I. | tā kā iepriekšējie tirdzniecības nolīgumi radīja būtiskus ieguvumus Eiropas ekonomikai, ir grūti novērtēt un paredzēt TTIP reālo ietekmi uz ES un ASV ekonomiku, kamēr nav pabeigtas sarunas un pētījumi sniedz pretrunīgus rezultātus; tā kā ar TTIP vien nebūs iespējams atrisināt ieilgušās strukturālās problēmas ES ekonomikā un novērst to cēloņus, bet tā kā šī partnerība būtu jāuzskata par vienu no elementiem plašākā Eiropas stratēģijā darbvietu radīšanai un izaugsmes veicināšanai un uz šo partnerību liktajām cerībām vajadzētu būt samērīgām ar sarunu iznākumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā iepriekšējie tirdzniecības nolīgumi radīja būtiskus ieguvumus Eiropas ekonomikai, ir grūti novērtēt un paredzēt TTIP reālo ietekmi uz ES un ASV ekonomiku, kamēr nav pabeigtas sarunas un pētījumi sniedz pretrunīgus rezultātus; tā kā ar TTIP vien nebūs iespējams atrisināt ieilgušās strukturālās problēmas ES ekonomikā un novērst to cēloņus, bet tā kā šī partnerība būtu jāuzskata par vienu no elementiem plašākā Eiropas stratēģijā darbvietu radīšanai un izaugsmes veicināšanai un uz šo partnerību liktajām cerībām vajadzētu būt samērīgām ar sarunu iznākumu;

| J. | tā kā Krievijas embargo sekas ir skaidri parādījušas, ka lauksaimniecībai ir pastāvīga ģeopolitiskā nozīme un ka ir svarīgi nodrošināt dažādu lauksaimniecības tirgu pieejamību, kā arī veidot spēcīgas un stratēģiskas tirdzniecības partnerības ar uzticamiem tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Krievijas embargo sekas ir skaidri parādījušas, ka lauksaimniecībai ir pastāvīga ģeopolitiskā nozīme un ka ir svarīgi nodrošināt dažādu lauksaimniecības tirgu pieejamību, kā arī veidot spēcīgas un stratēģiskas tirdzniecības partnerības ar uzticamiem tirdzniecības partneriem;

| K. | tā kā Eiropas lauksaimniecībai ir svarīgi, lai tiktu noslēgts abpusēji izdevīgs tirdzniecības nolīgums ar ASV, kas Eiropai nodrošinātu pirmā plāna lomu pasaules tirgū, neapdraudot pašreizējos Eiropas lauksaimniecības produktu kvalitātes standartus un šo standartu turpmākus uzlabojumus, vienlaikus saglabājot Eiropas lauksaimniecības modeli un nodrošinot tā ekonomisko un sociālo dzīvotspēju; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas lauksaimniecībai ir svarīgi, lai tiktu noslēgts abpusēji izdevīgs tirdzniecības nolīgums ar ASV, kas Eiropai nodrošinātu pirmā plāna lomu pasaules tirgū, neapdraudot pašreizējos Eiropas lauksaimniecības produktu kvalitātes standartus un šo standartu turpmākus uzlabojumus, vienlaikus saglabājot Eiropas lauksaimniecības modeli un nodrošinot tā ekonomisko un sociālo dzīvotspēju;

| L. | tā kā tirdzniecība un ieguldījumu plūsmas nav pašmērķis un tirdzniecības nolīguma izejas punkts ir parasto iedzīvotāju, darba ņēmēju un patērētāju labklājība, kā arī iespēju palielināšana uzņēmumiem kā izaugsmes un darbvietu radīšanas virzītājiem; tā kā TTIP būtu jāuzskata par laba minētajām prasībām atbilstoša tirdzniecības nolīguma paraugu, ko varētu izmantot kā piemēru mūsu turpmākajām sarunām ar citiem tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

L.

tā kā tirdzniecība un ieguldījumu plūsmas nav pašmērķis un tirdzniecības nolīguma izejas punkts ir parasto iedzīvotāju, darba ņēmēju un patērētāju labklājība, kā arī iespēju palielināšana uzņēmumiem kā izaugsmes un darbvietu radīšanas virzītājiem; tā kā TTIP būtu jāuzskata par laba minētajām prasībām atbilstoša tirdzniecības nolīguma paraugu, ko varētu izmantot kā piemēru mūsu turpmākajām sarunām ar citiem tirdzniecības partneriem;

| M. | tā kā, lai panāktu kvalitatīvu iznākumu, sarunās ir jāievēro zināma konfidencialitāte un tā kā iepriekš notikušo sarunu zemā pārredzamība noveda pie trūkumiem sarunu procesa demokrātiskās kontroles ziņā; |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai panāktu kvalitatīvu iznākumu, sarunās ir jāievēro zināma konfidencialitāte un tā kā iepriekš notikušo sarunu zemā pārredzamība noveda pie trūkumiem sarunu procesa demokrātiskās kontroles ziņā;

| N. | tā kā Komisijas priekšsēdētājs Ž.-K. Junkers savās politikas pamatnostādnēs ir no jauna skaidri norādījis, ka vēlas panākt līdzsvarotu un saprātīgu tirdzniecības nolīgumu ar ASV un ka — lai gan ES un ASV var spert nozīmīgu soli uz priekšu savstarpējā produktu standartu atzīšanā un darbā pie transatlantiskajiem standartiem — ES neziedos savus standartus (pārtikas) nekaitīguma, cilvēku un dzīvnieku veselības, sociālajā, vides, datu aizsardzības standartu un kultūras daudzveidības jomā; atgādinot, ka mūsu patērētās pārtikas nekaitīgums, ES iedzīvotāju personas datu aizsardzība un tās vispārējas nozīmes pakalpojumi nav apspriežams jautājums, ja vien mērķis nav panākt augstāku aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas priekšsēdētājs Ž.-K. Junkers savās politikas pamatnostādnēs ir no jauna skaidri norādījis, ka vēlas panākt līdzsvarotu un saprātīgu tirdzniecības nolīgumu ar ASV un ka — lai gan ES un ASV var spert nozīmīgu soli uz priekšu savstarpējā produktu standartu atzīšanā un darbā pie transatlantiskajiem standartiem — ES neziedos savus standartus (pārtikas) nekaitīguma, cilvēku un dzīvnieku veselības, sociālajā, vides, datu aizsardzības standartu un kultūras daudzveidības jomā; atgādinot, ka mūsu patērētās pārtikas nekaitīgums, ES iedzīvotāju personas datu aizsardzība un tās vispārējas nozīmes pakalpojumi nav apspriežams jautājums, ja vien mērķis nav panākt augstāku aizsardzības līmeni;

| O. | tā kā ir svarīgi nodrošināt sekmīgu iznākumu sarunās par drošības zonas un datu aizsardzības jumta nolīgumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir svarīgi nodrošināt sekmīgu iznākumu sarunās par drošības zonas un datu aizsardzības jumta nolīgumu;

| P. | tā kā Komisijas priekšsēdētājs Ž.-K. Junkers savās politikas pamatnostādnēs ir arī skaidri norādījis, ka viņš nepieņems to, ka tiesu jurisdikciju dalībvalstīs ierobežo īpaši režīmi ar ieguldījumiem saistīto strīdu izšķiršanai; tā kā tagad, kad ir pieejami publiskās apspriešanās par TTIP paredzēto ieguldījumu aizsardzību un ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanu rezultāti, visās trijās Eiropas iestādes un starp tām notiek apspriešana, ņemot vērā minētās publiskās apspriešanās ieguldījumu, vienlaikus apmainoties viedokļiem ar pilsonisko sabiedrību un attiecīgo uzņēmējdarbības nozari par labāko veidu, kā panākt ieguldījumu aizsardzību un vienlīdzīgu attieksmi pret ieguldītājiem, tajā pašā laikā nodrošinot valstu tiesības reglamentēt; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisijas priekšsēdētājs Ž.-K. Junkers savās politikas pamatnostādnēs ir arī skaidri norādījis, ka viņš nepieņems to, ka tiesu jurisdikciju dalībvalstīs ierobežo īpaši režīmi ar ieguldījumiem saistīto strīdu izšķiršanai; tā kā tagad, kad ir pieejami publiskās apspriešanās par TTIP paredzēto ieguldījumu aizsardzību un ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanu rezultāti, visās trijās Eiropas iestādes un starp tām notiek apspriešana, ņemot vērā minētās publiskās apspriešanās ieguldījumu, vienlaikus apmainoties viedokļiem ar pilsonisko sabiedrību un attiecīgo uzņēmējdarbības nozari par labāko veidu, kā panākt ieguldījumu aizsardzību un vienlīdzīgu attieksmi pret ieguldītājiem, tajā pašā laikā nodrošinot valstu tiesības reglamentēt;

| Q. | tā kā Parlaments pilnībā atbalsta gan Padomes lēmumu deklasificēt norādījumus par sarunu vešanu, gan Komisijas pārredzamības iniciatīvu; tā kā visā Eiropā notikušās aktīvās publiskās debates par TTIP liecina par to, ka TTIP sarunas ir jānoslēdz pārredzamākā un iesaistošākā veidā, ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju paustās bažas un sarunu rezultātus darot zināmus plašai sabiedrībai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Parlaments pilnībā atbalsta gan Padomes lēmumu deklasificēt norādījumus par sarunu vešanu, gan Komisijas pārredzamības iniciatīvu; tā kā visā Eiropā notikušās aktīvās publiskās debates par TTIP liecina par to, ka TTIP sarunas ir jānoslēdz pārredzamākā un iesaistošākā veidā, ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju paustās bažas un sarunu rezultātus darot zināmus plašai sabiedrībai;

| R. | tā kā ASV un ES sarunas notiek kopš 2013. gada jūlija, taču līdz šim nav tikusi panākta vienošanās par kopīgu tekstu; |
| --- | --- |

R.

tā kā ASV un ES sarunas notiek kopš 2013. gada jūlija, taču līdz šim nav tikusi panākta vienošanās par kopīgu tekstu;

| S. | tā kā TTIP ir paredzēts kā jaukts nolīgums, kas jāratificē Eiropas Parlamentam un visām 28 ES dalībvalstīm, |
| --- | --- |

S.

tā kā TTIP ir paredzēts kā jaukts nolīgums, kas jāratificē Eiropas Parlamentam un visām 28 ES dalībvalstīm,

| 1. | uzskata, ka Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība ir svarīgas stratēģiskas partneres; uzsver, ka transatlantiskā tirdzniecības un ieguldījumu partnerība (TTIP) ir pēdējā laika nozīmīgākais ES un ASV projekts, kam būtu jāstimulē transatlantiskā partnerība kopumā, nevis tikai tās tirdzniecības aspekti; uzsver, ka tās veiksmīgai slēgšanai ir liela politiskā nozīme; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība ir svarīgas stratēģiskas partneres; uzsver, ka transatlantiskā tirdzniecības un ieguldījumu partnerība (TTIP) ir pēdējā laika nozīmīgākais ES un ASV projekts, kam būtu jāstimulē transatlantiskā partnerība kopumā, nevis tikai tās tirdzniecības aspekti; uzsver, ka tās veiksmīgai slēgšanai ir liela politiskā nozīme;

| 2. | saistībā ar notiekošajām sarunām par TTIP sniedz Komisijai šādus ieteikumus:






  a) | attiecībā uz TTIP piemērošanas jomu un plašāko kontekstu:






  i) | nodrošināt, ka pārredzamas sarunas par TTIP noved pie vērienīga, visaptveroša, līdzsvarota un augsta standarta tirdzniecības nolīguma, kas veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi, kura sniegtu labumu visām dalībvalstīm, būtu savstarpēji izdevīgs abiem partneriem, palielinātu starptautisko konkurenci un pavērtu jaunas iespējas ES uzņēmumiem, it īpaši MVU, atbalstītu augstas kvalitātes darbvietu radīšanu Eiropas iedzīvotājiem un sniegtu tiešu labumu Eiropas patērētājiem; nolīguma saturs un tā īstenošana ir svarīgāki nekā sarunu norises ātrums; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

saistībā ar notiekošajām sarunām par TTIP sniedz Komisijai šādus ieteikumus:

a)

attiecībā uz TTIP piemērošanas jomu un plašāko kontekstu:

i)

nodrošināt, ka pārredzamas sarunas par TTIP noved pie vērienīga, visaptveroša, līdzsvarota un augsta standarta tirdzniecības nolīguma, kas veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi, kura sniegtu labumu visām dalībvalstīm, būtu savstarpēji izdevīgs abiem partneriem, palielinātu starptautisko konkurenci un pavērtu jaunas iespējas ES uzņēmumiem, it īpaši MVU, atbalstītu augstas kvalitātes darbvietu radīšanu Eiropas iedzīvotājiem un sniegtu tiešu labumu Eiropas patērētājiem; nolīguma saturs un tā īstenošana ir svarīgāki nekā sarunu norises ātrums;

| ii) | uzsvērt, ka, lai gan sarunas par TTIP notiek par trim galvenajām jomām — abpusējas piekļuves tirgum (attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, ieguldījumiem un publisko iepirkumu visos valdības līmeņos) vērienīgu uzlabošanu, ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības šķēršļu mazināšanu un regulatīvo režīmu atbilstības palielināšanu, un vispārēju noteikumu izstrādi, lai varētu risināt kopīgus ar globālo tirdzniecību saistītus problēmjautājumus un izmantot iespējas —, visas šīs jomas ir vienlīdz svarīgas un tās ir jāiekļauj visaptverošā paketē; TTIP vajadzētu būt vērienīgai un saistošai visos valdības līmeņos abās Atlantijas okeāna pusēs, nolīgumam par to būtu jānodrošina ilgstoša patiesa abpusēja tirgus atvērtība un tirdzniecības atvieglošana uz vietas un tajā īpaša uzmanība būtu jāpievērš strukturāliem pasākumiem, lai panāktu ciešāku transatlantisko sadarbību, vienlaikus saglabājot regulatīvos standartus un patērētāju aizsardzības līmeni un nepieļaujot sociālo, fiskālo un ar vidi saistīto dempingu; |
| --- | --- |

ii)

uzsvērt, ka, lai gan sarunas par TTIP notiek par trim galvenajām jomām — abpusējas piekļuves tirgum (attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, ieguldījumiem un publisko iepirkumu visos valdības līmeņos) vērienīgu uzlabošanu, ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības šķēršļu mazināšanu un regulatīvo režīmu atbilstības palielināšanu, un vispārēju noteikumu izstrādi, lai varētu risināt kopīgus ar globālo tirdzniecību saistītus problēmjautājumus un izmantot iespējas —, visas šīs jomas ir vienlīdz svarīgas un tās ir jāiekļauj visaptverošā paketē; TTIP vajadzētu būt vērienīgai un saistošai visos valdības līmeņos abās Atlantijas okeāna pusēs, nolīgumam par to būtu jānodrošina ilgstoša patiesa abpusēja tirgus atvērtība un tirdzniecības atvieglošana uz vietas un tajā īpaša uzmanība būtu jāpievērš strukturāliem pasākumiem, lai panāktu ciešāku transatlantisko sadarbību, vienlaikus saglabājot regulatīvos standartus un patērētāju aizsardzības līmeni un nepieļaujot sociālo, fiskālo un ar vidi saistīto dempingu;

| iii) | paturēt prātā to, cik stratēģiski liela nozīme ir ES un ASV ekonomiskajām attiecībām kopumā un it īpaši TTIP, arī kā iespējai veicināt principus un vērtības, kas pamatojas uz zināmu noteikumu kopumu un ko ES un ASV rūpīgi ievēro, un izstrādāt kopēju pieeju un redzējumu attiecībā uz globālo tirdzniecību, ieguldījumiem un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, tādiem kā augsti standarti, normas un noteikumi, lai sagatavotu plašāku transatlantisko redzējumu un stratēģisko mērķu vispārēju kopumu; paturēt prātā, ka, ņemot vērā transatlantiskā tirgus lielumu, TTIP sniedz iespēju izstrādāt un regulēt starptautiskās tirdzniecības kārtību, lai nodrošinātu, ka abi bloki piedzīvo uzplaukumu savstarpēji savienotā pasaulē; |
| --- | --- |

iii)

paturēt prātā to, cik stratēģiski liela nozīme ir ES un ASV ekonomiskajām attiecībām kopumā un it īpaši TTIP, arī kā iespējai veicināt principus un vērtības, kas pamatojas uz zināmu noteikumu kopumu un ko ES un ASV rūpīgi ievēro, un izstrādāt kopēju pieeju un redzējumu attiecībā uz globālo tirdzniecību, ieguldījumiem un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, tādiem kā augsti standarti, normas un noteikumi, lai sagatavotu plašāku transatlantisko redzējumu un stratēģisko mērķu vispārēju kopumu; paturēt prātā, ka, ņemot vērā transatlantiskā tirgus lielumu, TTIP sniedz iespēju izstrādāt un regulēt starptautiskās tirdzniecības kārtību, lai nodrošinātu, ka abi bloki piedzīvo uzplaukumu savstarpēji savienotā pasaulē;

| iv) | it īpaši ņemot vērā nesenās pozitīvās norises Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), nodrošināt, ka nolīgums ar ASV kalpo par līdzekli ceļā uz plašākām tirdzniecības sarunām un ka tam netiek sniegta priekšroka salīdzinājumā ar PTO procesu un tas nedarbojas pret šo procesu; vispārīgi runājot, divpusēji un daudzpusēji tirdzniecības nolīgumi būtu jāuzskata par otru labāko izvēles iespēju, un tie nedrīkst kavēt centienus panākt ievērojamus uzlabojumus daudzpusējā līmenī; TTIP ir jānodrošina sinerģija ar citiem tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem patlaban notiek sarunas; |
| --- | --- |

iv)

it īpaši ņemot vērā nesenās pozitīvās norises Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), nodrošināt, ka nolīgums ar ASV kalpo par līdzekli ceļā uz plašākām tirdzniecības sarunām un ka tam netiek sniegta priekšroka salīdzinājumā ar PTO procesu un tas nedarbojas pret šo procesu; vispārīgi runājot, divpusēji un daudzpusēji tirdzniecības nolīgumi būtu jāuzskata par otru labāko izvēles iespēju, un tie nedrīkst kavēt centienus panākt ievērojamus uzlabojumus daudzpusējā līmenī; TTIP ir jānodrošina sinerģija ar citiem tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem patlaban notiek sarunas;

| v) | paturēt prātā, ka LESD ES tirdzniecības politika ir definēta kā neatņemama daļa no Savienības vispārējās ārējās darbības, un tādēļ izvērtēt galīgā nolīguma ietekmi, atzīstot tā sniegtās iespējas, piemēram, atvieglotu piekļuvi tirgum, pateicoties kopīgiem transatlantiskiem standartiem, un riskus, piemēram, tirdzniecības novirzīšanu no jaunattīstības valstīm tarifu preferenču pakāpeniskas atcelšanas dēļ; |
| --- | --- |

v)

paturēt prātā, ka LESD ES tirdzniecības politika ir definēta kā neatņemama daļa no Savienības vispārējās ārējās darbības, un tādēļ izvērtēt galīgā nolīguma ietekmi, atzīstot tā sniegtās iespējas, piemēram, atvieglotu piekļuvi tirgum, pateicoties kopīgiem transatlantiskiem standartiem, un riskus, piemēram, tirdzniecības novirzīšanu no jaunattīstības valstīm tarifu preferenču pakāpeniskas atcelšanas dēļ;

| vi) | nodrošināt, ka nolīgums garantē ES pamattiesību standartu pilnīgu ievērošanu, tajā iekļaujot tiesiski saistošu un apturošu cilvēktiesību klauzulu, kas ir standartelements ES tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

vi)

nodrošināt, ka nolīgums garantē ES pamattiesību standartu pilnīgu ievērošanu, tajā iekļaujot tiesiski saistošu un apturošu cilvēktiesību klauzulu, kas ir standartelements ES tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm;

| b) | attiecībā uz piekļuvi tirgum:






  i) | nodrošināt, ka tirgus pieejamības piedāvājumi dažādajās jomās ir abpusēji, vienlīdz vērienīgi un atspoguļo abu pušu cerības; uzsver, ka dažādajiem priekšlikumiem attiecībā uz minētajām jomām jābūt līdzsvarotiem; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz piekļuvi tirgum:

i)

nodrošināt, ka tirgus pieejamības piedāvājumi dažādajās jomās ir abpusēji, vienlīdz vērienīgi un atspoguļo abu pušu cerības; uzsver, ka dažādajiem priekšlikumiem attiecībā uz minētajām jomām jābūt līdzsvarotiem;

| ii) | par mērķi noteikt visu nodevu tarifu likvidēšanu, vienlaikus ņemot vērā to, ka abām pusēm ir zināms skaits sensitīvu lauksaimniecības un rūpniecības produktu, par kuru visaptverošu sarakstu ir jāvienojas jau sarunu procesa gaitā; paredzēt sensitīvākajiem produktiem atbilstošus pārejas periodus un kvotas un dažos gadījumos to izslēgšanu, ņemot vērā to, ka daudzkārt šiem produktiem ES ir augstākas ražošanas izmaksas ES noteikumu dēļ; |
| --- | --- |

ii)

par mērķi noteikt visu nodevu tarifu likvidēšanu, vienlaikus ņemot vērā to, ka abām pusēm ir zināms skaits sensitīvu lauksaimniecības un rūpniecības produktu, par kuru visaptverošu sarakstu ir jāvienojas jau sarunu procesa gaitā; paredzēt sensitīvākajiem produktiem atbilstošus pārejas periodus un kvotas un dažos gadījumos to izslēgšanu, ņemot vērā to, ka daudzkārt šiem produktiem ES ir augstākas ražošanas izmaksas ES noteikumu dēļ;

| iii) | kā skaidri norādīts sarunu mandātā, iekļaut nolīgumā drošības klauzulu, lai to piemērotu gadījumā, kad, palielinoties noteiktu preču importa apjomam, tiek būtiski apdraudēta vietējā produktu ražošanas nozare, īpaši atsaucoties uz ES pārtikas ražošanas un energoietilpīgām nozarēm un nozarēm, kurās iespējama oglekļa emisiju pārvirze, ķīmisko, izejvielu un tērauda rūpniecību; |
| --- | --- |

iii)

kā skaidri norādīts sarunu mandātā, iekļaut nolīgumā drošības klauzulu, lai to piemērotu gadījumā, kad, palielinoties noteiktu preču importa apjomam, tiek būtiski apdraudēta vietējā produktu ražošanas nozare, īpaši atsaucoties uz ES pārtikas ražošanas un energoietilpīgām nozarēm un nozarēm, kurās iespējama oglekļa emisiju pārvirze, ķīmisko, izejvielu un tērauda rūpniecību;

| iv) | paturēt prātā to, ka, tā kā ES ir pasaulē lielākais tirdzniecības bloks, augsti specializētajā pakalpojumu nozarē, piemēram, inženierijas un citu profesionālo pakalpojumu, telekomunikāciju, finanšu vai transporta pakalpojumu jomā, Eiropas Savienībai ir būtiskas aktīvās aizsardzības intereses; |
| --- | --- |

iv)

paturēt prātā to, ka, tā kā ES ir pasaulē lielākais tirdzniecības bloks, augsti specializētajā pakalpojumu nozarē, piemēram, inženierijas un citu profesionālo pakalpojumu, telekomunikāciju, finanšu vai transporta pakalpojumu jomā, Eiropas Savienībai ir būtiskas aktīvās aizsardzības intereses;

| v) | uzlabot pakalpojumu tirgus pieejamību saskaņā ar t. s. hibrīda saraksta pieeju, kas paredz piekļuvei tirgum izmantot pozitīvos sarakstus, kuros skaidri min pakalpojumus, kuru sniegšana ir jādara pieejama ārvalstu uzņēmumiem, un kuros jaunus pakalpojumus neiekļauj, vienlaikus nodrošinot, ka iespējamās status quo saglabāšanas klauzula un sprūdrata klauzula tiek piemērotas tikai nediskriminējošiem noteikumiem un pieļauj pietiekamu elastīgumu, lai attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem varētu atjaunot publisku kontroli, kā arī lai ņemtu vērā jaunu un inovatīvu pakalpojumu parādīšanos, un kas paredz izmantot “negatīvā saraksta pieeju” dalībvalstu režīmos; |
| --- | --- |

v)

uzlabot pakalpojumu tirgus pieejamību saskaņā ar t. s. hibrīda saraksta pieeju, kas paredz piekļuvei tirgum izmantot pozitīvos sarakstus, kuros skaidri min pakalpojumus, kuru sniegšana ir jādara pieejama ārvalstu uzņēmumiem, un kuros jaunus pakalpojumus neiekļauj, vienlaikus nodrošinot, ka iespējamās status quo saglabāšanas klauzula un sprūdrata klauzula tiek piemērotas tikai nediskriminējošiem noteikumiem un pieļauj pietiekamu elastīgumu, lai attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem varētu atjaunot publisku kontroli, kā arī lai ņemtu vērā jaunu un inovatīvu pakalpojumu parādīšanos, un kas paredz izmantot “negatīvā saraksta pieeju” dalībvalstu režīmos;

| vi) | sarunās būtu jēgpilni jāapspriež un jāatceļ tie pašreizējie ASV ierobežojumi attiecībā uz Eiropas uzņēmumu sniegtiem jūras un gaisa transporta pakalpojumiem, kurus paredz tādi ASV tiesību akti kā Džonsa likums (Jones Act), Likums par ārvalstīm piederošu kuģu veiktu bagarēšanu (Foreign Dredging Act), Federālais aviācijas likums (Federal Aviation Act) un ASV Gaisa kabotāžas likums (US Air Cabotage law), un kapitāla ierobežojumi attiecībā uz ārvalstu īpašumtiesībām uz aviosabiedrībām, kuri būtiski apgrūtina tirgus pieejamību ES uzņēmumiem, kā arī kavē inovāciju ASV; |
| --- | --- |

vi)

sarunās būtu jēgpilni jāapspriež un jāatceļ tie pašreizējie ASV ierobežojumi attiecībā uz Eiropas uzņēmumu sniegtiem jūras un gaisa transporta pakalpojumiem, kurus paredz tādi ASV tiesību akti kā Džonsa likums (Jones Act), Likums par ārvalstīm piederošu kuģu veiktu bagarēšanu (Foreign Dredging Act), Federālais aviācijas likums (Federal Aviation Act) un ASV Gaisa kabotāžas likums (US Air Cabotage law), un kapitāla ierobežojumi attiecībā uz ārvalstu īpašumtiesībām uz aviosabiedrībām, kuri būtiski apgrūtina tirgus pieejamību ES uzņēmumiem, kā arī kavē inovāciju ASV;

| vii) | pamatoties uz kopīgo paziņojumu, kurā atspoguļota sarunās iesaistīto pušu skaidra apņemšanās TTIP piemērošanas jomā neietvert pašreizējos un turpmākos vispārējas nozīmes pakalpojumus un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus (tostarp, bet ne tikai ūdensapgādes, veselības aizsardzības, sociālos pakalpojumus, sociālās aizsardzības sistēmas un izglītību), lai nodrošinātu, ka valsts un attiecīgā gadījumā vietējās pārvaldes iestādes saglabā pilnas tiesības ieviest, pieņemt, saglabāt vai atsaukt jebkādus pasākumus attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu pasūtīšanu, organizēšanu, finansēšanu un sniegšanu, kā noteikts Līgumos un ES sarunu mandātā; šis izņēmums būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, kā šie pakalpojumi tiek sniegti vai finansēti; |
| --- | --- |

vii)

pamatoties uz kopīgo paziņojumu, kurā atspoguļota sarunās iesaistīto pušu skaidra apņemšanās TTIP piemērošanas jomā neietvert pašreizējos un turpmākos vispārējas nozīmes pakalpojumus un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus (tostarp, bet ne tikai ūdensapgādes, veselības aizsardzības, sociālos pakalpojumus, sociālās aizsardzības sistēmas un izglītību), lai nodrošinātu, ka valsts un attiecīgā gadījumā vietējās pārvaldes iestādes saglabā pilnas tiesības ieviest, pieņemt, saglabāt vai atsaukt jebkādus pasākumus attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu pasūtīšanu, organizēšanu, finansēšanu un sniegšanu, kā noteikts Līgumos un ES sarunu mandātā; šis izņēmums būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, kā šie pakalpojumi tiek sniegti vai finansēti;

| viii) | censties nodrošināt profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, it īpaši izstrādājot tiesisko regulējumu kopā ar federālajām pavalstīm, kurām šajā jomā ir regulatīvās pilnvaras, lai tādējādi ES un ASV speciālisti varētu strādāt abās Atlantijas okeāna pusēs un lai atvieglotu ieguldītāju, speciālistu, augsti kvalificētu darbinieku un tehnisko darbinieku mobilitāti starp ES un ASV nozarēs, uz kurām attiecas TTIP; |
| --- | --- |

viii)

censties nodrošināt profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, it īpaši izstrādājot tiesisko regulējumu kopā ar federālajām pavalstīm, kurām šajā jomā ir regulatīvās pilnvaras, lai tādējādi ES un ASV speciālisti varētu strādāt abās Atlantijas okeāna pusēs un lai atvieglotu ieguldītāju, speciālistu, augsti kvalificētu darbinieku un tehnisko darbinieku mobilitāti starp ES un ASV nozarēs, uz kurām attiecas TTIP;

| ix) | ņemt vērā to, ka vīzu režīma atvieglošana Eiropas pakalpojumu sniedzējiem un preču piegādātājiem ir viens no galvenajiem elementiem nolīguma sniegto priekšrocību izmantošanā, un sarunu kontekstā palielināt politisko spiedienu uz ASV, lai garantētu vīzu pilnīgu savstarpīgumu un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES dalībvalstu pilsoņiem, nepieļaujot diskrimināciju attiecībā uz viņu iebraukšanu ASV; |
| --- | --- |

ix)

ņemt vērā to, ka vīzu režīma atvieglošana Eiropas pakalpojumu sniedzējiem un preču piegādātājiem ir viens no galvenajiem elementiem nolīguma sniegto priekšrocību izmantošanā, un sarunu kontekstā palielināt politisko spiedienu uz ASV, lai garantētu vīzu pilnīgu savstarpīgumu un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES dalībvalstu pilsoņiem, nepieļaujot diskrimināciju attiecībā uz viņu iebraukšanu ASV;

| x) | sarunas par finanšu pakalpojumu tirgus pieejamību apvienot ar finanšu regulējuma konverģenci visaugstākajā līmenī, lai atbalstītu nepieciešamā regulējuma ieviešanu un saskaņošanu ar mērķi palielināt finanšu stabilitāti, nodrošināt pienācīgu aizsardzību finanšu produktu un pakalpojumu patērētājiem, kā arī atbalstīt pašreizējos sadarbības centienus citos starptautiskos forumos, piemēram, Bāzeles Banku uzraudzības komitejā un Finanšu stabilitātes padomē; nodrošināt, ka šie sadarbības centieni neierobežo ES un dalībvalstu regulatīvo un uzraudzības suverenitāti, tostarp to spēju aizliegt atsevišķus finanšu produktus un darbības; |
| --- | --- |

x)

sarunas par finanšu pakalpojumu tirgus pieejamību apvienot ar finanšu regulējuma konverģenci visaugstākajā līmenī, lai atbalstītu nepieciešamā regulējuma ieviešanu un saskaņošanu ar mērķi palielināt finanšu stabilitāti, nodrošināt pienācīgu aizsardzību finanšu produktu un pakalpojumu patērētājiem, kā arī atbalstīt pašreizējos sadarbības centienus citos starptautiskos forumos, piemēram, Bāzeles Banku uzraudzības komitejā un Finanšu stabilitātes padomē; nodrošināt, ka šie sadarbības centieni neierobežo ES un dalībvalstu regulatīvo un uzraudzības suverenitāti, tostarp to spēju aizliegt atsevišķus finanšu produktus un darbības;

| xi) | izveidot ciešu sadarbību starp ES, dalībvalstīm un ASV, tostarp mehānismus efektīvākai starptautiskajai sadarbībai, lai noteiktu augstākus vispārējos standartus cīņā pret finanšu un nodokļu noziedzību un korupciju; |
| --- | --- |

xi)

izveidot ciešu sadarbību starp ES, dalībvalstīm un ASV, tostarp mehānismus efektīvākai starptautiskajai sadarbībai, lai noteiktu augstākus vispārējos standartus cīņā pret finanšu un nodokļu noziedzību un korupciju;

| xii) | nodrošināt, ka datu plūsmu liberalizācija, it īpaši e-komercijas un finanšu pakalpojumu jomā, neapdraud ES acquis personas datu aizsardzības jomā, vienlaikus atzīstot, ka datu plūsmas ir transatlantiskās tirdzniecības un digitālās ekonomikas pamats; kā svarīgu punktu, pamatojoties uz Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) XIV pantu, iekļaut visaptverošu un nepārprotamu horizontālu autonomu noteikumu, kas no nolīguma piemērošanas jomas pilnībā izslēdz pašreizējo un turpmāko ES tiesisko regulējumu attiecībā uz personas datu aizsardzību, neparedzot nekādus nosacījumus, ka tam ir jāatbilst pārējām TTIP daļām; apspriest noteikumus, kas skar personas datu plūsmu, tikai tad, ja tiek garantēta un ievērota pilnīga datu aizsardzības noteikumu piemērošana abās Atlantijas okeāna pusēs, lai sadarbotos ar ASV tādā veidā, ka trešās valstis visā pasaulē tiek motivētas pieņemt līdzīgus augsta līmeņa datu aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

xii)

nodrošināt, ka datu plūsmu liberalizācija, it īpaši e-komercijas un finanšu pakalpojumu jomā, neapdraud ES acquis personas datu aizsardzības jomā, vienlaikus atzīstot, ka datu plūsmas ir transatlantiskās tirdzniecības un digitālās ekonomikas pamats; kā svarīgu punktu, pamatojoties uz Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) XIV pantu, iekļaut visaptverošu un nepārprotamu horizontālu autonomu noteikumu, kas no nolīguma piemērošanas jomas pilnībā izslēdz pašreizējo un turpmāko ES tiesisko regulējumu attiecībā uz personas datu aizsardzību, neparedzot nekādus nosacījumus, ka tam ir jāatbilst pārējām TTIP daļām; apspriest noteikumus, kas skar personas datu plūsmu, tikai tad, ja tiek garantēta un ievērota pilnīga datu aizsardzības noteikumu piemērošana abās Atlantijas okeāna pusēs, lai sadarbotos ar ASV tādā veidā, ka trešās valstis visā pasaulē tiek motivētas pieņemt līdzīgus augsta līmeņa datu aizsardzības standartus;

| xiii) | paturēt prātā to, ka Eiropas Parlamenta piekrišanas sniegšana galīgajam TTIP nolīgumam varētu būt apdraudēta, kamēr pilnībā netiks pārtraukta ASV veiktā vispārējā masveida novērošana un rasts atbilstošs risinājums attiecībā uz ES iedzīvotāju datu privātuma tiesībām, tostarp tiesībām uz administratīvu un tiesisku palīdzību, kā norādīts Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūcijas (27) 74. punktā; |
| --- | --- |

xiii)

paturēt prātā to, ka Eiropas Parlamenta piekrišanas sniegšana galīgajam TTIP nolīgumam varētu būt apdraudēta, kamēr pilnībā netiks pārtraukta ASV veiktā vispārējā masveida novērošana un rasts atbilstošs risinājums attiecībā uz ES iedzīvotāju datu privātuma tiesībām, tostarp tiesībām uz administratīvu un tiesisku palīdzību, kā norādīts Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūcijas (27) 74. punktā;

| xiv) | nodrošināt, ka ātri un pilnībā tiek atjaunota masveida novērošanas skandālu iedragātā ES un ASV savstarpējā uzticēšanās; |
| --- | --- |

xiv)

nodrošināt, ka ātri un pilnībā tiek atjaunota masveida novērošanas skandālu iedragātā ES un ASV savstarpējā uzticēšanās;

| xv) | iekļaut vērienīgu nodaļu par konkurenci, nodrošinot, ka tiek pienācīgi ievērotas Eiropas konkurences tiesības, it īpaši digitālajā pasaulē; nodrošināt, ka privātie uzņēmumi var godīgi konkurēt ar valstij piederošiem vai valsts kontrolētiem uzņēmumiem; nodrošināt, ka tiek regulētas valsts subsīdijas privātiem uzņēmumiem un ka tām piemēro pārredzamu kontroles sistēmu; |
| --- | --- |

xv)

iekļaut vērienīgu nodaļu par konkurenci, nodrošinot, ka tiek pienācīgi ievērotas Eiropas konkurences tiesības, it īpaši digitālajā pasaulē; nodrošināt, ka privātie uzņēmumi var godīgi konkurēt ar valstij piederošiem vai valsts kontrolētiem uzņēmumiem; nodrošināt, ka tiek regulētas valsts subsīdijas privātiem uzņēmumiem un ka tām piemēro pārredzamu kontroles sistēmu;

| xvi) | pieprasīt atklātu konkurenci digitālajā ekonomikā un šīs ekonomikas attīstīšanu, kura pēc būtības ir globāla, bet kuras galvenās bāzes atrodas ES un ASV; sarunās uzsvērt, ka digitālajai ekonomikai jābūt transatlantiskā tirgus centrālam elementam, kam ir liela ietekme pasaules ekonomikā un pasaules tirgu turpmākā atvēršanā; |
| --- | --- |

xvi)

pieprasīt atklātu konkurenci digitālajā ekonomikā un šīs ekonomikas attīstīšanu, kura pēc būtības ir globāla, bet kuras galvenās bāzes atrodas ES un ASV; sarunās uzsvērt, ka digitālajai ekonomikai jābūt transatlantiskā tirgus centrālam elementam, kam ir liela ietekme pasaules ekonomikā un pasaules tirgu turpmākā atvēršanā;

| xvii) | attiecībā uz informācijas sabiedrības un telekomunikāciju pakalpojumiem paturēt prātā, ka ir īpaši svarīgi, lai TTIP nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, paredzot, ka ES pakalpojumu sniedzējiem uz savstarpīguma pamata ir vienlīdzīga un pārredzama piekļuve ASV tirgum un ka ASV pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums, sniedzot pakalpojumus Eiropā vai patērētājiem no Eiropas, ievērot un pildīt visus attiecīgos nozares un produktu drošības standartus un patērētāju tiesības; |
| --- | --- |

xvii)

attiecībā uz informācijas sabiedrības un telekomunikāciju pakalpojumiem paturēt prātā, ka ir īpaši svarīgi, lai TTIP nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, paredzot, ka ES pakalpojumu sniedzējiem uz savstarpīguma pamata ir vienlīdzīga un pārredzama piekļuve ASV tirgum un ka ASV pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums, sniedzot pakalpojumus Eiropā vai patērētājiem no Eiropas, ievērot un pildīt visus attiecīgos nozares un produktu drošības standartus un patērētāju tiesības;

| xviii) | pilnībā ievērojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, ar visam nolīgumam piemērojamu juridiski saistošu vispārēju noteikumu nodrošināt, ka puses patur tiesības pieņemt vai saglabāt jebkādus pasākumus (it īpaši regulatīvus un/vai finanšu pasākumus) attiecībā uz kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību vai veicināšanu, saskaņā ar attiecīgajiem pantiem Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kā arī attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu neatkarīgi no izmantotajām tehnoloģijām un izplatīšanas platformas, paturot prātā, ka sarunu vešanas mandāts, ko dalībvalstis piešķīrušas Eiropas Komisijai, skaidri izslēdz audiovizuālo pakalpojumu jomu; |
| --- | --- |

xviii)

pilnībā ievērojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, ar visam nolīgumam piemērojamu juridiski saistošu vispārēju noteikumu nodrošināt, ka puses patur tiesības pieņemt vai saglabāt jebkādus pasākumus (it īpaši regulatīvus un/vai finanšu pasākumus) attiecībā uz kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību vai veicināšanu, saskaņā ar attiecīgajiem pantiem Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kā arī attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu neatkarīgi no izmantotajām tehnoloģijām un izplatīšanas platformas, paturot prātā, ka sarunu vešanas mandāts, ko dalībvalstis piešķīrušas Eiropas Komisijai, skaidri izslēdz audiovizuālo pakalpojumu jomu;

| xix) | precizēt, ka neviens šī līguma noteikums neietekmē ES vai ES dalībvalstu spēju subsidēt un finansiāli atbalstīt kultūras nozares, kā arī kultūras, izglītības, audiovizuālos un preses pakalpojumus; |
| --- | --- |

xix)

precizēt, ka neviens šī līguma noteikums neietekmē ES vai ES dalībvalstu spēju subsidēt un finansiāli atbalstīt kultūras nozares, kā arī kultūras, izglītības, audiovizuālos un preses pakalpojumus;

| xx) | apstiprināt, ka TTIP nolīgumā noteiktie pienākumi neapdraudēs fiksēto grāmatu cenu sistēmu un fiksētu cenu noteikšanu laikrakstiem un žurnāliem; |
| --- | --- |

xx)

apstiprināt, ka TTIP nolīgumā noteiktie pienākumi neapdraudēs fiksēto grāmatu cenu sistēmu un fiksētu cenu noteikšanu laikrakstiem un žurnāliem;

| xxi) | ar vispārēju noteikumu nodrošināt ES dalībvalstu tiesības pieņemt vai turpināt īstenot jebkādus pasākumus attiecībā uz visu tādu izglītības un kultūras pakalpojumu sniegšanu, no kuriem netiek gūta peļņa un/vai kuri saņem jebkāda apmēra publisko finansējumu vai jebkāda veida valsts atbalstu, un nodrošināt, ka privāti finansēti ārvalstu pakalpojumu sniedzēji ievēro tādas pašas kvalitātes un akreditācijas prasības kā iekšzemes pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- |

xxi)

ar vispārēju noteikumu nodrošināt ES dalībvalstu tiesības pieņemt vai turpināt īstenot jebkādus pasākumus attiecībā uz visu tādu izglītības un kultūras pakalpojumu sniegšanu, no kuriem netiek gūta peļņa un/vai kuri saņem jebkāda apmēra publisko finansējumu vai jebkāda veida valsts atbalstu, un nodrošināt, ka privāti finansēti ārvalstu pakalpojumu sniedzēji ievēro tādas pašas kvalitātes un akreditācijas prasības kā iekšzemes pakalpojumu sniedzēji;

| xxii) | ņemot vērā Eiropas uzņēmumu, it īpaši MVU, lielo ieinteresētību iegūt nediskriminējošu piekļuvi publiskā iepirkuma līgumiem ASV gan federālā, gan zemākā līmenī, piemēram, attiecībā uz būvniecības pakalpojumiem, civilo inženieriju, transporta un enerģētikas infrastruktūru un precēm un pakalpojumiem, nodrošināt vērienīgu pieeju nodaļai par publisko iepirkumu, vienlaikus nodrošinot tās atbilstību jaunajām ES direktīvām publiskā iepirkuma un koncesiju jomā, lai saskaņā ar savstarpīguma principu mazinātu pašreizējās lielās atšķirības, kas pastāv abu publiskā iepirkuma tirgu atvērtības pakāpē abās Atlantijas okeāna pusēs, būtiski palielinot ASV tirgus atvērtību (kuru joprojām regulē 1933. gada likums, ar ko ASV valdībai tiek prasīts priekšroku dot ASV izstrādājumiem (Buy American Act)) gan federālā, gan zemākā līmenī, kā arī pamatojoties uz saistībām, kas noteiktas Nolīgumā par valsts iepirkumu, un atceļot ierobežojumus, kas pašlaik ASV ir spēkā federālā, pavalstu un vietējā līmenī; izveidot mehānismus, lai garantētu, ka ASV federālo iestāžu uzņemtās saistības tiek ievērotas visos politiskajos un administratīvajos līmeņos; |
| --- | --- |

xxii)

ņemot vērā Eiropas uzņēmumu, it īpaši MVU, lielo ieinteresētību iegūt nediskriminējošu piekļuvi publiskā iepirkuma līgumiem ASV gan federālā, gan zemākā līmenī, piemēram, attiecībā uz būvniecības pakalpojumiem, civilo inženieriju, transporta un enerģētikas infrastruktūru un precēm un pakalpojumiem, nodrošināt vērienīgu pieeju nodaļai par publisko iepirkumu, vienlaikus nodrošinot tās atbilstību jaunajām ES direktīvām publiskā iepirkuma un koncesiju jomā, lai saskaņā ar savstarpīguma principu mazinātu pašreizējās lielās atšķirības, kas pastāv abu publiskā iepirkuma tirgu atvērtības pakāpē abās Atlantijas okeāna pusēs, būtiski palielinot ASV tirgus atvērtību (kuru joprojām regulē 1933. gada likums, ar ko ASV valdībai tiek prasīts priekšroku dot ASV izstrādājumiem (Buy American Act)) gan federālā, gan zemākā līmenī, kā arī pamatojoties uz saistībām, kas noteiktas Nolīgumā par valsts iepirkumu, un atceļot ierobežojumus, kas pašlaik ASV ir spēkā federālā, pavalstu un vietējā līmenī; izveidot mehānismus, lai garantētu, ka ASV federālo iestāžu uzņemtās saistības tiek ievērotas visos politiskajos un administratīvajos līmeņos;

| xxiii) | lai varētu pieņemt atklātus, nediskriminējošus un paredzamus procedūras noteikumus, kas ES un ASV uzņēmumiem, it īpaši MVU, nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi publisko līgumu konkursam, nodrošināt, ka ASV palielina spēkā esošā strīdu izskatīšanas procesa pārredzamību savā teritorijā; |
| --- | --- |

xxiii)

lai varētu pieņemt atklātus, nediskriminējošus un paredzamus procedūras noteikumus, kas ES un ASV uzņēmumiem, it īpaši MVU, nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi publisko līgumu konkursam, nodrošināt, ka ASV palielina spēkā esošā strīdu izskatīšanas procesa pārredzamību savā teritorijā;

| xxiv) | veicināt ES un ASV sadarbību starptautiskā līmenī, lai visos federālos un zemākos valdības līmeņos sekmētu kopīgu ilgtspējas standartu izmantošanu attiecībā uz publisko iepirkumu, arī nesen pārskatītā Nolīguma par valdības iepirkumu īstenošanā, kā arī veicināt to, lai, pamatojoties uz Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnēm daudznacionāliem uzņēmumiem, tiktu pieņemti sociālās atbildības standarti un lai uzņēmumi tos ievērotu; |
| --- | --- |

xxiv)

veicināt ES un ASV sadarbību starptautiskā līmenī, lai visos federālos un zemākos valdības līmeņos sekmētu kopīgu ilgtspējas standartu izmantošanu attiecībā uz publisko iepirkumu, arī nesen pārskatītā Nolīguma par valdības iepirkumu īstenošanā, kā arī veicināt to, lai, pamatojoties uz Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnēm daudznacionāliem uzņēmumiem, tiktu pieņemti sociālās atbildības standarti un lai uzņēmumi tos ievērotu;

| xxv) | nodrošināt, ka sarunu procesā tiek iesaistītas ASV pavalstis, lai sasniegtu nozīmīgus rezultātus ASV publiskā iepirkuma līgumu atvēršanā ES uzņēmumiem; |
| --- | --- |

xxv)

nodrošināt, ka sarunu procesā tiek iesaistītas ASV pavalstis, lai sasniegtu nozīmīgus rezultātus ASV publiskā iepirkuma līgumu atvēršanā ES uzņēmumiem;

| xxvi) | saistībā ar publisko iepirkumu apzināties aizsardzības un drošības jomu sensitīvo raksturu un ņemt vērā mērķus, ko valstu un valdību vadītāji noteica Aizsardzības padomes 2013. gada sanāksmē, lai veicinātu Eiropas drošības un aizsardzības tirgus un Eiropas aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes izveidi; |
| --- | --- |

xxvi)

saistībā ar publisko iepirkumu apzināties aizsardzības un drošības jomu sensitīvo raksturu un ņemt vērā mērķus, ko valstu un valdību vadītāji noteica Aizsardzības padomes 2013. gada sanāksmē, lai veicinātu Eiropas drošības un aizsardzības tirgus un Eiropas aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes izveidi;

| xxvii) | nodrošināt, ka sarunās par izcelsmes noteikumiem par mērķi tiek noteikta ES un ASV pieeju saskaņošana un efektīvu izcelsmes noteikumu pieņemšana, tādējādi nepieļaujot, ka izcelsmes noteikumus apdraud citi nolīgumi, un uzskatīt šīs sarunas par iespēju virzīties uz kopīgu standartu noteikšanu attiecībā uz produktu obligātu izcelsmes marķēšanu; ņemot vērā to, ka tika slēgtas sarunas par visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp ES un Kanādu, un ES un Meksikas brīvās tirdzniecības nolīguma iespējamo uzlabošanu, būs jāapsvēr kumulācijas iespēja un apmērs; tomēr paturēt prātā to, ka TTIP mērķis ir atvieglot tirdzniecību ar produktiem, kas patiešām izgatavoti ASV un ES, nevis atļaut importu no trešām valstīm, tādēļ būs jāapsver izņēmuma statusa piešķiršana atsevišķiem produktiem, izskatot katru gadījumu atsevišķi, un sensitīvām nozarēm būtu jāpiešķir izņēmuma statuss attiecībā uz jebkāda veida kumulāciju; |
| --- | --- |

xxvii)

nodrošināt, ka sarunās par izcelsmes noteikumiem par mērķi tiek noteikta ES un ASV pieeju saskaņošana un efektīvu izcelsmes noteikumu pieņemšana, tādējādi nepieļaujot, ka izcelsmes noteikumus apdraud citi nolīgumi, un uzskatīt šīs sarunas par iespēju virzīties uz kopīgu standartu noteikšanu attiecībā uz produktu obligātu izcelsmes marķēšanu; ņemot vērā to, ka tika slēgtas sarunas par visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp ES un Kanādu, un ES un Meksikas brīvās tirdzniecības nolīguma iespējamo uzlabošanu, būs jāapsvēr kumulācijas iespēja un apmērs; tomēr paturēt prātā to, ka TTIP mērķis ir atvieglot tirdzniecību ar produktiem, kas patiešām izgatavoti ASV un ES, nevis atļaut importu no trešām valstīm, tādēļ būs jāapsver izņēmuma statusa piešķiršana atsevišķiem produktiem, izskatot katru gadījumu atsevišķi, un sensitīvām nozarēm būtu jāpiešķir izņēmuma statuss attiecībā uz jebkāda veida kumulāciju;

| xxviii) | nodrošināt, ka TTIP ir atvērts nolīgums, un meklēt veidus, kā vērtīgi partneri, kas ir ieinteresēti TTIP sarunās saistībā ar muitas savienības nolīgumiem vai nu ar ES, vai ASV, var tikt aktīvāk informēti par notikumu attīstību; |
| --- | --- |

xxviii)

nodrošināt, ka TTIP ir atvērts nolīgums, un meklēt veidus, kā vērtīgi partneri, kas ir ieinteresēti TTIP sarunās saistībā ar muitas savienības nolīgumiem vai nu ar ES, vai ASV, var tikt aktīvāk informēti par notikumu attīstību;

| c) | attiecībā uz regulatīvās sadarbības un saskaņotības pīlāru un ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem:






  i) | nodrošināt, ka sadaļa par regulatīvo sadarbību veicina pārredzamu, efektīvu un konkurenci atbalstošu ekonomisko vidi, identificējot un novēršot iespējamos turpmākos ar tarifiem nesaistītos tirdzniecības šķēršļus, kas nesamērīgi ietekmē MVU, un atvieglojot tirdzniecību un ieguldījumus, vienlaikus panākot un nostiprinot augstākā līmeņa veselības aizsardzību un drošumu saskaņā ar LESD 191. pantā noteikto piesardzības principu un tiesību aktiem patērētāju aizsardzības, darba vides un dzīvnieku labturības jomā, kā arī nostiprinot augstākā līmeņa kultūras daudzveidību, kas pastāv ES; pilnībā ievērojot regulatīvo autonomiju, atbalstīt strukturēta dialoga un regulatoru sadarbības izveidi pēc iespējas pārredzamākā veidā un iesaistot ieinteresētās personas; iekļaut starpnozaru disciplīnas regulējuma saskaņotības un pārredzamības jomā, lai izstrādātu un īstenotu efektīvus, izmaksu ziņā lietderīgus un saderīgākus noteikumus par precēm un pakalpojumiem; lai nodrošinātu arī to, ka tas neietekmēs standartus, kas vēl ir jānosaka jomās, kurās ES un ASV tiesību akti vai standarti būtiski atšķiras, piemēram, attiecībā uz spēkā esošo (pamata) tiesību aktu (piemēram, REACH) īstenošanu, jaunu tiesību aktu (piemēram, par klonēšanu) pieņemšanu vai tādu definīciju turpmāku noteikšanu, kuras ietekmēs aizsardzības līmeni (piemēram, endokrīno sistēmu graujošu ķīmisko vielu definēšana), pamatojoties uz dažādos forumos, tostarp Transatlantiskajā ekonomikas padomē un Augsta līmeņa regulatīvās sadarbības forumā notikušās sarunās vairāku gadu garumā gūto pieredzi, abu pušu sarunu vedējiem ir jāidentificē un skaidri jānorāda tās pamata tehniskās procedūras un standarti, attiecībā uz kuriem nedrīkst ielaisties kompromisā, un tās procedūras un standarti, uz kuriem var attiecināt kopīgu pieeju, tās jomas, kurās ir vēlama savstarpēja atzīšana, pamatojoties uz kopīgu augstu standartu un stipru tirgus uzraudzības sistēmu, un tās jomas, kurās ir iespējama tikai uzlabota informācijas apmaiņa; nodrošināt, ka jebkādi TTIP noteikumi par regulatīvo sadarbību neparedz procedūras prasību pieņemt attiecīgus Savienības tiesību aktus un šajā sakarībā īstenojamas tiesības; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz regulatīvās sadarbības un saskaņotības pīlāru un ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem:

i)

nodrošināt, ka sadaļa par regulatīvo sadarbību veicina pārredzamu, efektīvu un konkurenci atbalstošu ekonomisko vidi, identificējot un novēršot iespējamos turpmākos ar tarifiem nesaistītos tirdzniecības šķēršļus, kas nesamērīgi ietekmē MVU, un atvieglojot tirdzniecību un ieguldījumus, vienlaikus panākot un nostiprinot augstākā līmeņa veselības aizsardzību un drošumu saskaņā ar LESD 191. pantā noteikto piesardzības principu un tiesību aktiem patērētāju aizsardzības, darba vides un dzīvnieku labturības jomā, kā arī nostiprinot augstākā līmeņa kultūras daudzveidību, kas pastāv ES; pilnībā ievērojot regulatīvo autonomiju, atbalstīt strukturēta dialoga un regulatoru sadarbības izveidi pēc iespējas pārredzamākā veidā un iesaistot ieinteresētās personas; iekļaut starpnozaru disciplīnas regulējuma saskaņotības un pārredzamības jomā, lai izstrādātu un īstenotu efektīvus, izmaksu ziņā lietderīgus un saderīgākus noteikumus par precēm un pakalpojumiem; lai nodrošinātu arī to, ka tas neietekmēs standartus, kas vēl ir jānosaka jomās, kurās ES un ASV tiesību akti vai standarti būtiski atšķiras, piemēram, attiecībā uz spēkā esošo (pamata) tiesību aktu (piemēram, REACH) īstenošanu, jaunu tiesību aktu (piemēram, par klonēšanu) pieņemšanu vai tādu definīciju turpmāku noteikšanu, kuras ietekmēs aizsardzības līmeni (piemēram, endokrīno sistēmu graujošu ķīmisko vielu definēšana), pamatojoties uz dažādos forumos, tostarp Transatlantiskajā ekonomikas padomē un Augsta līmeņa regulatīvās sadarbības forumā notikušās sarunās vairāku gadu garumā gūto pieredzi, abu pušu sarunu vedējiem ir jāidentificē un skaidri jānorāda tās pamata tehniskās procedūras un standarti, attiecībā uz kuriem nedrīkst ielaisties kompromisā, un tās procedūras un standarti, uz kuriem var attiecināt kopīgu pieeju, tās jomas, kurās ir vēlama savstarpēja atzīšana, pamatojoties uz kopīgu augstu standartu un stipru tirgus uzraudzības sistēmu, un tās jomas, kurās ir iespējama tikai uzlabota informācijas apmaiņa; nodrošināt, ka jebkādi TTIP noteikumi par regulatīvo sadarbību neparedz procedūras prasību pieņemt attiecīgus Savienības tiesību aktus un šajā sakarībā īstenojamas tiesības;

| ii) | sarunas par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un tirdzniecības tehnisko šķēršļu novēršanas pasākumiem balstīt uz pamatprincipiem, kas noteikti attiecīgajos daudzpusējos nolīgumos par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un tirdzniecības tehnisko šķēršļu novēršanas pasākumiem, un aizsargāt Eiropas sanitāros un fitosanitāros standartus un procedūras; pirmkārt par mērķi noteikt to sanitāro un fitosanitāro pasākumu, tostarp ar tiem saistīto importēšanas procedūru, atcelšanu vai būtisku samazināšanu, kuri rada pārmērīgu slogu; it īpaši nodrošināt, ka iepriekšēja apstiprināšana, obligāti protokoli un pārbaudes pirms muitošanas netiek piemērotas kā pastāvīgi importēšanas pasākumi; panākt lielāku pārredzamību un atklātību, līdzvērtīgu standartu savstarpēju atzīšanu, paraugprakses apmaiņu, regulatoru un ieinteresēto pušu dialoga pastiprināšanu un sadarbības uzlabošanu starptautiskās standartu noteikšanas institūcijās; sarunās par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un tirdzniecības tehnisko šķēršļu novēršanas pasākumiem nodrošināt, ka nekādā ziņā netiek vājināti augstie standarti, kas ieviesti, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu un aizsargātu cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvību un veselību; |
| --- | --- |

ii)

sarunas par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un tirdzniecības tehnisko šķēršļu novēršanas pasākumiem balstīt uz pamatprincipiem, kas noteikti attiecīgajos daudzpusējos nolīgumos par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un tirdzniecības tehnisko šķēršļu novēršanas pasākumiem, un aizsargāt Eiropas sanitāros un fitosanitāros standartus un procedūras; pirmkārt par mērķi noteikt to sanitāro un fitosanitāro pasākumu, tostarp ar tiem saistīto importēšanas procedūru, atcelšanu vai būtisku samazināšanu, kuri rada pārmērīgu slogu; it īpaši nodrošināt, ka iepriekšēja apstiprināšana, obligāti protokoli un pārbaudes pirms muitošanas netiek piemērotas kā pastāvīgi importēšanas pasākumi; panākt lielāku pārredzamību un atklātību, līdzvērtīgu standartu savstarpēju atzīšanu, paraugprakses apmaiņu, regulatoru un ieinteresēto pušu dialoga pastiprināšanu un sadarbības uzlabošanu starptautiskās standartu noteikšanas institūcijās; sarunās par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un tirdzniecības tehnisko šķēršļu novēršanas pasākumiem nodrošināt, ka nekādā ziņā netiek vājināti augstie standarti, kas ieviesti, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu un aizsargātu cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvību un veselību;

| iii) | atzīt, ka vienošanos nebūs iespējams panākt jomās, kurās ES un ASV noteikumi ievērojami atšķiras, piemēram, attiecībā uz sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumiem, ĢMO, hormonu izmantošanu liellopu audzēšanas nozarē, REACH un tās īstenošanu un dzīvnieku klonēšanu lauksaimniecības vajadzībām, un tādēļ neapspriest šos jautājumus; |
| --- | --- |

iii)

atzīt, ka vienošanos nebūs iespējams panākt jomās, kurās ES un ASV noteikumi ievērojami atšķiras, piemēram, attiecībā uz sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumiem, ĢMO, hormonu izmantošanu liellopu audzēšanas nozarē, REACH un tās īstenošanu un dzīvnieku klonēšanu lauksaimniecības vajadzībām, un tādēļ neapspriest šos jautājumus;

| iv) | mudina ASV pusi atcelt aizliegumu importēt liellopu gaļu no ES; |
| --- | --- |

iv)

mudina ASV pusi atcelt aizliegumu importēt liellopu gaļu no ES;

| v) | nodaļā par horizontālo regulatīvo sadarbību atbalstīt divpusēju regulatīvo sadarbību, lai izvairītos no nevajadzīgām atšķirībām, it īpaši attiecībā uz jaunajām tehnoloģijām un pakalpojumiem, un tādējādi uzlabotu Eiropas un ASV konkurētspēju un patērētāju izvēles iespējas; to panākt, pastiprinot informācijas apmaiņu, un, pamatojoties uz iepriekš gūto veiksmīgo pieredzi, piemēram, ISO standartu jomā vai saistībā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Pasaules forumu par transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanu (WP.29), uzlabot starptautisku instrumentu pieņemšanu un ieviešanu, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu; paturēt prātā, ka viens no svarīgākajiem nolīguma sasniegumiem būtu pēc iespējas lielāka skaita transportlīdzekļu drošības noteikumu līdzvērtības atzīšana, pamatojoties uz pārbaudītu aizsardzības līdzvērtības līmeni; nodrošināt, ka ikviena regulatīva akta iepriekšējā ietekmes novērtējumā līdzās ietekmei uz tirdzniecību un ieguldījumiem būtu jāizvērtē arī ietekme uz patērētājiem un vidi; veicināt regulatīvo atbilstību, neskarot likumīgos regulatīvos un politikas mērķus un ES un ASV likumdevēju kompetences jomas; |
| --- | --- |

v)

nodaļā par horizontālo regulatīvo sadarbību atbalstīt divpusēju regulatīvo sadarbību, lai izvairītos no nevajadzīgām atšķirībām, it īpaši attiecībā uz jaunajām tehnoloģijām un pakalpojumiem, un tādējādi uzlabotu Eiropas un ASV konkurētspēju un patērētāju izvēles iespējas; to panākt, pastiprinot informācijas apmaiņu, un, pamatojoties uz iepriekš gūto veiksmīgo pieredzi, piemēram, ISO standartu jomā vai saistībā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Pasaules forumu par transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanu (WP.29), uzlabot starptautisku instrumentu pieņemšanu un ieviešanu, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu; paturēt prātā, ka viens no svarīgākajiem nolīguma sasniegumiem būtu pēc iespējas lielāka skaita transportlīdzekļu drošības noteikumu līdzvērtības atzīšana, pamatojoties uz pārbaudītu aizsardzības līdzvērtības līmeni; nodrošināt, ka ikviena regulatīva akta iepriekšējā ietekmes novērtējumā līdzās ietekmei uz tirdzniecību un ieguldījumiem būtu jāizvērtē arī ietekme uz patērētājiem un vidi; veicināt regulatīvo atbilstību, neskarot likumīgos regulatīvos un politikas mērķus un ES un ASV likumdevēju kompetences jomas;

| vi) | par mērķi noteikt to, ka Savienībā arī turpmāk jāgarantē augsta līmeņa produktu nekaitīgums, vienlaikus novēršot pārbaužu nevajadzīgu dubultošanu, kas rada līdzekļu izšķiešanu, it īpaši zema riska produktu gadījumā; |
| --- | --- |

vi)

par mērķi noteikt to, ka Savienībā arī turpmāk jāgarantē augsta līmeņa produktu nekaitīgums, vienlaikus novēršot pārbaužu nevajadzīgu dubultošanu, kas rada līdzekļu izšķiešanu, it īpaši zema riska produktu gadījumā;

| vii) | risināt tādus ar muitu saistītus jautājumus, uz kuriem neattiecas PTO tirdzniecības atvieglošanas nolīguma (TFA) noteikumi, un uzsvērt, ka, lai patiešām likvidētu administratīvo slogu, ir jāpanāk maksimāla regulējuma saskaņošanas pakāpe muitas un ar robežām saistītās politikas un prakses jomā; |
| --- | --- |

vii)

risināt tādus ar muitu saistītus jautājumus, uz kuriem neattiecas PTO tirdzniecības atvieglošanas nolīguma (TFA) noteikumi, un uzsvērt, ka, lai patiešām likvidētu administratīvo slogu, ir jāpanāk maksimāla regulējuma saskaņošanas pakāpe muitas un ar robežām saistītās politikas un prakses jomā;

| viii) | saistībā ar turpmāko regulatīvo sadarbību skaidri noteikt, kuri pasākumi attiecas uz tirdzniecības tehniskajiem šķēršļiem un dubultu vai pārmērīgu administratīvo slogu un formalitātēm un kuri ir saistīti ar pamatstandartiem un pamatnoteikumiem vai procedūrām, ko izmanto valsts politikas mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

viii)

saistībā ar turpmāko regulatīvo sadarbību skaidri noteikt, kuri pasākumi attiecas uz tirdzniecības tehniskajiem šķēršļiem un dubultu vai pārmērīgu administratīvo slogu un formalitātēm un kuri ir saistīti ar pamatstandartiem un pamatnoteikumiem vai procedūrām, ko izmanto valsts politikas mērķu īstenošanai;

| ix) | pilnībā ievērot noteiktās regulatīvās sistēmas abās Atlantijas okeāna pusēs, kā arī Eiropas Parlamenta lomu ES lēmumu pieņemšanas procesā un tā tiesības īstenot demokrātisko kontroli pār ES regulatīvajiem procesiem turpmākas sadarbības satvara izveidē, vienlaikus nodrošinot pēc iespējas lielāku pārredzamību un saglabājot modrību attiecībā uz ieinteresēto personu līdzsvarotu iesaistīšanu apspriešanās, kas paredzētas regulatīva priekšlikuma izstrādē, kā arī nepalēnināt Eiropas likumdošanas procesu; precizēt Regulatīvās sadarbības padomes lomu, sastāvu un juridisko statusu, ņemot vērā to, ka tās ieteikumu jebkāda tieša un obligāta piemērošana nozīmētu Līgumos noteikto likumdošanas procedūru pārkāpumu; uzraudzīt arī to, lai tā pilnībā saglabātu valsts, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu spēju pieņemt tiesību aktus par savām politikas nostādnēm, it īpaši sociālajā un vides jomā; |
| --- | --- |

ix)

pilnībā ievērot noteiktās regulatīvās sistēmas abās Atlantijas okeāna pusēs, kā arī Eiropas Parlamenta lomu ES lēmumu pieņemšanas procesā un tā tiesības īstenot demokrātisko kontroli pār ES regulatīvajiem procesiem turpmākas sadarbības satvara izveidē, vienlaikus nodrošinot pēc iespējas lielāku pārredzamību un saglabājot modrību attiecībā uz ieinteresēto personu līdzsvarotu iesaistīšanu apspriešanās, kas paredzētas regulatīva priekšlikuma izstrādē, kā arī nepalēnināt Eiropas likumdošanas procesu; precizēt Regulatīvās sadarbības padomes lomu, sastāvu un juridisko statusu, ņemot vērā to, ka tās ieteikumu jebkāda tieša un obligāta piemērošana nozīmētu Līgumos noteikto likumdošanas procedūru pārkāpumu; uzraudzīt arī to, lai tā pilnībā saglabātu valsts, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu spēju pieņemt tiesību aktus par savām politikas nostādnēm, it īpaši sociālajā un vides jomā;

| d) | attiecībā uz noteikumiem:






  i) | sarunas par tirgus pieejamību un regulatīvo sadarbību apvienot ar vērienīgu noteikumu un principu noteikšanu ilgtspējīgas attīstības, enerģētikas, MVU, ieguldījumu un intelektuālā īpašuma, kā arī citās jomās, paturot prātā, ka katrā pīlārā ir specifiski sensitīvi jautājumi; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz noteikumiem:

i)

sarunas par tirgus pieejamību un regulatīvo sadarbību apvienot ar vērienīgu noteikumu un principu noteikšanu ilgtspējīgas attīstības, enerģētikas, MVU, ieguldījumu un intelektuālā īpašuma, kā arī citās jomās, paturot prātā, ka katrā pīlārā ir specifiski sensitīvi jautājumi;

| ii) | nodrošināt, ka nodaļa par ilgtspējīgu attīstību ir saistoša un īstenojama un ka par tās mērķi tiek izvirzīta pilnīga un patiesa astoņu Starptautiskās darba organizācijas (SDO) pamatkonvenciju un to satura, SDO darba kārtības pienācīgas nodarbinātības nodrošināšanai un svarīgāko starptautisko nolīgumu vides jomā ratificēšana, īstenošana un īstenošanas uzraudzība; noteikumu mērķim jābūt darba un vides standartu aizsardzības līmeņa turpmākai uzlabošanai; vērienīgai nodaļai par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību ir jāietver arī noteikumi par uzņēmumu sociālo atbildību, kuri balstītos uz ESAO pamatnostādnēm daudznacionāliem uzņēmumiem un uz skaidri strukturētu dialogu ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt, ka nodaļa par ilgtspējīgu attīstību ir saistoša un īstenojama un ka par tās mērķi tiek izvirzīta pilnīga un patiesa astoņu Starptautiskās darba organizācijas (SDO) pamatkonvenciju un to satura, SDO darba kārtības pienācīgas nodarbinātības nodrošināšanai un svarīgāko starptautisko nolīgumu vides jomā ratificēšana, īstenošana un īstenošanas uzraudzība; noteikumu mērķim jābūt darba un vides standartu aizsardzības līmeņa turpmākai uzlabošanai; vērienīgai nodaļai par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību ir jāietver arī noteikumi par uzņēmumu sociālo atbildību, kuri balstītos uz ESAO pamatnostādnēm daudznacionāliem uzņēmumiem un uz skaidri strukturētu dialogu ar pilsonisko sabiedrību;

| iii) | nodrošināt, ka darba un vides standarti neaprobežojas ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļu, bet tiek iekļauti arī citās nolīguma jomās, tādās kā ieguldījumi, pakalpojumu tirdzniecība, regulatīvā sadarbība un publiskais iepirkums; |
| --- | --- |

iii)

nodrošināt, ka darba un vides standarti neaprobežojas ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļu, bet tiek iekļauti arī citās nolīguma jomās, tādās kā ieguldījumi, pakalpojumu tirdzniecība, regulatīvā sadarbība un publiskais iepirkums;

| iv) | izmantojot veiksmīgo pieredzi, kas gūta saistībā ar spēkā esošajiem ES un ASV brīvās tirdzniecības nolīgumiem un valsts tiesību aktiem, nodrošināt darba un vides standartu īstenojamību; nodrošināt, ka darba tiesību normu īstenošana un ievērošana tiek efektīvi uzraudzīta, iesaistot sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, un ka uz tām attiecas vispārējās strīdu izšķiršanas mehānisms, ko piemēro visam nolīgumam kopumā; |
| --- | --- |

iv)

izmantojot veiksmīgo pieredzi, kas gūta saistībā ar spēkā esošajiem ES un ASV brīvās tirdzniecības nolīgumiem un valsts tiesību aktiem, nodrošināt darba un vides standartu īstenojamību; nodrošināt, ka darba tiesību normu īstenošana un ievērošana tiek efektīvi uzraudzīta, iesaistot sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, un ka uz tām attiecas vispārējās strīdu izšķiršanas mehānisms, ko piemēro visam nolīgumam kopumā;

| v) | pilnībā ievērojot valsts tiesību aktus, nodrošināt, ka saskaņā ar ES dalībvalstu tiesību aktiem reģistrēto transatlantisko uzņēmumu darbiniekiem ir pieejama informācija un apspriešanās saskaņā ar direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomi; |
| --- | --- |

v)

pilnībā ievērojot valsts tiesību aktus, nodrošināt, ka saskaņā ar ES dalībvalstu tiesību aktiem reģistrēto transatlantisko uzņēmumu darbiniekiem ir pieejama informācija un apspriešanās saskaņā ar direktīvu par Eiropas Uzņēmumu padomi;

| vi) | nodrošināt, ka, pilnībā ievērojot ES direktīvu par ilgtspējas ietekmes novērtēšanu un skaidri un strukturēti iesaistot ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību, ar vispusīga iepriekšēja tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējuma palīdzību tiek izpētīta arī TTIP ietekme no ekonomiskā, nodarbinātības, sociālā un vides aspekta; prasa Komisijai veikt salīdzinošu padziļinātu ietekmes pētījumu attiecībā uz katru dalībvalsti un ES nozaru un to ASV partneru konkurētspējas izvērtējumu, lai izdarītu prognozes par darbvietu zaudēšanu un iegūšanu katras dalībvalsts attiecīgajās nozarēs; daļu no attiecīgajām pielāgošanas izmaksām varētu segt ES un dalībvalstis; |
| --- | --- |

vi)

nodrošināt, ka, pilnībā ievērojot ES direktīvu par ilgtspējas ietekmes novērtēšanu un skaidri un strukturēti iesaistot ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību, ar vispusīga iepriekšēja tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējuma palīdzību tiek izpētīta arī TTIP ietekme no ekonomiskā, nodarbinātības, sociālā un vides aspekta; prasa Komisijai veikt salīdzinošu padziļinātu ietekmes pētījumu attiecībā uz katru dalībvalsti un ES nozaru un to ASV partneru konkurētspējas izvērtējumu, lai izdarītu prognozes par darbvietu zaudēšanu un iegūšanu katras dalībvalsts attiecīgajās nozarēs; daļu no attiecīgajām pielāgošanas izmaksām varētu segt ES un dalībvalstis;

| vii) | saglabāt mērķi atsevišķu nodaļu veltīt enerģētikai, tostarp rūpniecības izejvielām; nodrošināt, ka sarunu gaitā abas puses izskata veidus, kā atvieglot enerģijas eksportu, lai ar TTIP tiktu atcelti jebkādi pastāvošie ierobežojumi vai šķēršļi degvielas, tostarp sašķidrinātās dabasgāzes un jēlnaftas, eksportam starp abiem tirdzniecības partneriem ar mērķi radīt konkurētspējīgu, pārredzamu un nediskriminējošu enerģijas tirgu, tādējādi atbalstot enerģijas avotu dažādošanu, veicinot piegādes drošumu un izraisot enerģijas cenu pazemināšanos; uzsver, ka šajā enerģētikai veltītajā nodaļā ir jāparedz skaidras garantijas tam, ka netiks apdraudēti ES vides standarti un ar klimatu saistīto pasākumu mērķi; ņemot vērā G20 valstu apņemšanos pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā subsidēšanas, veicināt ES un ASV sadarbību, lai atceltu komercaviācijas nozarei piemērotos atbrīvojumus no degvielas nodokļa maksāšanas; |
| --- | --- |

vii)

saglabāt mērķi atsevišķu nodaļu veltīt enerģētikai, tostarp rūpniecības izejvielām; nodrošināt, ka sarunu gaitā abas puses izskata veidus, kā atvieglot enerģijas eksportu, lai ar TTIP tiktu atcelti jebkādi pastāvošie ierobežojumi vai šķēršļi degvielas, tostarp sašķidrinātās dabasgāzes un jēlnaftas, eksportam starp abiem tirdzniecības partneriem ar mērķi radīt konkurētspējīgu, pārredzamu un nediskriminējošu enerģijas tirgu, tādējādi atbalstot enerģijas avotu dažādošanu, veicinot piegādes drošumu un izraisot enerģijas cenu pazemināšanos; uzsver, ka šajā enerģētikai veltītajā nodaļā ir jāparedz skaidras garantijas tam, ka netiks apdraudēti ES vides standarti un ar klimatu saistīto pasākumu mērķi; ņemot vērā G20 valstu apņemšanos pakāpeniski atteikties no fosilā kurināmā subsidēšanas, veicināt ES un ASV sadarbību, lai atceltu komercaviācijas nozarei piemērotos atbrīvojumus no degvielas nodokļa maksāšanas;

| viii) | nodrošināt, ka neviens nolīgums neskar neviena partnera tiesības pārvaldīt un regulēt enerģijas avotu izpēti un izmantošanu un enerģijas ražošanu, ar nosacījumu, ka, tiklīdz tiek pieņemts lēmums par enerģijas avota izmantošanu, piemēro nediskriminācijas principu; paturēt prātā, ka saskaņā ar piesardzības principu neviens nolīguma noteikums nedrīkst apdraudēt likumīgi pieņemtus nediskriminējošus demokrātiskus lēmumus par enerģijas ražošanu; nodrošināt, ka, arī piešķirot piekļuvi izejvielām un enerģijai uzņēmumiem gan no ES, gan no ASV, būtu jābalstās uz nediskriminācijas principu, un ir jāievēro enerģētikas produktu kvalitātes standarti, tostarp tie, kas saistīti ar šo produktu ietekmi uz CO2 emisiju, piemēram, Degvielas kvalitātes direktīvā iekļautie standarti; |
| --- | --- |

viii)

nodrošināt, ka neviens nolīgums neskar neviena partnera tiesības pārvaldīt un regulēt enerģijas avotu izpēti un izmantošanu un enerģijas ražošanu, ar nosacījumu, ka, tiklīdz tiek pieņemts lēmums par enerģijas avota izmantošanu, piemēro nediskriminācijas principu; paturēt prātā, ka saskaņā ar piesardzības principu neviens nolīguma noteikums nedrīkst apdraudēt likumīgi pieņemtus nediskriminējošus demokrātiskus lēmumus par enerģijas ražošanu; nodrošināt, ka, arī piešķirot piekļuvi izejvielām un enerģijai uzņēmumiem gan no ES, gan no ASV, būtu jābalstās uz nediskriminācijas principu, un ir jāievēro enerģētikas produktu kvalitātes standarti, tostarp tie, kas saistīti ar šo produktu ietekmi uz CO2 emisiju, piemēram, Degvielas kvalitātes direktīvā iekļautie standarti;

| ix) | nodrošināt, ka ar TTIP tiek atbalstīts “zaļo” preču un pakalpojumu patēriņš un tā veicināšana, tostarp atvieglojot to izstrādi, un vienkāršots to eksports un imports, tādējādi izmantojot transatlantiskās ekonomikas ievērojamo potenciālu gan ar vidi saistīto, gan ekonomisko ieguvumu ziņā un noslēdzot pašlaik notiekošās daudzpusējās sarunas par “zaļo” preču nolīgumu, lai veicinātu cīņu pret globālo sasilšanu un radītu jaunas darbvietas “zaļajā” ekonomikā; |
| --- | --- |

ix)

nodrošināt, ka ar TTIP tiek atbalstīts “zaļo” preču un pakalpojumu patēriņš un tā veicināšana, tostarp atvieglojot to izstrādi, un vienkāršots to eksports un imports, tādējādi izmantojot transatlantiskās ekonomikas ievērojamo potenciālu gan ar vidi saistīto, gan ekonomisko ieguvumu ziņā un noslēdzot pašlaik notiekošās daudzpusējās sarunas par “zaļo” preču nolīgumu, lai veicinātu cīņu pret globālo sasilšanu un radītu jaunas darbvietas “zaļajā” ekonomikā;

| x) | nodrošināt, ka TTIP kalpo par forumu vērienīgu un saistošu kopēju enerģijas ražošanas un energoefektivitātes ilgtspējas standartu izstrādei, vienmēr ņemot vērā un piemērojot abu pušu spēkā esošos standartus, tādus kā ES Energomarķējuma direktīva un Ekodizaina direktīva, un izpētīt veidus, kā pastiprināt sadarbību enerģētikas pētniecības, izstrādes, inovācijas un zemu oglekļa dioksīda emisiju un videi nekaitīgu tehnoloģiju veicināšanas jomā; |
| --- | --- |

x)

nodrošināt, ka TTIP kalpo par forumu vērienīgu un saistošu kopēju enerģijas ražošanas un energoefektivitātes ilgtspējas standartu izstrādei, vienmēr ņemot vērā un piemērojot abu pušu spēkā esošos standartus, tādus kā ES Energomarķējuma direktīva un Ekodizaina direktīva, un izpētīt veidus, kā pastiprināt sadarbību enerģētikas pētniecības, izstrādes, inovācijas un zemu oglekļa dioksīda emisiju un videi nekaitīgu tehnoloģiju veicināšanas jomā;

| xi) | nodrošināt, ka TTIP veicina zvejas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, it īpaši, abām pusēm sadarbojoties cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju; |
| --- | --- |

xi)

nodrošināt, ka TTIP veicina zvejas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, it īpaši, abām pusēm sadarbojoties cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju;

| xii) | nodrošināt, ka TTIP tiek iekļauta īpaša nodaļa par MVU, kura balstās uz abu sarunās iesaistīto pušu kopīgu apņemšanos un kuras mērķis ir radīt Eiropas MVU (tostarp mikrouzņēmumiem) jaunas iespējas ASV, pamatojoties uz eksportējošo MVU gūto pieredzi, piemēram, atceļot dubultas sertifikācijas prasības, tīmeklī izveidojot informācijas sistēmu par dažādajiem noteikumiem un paraugpraksi, atvieglojot atbalsta shēmu pieejamību MVU, ieviešot paātrinātas procedūras uz robežas vai likvidējot joprojām pastāvošās specifiskās tarifu augstākās likmes; ar TTIP palīdzību būtu jāizveido mehānismi, lai abas puses varētu kopā strādāt nolūkā atvieglot MVU līdzdalību transatlantiskajā tirdzniecībā un ieguldījumos, piemēram, izmantojot kopēju MVU vienas pieturas aģentūru — ieinteresētajiem MVU uzņemoties būtisku lomu tās izveidē —, kura sniegtu konkrēto informāciju, kas tiem nepieciešama, lai eksportētu uz ASV, importētu no tām un veiktu ieguldījumus tajās, tostarp par muitas nodevām, nodokļiem, noteikumiem, muitas procedūrām un tirgus iespējām; |
| --- | --- |

xii)

nodrošināt, ka TTIP tiek iekļauta īpaša nodaļa par MVU, kura balstās uz abu sarunās iesaistīto pušu kopīgu apņemšanos un kuras mērķis ir radīt Eiropas MVU (tostarp mikrouzņēmumiem) jaunas iespējas ASV, pamatojoties uz eksportējošo MVU gūto pieredzi, piemēram, atceļot dubultas sertifikācijas prasības, tīmeklī izveidojot informācijas sistēmu par dažādajiem noteikumiem un paraugpraksi, atvieglojot atbalsta shēmu pieejamību MVU, ieviešot paātrinātas procedūras uz robežas vai likvidējot joprojām pastāvošās specifiskās tarifu augstākās likmes; ar TTIP palīdzību būtu jāizveido mehānismi, lai abas puses varētu kopā strādāt nolūkā atvieglot MVU līdzdalību transatlantiskajā tirdzniecībā un ieguldījumos, piemēram, izmantojot kopēju MVU vienas pieturas aģentūru — ieinteresētajiem MVU uzņemoties būtisku lomu tās izveidē —, kura sniegtu konkrēto informāciju, kas tiem nepieciešama, lai eksportētu uz ASV, importētu no tām un veiktu ieguldījumus tajās, tostarp par muitas nodevām, nodokļiem, noteikumiem, muitas procedūrām un tirgus iespējām;

| xiii) | nodrošināt, ka TTIP tiek iekļauta visaptveroša nodaļa par ieguldījumiem, tostarp noteikumi gan par tirgus pieejamību, gan par ieguldījumu aizsardzību, atzīstot, ka kapitāla pieejamība var veicināt darbvietu radīšanu un izaugsmi; par ieguldījumu nodaļas mērķi būtu jānosaka nediskriminējošas pieejas nodrošināšana Eiropas un ASV uzņēmumu dibināšanā otras puses teritorijā, vienlaikus ņemot vērā dažu specifisku nozaru sensitīvo raksturu; iepriekš minētajam būtu jāveicina tas, lai ieguldītāji izvēlētos Eiropu, jāpalielina uzticēšanās ES ieguldījumiem ASV un arī jārisina jautājums par ieguldītāju pienākumiem un atbildību, cita starpā par standartu izmantojot ESAO principus, kas paredzēti daudznacionāliem uzņēmumiem, un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus; |
| --- | --- |

xiii)

nodrošināt, ka TTIP tiek iekļauta visaptveroša nodaļa par ieguldījumiem, tostarp noteikumi gan par tirgus pieejamību, gan par ieguldījumu aizsardzību, atzīstot, ka kapitāla pieejamība var veicināt darbvietu radīšanu un izaugsmi; par ieguldījumu nodaļas mērķi būtu jānosaka nediskriminējošas pieejas nodrošināšana Eiropas un ASV uzņēmumu dibināšanā otras puses teritorijā, vienlaikus ņemot vērā dažu specifisku nozaru sensitīvo raksturu; iepriekš minētajam būtu jāveicina tas, lai ieguldītāji izvēlētos Eiropu, jāpalielina uzticēšanās ES ieguldījumiem ASV un arī jārisina jautājums par ieguldītāju pienākumiem un atbildību, cita starpā par standartu izmantojot ESAO principus, kas paredzēti daudznacionāliem uzņēmumiem, un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus;

| xiv) | nodrošināt, ka ieguldījumu aizsardzības noteikumi aprobežojas ar noteikumiem, ko piemēro pēc izveides, un ka to izstrādē galvenā uzmanība tiek veltīta valsts režīmam, vislielākās labvēlības režīma valstij, godīgai un vienlīdzīgai attieksmei, kā arī aizsardzībai pret tiešu un netiešu ekspropriāciju, tostarp tiesībām uz tūlītēju, atbilstošu un efektīvu kompensāciju; ieguldītāju un ieguldījumu aizsardzības standarti un definīcijas būtu jāizstrādā juridiski precīzi, aizsargājot tiesības regulēt sabiedrisko interešu vārdā, skaidrojot netiešas ekspropriācijas jēdzienu un nepieļaujot nepamatotas vai nenozīmīgas sūdzības; brīvai kapitāla pārvietošanai būtu jāatbilst ES līgumu noteikumiem un būtu jāietver beztermiņa izņēmumi, kas tiek piemēroti piesardzības nolūkā finanšu krīzes gadījumā; |
| --- | --- |

xiv)

nodrošināt, ka ieguldījumu aizsardzības noteikumi aprobežojas ar noteikumiem, ko piemēro pēc izveides, un ka to izstrādē galvenā uzmanība tiek veltīta valsts režīmam, vislielākās labvēlības režīma valstij, godīgai un vienlīdzīgai attieksmei, kā arī aizsardzībai pret tiešu un netiešu ekspropriāciju, tostarp tiesībām uz tūlītēju, atbilstošu un efektīvu kompensāciju; ieguldītāju un ieguldījumu aizsardzības standarti un definīcijas būtu jāizstrādā juridiski precīzi, aizsargājot tiesības regulēt sabiedrisko interešu vārdā, skaidrojot netiešas ekspropriācijas jēdzienu un nepieļaujot nepamatotas vai nenozīmīgas sūdzības; brīvai kapitāla pārvietošanai būtu jāatbilst ES līgumu noteikumiem un būtu jāietver beztermiņa izņēmumi, kas tiek piemēroti piesardzības nolūkā finanšu krīzes gadījumā;

| xv) | nodrošināt, ka ārvalstu ieguldītājiem tiek piemērots nediskriminējošs režīms, tajā pašā laikā nepiešķirot viņiem lielākas tiesības kā vietējiem ieguldītājiem, un aizstāt ISDS sistēmu ar jaunu sistēmu ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanai, kuram piemērotu demokrātiskus principus un pārbaudi, saskaņā ar kuru potenciālās lietas publiskās tiesas sēdēs pārredzamā veidā izskatītu publiski iecelti neatkarīgi profesionāli tiesneši un kurš paredzētu apelācijas mehānismu, kas nodrošinātu tiesas nolēmumu konsekvenci, to, ka tiek respektēta ES un dalībvalstu tiesu jurisdikcija, kā arī to, ka privātas intereses nemazina sabiedriskās politikas mērķus; |
| --- | --- |

xv)

nodrošināt, ka ārvalstu ieguldītājiem tiek piemērots nediskriminējošs režīms, tajā pašā laikā nepiešķirot viņiem lielākas tiesības kā vietējiem ieguldītājiem, un aizstāt ISDS sistēmu ar jaunu sistēmu ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanai, kuram piemērotu demokrātiskus principus un pārbaudi, saskaņā ar kuru potenciālās lietas publiskās tiesas sēdēs pārredzamā veidā izskatītu publiski iecelti neatkarīgi profesionāli tiesneši un kurš paredzētu apelācijas mehānismu, kas nodrošinātu tiesas nolēmumu konsekvenci, to, ka tiek respektēta ES un dalībvalstu tiesu jurisdikcija, kā arī to, ka privātas intereses nemazina sabiedriskās politikas mērķus;

| xvi) | nodrošināt, ka TTIP tiek iekļauta vērienīga, līdzsvarota un mūsdienu situācijai atbilstoša nodaļa par intelektuālā īpašuma tiesībām un šajā nodaļā būtu precīzi noteiktas intelektuālā īpašuma tiesību jomas, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atzīšana un pastiprināta aizsardzība, un ka šī partnerība atspoguļo godīgu un efektīvu aizsardzību, neskarot nepieciešamību reformēt ES autortiesību sistēmu un vienlaikus nodrošinot taisnīgu līdzsvaru starp intelektuālā īpašuma tiesībām un sabiedriskajām interesēm, it īpaši nepieciešamību saglabāt medikamentu pieejamību par pieņemamām cenām, turpinot atbalstīt Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) paredzēto elastīgumu; |
| --- | --- |

xvi)

nodrošināt, ka TTIP tiek iekļauta vērienīga, līdzsvarota un mūsdienu situācijai atbilstoša nodaļa par intelektuālā īpašuma tiesībām un šajā nodaļā būtu precīzi noteiktas intelektuālā īpašuma tiesību jomas, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atzīšana un pastiprināta aizsardzība, un ka šī partnerība atspoguļo godīgu un efektīvu aizsardzību, neskarot nepieciešamību reformēt ES autortiesību sistēmu un vienlaikus nodrošinot taisnīgu līdzsvaru starp intelektuālā īpašuma tiesībām un sabiedriskajām interesēm, it īpaši nepieciešamību saglabāt medikamentu pieejamību par pieņemamām cenām, turpinot atbalstīt Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) paredzēto elastīgumu;

| xvii) | uzskatīt par ļoti svarīgu to, lai ES un ASV, izmantojot pastāvošās starptautiskās institūcijas, arī turpmāk iesaistītos globālās daudzpusējās patentu tiesību saskaņošanas diskusijās; tādēļ brīdina atturēties no mēģinājumiem TTIP nolīgumā iekļaut noteikumus par patentu materiāltiesiskajiem aspektiem, it īpaši attiecībā uz jautājumiem par patentspēju un pagarinājuma periodiem; |
| --- | --- |

xvii)

uzskatīt par ļoti svarīgu to, lai ES un ASV, izmantojot pastāvošās starptautiskās institūcijas, arī turpmāk iesaistītos globālās daudzpusējās patentu tiesību saskaņošanas diskusijās; tādēļ brīdina atturēties no mēģinājumiem TTIP nolīgumā iekļaut noteikumus par patentu materiāltiesiskajiem aspektiem, it īpaši attiecībā uz jautājumiem par patentspēju un pagarinājuma periodiem;

| xviii) | nodrošināt, ka nodaļā par intelektuālā īpašuma tiesībām netiek iekļauti noteikumi par interneta starpnieku atbildību vai par kriminālsankcijām kā noteikumu ievērošanas uzraudzības instrumentu, kurus Parlaments ir noraidījis jau iepriekš, tostarp ierosināto Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu (ACTA); |
| --- | --- |

xviii)

nodrošināt, ka nodaļā par intelektuālā īpašuma tiesībām netiek iekļauti noteikumi par interneta starpnieku atbildību vai par kriminālsankcijām kā noteikumu ievērošanas uzraudzības instrumentu, kurus Parlaments ir noraidījis jau iepriekš, tostarp ierosināto Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu (ACTA);

| xix) | nodrošināt ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pilnīgu atzīšanu un stingru tiesisko aizsardzību un pasākumus nepareizas izmantošanas un maldinošas informācijas un prakses novēršanai; garantēt minēto izstrādājumu marķēšanu, izsekojamību un patiesas izcelsmes norādes patērētājiem un ražotāju zinātības kā līdzsvarota nolīguma būtiskas daļas aizsardzību; |
| --- | --- |

xix)

nodrošināt ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pilnīgu atzīšanu un stingru tiesisko aizsardzību un pasākumus nepareizas izmantošanas un maldinošas informācijas un prakses novēršanai; garantēt minēto izstrādājumu marķēšanu, izsekojamību un patiesas izcelsmes norādes patērētājiem un ražotāju zinātības kā līdzsvarota nolīguma būtiskas daļas aizsardzību;

| e) | attiecībā uz pārredzamību, pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu un sabiedrības un politikas veidotāju informēšanu:






  i) | turpināt uzlabot pārredzamību sarunās, darot pieejamu plašai sabiedrībai lielāku skaitu sarunu priekšlikumu, īstenot Eiropas Ombuda ieteikumus, it īpaši attiecībā uz noteikumiem par dokumentu publisko pieejamību; |
| --- | --- | --- |

e)

attiecībā uz pārredzamību, pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu un sabiedrības un politikas veidotāju informēšanu:

i)

turpināt uzlabot pārredzamību sarunās, darot pieejamu plašai sabiedrībai lielāku skaitu sarunu priekšlikumu, īstenot Eiropas Ombuda ieteikumus, it īpaši attiecībā uz noteikumiem par dokumentu publisko pieejamību;

| ii) | nodrošināt, lai minētie pārredzamības uzlabošanas centieni sniegtu praktiskus rezultātus, cita starpā arī panākot jēgpilnas vienošanās ar ASV pusi, lai uzlabotu pārredzamību, tostarp visu sarunu dokumentu, tai skaitā konsolidēto tekstu, pieejamību Eiropas Parlamenta deputātiem, vienlaikus saglabājot pienācīgu konfidencialitāti, lai Parlamenta deputāti un dalībvalstis varētu risināt konstruktīvas diskusijas ar ieinteresētajām personām un sabiedrību; nodrošināt to, ka abām sarunu pusēm būtu jāpamato jebkurš atteikums izpaust sarunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt, lai minētie pārredzamības uzlabošanas centieni sniegtu praktiskus rezultātus, cita starpā arī panākot jēgpilnas vienošanās ar ASV pusi, lai uzlabotu pārredzamību, tostarp visu sarunu dokumentu, tai skaitā konsolidēto tekstu, pieejamību Eiropas Parlamenta deputātiem, vienlaikus saglabājot pienācīgu konfidencialitāti, lai Parlamenta deputāti un dalībvalstis varētu risināt konstruktīvas diskusijas ar ieinteresētajām personām un sabiedrību; nodrošināt to, ka abām sarunu pusēm būtu jāpamato jebkurš atteikums izpaust sarunu priekšlikumu;

| iii) | veicināt to dalībvalstu aizvien ciešāku iesaistīšanos, kuras bija atbildīgas par Eiropas Komisijai uzticēto mandātu sākt sarunas ar ASV, lai, atbilstoši saistībām, kas pieņemtas Padomes 2015. gada 20. marta secinājumos, sekmētu to aktīvu iesaistīšanos efektīvākā informēšanā par nolīguma piemērošanas jomu un iespējamiem labumiem Eiropas iedzīvotājiem, lai Eiropā nodrošinātu plašas un uz faktiem balstītas sabiedriskās debates par TTIP nolūkā apzināt patiesās bažas, kas saistītas ar šo nolīgumu; |
| --- | --- |

iii)

veicināt to dalībvalstu aizvien ciešāku iesaistīšanos, kuras bija atbildīgas par Eiropas Komisijai uzticēto mandātu sākt sarunas ar ASV, lai, atbilstoši saistībām, kas pieņemtas Padomes 2015. gada 20. marta secinājumos, sekmētu to aktīvu iesaistīšanos efektīvākā informēšanā par nolīguma piemērošanas jomu un iespējamiem labumiem Eiropas iedzīvotājiem, lai Eiropā nodrošinātu plašas un uz faktiem balstītas sabiedriskās debates par TTIP nolūkā apzināt patiesās bažas, kas saistītas ar šo nolīgumu;

| iv) | sarunu procesā pastiprināt pastāvīgo un pārredzamo sadarbību ar daudzām un dažādām ieinteresētajām personām; mudina visas ieinteresētās personas aktīvi piedalīties un nākt klajā ar priekšlikumiem un informāciju, kas ir būtiska sarunām; |
| --- | --- |

iv)

sarunu procesā pastiprināt pastāvīgo un pārredzamo sadarbību ar daudzām un dažādām ieinteresētajām personām; mudina visas ieinteresētās personas aktīvi piedalīties un nākt klajā ar priekšlikumiem un informāciju, kas ir būtiska sarunām;

| v) | mudināt dalībvalstis iesaistīt savus parlamentus saskaņā ar to attiecīgajiem konstitucionālajiem pienākumiem sniegt nepieciešamo atbalstu dalībvalstīm šī uzdevuma pildīšanā un uzlabot saziņu ar dalībvalstu parlamentiem, lai tie tiktu pastāvīgi atbilstoši informēti par notiekošajām sarunām; |
| --- | --- |

v)

mudināt dalībvalstis iesaistīt savus parlamentus saskaņā ar to attiecīgajiem konstitucionālajiem pienākumiem sniegt nepieciešamo atbalstu dalībvalstīm šī uzdevuma pildīšanā un uzlabot saziņu ar dalībvalstu parlamentiem, lai tie tiktu pastāvīgi atbilstoši informēti par notiekošajām sarunām;

| vi) | izmantot par pamatu ciešo sadarbību ar Parlamentu un censties panākt ciešāku un strukturētāku dialogu ar Parlamentu, kurš turpinās cieši uzraudzīt sarunu norisi un no savas puses iesaistīsies sarunās ar Komisiju, dalībvalstīm, ASV Kongresu un administrāciju, kā arī ar ieinteresētajām personām abās Atlantijas okeāna pusēs, lai nodrošinātu iznākumu, kas sniedz labumu ES, ASV un citu valstu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

vi)

izmantot par pamatu ciešo sadarbību ar Parlamentu un censties panākt ciešāku un strukturētāku dialogu ar Parlamentu, kurš turpinās cieši uzraudzīt sarunu norisi un no savas puses iesaistīsies sarunās ar Komisiju, dalībvalstīm, ASV Kongresu un administrāciju, kā arī ar ieinteresētajām personām abās Atlantijas okeāna pusēs, lai nodrošinātu iznākumu, kas sniedz labumu ES, ASV un citu valstu iedzīvotājiem;

| vii) | nodrošināt to, ka līdztekus TTIP un tās īstenošanai tiek padziļināta transatlantiskā parlamentārā sadarbība, pamatojoties uz transatlantiskajā likumdevēju dialogā gūto pieredzi un izmantojot šo pieredzi, lai nākotnē radītu plašāku un uzlabotu politisko satvaru kopīgu pieeju izstrādei, pastiprinātu stratēģisko partnerību un veicinātu globālu ES un ASV sadarbību; |
| --- | --- |

vii)

nodrošināt to, ka līdztekus TTIP un tās īstenošanai tiek padziļināta transatlantiskā parlamentārā sadarbība, pamatojoties uz transatlantiskajā likumdevēju dialogā gūto pieredzi un izmantojot šo pieredzi, lai nākotnē radītu plašāku un uzlabotu politisko satvaru kopīgu pieeju izstrādei, pastiprinātu stratēģisko partnerību un veicinātu globālu ES un ASV sadarbību;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem nosūtīt Komisijai, kā arī informācijai Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ASV administrācijai un Kongresam. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem nosūtīt Komisijai, kā arī informācijai Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ASV administrācijai un Kongresam.

---

(1)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11103-2013-DCL-1/lv/pdf.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/LV/ec/141920.pdf.

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145906.pdf.

(4)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-14-1820_en.htm.

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-79-2014-INIT/lv/pdf.

(6)  http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_lv.pdf.

(7)  http://ec.europa.eu/news/2014/docs/c_2014_9052_en.pdf.

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-2341_lv.htm.

(9)  http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/information_sources/docs/from_farm_to_fork_2004_en.pdf.

(10)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153022.pdf.

(11)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153023.pdf.

(12)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153024.pdf.

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153025.pdf.

(14)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153026.pdf.

(15)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153027.pdf.

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf.

(17)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153029.pdf.

(18)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153030.pdf.

(19)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf.

(20)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153032.pdf.

(21)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/february/tradoc_153120.pdf.

(22)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/may/tradoc_152512.pdf.

(23)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/march/tradoc_153259.pdf.

(24)  OV C 68 E, 7.3.2014., 53. lpp.

(25)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0227.

(26)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0009.

(27)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0230.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/48

---

P8_TA(2015)0264

Videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīva — darbvietu izveides potenciāla izmantošana zaļajā ekonomikā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīvu — darbvietu izveides potenciāla izmantošana zaļajā ekonomikā (2014/2238(INI))

(2017/C 265/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “arbvietu izveides potenciāla izmantošana zaļajā ekonomikā” (COM(2014)0446), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “arbvietu izveides potenciāla izmantošana zaļajā ekonomikā” (COM(2014)0446),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “,Zaļās rīcības plāns MVU” (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “,Zaļās rīcības plāns MVU” (COM(2014)0440),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai” (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai” (COM(2014)0398),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Ekoizaugsmei piemītošā nodarbinātības potenciāla pilnvērtīga izmantošana” (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Ekoizaugsmei piemītošā nodarbinātības potenciāla pilnvērtīga izmantošana” (SWD(2012)0092),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra secinājumus “Nodarbinātības politika konkurētspējīgai un videi draudzīgai ekonomikai ar zemu oglekļa emisiju līmeni un efektīvu resursu izmantojumu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra secinājumus “Nodarbinātības politika konkurētspējīgai un videi draudzīgai ekonomikai ar zemu oglekļa emisiju līmeni un efektīvu resursu izmantojumu”,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmumu 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmumu 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Zaļās rīcības plāns MVU un videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīva”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Zaļās rīcības plāns MVU un videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīva”,

| — | ņemot vērā ESAO un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2014. gada pētījumu “Videi nekaitīgākas prasmes un darba vietas, ESAO pētījums par videi nekaitīgas izaugsmi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2014. gada pētījumu “Videi nekaitīgākas prasmes un darba vietas, ESAO pētījums par videi nekaitīgas izaugsmi”,

| — | ņemot vērā Eiropas Nodarbinātības novērošanas punkta 2013. gada aprīļa pārskatu par videi draudzīgu darbvietu veicināšanu krīzes laikā: rokasgrāmata par Eiropas paraugpraksi 2013. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Nodarbinātības novērošanas punkta 2013. gada aprīļa pārskatu par videi draudzīgu darbvietu veicināšanu krīzes laikā: rokasgrāmata par Eiropas paraugpraksi 2013. gadā,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2011. gada pētījumu par prasmēm videi draudzīgām darbvietām: kopsavilkuma ziņojums, kas pamatojas uz pētījumu par 21 valsti; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2011. gada pētījumu par prasmēm videi draudzīgām darbvietām: kopsavilkuma ziņojums, kas pamatojas uz pētījumu par 21 valsti;

| — | ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. gada pētījumu par prasmēm videi draudzīgām darbvietām— Eiropas kopsavilkuma ziņojums |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. gada pētījumu par prasmēm videi draudzīgām darbvietām— Eiropas kopsavilkuma ziņojums

| — | ņemot vērā Eurofound ziņojumus “Darba attiecības un ilgtspējība — sociālo partneru loma pārejā uz videi draudzīgu ekonomiku” (2011), “Apkārtējai videi nekaitīgas Eiropas ekonomikas veidošana: dalībvalstu un sociālo partneru rīcība un iniciatīvas” (2009) un “Videi draudzīgākas ES nozares — ietekmes uz darbavietu skaitu un kvalitāti paredzēšana un pārvaldība” (2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound ziņojumus “Darba attiecības un ilgtspējība — sociālo partneru loma pārejā uz videi draudzīgu ekonomiku” (2011), “Apkārtējai videi nekaitīgas Eiropas ekonomikas veidošana: dalībvalstu un sociālo partneru rīcība un iniciatīvas” (2009) un “Videi draudzīgākas ES nozares — ietekmes uz darbavietu skaitu un kvalitāti paredzēšana un pārvaldība” (2013),

| — | ņemot vērā ESAO un CFE-LEED2010. gada 8. februāra darba dokumentu “Prasmes videi draudzīgām darbvietām: vietējā darba tirgus ietekme uz klimata pārmaiņu problēmu risināšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO un CFE-LEED2010. gada 8. februāra darba dokumentu “Prasmes videi draudzīgām darbvietām: vietējā darba tirgus ietekme uz klimata pārmaiņu problēmu risināšanu”,

| — | ņemot vērā, ka SDO/UNEP zaļu nodarbinātību definējusi kā jebkuru pienācīgu darbu, kas dod ieguldījumu vides kvalitātes saglabāšanā vai atjaunošanā gan lauksaimniecībā, gan rūpniecībā, gan pakalpojumu vai pārvaldības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka SDO/UNEP zaļu nodarbinātību definējusi kā jebkuru pienācīgu darbu, kas dod ieguldījumu vides kvalitātes saglabāšanā vai atjaunošanā gan lauksaimniecībā, gan rūpniecībā, gan pakalpojumu vai pārvaldības jomā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par ekoinovācijām — nodarbinātība un izaugsme ar vides politikas palīdzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par ekoinovācijām — nodarbinātība un izaugsme ar vides politikas palīdzību (1),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 15. marta rezolūciju par Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 15. marta rezolūciju par Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūciju par darbavietu potenciāla attīstīšanu jaunai, ilgtspējīgai ekonomikai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. septembra rezolūciju par darbavietu potenciāla attīstīšanu jaunai, ilgtspējīgai ekonomikai (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0204/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0204/2015),

| A. | tā kā vispārējās tendences, piemēram, resursu neefektīva izmantošana, neilgtspējīgs spiediens uz vidi un klimata pārmaiņas ir sasniegušas robežu, kuru pārkāpjot to neatgriezenisko ietekmi uz mūsu sabiedrību un dabisko vidi vairs nevar novērst, un sabiedrības problēma ir pieaugošā sociālā atstumtība un nevienlīdzība; |
| --- | --- |

A.

tā kā vispārējās tendences, piemēram, resursu neefektīva izmantošana, neilgtspējīgs spiediens uz vidi un klimata pārmaiņas ir sasniegušas robežu, kuru pārkāpjot to neatgriezenisko ietekmi uz mūsu sabiedrību un dabisko vidi vairs nevar novērst, un sabiedrības problēma ir pieaugošā sociālā atstumtība un nevienlīdzība;

| B. | tā kā Eiropas Vides aģentūra 2015. gada ziņojumā ir norādījusi, ka pašreizējie pasākumi nav pietiekami, lai sasniegtu mērķus bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā, fosilā kurināmā izmantošanas samazināšanā, cīņā pret klimata pārmaiņām un to ietekmes uz cilvēku veselību un vidi novēršanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Vides aģentūra 2015. gada ziņojumā ir norādījusi, ka pašreizējie pasākumi nav pietiekami, lai sasniegtu mērķus bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā, fosilā kurināmā izmantošanas samazināšanā, cīņā pret klimata pārmaiņām un to ietekmes uz cilvēku veselību un vidi novēršanā;

| C. | tā kā saskaņotas politikas atbildes trūkums šo vispārējo problēmu risināšanai rada draudus, ka nozīmīga daļa no videi nekaitīgai un sociāli iekļaujošai pārejai piemītošā ilgtspējīgas nodarbinātības veidošanas potenciāla varētu palikt neizmantota; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņotas politikas atbildes trūkums šo vispārējo problēmu risināšanai rada draudus, ka nozīmīga daļa no videi nekaitīgai un sociāli iekļaujošai pārejai piemītošā ilgtspējīgas nodarbinātības veidošanas potenciāla varētu palikt neizmantota;

| D. | tā kā mēs redzam, ka, reaģējot uz šiem draudiem, attīstās jaunas nozares, daudzās citās notiek pārmaiņas, bet vēl dažas sarūk, piemēram, nozares, kas rada smagu piesārņojumu; tā kā galvenā uzmanība jāpievērš inovācijām un veidiem, ka samazināt piesārņojumu; tā kā saistībā ar dažām sarūkošām nozarēm īpaša uzmanība ir jāvelta darbaspēkam, lai to pārkvalificētu un saglabātu alternatīvu nodarbinātību; tā kā ieguldījumiem jomās, kas par prioritārām uzskatītas Komisijas Zaļo darbvietu programmā, tostarp pārstrāde, bioloģiskā daudzveidība, enregoefektivitāte, gaisa kvalitāte un visas atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas, piemēram, atjaunīga atkrastes enerģija, ir potenciāls ievērojami veicināt darvietu radīšanu, tostarp mazapdzīvotās teritorijās. |
| --- | --- |

D.

tā kā mēs redzam, ka, reaģējot uz šiem draudiem, attīstās jaunas nozares, daudzās citās notiek pārmaiņas, bet vēl dažas sarūk, piemēram, nozares, kas rada smagu piesārņojumu; tā kā galvenā uzmanība jāpievērš inovācijām un veidiem, ka samazināt piesārņojumu; tā kā saistībā ar dažām sarūkošām nozarēm īpaša uzmanība ir jāvelta darbaspēkam, lai to pārkvalificētu un saglabātu alternatīvu nodarbinātību; tā kā ieguldījumiem jomās, kas par prioritārām uzskatītas Komisijas Zaļo darbvietu programmā, tostarp pārstrāde, bioloģiskā daudzveidība, enregoefektivitāte, gaisa kvalitāte un visas atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas, piemēram, atjaunīga atkrastes enerģija, ir potenciāls ievērojami veicināt darvietu radīšanu, tostarp mazapdzīvotās teritorijās.

| E. | tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras sniegtajām ziņām zaļo ražojumu un pakalpojumu apjoms laikposmā no 2000. gada līdz 2011. gadam pieauga vairāk nekā par 50 %, radot vairāk nekā 1,3 miljonus darbvietu, un tā kā saskaņā ar Komisijas aprēķiniem atjaunojamās enerģijas ekonomika līdz 2020. gadam Eiropā radīs 20 miljonus jaunu darbvietu; tā kā vērienīga un saskaņota ES politika un ieguldījumi atjaunojamās enerģijas jomā, mežu apsaimniekošanā, ilgtspējīgā lauksaimniecībā un augsnes aizsardzībā (lai nepieļautu un novērstu hidroģeoloģisko nestabilitāti), var būtiski sekmēt darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras sniegtajām ziņām zaļo ražojumu un pakalpojumu apjoms laikposmā no 2000. gada līdz 2011. gadam pieauga vairāk nekā par 50 %, radot vairāk nekā 1,3 miljonus darbvietu, un tā kā saskaņā ar Komisijas aprēķiniem atjaunojamās enerģijas ekonomika līdz 2020. gadam Eiropā radīs 20 miljonus jaunu darbvietu; tā kā vērienīga un saskaņota ES politika un ieguldījumi atjaunojamās enerģijas jomā, mežu apsaimniekošanā, ilgtspējīgā lauksaimniecībā un augsnes aizsardzībā (lai nepieļautu un novērstu hidroģeoloģisko nestabilitāti), var būtiski sekmēt darbvietu radīšanu;

| F. | tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķis ir nostiprināts Lisabonas līgumā, un, īstenojot šo mērķi, vides jautājumi tiek risināti vienā līmenī ar ekonomikas un sociālajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ilgtspējīgas attīstības mērķis ir nostiprināts Lisabonas līgumā, un, īstenojot šo mērķi, vides jautājumi tiek risināti vienā līmenī ar ekonomikas un sociālajiem jautājumiem;

| G. | tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” gudras, ilgtspējīgas un integrējošas ekonomikas veicināšanai ir atzīts, ka galvenā nozīme ir pārejai uz zaļu un sociāli taisnīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

G.

tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” gudras, ilgtspējīgas un integrējošas ekonomikas veicināšanai ir atzīts, ka galvenā nozīme ir pārejai uz zaļu un sociāli taisnīgu ekonomiku;

| H. | tā kā darba tirgus nepilnības kavē darbvietu radīšanu, bet konkurētspējīgs ES darba tirgus var palīdzēt sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā darba tirgus nepilnības kavē darbvietu radīšanu, bet konkurētspējīgs ES darba tirgus var palīdzēt sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus nodarbinātības jomā;

| I. | tā kā ES un dalībvalstis 2010. gadā Kankunā notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām konferencē apņēmās nodrošināt “darbaspēkam taisnīgu pāreju, kas rada pienācīgu nodarbinātību un kvalitatīvas darbvietas”; tā kā taisnīga pāreja visiem uz vides ziņā ilgtspējīgu ekonomiku ir labi jāvada, lai palīdzētu sasniegt mērķi nodrošināt ilgtspējīgu un ilgtermiņa nodarbinātību visiem — tostarp, bet ne tikai, attiecībā uz augsti kvalificētām darbvietām —, sociālo iekļaušanu un nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES un dalībvalstis 2010. gadā Kankunā notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām konferencē apņēmās nodrošināt “darbaspēkam taisnīgu pāreju, kas rada pienācīgu nodarbinātību un kvalitatīvas darbvietas”; tā kā taisnīga pāreja visiem uz vides ziņā ilgtspējīgu ekonomiku ir labi jāvada, lai palīdzētu sasniegt mērķi nodrošināt ilgtspējīgu un ilgtermiņa nodarbinātību visiem — tostarp, bet ne tikai, attiecībā uz augsti kvalificētām darbvietām —, sociālo iekļaušanu un nabadzības izskaušanu;

| J. | tā kā taisnīgas pārejas pieci pīlāri ir šādi: apspriešanās/kopīgs viedoklis, ieguldījumi zaļās un pienācīgās darbvietās, zaļās prasmes, darba tiesību un cilvēktiesību ievērošana, to darba ņēmēju un kopienu sociālā aizsardzība, kurus pirmos skar pāreja no ekonomikas ar augstu oglekļa dioksīda emisiju līmeni uz mazoglekļa ekonomiku; |
| --- | --- |

J.

tā kā taisnīgas pārejas pieci pīlāri ir šādi: apspriešanās/kopīgs viedoklis, ieguldījumi zaļās un pienācīgās darbvietās, zaļās prasmes, darba tiesību un cilvēktiesību ievērošana, to darba ņēmēju un kopienu sociālā aizsardzība, kurus pirmos skar pāreja no ekonomikas ar augstu oglekļa dioksīda emisiju līmeni uz mazoglekļa ekonomiku;

| K. | tā kā darba ņēmēju aktīva līdzdalība pārejas procesā ir svarīga, lai uzlabotu vides apziņu, saprastu resursu efektīvas izmantošanas nepieciešamību un samazinātu mūsu radīto ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

K.

tā kā darba ņēmēju aktīva līdzdalība pārejas procesā ir svarīga, lai uzlabotu vides apziņu, saprastu resursu efektīvas izmantošanas nepieciešamību un samazinātu mūsu radīto ietekmi uz vidi;

| L. | tā kā videi draudzīgu darbvietu ekspansijas potenciālu kavē prasmju nepietiekamība un neatbilstība, ko rada vairāki faktori, tostarp atšķirīgā attieksme pret ilgtspēju apmācības programmās, konkrētās nozarēs konstatētās nepilnības, nepietiekamais to studentu skaits, kuriem ir vajadzīgās STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātne un matemātika) un IT prasmes, kā arī dažās nozarēs — dzimumu koncentrācija, nevis dzimumu līdztiesība; |
| --- | --- |

L.

tā kā videi draudzīgu darbvietu ekspansijas potenciālu kavē prasmju nepietiekamība un neatbilstība, ko rada vairāki faktori, tostarp atšķirīgā attieksme pret ilgtspēju apmācības programmās, konkrētās nozarēs konstatētās nepilnības, nepietiekamais to studentu skaits, kuriem ir vajadzīgās STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātne un matemātika) un IT prasmes, kā arī dažās nozarēs — dzimumu koncentrācija, nevis dzimumu līdztiesība;

| M. | tā kā ir skaidri pierādījumi, ka ieguldījumi enerģētikā un resursu efektivitātē un piegādes ķēdes attīstīšana, izmantojot skaidru rūpniecības stratēģiju, pozitīvi ietekmē darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir skaidri pierādījumi, ka ieguldījumi enerģētikā un resursu efektivitātē un piegādes ķēdes attīstīšana, izmantojot skaidru rūpniecības stratēģiju, pozitīvi ietekmē darbvietu radīšanu;

| N. | tā kā Eiropa ir iesaistīta globālā konkurences cīņā, un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā un darbvietu radīšanā izšķiroša nozīme ir pieņemamām enerģijas izmaksām, ES iekšējā tirgus pilnīgai izveidošanai un ieguldījumiem labvēlīgai videi; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropa ir iesaistīta globālā konkurences cīņā, un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā un darbvietu radīšanā izšķiroša nozīme ir pieņemamām enerģijas izmaksām, ES iekšējā tirgus pilnīgai izveidošanai un ieguldījumiem labvēlīgai videi;

| O. | tā kā dažas nozares, piemēram, ēku energoefektīva renovācija, ir saistītas ar konkrētu vietu un tās nevar pārcelt uz citu zonu vai vietu; |
| --- | --- |

O.

tā kā dažas nozares, piemēram, ēku energoefektīva renovācija, ir saistītas ar konkrētu vietu un tās nevar pārcelt uz citu zonu vai vietu;

| P. | tā kā neskaidrība par politikas virzību un saskaņotības trūkums tajā, kā arī skaidru mērķu neesība kavē investīcijas, prasmju pilnveidi, pētniecību un izstrādi un tādējādi mazina nodarbinātības attīstības iespējas; |
| --- | --- |

P.

tā kā neskaidrība par politikas virzību un saskaņotības trūkums tajā, kā arī skaidru mērķu neesība kavē investīcijas, prasmju pilnveidi, pētniecību un izstrādi un tādējādi mazina nodarbinātības attīstības iespējas;

| Q. | tā kā, palielinoties sabiedrības izpratnei par zaļās ekonomikas nepieciešamību, paplašināsies arī nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, palielinoties sabiedrības izpratnei par zaļās ekonomikas nepieciešamību, paplašināsies arī nodarbinātības iespējas;

| R. | tā kā skaidri, precīzi noteikti vidēja ilguma līdz ilgtermiņa mērķi, tostarp ES energoefektivitātes un piesārņojuma samazināšanas mērķi, var būtiski veicināt pārmaiņas un tā kā šajā sakarībā arī ES regulējumam ir svarīga nozīme; tā kā mērķtiecīgiem ieguldījumiem, tostarp piegādes ķēžu izveidošanā ES, kas veicina darbvietu radīšanu, par pamatu vajadzētu būt skaidram politikas satvaram un tiem vajadzētu atbilst šai politikai; |
| --- | --- |

R.

tā kā skaidri, precīzi noteikti vidēja ilguma līdz ilgtermiņa mērķi, tostarp ES energoefektivitātes un piesārņojuma samazināšanas mērķi, var būtiski veicināt pārmaiņas un tā kā šajā sakarībā arī ES regulējumam ir svarīga nozīme; tā kā mērķtiecīgiem ieguldījumiem, tostarp piegādes ķēžu izveidošanā ES, kas veicina darbvietu radīšanu, par pamatu vajadzētu būt skaidram politikas satvaram un tiem vajadzētu atbilst šai politikai;

| S. | tā kā valsts sektors un vietējās un reģionālās iestādes var būtiski atvieglināt pāreju uz zaļo ekonomiku un izveidot iekļaujošus darba tirgus; |
| --- | --- |

S.

tā kā valsts sektors un vietējās un reģionālās iestādes var būtiski atvieglināt pāreju uz zaļo ekonomiku un izveidot iekļaujošus darba tirgus;

| T. | tā kā tādi instrumenti kā ekomarķējums, Kopienas vides vadības un audita sistēma (EMAS), zaļais publiskais iepirkums veicina zaļo darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā tādi instrumenti kā ekomarķējums, Kopienas vides vadības un audita sistēma (EMAS), zaļais publiskais iepirkums veicina zaļo darbvietu radīšanu;

| U. | tā kā vissvarīgākie nodarbinātības radītāji ES ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, jo tie nodrošina vairāk nekā 80 % no darbvietu kopējā skaita, un ir veidojuši daudzas jaunas zaļās nozares, bet tie var saskarties ar īpašām grūtībām saistībā ar turpmāk nepieciešamo prasmju paredzēšanu un darbvietu radīšanas potenciāla īstenošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā vissvarīgākie nodarbinātības radītāji ES ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, jo tie nodrošina vairāk nekā 80 % no darbvietu kopējā skaita, un ir veidojuši daudzas jaunas zaļās nozares, bet tie var saskarties ar īpašām grūtībām saistībā ar turpmāk nepieciešamo prasmju paredzēšanu un darbvietu radīšanas potenciāla īstenošanu;

| V. | tā kā integrētās pamatnostādnes ir dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikas virzienu koordinēšanas galvenais aspekts un ir konkrētām valstīm adresēto ieteikumu pamatā un tā kā ar tām vajadzētu pamatot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, jo īpaši nodarbinātības mērķi, cita starpā sekmējot kvalitatīvu darbvietu radīšanu, tostarp veidojot arī zaļās darbvietas; |
| --- | --- |

V.

tā kā integrētās pamatnostādnes ir dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikas virzienu koordinēšanas galvenais aspekts un ir konkrētām valstīm adresēto ieteikumu pamatā un tā kā ar tām vajadzētu pamatot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, jo īpaši nodarbinātības mērķi, cita starpā sekmējot kvalitatīvu darbvietu radīšanu, tostarp veidojot arī zaļās darbvietas;

| W. | tā kā, radot piemērotas zaļās darbvietas, jānodrošina vienlīdzīgas iespējas sievietēm, un jālikvidē “stikla griesti”; |
| --- | --- |

W.

tā kā, radot piemērotas zaļās darbvietas, jānodrošina vienlīdzīgas iespējas sievietēm, un jālikvidē “stikla griesti”;

| X. | tā kā krīzes un taupības politikas virzieni daudz vairāk ir skāruši sievietes un zaļās darbvietas ir izrādījušās noturīgākas pret krīzi nekā citas darbvietas; |
| --- | --- |

X.

tā kā krīzes un taupības politikas virzieni daudz vairāk ir skāruši sievietes un zaļās darbvietas ir izrādījušās noturīgākas pret krīzi nekā citas darbvietas;

| Y. | tā kā mazoglekļa nozarēs darba ražīgums mēdz būt augstāks un atalgojums šajās nozarēs nav samazinājies tik krasi kā 15 nozarēs, kas rada vislielāko oglekļa emisiju daudzumu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā mazoglekļa nozarēs darba ražīgums mēdz būt augstāks un atalgojums šajās nozarēs nav samazinājies tik krasi kā 15 nozarēs, kas rada vislielāko oglekļa emisiju daudzumu;

| Z. | tā kā Eirobarometra dati par zaļām darbvietām MVU liecina, ka energotaupība, atkritumu un izejvielu patēriņa samazināšana ir pasākumi, kas arvien vairāk tiek atzīti par ekonomiski lietderīgiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Eirobarometra dati par zaļām darbvietām MVU liecina, ka energotaupība, atkritumu un izejvielu patēriņa samazināšana ir pasākumi, kas arvien vairāk tiek atzīti par ekonomiski lietderīgiem;

Virzībā uz zaļo ekonomiku – iespējas darba tirgū

| 1. | uzsver, ka pāreja uz ilgtspējīgu sabiedrību un ekonomiku, tostarp uz ilgtspējīgiem patēriņa un ražošanas modeļiem, var radīt potenciālu gan jaunu, kvalitatīvu darbvietu radīšanai, gan esošās nodarbinātības pārveidošanai par zaļām darbvietām praktiski visās nozarēs un visā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē: gan pētniecībā un ražošanā, gan sadales un pakalpojumu jomā, gan jaunajās zaļo augsto tehnoloģiju nozarēs, piemēram, atjaunojamās enerģijas nozarēs, kā arī tradicionālajās nozarēs, piemēram, ražošanā un būvniecībā, lauksaimniecībā vai zivsaimniecībā, pakalpojumu nozarēs, piemēram, tūrismā, sabiedriskajā ēdināšanā, transporta nozarē un izglītībā; vienlaikus uzsver, ka papildus liela skaita darbvietu radīšanai ieguldījumi atjaunojamās enerģijas attīstībā un energoefektivitātes pasākumos veicina Eiropas ekonomikas un rūpniecības konkurētspējas saglabāšanu un Eiropas energoatkarības samazināšanu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka pāreja uz ilgtspējīgu sabiedrību un ekonomiku, tostarp uz ilgtspējīgiem patēriņa un ražošanas modeļiem, var radīt potenciālu gan jaunu, kvalitatīvu darbvietu radīšanai, gan esošās nodarbinātības pārveidošanai par zaļām darbvietām praktiski visās nozarēs un visā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē: gan pētniecībā un ražošanā, gan sadales un pakalpojumu jomā, gan jaunajās zaļo augsto tehnoloģiju nozarēs, piemēram, atjaunojamās enerģijas nozarēs, kā arī tradicionālajās nozarēs, piemēram, ražošanā un būvniecībā, lauksaimniecībā vai zivsaimniecībā, pakalpojumu nozarēs, piemēram, tūrismā, sabiedriskajā ēdināšanā, transporta nozarē un izglītībā; vienlaikus uzsver, ka papildus liela skaita darbvietu radīšanai ieguldījumi atjaunojamās enerģijas attīstībā un energoefektivitātes pasākumos veicina Eiropas ekonomikas un rūpniecības konkurētspējas saglabāšanu un Eiropas energoatkarības samazināšanu;

| 2. | uzsver, ka divas trešdaļas dabas sniegto pakalpojumu, tostarp auglīga zeme, tīrs ūdens un gaiss, samazinās, un globālā sasilšana un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir tuvu tām robežām, kuras pārsniedzot, vairs nevarēs novērst neatgriezeniskas sekas uz mūsu sabiedrībām un dabas vidi; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka divas trešdaļas dabas sniegto pakalpojumu, tostarp auglīga zeme, tīrs ūdens un gaiss, samazinās, un globālā sasilšana un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir tuvu tām robežām, kuras pārsniedzot, vairs nevarēs novērst neatgriezeniskas sekas uz mūsu sabiedrībām un dabas vidi;

| 3. | norāda, ka pastāvīga ekonomikas izaugsme ir iespējama tikai tad, ja tajā ņem vērā vides ierobežojumus; šajā sakarībā uzsver to, ka zaļā un aprites ekonomika var sniegt risinājumus vides aizsardzībai, kā arī tautsaimniecībai un sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka pastāvīga ekonomikas izaugsme ir iespējama tikai tad, ja tajā ņem vērā vides ierobežojumus; šajā sakarībā uzsver to, ka zaļā un aprites ekonomika var sniegt risinājumus vides aizsardzībai, kā arī tautsaimniecībai un sabiedrībai kopumā;

| 4. | uzsver to, ka pilnīga vides tiesību aktu īstenošanu, kā arī labāka vides jomas integrācija un politikas saskaņotība starp dažādām nozaru politikas jomām ES, ir būtiska tam, lai pilnībā izmantotu potenciālu, kas saistīts ar zaļo ekonomiku, un līdz ar to radītu zaļās darbvietas; |
| --- | --- |

4.

uzsver to, ka pilnīga vides tiesību aktu īstenošanu, kā arī labāka vides jomas integrācija un politikas saskaņotība starp dažādām nozaru politikas jomām ES, ir būtiska tam, lai pilnībā izmantotu potenciālu, kas saistīts ar zaļo ekonomiku, un līdz ar to radītu zaļās darbvietas;

| 5. | norāda, ka Eiropas Vides aģentūras 2015. gada ziņojumā ir uzsvērta pašreizējo pasākumu nepietiekamība, lai sasniegtu mērķus bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, fosilā kurināmā izmantošanas samazināšanā, cīņā pret klimata pārmaiņām un to ietekmes uz cilvēku veselību un vides kvalitāti novēršanā; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka Eiropas Vides aģentūras 2015. gada ziņojumā ir uzsvērta pašreizējo pasākumu nepietiekamība, lai sasniegtu mērķus bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, fosilā kurināmā izmantošanas samazināšanā, cīņā pret klimata pārmaiņām un to ietekmes uz cilvēku veselību un vides kvalitāti novēršanā;

| 6. | norāda, ka šai pārejai ir ievērojams potenciāls radīt vietējās darbvietas, kurus nevar pārvietot, un jomās, kuras nevar pārcelt uz citu vietu, kā arī krīzes skartajās nozarēs, piemēram, būvniecības nozarē; norāda, ka ir pārliecinoši pierādījumi — zaļa un līdzsvarota pāreja pozitīvi ietekmēs nodarbinātību, jo ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, piemēram, enerģijas ekonomija vai organiskā lauksaimniecība, ir darbietilpīgākas nekā darbības, kuras tās aizvieto, un tā varētu reģioniem dot iespēju kļūt saimnieciski pastāvīgākiem; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka šai pārejai ir ievērojams potenciāls radīt vietējās darbvietas, kurus nevar pārvietot, un jomās, kuras nevar pārcelt uz citu vietu, kā arī krīzes skartajās nozarēs, piemēram, būvniecības nozarē; norāda, ka ir pārliecinoši pierādījumi — zaļa un līdzsvarota pāreja pozitīvi ietekmēs nodarbinātību, jo ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, piemēram, enerģijas ekonomija vai organiskā lauksaimniecība, ir darbietilpīgākas nekā darbības, kuras tās aizvieto, un tā varētu reģioniem dot iespēju kļūt saimnieciski pastāvīgākiem;

| 7. | uzskata, ka būtu jāpieņem termina “zaļās darbvietas” saskaņota definīcija, pamatojoties uz SDO un Starptautiskās statistiķu konferences dokumentiem; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka būtu jāpieņem termina “zaļās darbvietas” saskaņota definīcija, pamatojoties uz SDO un Starptautiskās statistiķu konferences dokumentiem;

Taisnīga pāreja un kvalitātīvu un ilgtspējīgu darbvietu izveide

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka pārstrukturēšana būtu jāveic sociāli atbildīgi, vienlaikus atzīstot, ka uzņēmumiem ir jāievieš inovācijas un jāpārstrukturējas; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka pārstrukturēšana būtu jāveic sociāli atbildīgi, vienlaikus atzīstot, ka uzņēmumiem ir jāievieš inovācijas un jāpārstrukturējas;

| 9. | uzskata, —lai maksimāli palielinātu zaļās ekonomikas kopējo potenciālu darbvietu radīšanā — ir būtiski svarīgi, lai mēs saviem pašreizējiem darba ņēmējiem nodrošinātu pienācīgas iespējas iegūt jaunas prasmes, kas vajadzīgas aprites ekonomikai; |
| --- | --- |

9.

uzskata, —lai maksimāli palielinātu zaļās ekonomikas kopējo potenciālu darbvietu radīšanā — ir būtiski svarīgi, lai mēs saviem pašreizējiem darba ņēmējiem nodrošinātu pienācīgas iespējas iegūt jaunas prasmes, kas vajadzīgas aprites ekonomikai;

| 10. | aicina dalībvalstis veicināt politiku attiecībā uz sabiedrisko ēku drošumu un renovāciju, lai palielinātu energoefektivitāti un samazinātu patēriņu; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis veicināt politiku attiecībā uz sabiedrisko ēku drošumu un renovāciju, lai palielinātu energoefektivitāti un samazinātu patēriņu;

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis attiecīgā gadījumā apņemties ievērot “taisnīgas pārejas ceļvedi”, kurā būtu apvienoti tālejoši mērķi vides jomā, vienlaikus veicinot šādus aspektus: atbilstīgu sociālo aizsardzību un atalgojumu, ilgtermiņa darbvietas un veselīgus un drošus darba apstākļus, valdības ierosinātus ieguldījumus izglītībā, apmācības un prasmju programmās, darba tiesību ievērošanu un darba ņēmēju informēšanas, uzklausīšanas un līdzdalības tiesību stiprināšanu attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības jautājumiem, kā arī uz efektīvu darbaspēka pārstāvību; aicina dalībvalstis īstenot šos mērķus; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis attiecīgā gadījumā apņemties ievērot “taisnīgas pārejas ceļvedi”, kurā būtu apvienoti tālejoši mērķi vides jomā, vienlaikus veicinot šādus aspektus: atbilstīgu sociālo aizsardzību un atalgojumu, ilgtermiņa darbvietas un veselīgus un drošus darba apstākļus, valdības ierosinātus ieguldījumus izglītībā, apmācības un prasmju programmās, darba tiesību ievērošanu un darba ņēmēju informēšanas, uzklausīšanas un līdzdalības tiesību stiprināšanu attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības jautājumiem, kā arī uz efektīvu darbaspēka pārstāvību; aicina dalībvalstis īstenot šos mērķus;

| 12. | atgādina, ka pārstrādātajā ES veselības un drošības stratēģijā attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā attīstības tendences jaunajās nozarēs; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka pārstrādātajā ES veselības un drošības stratēģijā attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā attīstības tendences jaunajās nozarēs;

| 13. | uzsver, ka iespējamo izmaiņu nodarbinātībā paredzēšanai ir nepieciešama proaktīva pārejas vadība, jāuzlabo augstvērtīgu datu vākšana par pašreizējām un turpmākajām vajadzībām darba tirgū, iesaistot Eiropas augstākas izglītības iestādes, un ka būtiska ir ilgtermiņa plānošana, lai nodrošinātu efektīvu pāreju un palielinātu nodarbinātību; uzsver — lai īstenotu pāreju uz zaļo ekonomiku, vietējām un reģionālajām varas iestādēm ir svarīga nozīme tādās jomās kā izglītība, infrastruktūras izveide, vietējo uzņēmumu atbalstīšana un tādas stabilas nodarbinātības izveide, kurā ir koplīgumā vai ar citiem valsts tiesību aktos paredzētiem atļautiem līdzekļiem noteikts atalgojums; tā kā sociālais dialogs ir neatņemama pārmaiņu pārvaldības daļa, aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionālās un vietējās valdības un sociālos partnerus uzņemties atbildību un kopīgi risināt šo uzdevumu, ņemot vērā subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka iespējamo izmaiņu nodarbinātībā paredzēšanai ir nepieciešama proaktīva pārejas vadība, jāuzlabo augstvērtīgu datu vākšana par pašreizējām un turpmākajām vajadzībām darba tirgū, iesaistot Eiropas augstākas izglītības iestādes, un ka būtiska ir ilgtermiņa plānošana, lai nodrošinātu efektīvu pāreju un palielinātu nodarbinātību; uzsver — lai īstenotu pāreju uz zaļo ekonomiku, vietējām un reģionālajām varas iestādēm ir svarīga nozīme tādās jomās kā izglītība, infrastruktūras izveide, vietējo uzņēmumu atbalstīšana un tādas stabilas nodarbinātības izveide, kurā ir koplīgumā vai ar citiem valsts tiesību aktos paredzētiem atļautiem līdzekļiem noteikts atalgojums; tā kā sociālais dialogs ir neatņemama pārmaiņu pārvaldības daļa, aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionālās un vietējās valdības un sociālos partnerus uzņemties atbildību un kopīgi risināt šo uzdevumu, ņemot vērā subsidiaritātes principu;

| 14. | norāda, ka, īstenojot pāreju uz zaļām darbvietām, pēdējos gados pakāpeniski palielinājusies sociālo partneru nozīme, tomēr atgādina, ka vēl daudz jādara, lai izveidotu stabilu un ilgtspējīgu sociālo dialogu, kas var palīdzēt risināt problēmas, ko rada pāreja uz konkurētspējīgu, mazoglekļa ekonomiku, kur resursi tiek izmantoti efektīvi; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka, īstenojot pāreju uz zaļām darbvietām, pēdējos gados pakāpeniski palielinājusies sociālo partneru nozīme, tomēr atgādina, ka vēl daudz jādara, lai izveidotu stabilu un ilgtspējīgu sociālo dialogu, kas var palīdzēt risināt problēmas, ko rada pāreja uz konkurētspējīgu, mazoglekļa ekonomiku, kur resursi tiek izmantoti efektīvi;

| 15. | uzsver, ka valstu valdības var sekmēt nozaru sociālo dialogu, jo īpaši jaunajās zaļajās nozarēs, kā arī nodrošināt MVU iekļaušanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka valstu valdības var sekmēt nozaru sociālo dialogu, jo īpaši jaunajās zaļajās nozarēs, kā arī nodrošināt MVU iekļaušanu;

| 16. | norāda, ka enerģētikas, resursintensīvu un piesārņojošu nozaru ģeogrāfiskās koncentrācijas vai augstā nabadzības vai bezdarba līmeņa dēļ dažus reģionus skar vairāk problēmu nekā citus; aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās valdības ar Eiropas Savienības atbalstu sadarboties ar sociālajiem partneriem un kopīgi īstenot taisnīgas pārejas ceļvežus, tostarp solidaritātes mehānismus, kas paredzēti vietējo un reģionālo ekonomiku sociāli taisnīgas un zaļās pārejas īstenošanai, atbalstot pārmaiņu skartās kopienas un darba ņēmējus un tādējādi mazinot nedrošību, ko rada darbvietu pārvietošana, un nodrošinot jaunu darba prasmju pieprasījuma īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka enerģētikas, resursintensīvu un piesārņojošu nozaru ģeogrāfiskās koncentrācijas vai augstā nabadzības vai bezdarba līmeņa dēļ dažus reģionus skar vairāk problēmu nekā citus; aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās valdības ar Eiropas Savienības atbalstu sadarboties ar sociālajiem partneriem un kopīgi īstenot taisnīgas pārejas ceļvežus, tostarp solidaritātes mehānismus, kas paredzēti vietējo un reģionālo ekonomiku sociāli taisnīgas un zaļās pārejas īstenošanai, atbalstot pārmaiņu skartās kopienas un darba ņēmējus un tādējādi mazinot nedrošību, ko rada darbvietu pārvietošana, un nodrošinot jaunu darba prasmju pieprasījuma īstenošanu;

| 17. | uzsver, ka vietējās varas iestādes zaļajā ekonomikā var sekmēt darbvietu skaita palielināšanu un pienācīgāku un iekļaujošāku darbvietu radīšanu, veicot šādus pasākumus:






  — | ieguldot zaļos projektos; |
| --- | --- | --- |

17.

uzsver, ka vietējās varas iestādes zaļajā ekonomikā var sekmēt darbvietu skaita palielināšanu un pienācīgāku un iekļaujošāku darbvietu radīšanu, veicot šādus pasākumus:

—

ieguldot zaļos projektos;

| — | ar publiskā iepirkuma palīdzību piesaistot papildu finansējumu, tostarp publiskajā iepirkumā iekļaujot sociālus un ekoloģiskus noteikumus; |
| --- | --- |

—

ar publiskā iepirkuma palīdzību piesaistot papildu finansējumu, tostarp publiskajā iepirkumā iekļaujot sociālus un ekoloģiskus noteikumus;

| — | izveidojot partnerības, tostarp ar apmācības iestādēm, lai uzlabotu darba prasmju piemērotību vietējā darba tirgus prasībām; |
| --- | --- |

—

izveidojot partnerības, tostarp ar apmācības iestādēm, lai uzlabotu darba prasmju piemērotību vietējā darba tirgus prasībām;

| — | atbalstot zaļos MVU un MVU pārtapšanu zaļos uzņēmumos; |
| --- | --- |

—

atbalstot zaļos MVU un MVU pārtapšanu zaļos uzņēmumos;

| — | veidojot iekļaujošas zaļās nodarbinātības programmas, nodrošinot, ka zaļā izaugsme ir izdevīga arī mazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

—

veidojot iekļaujošas zaļās nodarbinātības programmas, nodrošinot, ka zaļā izaugsme ir izdevīga arī mazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām;

| 18. | norāda uz pierādījumiem, kas liecina, cik nozīmīga ir vadības sadarbība ar darbiniekiem, lai nodrošinātu, ka viņi ar sociālās partnerības palīdzību būtiski iesaistās šo pārmaiņu īstenošanā; iesaka iesaistīt arodbiedrību “zaļos pārstāvjus”, lai viņi kopīgi ar darba devējiem uzlabotu ekonomikas ekoloģizāciju un strādātu pie ilgtspējības palielināšanas savās darba vietās; aicina dalībvalstis sniegt mērķtiecīgu atbalstu kopīgām darba ņēmēju un darba devēju iniciatīvām, kuru mērķis ir nozaru ekoloģizācija; |
| --- | --- |

18.

norāda uz pierādījumiem, kas liecina, cik nozīmīga ir vadības sadarbība ar darbiniekiem, lai nodrošinātu, ka viņi ar sociālās partnerības palīdzību būtiski iesaistās šo pārmaiņu īstenošanā; iesaka iesaistīt arodbiedrību “zaļos pārstāvjus”, lai viņi kopīgi ar darba devējiem uzlabotu ekonomikas ekoloģizāciju un strādātu pie ilgtspējības palielināšanas savās darba vietās; aicina dalībvalstis sniegt mērķtiecīgu atbalstu kopīgām darba ņēmēju un darba devēju iniciatīvām, kuru mērķis ir nozaru ekoloģizācija;

| 19. | uzskata, ka būtu jāizstrādā izmēģinājuma projekti, lai atbalstītu dažus no šiem mērķiem; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka būtu jāizstrādā izmēģinājuma projekti, lai atbalstītu dažus no šiem mērķiem;

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izmantot Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmā (EaSI) paredzētās mērķtiecīgas mobilitātes shēmas, lai veicinātu darba meklētāju mobilitāti darba tirgū; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izmantot Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmā (EaSI) paredzētās mērķtiecīgas mobilitātes shēmas, lai veicinātu darba meklētāju mobilitāti darba tirgū;

Prasmes zaļai nodarbinātībai

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos instrumentus prasmju izstrādei un nepieciešamo prasmju paredzēšanai; uzsver, ka prasmju pilnveidošanā būtu jāmudina apgūt STEM prasmes, kas ekonomikā tiek plaši izmantotas; tomēr uzsver, ka ir nepieciešama tālejošāka darbība un ieguldījumi; uzskata, ka, lai prognozētu nākotnē vajadzīgās prasmes, visos līmeņos ir cieši jāiesaista visas darba tirgus ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos instrumentus prasmju izstrādei un nepieciešamo prasmju paredzēšanai; uzsver, ka prasmju pilnveidošanā būtu jāmudina apgūt STEM prasmes, kas ekonomikā tiek plaši izmantotas; tomēr uzsver, ka ir nepieciešama tālejošāka darbība un ieguldījumi; uzskata, ka, lai prognozētu nākotnē vajadzīgās prasmes, visos līmeņos ir cieši jāiesaista visas darba tirgus ieinteresētās personas;

| 22. | aicina dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, izstrādāt datubāzi apmācības un darba piedāvājumiem saistībā ar zaļo nodarbinātību, lai uzlabotu informācijas, konsultāciju un norādījumu kvalitāti profesionālās orientācijas jomā un prasmes, kas nepieciešamas, lai izmantotu ekonomikas ekoloģizācijas piedāvātās nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, izstrādāt datubāzi apmācības un darba piedāvājumiem saistībā ar zaļo nodarbinātību, lai uzlabotu informācijas, konsultāciju un norādījumu kvalitāti profesionālās orientācijas jomā un prasmes, kas nepieciešamas, lai izmantotu ekonomikas ekoloģizācijas piedāvātās nodarbinātības iespējas;

| 23. | aicina Komisiju nodrošināt, ka dati tiek vākti par visām zaļās ekonomikas nozarēm, tostarp tām, kas patlaban atstātas novārtā, piemēram, sabiedriskais transports un mazumtirdzniecība; prasa, lai Komisija, nodrošinot atbalstu valsts statistikas birojiem un valsts nodarbinātības dienestiem (VND), kā arī veicinot kvantitatīvās modelēšanas instrumentu izmantošanu, integrētu dzimumu līdztiesības aspektu datu vākšanā visās zaļās nodarbinātības jomās; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju nodrošināt, ka dati tiek vākti par visām zaļās ekonomikas nozarēm, tostarp tām, kas patlaban atstātas novārtā, piemēram, sabiedriskais transports un mazumtirdzniecība; prasa, lai Komisija, nodrošinot atbalstu valsts statistikas birojiem un valsts nodarbinātības dienestiem (VND), kā arī veicinot kvantitatīvās modelēšanas instrumentu izmantošanu, integrētu dzimumu līdztiesības aspektu datu vākšanā visās zaļās nodarbinātības jomās;

| 24. | prasa, lai Komisija integrētu dzimumu līdztiesības aspektu, izstrādājot jaunu datu vākšanu, iedalīšanu un analīzi, piemēram, attiecībā uz darbu, kas tiek veikts ar jauno ekonometrisko instrumentu FIDELIO, vai sadarbojoties ar ieinteresētajām personām, piemēram, Starptautisko Darbaspēka statistiķu konferenci; |
| --- | --- |

24.

prasa, lai Komisija integrētu dzimumu līdztiesības aspektu, izstrādājot jaunu datu vākšanu, iedalīšanu un analīzi, piemēram, attiecībā uz darbu, kas tiek veikts ar jauno ekonometrisko instrumentu FIDELIO, vai sadarbojoties ar ieinteresētajām personām, piemēram, Starptautisko Darbaspēka statistiķu konferenci;

| 25. | uzsver, ka lielāka uzmanība jāpievērš prasmju neatbilstības pārvarēšanai, veicinot prasmju pilnveidošanu; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka lielāka uzmanība jāpievērš prasmju neatbilstības pārvarēšanai, veicinot prasmju pilnveidošanu;

| 26. | aicina Komisiju veicināt prasmju pilnveidošanu, ES līmenī atjauninot kvalifikācijas un saistītās izglītības un apmācības programmas; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju veicināt prasmju pilnveidošanu, ES līmenī atjauninot kvalifikācijas un saistītās izglītības un apmācības programmas;

| 27. | aicina Komisiju uzsvērt, ka vairāk jāizmanto klasifikācijas sistēmas, piemēram, ESCO, kuras var izmantot, lai konstatētu trūkstošās prasmes; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju uzsvērt, ka vairāk jāizmanto klasifikācijas sistēmas, piemēram, ESCO, kuras var izmantot, lai konstatētu trūkstošās prasmes;

| 28. | uzsver, ka ir jāuzlabo izglītības sistēmu un jauno, zaļo darbvietu sinerģija, labāk koordinējot izglītības iestāžu un darba devēju apvienību, kā arī citu attiecīgu organizāciju darbību; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir jāuzlabo izglītības sistēmu un jauno, zaļo darbvietu sinerģija, labāk koordinējot izglītības iestāžu un darba devēju apvienību, kā arī citu attiecīgu organizāciju darbību;

| 29. | aicina dalībvalstis, reģionālās valdības un vietējās varas iestādes, iesaistot sociālos partnerus un apmācības sniedzējus, pieņemt un īstenot prasmju izstrādes stratēģijas ar mērķi uzlabot vispārējās, nozarēm un konkrētām profesijām nepieciešamās prasmes; uzsver arī izglītības iestāžu, uzņēmumu, sociālo partneru un varas iestāžu savstarpējās uzticēšanās nozīmi; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis, reģionālās valdības un vietējās varas iestādes, iesaistot sociālos partnerus un apmācības sniedzējus, pieņemt un īstenot prasmju izstrādes stratēģijas ar mērķi uzlabot vispārējās, nozarēm un konkrētām profesijām nepieciešamās prasmes; uzsver arī izglītības iestāžu, uzņēmumu, sociālo partneru un varas iestāžu savstarpējās uzticēšanās nozīmi;

| 30. | norāda, ka šīs stratēģijas būtu jāpapildina, rūpīgi novērtējot paredzēto zaļo darbvietu veidu un līmeni, kā arī vajadzīgās prasmes un zināšanas, tādējādi paredzot un nosakot trūkstošās prasmes un iekļaujot mērķtiecīgas arodapmācības un mūžizglītības programmas, kuras būtu tieši vērstas uz prasmju un darbvietu atbilstības panākšanu, lai palielinātu nodarbinātību; uzsver, ka šajās stratēģijās ir aktīvi jāiekļauj gan uz citām darbavietām pārvietotie, gan zemu kvalificētie darba ņēmēji, kuriem draud izstumšana no darba tirgus, bez maksas nodrošinot šiem darba ņēmējiem mērķtiecīgu un pieejamu prasmju apmācību; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka šīs stratēģijas būtu jāpapildina, rūpīgi novērtējot paredzēto zaļo darbvietu veidu un līmeni, kā arī vajadzīgās prasmes un zināšanas, tādējādi paredzot un nosakot trūkstošās prasmes un iekļaujot mērķtiecīgas arodapmācības un mūžizglītības programmas, kuras būtu tieši vērstas uz prasmju un darbvietu atbilstības panākšanu, lai palielinātu nodarbinātību; uzsver, ka šajās stratēģijās ir aktīvi jāiekļauj gan uz citām darbavietām pārvietotie, gan zemu kvalificētie darba ņēmēji, kuriem draud izstumšana no darba tirgus, bez maksas nodrošinot šiem darba ņēmējiem mērķtiecīgu un pieejamu prasmju apmācību;

| 31. | norāda, ka CEDEFOP ierosina, ka mācību programmu pielāgošana un vides izpratnes iekļaušana un izpratne par ilgtspējīgu attīstību un uzņēmējdarbības efektivitāti ir labāka par jaunu apmācības programmu ierosināšanu; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka CEDEFOP ierosina, ka mācību programmu pielāgošana un vides izpratnes iekļaušana un izpratne par ilgtspējīgu attīstību un uzņēmējdarbības efektivitāti ir labāka par jaunu apmācības programmu ierosināšanu;

| 32. | mudina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas iestādes apmācībā un izglītības sistēmās integrēt ilgtspējīgu attīstību, vides jomas kompetences un prasmes, jo īpaši nostiprinot PIA (profesionālās izglītības un apmācības) sistēmas un mudinot pētniecības centrus sadarbībā ar jauniem zaļajiem uzņēmumiem izstrādāt tehnoloģijas, projektus un patentus zaļajiem ražojumiem; mudina nodrošināt ideju apmaiņu starp pētniecības centriem un uzņēmumu un speciālistu tīkliem; atgādina, cik svarīgas ir zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) prasmes un cik svarīgi ir nodrošināt, lai vairāk sieviešu apgūtu STEM mācību priekšmetus; |
| --- | --- |

32.

mudina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas iestādes apmācībā un izglītības sistēmās integrēt ilgtspējīgu attīstību, vides jomas kompetences un prasmes, jo īpaši nostiprinot PIA (profesionālās izglītības un apmācības) sistēmas un mudinot pētniecības centrus sadarbībā ar jauniem zaļajiem uzņēmumiem izstrādāt tehnoloģijas, projektus un patentus zaļajiem ražojumiem; mudina nodrošināt ideju apmaiņu starp pētniecības centriem un uzņēmumu un speciālistu tīkliem; atgādina, cik svarīgas ir zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) prasmes un cik svarīgi ir nodrošināt, lai vairāk sieviešu apgūtu STEM mācību priekšmetus;

| 33. | prasa izstrādāt tālejošu stratēģiju ilgtspējīgu darbvietu radīšanai, tostarp risinot prasmju neatbilstības problēmu un īpašu izmanību pievēršot zaļajai ekonomikai nepieciešamo prasmju nodrošināšanai; |
| --- | --- |

33.

prasa izstrādāt tālejošu stratēģiju ilgtspējīgu darbvietu radīšanai, tostarp risinot prasmju neatbilstības problēmu un īpašu izmanību pievēršot zaļajai ekonomikai nepieciešamo prasmju nodrošināšanai;

| 34. | mudina dalībvalstis izmantot šīs nozares attīstību, lai izveidotu augsti kvalificētas prakses iespējas, tādējādi sniedzot jauniešiem speciālas zināšanas un apmācību un palīdzot samazināt jauniešu bezdarba augsto līmeni; |
| --- | --- |

34.

mudina dalībvalstis izmantot šīs nozares attīstību, lai izveidotu augsti kvalificētas prakses iespējas, tādējādi sniedzot jauniešiem speciālas zināšanas un apmācību un palīdzot samazināt jauniešu bezdarba augsto līmeni;

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot pāreju uz zaļo ekonomiku, ņemt vērā, ka jāuzlabo sieviešu un meiteņu mūžizglītības iespējas, jo īpaši jomās, kurās iespējams nodrošināt ievērojamu skaitu jaunu zaļo darbvietu, piemēram, zinātnē, pētniecībā, inženierzinātnēs, digitālās tehnoloģijas un jauno tehnoloģiju jomā, lai nostiprinātu sieviešu pozīcijas sabiedrībā, dzēstu stereotipus dzimumu jomā un nodrošinātu darbvietas, kas pilnībā atbilstu sieviešu konkrētajām vajadzībām un prasmēm; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot pāreju uz zaļo ekonomiku, ņemt vērā, ka jāuzlabo sieviešu un meiteņu mūžizglītības iespējas, jo īpaši jomās, kurās iespējams nodrošināt ievērojamu skaitu jaunu zaļo darbvietu, piemēram, zinātnē, pētniecībā, inženierzinātnēs, digitālās tehnoloģijas un jauno tehnoloģiju jomā, lai nostiprinātu sieviešu pozīcijas sabiedrībā, dzēstu stereotipus dzimumu jomā un nodrošinātu darbvietas, kas pilnībā atbilstu sieviešu konkrētajām vajadzībām un prasmēm;

| 36. | aicina Komisiju, dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas iestādes sistemātiski visos līmeņos integrēt dzimumu līdztiesības aspektu zaļo darbvietu politikas definēšanā, īstenošanā un uzraudzībā visos līmeņos, lai nodrošinātu, ka tiek garantētas vienlīdzīgas iespējas, ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar zaļo darbvietu radīšanu laukos; mudina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas iestādes darīt vairāk, lai nodrošinātu sieviešu pilnvērtīgu līdzdalību zaļo darbvietu stratēģijas izstrādē, ar to saistīto lēmumu pieņemšanā un šīs stratēģijas īstenošanā, tostarp saistībā ar zaļajām prasmēm; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju, dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas iestādes sistemātiski visos līmeņos integrēt dzimumu līdztiesības aspektu zaļo darbvietu politikas definēšanā, īstenošanā un uzraudzībā visos līmeņos, lai nodrošinātu, ka tiek garantētas vienlīdzīgas iespējas, ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar zaļo darbvietu radīšanu laukos; mudina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas iestādes darīt vairāk, lai nodrošinātu sieviešu pilnvērtīgu līdzdalību zaļo darbvietu stratēģijas izstrādē, ar to saistīto lēmumu pieņemšanā un šīs stratēģijas īstenošanā, tostarp saistībā ar zaļajām prasmēm;

| 37. | prasa Komisijai sākt publiskas debates par izglītību ilgtspējīgas attīstības jomā un veicināt šīs koncepcijas nostiprināšanos, īpašu uzmanību pievēršot meiteņu un sieviešu izglītībai; aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt politikas virzienus, kas veicinātu sieviešu lielāku līdzdalību izglītībā STEM priekšmetos un uzņēmējdarbības jomā, un sasaistīt zaļās nodarbinātības programmu ar pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, izmantojot izglītību; prasa ieviest pasākumus, kas veicinātu sieviešu līdzdalību PIA, kā arī mūžizglītības iespējās zaļajās nozarēs; |
| --- | --- |

37.

prasa Komisijai sākt publiskas debates par izglītību ilgtspējīgas attīstības jomā un veicināt šīs koncepcijas nostiprināšanos, īpašu uzmanību pievēršot meiteņu un sieviešu izglītībai; aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt politikas virzienus, kas veicinātu sieviešu lielāku līdzdalību izglītībā STEM priekšmetos un uzņēmējdarbības jomā, un sasaistīt zaļās nodarbinātības programmu ar pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, izmantojot izglītību; prasa ieviest pasākumus, kas veicinātu sieviešu līdzdalību PIA, kā arī mūžizglītības iespējās zaļajās nozarēs;

| 38. | aicina Komisiju pieņemt dzimumu līdztiesības stratēģiju “Eiropa 2015–2020”, kurā ņemti vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi attiecībā uz nodarbinātības rādītājiem viedai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju pieņemt dzimumu līdztiesības stratēģiju “Eiropa 2015–2020”, kurā ņemti vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi attiecībā uz nodarbinātības rādītājiem viedai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei.

| 39. | uzsver — lai novērstu prasmju trūkumu, valsts iestādēm un dienestiem ir jāīsteno mērķtiecīgi pasākumi, iesaistot visas darba tirgus ieinteresētās personas, tostarp darba devēju un darba ņēmēju organizācijas; aicina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas iestādes nodrošināt mehānismus nodarbinātības iestāžu un dienestu darbinieku apmācībai, lai visās darba tirgus politikas jomās integrētu zaļajai nodarbinātībai nepieciešamās prasmes, un izstrādāt līdzekļus šādas apmācības ietekmes novērtēšanai; uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas izglītības iestādes pielāgotu savas programmas zaļās ekonomikas vajadzībām un darba tirgus vajadzībām kopumā; |
| --- | --- |

39.

uzsver — lai novērstu prasmju trūkumu, valsts iestādēm un dienestiem ir jāīsteno mērķtiecīgi pasākumi, iesaistot visas darba tirgus ieinteresētās personas, tostarp darba devēju un darba ņēmēju organizācijas; aicina dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas iestādes nodrošināt mehānismus nodarbinātības iestāžu un dienestu darbinieku apmācībai, lai visās darba tirgus politikas jomās integrētu zaļajai nodarbinātībai nepieciešamās prasmes, un izstrādāt līdzekļus šādas apmācības ietekmes novērtēšanai; uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas izglītības iestādes pielāgotu savas programmas zaļās ekonomikas vajadzībām un darba tirgus vajadzībām kopumā;

| 40. | aicina dalībvalstis izveidot tiesisko regulējumu, kas atbalsta ieguldījumus zaļajā ekonomikā; |
| --- | --- |

40.

aicina dalībvalstis izveidot tiesisko regulējumu, kas atbalsta ieguldījumus zaļajā ekonomikā;

Politikas saskaņotība, lai pilnībā attīstītu ilgtspējīgu ekonomiku darbvietu radīšanas potenciālu

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt vērienīgus, ilgtermiņa un integrējošus regulatīvos, fiskālos un finanšu pamatnoteikumus ilgtspējīgiem ieguldījumiem un stimulēt inovācijas, tādējādi pilnībā atbrīvojot šo pārmaiņu radīto nodarbinātības potenciālu; uzsver, ka ir jāizstrādā politikas nostādnes saistībā ar ilgtermiņa virsmērķiem, kurās ir iekļauti mērķi, kā arī rādītāji šo nostādņu īstenošanā panāktā progresa mērīšanai; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt vērienīgus, ilgtermiņa un integrējošus regulatīvos, fiskālos un finanšu pamatnoteikumus ilgtspējīgiem ieguldījumiem un stimulēt inovācijas, tādējādi pilnībā atbrīvojot šo pārmaiņu radīto nodarbinātības potenciālu; uzsver, ka ir jāizstrādā politikas nostādnes saistībā ar ilgtermiņa virsmērķiem, kurās ir iekļauti mērķi, kā arī rādītāji šo nostādņu īstenošanā panāktā progresa mērīšanai;

| 42. | uzsver, ka ir svarīgi koordinēt Komisijas un valstu attiecīgo ministriju darbu, lai, iesaistot visas valdības struktūras, izveidotu visaptverošu pārejas sistēmu, kas spētu veltīt vajadzīgo uzmanību pārejas radītajai sadalīšanas ietekmei; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka ir svarīgi koordinēt Komisijas un valstu attiecīgo ministriju darbu, lai, iesaistot visas valdības struktūras, izveidotu visaptverošu pārejas sistēmu, kas spētu veltīt vajadzīgo uzmanību pārejas radītajai sadalīšanas ietekmei;

| 43. | norāda, ka zaļās nodarbinātības iniciatīvas panākumi vai neveiksmes ir atkarīgas no tā, cik tālejoši būs Komisijas noteiktie saistošie mērķi atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā, kā arī no ieguldījumiem atjaunojamās enerģijas tehnoloģijās un energoefektivitātes programmās, kuras dalībvalstis apņēmušās īstenot; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka zaļās nodarbinātības iniciatīvas panākumi vai neveiksmes ir atkarīgas no tā, cik tālejoši būs Komisijas noteiktie saistošie mērķi atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā, kā arī no ieguldījumiem atjaunojamās enerģijas tehnoloģijās un energoefektivitātes programmās, kuras dalībvalstis apņēmušās īstenot;

| 44. | uzsver, ka dalībvalstis ir atbildīgas par konsekventu politikas virzienu izstrādi, kas veicinātu atjaunojamās enerģijas ražošanu un lielāku energoefektivitāti, lai stimulētu vietējo un reģionālo attīstību un radītu kvalitatīvas vietējās darbvietas; uzsver, ka ieguldījumi atjaunojamā enerģijā un energoefektivitātē nākamajos gados var kļūt par galveno avotu darbvietu radīšanai Eiropā; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka dalībvalstis ir atbildīgas par konsekventu politikas virzienu izstrādi, kas veicinātu atjaunojamās enerģijas ražošanu un lielāku energoefektivitāti, lai stimulētu vietējo un reģionālo attīstību un radītu kvalitatīvas vietējās darbvietas; uzsver, ka ieguldījumi atjaunojamā enerģijā un energoefektivitātē nākamajos gados var kļūt par galveno avotu darbvietu radīšanai Eiropā;

| 45. | norāda, ka teritoriālā enerģētiskā neatkarība joprojām ir viens no ES ekonomiskās un enerģētikas politikas mērķiem ilgtermiņā; turklāt uzsver, ka ir noteikti jāņem vērā investīciju teritoriālā dimensija, jo tā dod ieguldījumu ES teritoriālās kohēzijas politikas mērķu īstenošanā attiecībā uz lauku un pilsētu savienošanu; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka teritoriālā enerģētiskā neatkarība joprojām ir viens no ES ekonomiskās un enerģētikas politikas mērķiem ilgtermiņā; turklāt uzsver, ka ir noteikti jāņem vērā investīciju teritoriālā dimensija, jo tā dod ieguldījumu ES teritoriālās kohēzijas politikas mērķu īstenošanā attiecībā uz lauku un pilsētu savienošanu;

| 46. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija, pamatojoties uz 2010. gada Kankunas vienošanos un turpmākajām iniciatīvām, pienācīgu nodarbinātību ir iekļāvusi ES pilnvarās sarunām COP 21 konferencē Parīzē; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās nostājā sarunās joprojām ir iekļauta “taisnīgas pārejas” programma; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija, pamatojoties uz 2010. gada Kankunas vienošanos un turpmākajām iniciatīvām, pienācīgu nodarbinātību ir iekļāvusi ES pilnvarās sarunām COP 21 konferencē Parīzē; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās nostājā sarunās joprojām ir iekļauta “taisnīgas pārejas” programma;

| 47. | aicina ES un dalībvalstis noteikt obligātos energotaupības un energoefektivitātes mērķus un atbalstīt baltos sertifikātus kā instrumentu, kas sekmē ES energotaupības mērķu sasniegšanu; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot un ieviest energoefektivitātes direktīvu un saglabāt apņēmību sasniegt vismaz 2030. gada energoefektivitātes mērķus; |
| --- | --- |

47.

aicina ES un dalībvalstis noteikt obligātos energotaupības un energoefektivitātes mērķus un atbalstīt baltos sertifikātus kā instrumentu, kas sekmē ES energotaupības mērķu sasniegšanu; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot un ieviest energoefektivitātes direktīvu un saglabāt apņēmību sasniegt vismaz 2030. gada energoefektivitātes mērķus;

| 48. | atbalsta ES apņemšanos sadarbībā ar citiem starptautiskajiem partneriem panākt taisnīgu globālu pāreju uz iekļaujošu zaļo ekonomiku; |
| --- | --- |

48.

atbalsta ES apņemšanos sadarbībā ar citiem starptautiskajiem partneriem panākt taisnīgu globālu pāreju uz iekļaujošu zaļo ekonomiku;

| 49. | aicina dalībvalstis pilnībā ievērot un īstenot pārskatīto ES tiesību aktu publiskā iepirkuma jomā jaunos noteikumus un izvērtēt, vai, ieviešot publiskā iepirkuma politikā vides un sociālos kritērijus, būtu iespējams veicināt darbvietu radīšanu zaļākā ekonomikā; uzsver, ka var tikt precizētas atlikušās tiesiskās nenoteiktības attiecībā uz sociālo un vides noteikumu iekļaušanu publiskajā iepirkumā; |
| --- | --- |

49.

aicina dalībvalstis pilnībā ievērot un īstenot pārskatīto ES tiesību aktu publiskā iepirkuma jomā jaunos noteikumus un izvērtēt, vai, ieviešot publiskā iepirkuma politikā vides un sociālos kritērijus, būtu iespējams veicināt darbvietu radīšanu zaļākā ekonomikā; uzsver, ka var tikt precizētas atlikušās tiesiskās nenoteiktības attiecībā uz sociālo un vides noteikumu iekļaušanu publiskajā iepirkumā;

| 50. | aicina Komisiju palīdzēt atdzīvināt remontu nozari, tādējādi radot iespēju izveidot jaunas darbvietas, kas pēc būtības ir videi draudzīgas; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju palīdzēt atdzīvināt remontu nozari, tādējādi radot iespēju izveidot jaunas darbvietas, kas pēc būtības ir videi draudzīgas;

| 51. | aicina dalībvalstis atbalstīt sabiedrisko pakalpojumu ieguldījumu, īstenojot taisnīgu pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, proti, proaktīvi nodrošinot, ka pakalpojumi, piemēram, komunikāciju, transporta, atkritumu un ūdens apsaimniekošanas pakalpojumi, tiek sniegti ilgtspējīgi; |
| --- | --- |

51.

aicina dalībvalstis atbalstīt sabiedrisko pakalpojumu ieguldījumu, īstenojot taisnīgu pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, proti, proaktīvi nodrošinot, ka pakalpojumi, piemēram, komunikāciju, transporta, atkritumu un ūdens apsaimniekošanas pakalpojumi, tiek sniegti ilgtspējīgi;

| 52. | pauž dziļu vilšanos saistībā ar to, ka ir atsaukts aprites ekonomikas tiesību aktu kopums, pateicoties kuram ES atkritumu apsaimniekošanas nozarē vien būtu bijusi iespēja radīt līdz pat 180 000 darbvietu; tāpēc aicina Komisiju, ievērojot dalībvalstu kompetenci, pildīt savas saistības ierosināt, cik drīz vien iespējams, vērienīgus tiesību aktus atkritumu apsaimniekošanas jomā, lai veicinātu atkritumu apjoma samazināšanu, noteiktu jaunus mērķus atkritumu pārstrādes jomā un jaunus kritērijus faktiski pārstrādātā materiāla aprēķinam; |
| --- | --- |

52.

pauž dziļu vilšanos saistībā ar to, ka ir atsaukts aprites ekonomikas tiesību aktu kopums, pateicoties kuram ES atkritumu apsaimniekošanas nozarē vien būtu bijusi iespēja radīt līdz pat 180 000 darbvietu; tāpēc aicina Komisiju, ievērojot dalībvalstu kompetenci, pildīt savas saistības ierosināt, cik drīz vien iespējams, vērienīgus tiesību aktus atkritumu apsaimniekošanas jomā, lai veicinātu atkritumu apjoma samazināšanu, noteiktu jaunus mērķus atkritumu pārstrādes jomā un jaunus kritērijus faktiski pārstrādātā materiāla aprēķinam;

| 53. | turklāt aicina Komisiju apsvērt kritēriju ieviešanu, lai stimulētu uzņēmumus, kas īsteno atbildīgu un ekoloģiski ilgtspējīgu atkritumu likvidēšanas ciklu; |
| --- | --- |

53.

turklāt aicina Komisiju apsvērt kritēriju ieviešanu, lai stimulētu uzņēmumus, kas īsteno atbildīgu un ekoloģiski ilgtspējīgu atkritumu likvidēšanas ciklu;

| 54. | atzīst, ka ilgtspējīgas lauksaimnieciskās ražošanas apvienošana ar lauku saimniecību bioloģiskās daudzveidības uzraudzību un aizsardzību, un turpmāku lauksaimniecības produktu viedo marķēšanu, norādot to ietekmi uz vidi, ar mērķi stimulēt patērētāju pieprasījumu pēc bioloģiskās daudzveidības principiem atbilstošiem produktiem, veido ievērojamu potenciālu zaļās nodarbinātības attīstībai ES lauku apvidos; |
| --- | --- |

54.

atzīst, ka ilgtspējīgas lauksaimnieciskās ražošanas apvienošana ar lauku saimniecību bioloģiskās daudzveidības uzraudzību un aizsardzību, un turpmāku lauksaimniecības produktu viedo marķēšanu, norādot to ietekmi uz vidi, ar mērķi stimulēt patērētāju pieprasījumu pēc bioloģiskās daudzveidības principiem atbilstošiem produktiem, veido ievērojamu potenciālu zaļās nodarbinātības attīstībai ES lauku apvidos;

| 55. | norāda, ka ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai ir patiess jaunu darbvietu izveides potenciāls, vienlaikus aktīvi dodot ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanā; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai ir patiess jaunu darbvietu izveides potenciāls, vienlaikus aktīvi dodot ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanā;

| 56. | aicina Komisiju izmantot ES pusgadu un pārskatīt stratēģiju “Eiropa 2020”, lai atbalstītu zaļo darbvietu radīšanu; aicina Komisiju sniegt konkrētām valstīm adresētus ieteikumus, kas var veicināt augstāku nodarbinātības līmeni un mazināt ekoloģiskās pēdas nospiedumu, un prasa veikt sīki izstrādātu un neatkarīgu pētījumu par nodokļu novirzīšanas izmaksām (piemēram, no darbaspēka uz vides nodokļiem), kā arī subsīdiju pakāpenisku izbeigšanu līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju izmantot ES pusgadu un pārskatīt stratēģiju “Eiropa 2020”, lai atbalstītu zaļo darbvietu radīšanu; aicina Komisiju sniegt konkrētām valstīm adresētus ieteikumus, kas var veicināt augstāku nodarbinātības līmeni un mazināt ekoloģiskās pēdas nospiedumu, un prasa veikt sīki izstrādātu un neatkarīgu pētījumu par nodokļu novirzīšanas izmaksām (piemēram, no darbaspēka uz vides nodokļiem), kā arī subsīdiju pakāpenisku izbeigšanu līdz 2020. gadam;

| 57. | uzsver, ka šādi ieteikumi var ietvert arī nodokļu pārvirzi no darbspēka uz citiem avotiem un ka ar šādu pārvirzi vajadzētu censties mazināt piesārņošanu, bet tai nevajadzētu kaitēt sociālās aizsardzības sistēmām vai nesamērīgi ietekmēt tos, kam ir zemi ienākumi; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka šādi ieteikumi var ietvert arī nodokļu pārvirzi no darbspēka uz citiem avotiem un ka ar šādu pārvirzi vajadzētu censties mazināt piesārņošanu, bet tai nevajadzētu kaitēt sociālās aizsardzības sistēmām vai nesamērīgi ietekmēt tos, kam ir zemi ienākumi;

| 58. | aicina Komisiju un dalībvalstis pārtraukt tiešas un netiešas videi kaitīgas subsīdijas, tostarp, bet ne tikai, attiecībā uz fosilo kurināmo; aicina Komisiju izstrādāt modeļus, ko varētu īstenot dalībvalstis, lai novirzītu nodokļu slogu no darbaspēka uz vides piesārņojumu, un ņemt vērā preču un pakalpojumu ietekmi uz vidi, ievērojot principu “piesārņotājs maksā”; aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm individuāli adresētus ieteikumus, kas var palīdzēt centienos veicināt zaļo nodarbinātību un samazināt ekoloģiskās pēdas nospiedumu; turklāt aicina Komisiju Eiropas pusgada procesā proaktīvi integrēt ar vidi un klimatu saistītus apsvērumus ar mērķi atbalstīt zaļo darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju un dalībvalstis pārtraukt tiešas un netiešas videi kaitīgas subsīdijas, tostarp, bet ne tikai, attiecībā uz fosilo kurināmo; aicina Komisiju izstrādāt modeļus, ko varētu īstenot dalībvalstis, lai novirzītu nodokļu slogu no darbaspēka uz vides piesārņojumu, un ņemt vērā preču un pakalpojumu ietekmi uz vidi, ievērojot principu “piesārņotājs maksā”; aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm individuāli adresētus ieteikumus, kas var palīdzēt centienos veicināt zaļo nodarbinātību un samazināt ekoloģiskās pēdas nospiedumu; turklāt aicina Komisiju Eiropas pusgada procesā proaktīvi integrēt ar vidi un klimatu saistītus apsvērumus ar mērķi atbalstīt zaļo darbvietu radīšanu;

| 59. | aicina dalībvalstis ieviest mērķtiecīgas subsīdijas un/vai nodokļu atbrīvojumus jaunizveidotiem uzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas ražo preces un sniedz pakalpojumus ar augstu ekoloģisko pievienoto vērtību, tostarp ar kopumā pazeminātu oglekļa saturu; |
| --- | --- |

59.

aicina dalībvalstis ieviest mērķtiecīgas subsīdijas un/vai nodokļu atbrīvojumus jaunizveidotiem uzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas ražo preces un sniedz pakalpojumus ar augstu ekoloģisko pievienoto vērtību, tostarp ar kopumā pazeminātu oglekļa saturu;

| 60. | aicina Komisiju un dalībvalstis savos politikas virzienos nodrošināt lielāku saskaņotību un kohēziju un augstākajā līmenī paust būtiskākas politiskās apņemšanās saistītās jomās, piemēram, attiecībā uz finanšu darījumu nodokļiem un cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju un dalībvalstis savos politikas virzienos nodrošināt lielāku saskaņotību un kohēziju un augstākajā līmenī paust būtiskākas politiskās apņemšanās saistītās jomās, piemēram, attiecībā uz finanšu darījumu nodokļiem un cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| 61. | aicina Komisiju atjaunot savas saistības attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020” un nekavējoties, vēlākais līdz 2015. gadam, sniegt starpposma pārskatu; aicina Komisiju no jauna apstiprināt Eiropas pusgada mērķus, ņemot vērā makroekonomikas nelīdzsvarotības un stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanas rezultātus; aicina Komisiju ierosināt tālejošākus sociālos un vides jomas mērķus 2030. un 2050. gadam; uzsver, ka zaļo darbvietu rūpīga, metodiski pamatota un kopīga uzraudzība varētu palīdzēt dalībvalstīm novērtēt vides un nodarbinātības politikas efektivitāti un stiprināt Eiropas līmenī izveidotos instrumentus, lai konstatētu panākto progresu un uzraudzītu stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju atjaunot savas saistības attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020” un nekavējoties, vēlākais līdz 2015. gadam, sniegt starpposma pārskatu; aicina Komisiju no jauna apstiprināt Eiropas pusgada mērķus, ņemot vērā makroekonomikas nelīdzsvarotības un stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanas rezultātus; aicina Komisiju ierosināt tālejošākus sociālos un vides jomas mērķus 2030. un 2050. gadam; uzsver, ka zaļo darbvietu rūpīga, metodiski pamatota un kopīga uzraudzība varētu palīdzēt dalībvalstīm novērtēt vides un nodarbinātības politikas efektivitāti un stiprināt Eiropas līmenī izveidotos instrumentus, lai konstatētu panākto progresu un uzraudzītu stratēģijas “Eiropa 2020” nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu;

| 62. | uzsver, ka iespējas, ko sniedz 2030. gada klimata un enerģētikas pakete, nodrošina darbvietu radīšanu un vides tiesību aktu turpmāko lomu ES ilgtermiņa vides mērķu sasniegšanā un darbvietu, kā arī zaļās izaugsmes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka iespējas, ko sniedz 2030. gada klimata un enerģētikas pakete, nodrošina darbvietu radīšanu un vides tiesību aktu turpmāko lomu ES ilgtermiņa vides mērķu sasniegšanā un darbvietu, kā arī zaļās izaugsmes nodrošināšanā;

| 63. | aicina Komisiju uzskatīt, ka inovācija ir Eiropas rūpniecības pamats, un izstrādāt aktīvas stratēģijas, lai nodrošinātu sociālo pāreju labu pārvaldību un ieguvumu izplatību visā Eiropā; aicina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot ilgtspējīgu nozaru politiku un tirgus pārveidošanas iniciatīvas, atbalstīt jaunu resursefektīvu preču un pakalpojumu piegādes ķēžu un nozaru tīklu veidošanos; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju uzskatīt, ka inovācija ir Eiropas rūpniecības pamats, un izstrādāt aktīvas stratēģijas, lai nodrošinātu sociālo pāreju labu pārvaldību un ieguvumu izplatību visā Eiropā; aicina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot ilgtspējīgu nozaru politiku un tirgus pārveidošanas iniciatīvas, atbalstīt jaunu resursefektīvu preču un pakalpojumu piegādes ķēžu un nozaru tīklu veidošanos;

| 64. | uzsver nepieciešamību dalībvalstīm sagatavot savu ekonomiku mazoglekļa un resursu un enerģijas ziņā efektīvai nākotnei, vienlaikus ņemot vērā iespējamo darbvietu pārvietošanas un oglekļa emisiju pārvirzes risku, ko rada klimata politikas īstenošana; |
| --- | --- |

64.

uzsver nepieciešamību dalībvalstīm sagatavot savu ekonomiku mazoglekļa un resursu un enerģijas ziņā efektīvai nākotnei, vienlaikus ņemot vērā iespējamo darbvietu pārvietošanas un oglekļa emisiju pārvirzes risku, ko rada klimata politikas īstenošana;

| 65. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt starptautiskos centienus, lai izveidotu globālu vides politiku, kas varētu mazināt kaitējumu, kuru rada rūpnieciskās ražošanas pārcelšana ārpus ES un oglekļa emisiju pārvirze; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt starptautiskos centienus, lai izveidotu globālu vides politiku, kas varētu mazināt kaitējumu, kuru rada rūpnieciskās ražošanas pārcelšana ārpus ES un oglekļa emisiju pārvirze;

| 66. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu reformēt ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt nozares, kas pakļautas ievērojamam oglekļa emisiju pārvirzes riskam; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu reformēt ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt nozares, kas pakļautas ievērojamam oglekļa emisiju pārvirzes riskam;

| 67. | aicina Komisiju enerģētikas savienības veidošanas procesā risināt jautājumu par zaļo nodarbinātību; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju enerģētikas savienības veidošanas procesā risināt jautājumu par zaļo nodarbinātību;

Ieguldījumi ilgtspējīgu darbvietu radīšanā

| 68. | uzsver, ka jāatrod pareizais līdzsvars starp piedāvājumu un pieprasījumu, un to var panākt, ja darbvietu radīšanu apvieno ar pielāgotu aktīvu darba tirgus politiku, kas atbilst dažādu vietējo darba tirgu vajadzībām; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka jāatrod pareizais līdzsvars starp piedāvājumu un pieprasījumu, un to var panākt, ja darbvietu radīšanu apvieno ar pielāgotu aktīvu darba tirgus politiku, kas atbilst dažādu vietējo darba tirgu vajadzībām;

| 69. | aicina Komisiju un dalībvalstis, tostarp izmantojot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, veicināt kvalitatīvus ieguldījumus, kas radītu sociālus un ekonomiskus ieguvumus, piemēram, ilgtspējīgas, kvalitatīvas darbvietas, dzimumu līdztiesību, kvalitatīvu izglītību un inovācijas, lai veicinātu zaļo pāreju un izskaustu enerģētisko nabadzību; aicina Komisiju un dalībvalstis novirzīt ieguldījumus uz jomām, kas pozitīvi ietekmē darba tirgu, lai radītu ilgtspējīgas darbvietas ar pilnvērtīgu sociālo aizsardzību un cīnītos pret bezdarbu; uzsver, ka finansētie projekti izmērāmā veidā veicinās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu; šajā sakarībā norāda, ka krīzes laikā nesamazinājās darbvietu izveide zaļajās nozarēs; |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju un dalībvalstis, tostarp izmantojot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, veicināt kvalitatīvus ieguldījumus, kas radītu sociālus un ekonomiskus ieguvumus, piemēram, ilgtspējīgas, kvalitatīvas darbvietas, dzimumu līdztiesību, kvalitatīvu izglītību un inovācijas, lai veicinātu zaļo pāreju un izskaustu enerģētisko nabadzību; aicina Komisiju un dalībvalstis novirzīt ieguldījumus uz jomām, kas pozitīvi ietekmē darba tirgu, lai radītu ilgtspējīgas darbvietas ar pilnvērtīgu sociālo aizsardzību un cīnītos pret bezdarbu; uzsver, ka finansētie projekti izmērāmā veidā veicinās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu; šajā sakarībā norāda, ka krīzes laikā nesamazinājās darbvietu izveide zaļajās nozarēs;

| 70. | uzsver, ka ieguldījumi energoefektivitātē var veicināt vietējo darbvietu radīšanu un vietējas ekonomikas attīstību un samazināt enerģētisko nabadzību, un ka ēku energoefektivitātes nodrošināšana ir izmaksu ziņā vislietderīgākais veids, kā rast ilgtermiņa risinājumus enerģētiskajai nabadzībai, kas ietekmē aptuveni 125 miljonus Eiropas iedzīvotāju, kā arī tai ir būtiska nozīme Eiropas enerģijas efektīvākā izmantošanā un zaļo darbvietu radīšanā; atgādina, ka ēku drošuma nodrošināšanai arī ir izšķiroša nozīme saistībā ar šo mērķi; aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, nākt klajā ar iniciatīvu “Vieds finansējums viedām ēkām”; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka ieguldījumi energoefektivitātē var veicināt vietējo darbvietu radīšanu un vietējas ekonomikas attīstību un samazināt enerģētisko nabadzību, un ka ēku energoefektivitātes nodrošināšana ir izmaksu ziņā vislietderīgākais veids, kā rast ilgtermiņa risinājumus enerģētiskajai nabadzībai, kas ietekmē aptuveni 125 miljonus Eiropas iedzīvotāju, kā arī tai ir būtiska nozīme Eiropas enerģijas efektīvākā izmantošanā un zaļo darbvietu radīšanā; atgādina, ka ēku drošuma nodrošināšanai arī ir izšķiroša nozīme saistībā ar šo mērķi; aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, nākt klajā ar iniciatīvu “Vieds finansējums viedām ēkām”;

| 71. | iesaka, ka klimata pārmaiņu, atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes mērķi būtu jāuzskata par ieguldījumu mērķiem un svarīgiem politiskās rīcības pamatprincipiem; |
| --- | --- |

71.

iesaka, ka klimata pārmaiņu, atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes mērķi būtu jāuzskata par ieguldījumu mērķiem un svarīgiem politiskās rīcības pamatprincipiem;

| 72. | brīdina neīstenot atbalsta pasākumus, kuriem ir negatīva ietekme uz vides un sociālo jomu, jo tie mazina politikas saskanību, kas vajadzīga, lai maksimāli palielinātu zaļo darbvietu nodarbinātības potenciālu; |
| --- | --- |

72.

brīdina neīstenot atbalsta pasākumus, kuriem ir negatīva ietekme uz vides un sociālo jomu, jo tie mazina politikas saskanību, kas vajadzīga, lai maksimāli palielinātu zaļo darbvietu nodarbinātības potenciālu;

| 73. | ierosina, ka kvalitatīvi ieguldījumi galvenajos sabiedriskajos pakalpojumos, piemēram, komunikāciju, enerģētikas, transporta, atkritumu un ūdens apsaimniekošanas pakalpojumos, jāveic ar mērķi atbalstīt ilgtspējīgas publiskā iepirkuma procedūras un zaļo prasmju iekļaušanu visās jomās; |
| --- | --- |

73.

ierosina, ka kvalitatīvi ieguldījumi galvenajos sabiedriskajos pakalpojumos, piemēram, komunikāciju, enerģētikas, transporta, atkritumu un ūdens apsaimniekošanas pakalpojumos, jāveic ar mērķi atbalstīt ilgtspējīgas publiskā iepirkuma procedūras un zaļo prasmju iekļaušanu visās jomās;

| 74. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot iespējas, ko piedāvā Eiropas strukturālo un investīciju fonda un citu ES finansējuma avotu tiesiskais regulējums, lai atbalstītu ilgtspējīgus projektus, kuri veicina zaļo nodarbinātību, un nodrošināt vietējām iestādēm pēc iespējas vieglāku piekļuvi ES finansējumam un finanšu instrumentiem, nosakot skaidrus, godīgus noteikumus un sasniedzamu minimālā finansējuma maksimālo robežu; |
| --- | --- |

74.

aicina dalībvalstis pilnībā izmantot iespējas, ko piedāvā Eiropas strukturālo un investīciju fonda un citu ES finansējuma avotu tiesiskais regulējums, lai atbalstītu ilgtspējīgus projektus, kuri veicina zaļo nodarbinātību, un nodrošināt vietējām iestādēm pēc iespējas vieglāku piekļuvi ES finansējumam un finanšu instrumentiem, nosakot skaidrus, godīgus noteikumus un sasniedzamu minimālā finansējuma maksimālo robežu;

| 75. | mudina Komisiju un dalībvalstis 2016. gadā paredzēto daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pēcvēlēšanu pārskatīšanu izmantot kā iespēju, lai veicinātu mūsu ekonomiku zaļāku pāreju; |
| --- | --- |

75.

mudina Komisiju un dalībvalstis 2016. gadā paredzēto daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pēcvēlēšanu pārskatīšanu izmantot kā iespēju, lai veicinātu mūsu ekonomiku zaļāku pāreju;

| 76. | norāda, ka ESF atbalsts ir pieejams, lai palīdzētu atbalstīt zaļās ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi, un mudina valstu valdības un attiecīgos valstu dienestus apsvērt iespēju aktīvāk izmantot šo finansējumu, lai veicinātu ekonomiski pamatotu un ekonomiski ilgtspējīgu zaļo darbvietu izveidošanu; |
| --- | --- |

76.

norāda, ka ESF atbalsts ir pieejams, lai palīdzētu atbalstīt zaļās ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi, un mudina valstu valdības un attiecīgos valstu dienestus apsvērt iespēju aktīvāk izmantot šo finansējumu, lai veicinātu ekonomiski pamatotu un ekonomiski ilgtspējīgu zaļo darbvietu izveidošanu;

| 77. | atzīmē, ka dažas dalībvalstis ir guvušas ievērojamus panākumus zaļākas ekonomikas veidošanā, un mudina Savienību un dalībvalstis veicināt ideju, zināšanu, pieredzes un paraugprakses apmaiņu šajā jomā, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju; |
| --- | --- |

77.

atzīmē, ka dažas dalībvalstis ir guvušas ievērojamus panākumus zaļākas ekonomikas veidošanā, un mudina Savienību un dalībvalstis veicināt ideju, zināšanu, pieredzes un paraugprakses apmaiņu šajā jomā, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju;

| 78. | mudina dalībvalstis un privāto sektoru izmantot tādus instrumentus kā ekodizains, ekomarķējums, EMAS un zaļais publiskais iepirkums (GPP), jo tie var atbalstīt zaļo ekonomiku un tādējādi veicināt zaļo darbvietu izveidi; aicina Komisiju nodrošināt ievirzošus instrumentus, lai radītu labvēlīgus tirgus apstākļus, kas ļautu pilnībā pieņemt šos brīvprātīgos instrumentus; |
| --- | --- |

78.

mudina dalībvalstis un privāto sektoru izmantot tādus instrumentus kā ekodizains, ekomarķējums, EMAS un zaļais publiskais iepirkums (GPP), jo tie var atbalstīt zaļo ekonomiku un tādējādi veicināt zaļo darbvietu izveidi; aicina Komisiju nodrošināt ievirzošus instrumentus, lai radītu labvēlīgus tirgus apstākļus, kas ļautu pilnībā pieņemt šos brīvprātīgos instrumentus;

| 79. | aicina dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību tādu vides pārvaldības un ekoaudita sistēmu ieviešanai, kuru pamatā ir Eiropas standarts (ISO 14000); |
| --- | --- |

79.

aicina dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību tādu vides pārvaldības un ekoaudita sistēmu ieviešanai, kuru pamatā ir Eiropas standarts (ISO 14000);

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

| 80. | atbalsta Zaļajā rīcības plānā MVU izvirzītos mērķus un uz MVU vērstās darbības, tostarp Eiropas Resursu efektivitātes izcilības centra izveidi, lai sniegtu konsultācijas un atbalstītu MVU, kuri vēlēsies uzlabot savu resursu efektivitāt veiktspēju, lai atbalstītu zaļo uzņēmējdarbību, pētītu iespējas veidot zaļākas pievienotās vērtības radīšanas ķēdes un uzlabotu zaļiem MVU un mikrouzņēmumiem piekļuvi tirgum; uzskata, ka izpratnes veidošanas pasākumi un tehniskā palīdzība ir svarīga, lai MVU aktīvi piedalītos aprites ekonomikā; |
| --- | --- |

80.

atbalsta Zaļajā rīcības plānā MVU izvirzītos mērķus un uz MVU vērstās darbības, tostarp Eiropas Resursu efektivitātes izcilības centra izveidi, lai sniegtu konsultācijas un atbalstītu MVU, kuri vēlēsies uzlabot savu resursu efektivitāt veiktspēju, lai atbalstītu zaļo uzņēmējdarbību, pētītu iespējas veidot zaļākas pievienotās vērtības radīšanas ķēdes un uzlabotu zaļiem MVU un mikrouzņēmumiem piekļuvi tirgum; uzskata, ka izpratnes veidošanas pasākumi un tehniskā palīdzība ir svarīga, lai MVU aktīvi piedalītos aprites ekonomikā;

| 81. | atgādina, ka MVU ir milzīgs potenciāls radīt darbvietas, jo īpaši jauniešiem, un veicināt duālu sistēmu, kas ietver arodizglītību un prakses shēmas; |
| --- | --- |

81.

atgādina, ka MVU ir milzīgs potenciāls radīt darbvietas, jo īpaši jauniešiem, un veicināt duālu sistēmu, kas ietver arodizglītību un prakses shēmas;

| 82. | atzīst, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) varētu palīdzēt mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem iesaistīties darbībās, kas ietver augsta līmeņa vides un sociālās inovācijas; |
| --- | --- |

82.

atzīst, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) varētu palīdzēt mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem iesaistīties darbībās, kas ietver augsta līmeņa vides un sociālās inovācijas;

| 83. | norāda, ka Eirobarometra dati par MVU zaļo darbu liecina, ka enerģijas taupīšana, atkritumu apjoma samazināšana un mazāka izejmateriālu izmantošana ir kļuvusi ekonomiski izdevīga; |
| --- | --- |

83.

norāda, ka Eirobarometra dati par MVU zaļo darbu liecina, ka enerģijas taupīšana, atkritumu apjoma samazināšana un mazāka izejmateriālu izmantošana ir kļuvusi ekonomiski izdevīga;

| 84. | aicina Komisiju stimulēt jaunus uzņēmējdarbības modeļus, piemēram, kooperatīvus, ar mērķi paaugstināt ražošanas un izplatīšanas procesu efektivitāti, ieviešot inovatīvus resursu taupīšanas risinājumus un piedāvājot ilgtspējīgākus produktus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju stimulēt jaunus uzņēmējdarbības modeļus, piemēram, kooperatīvus, ar mērķi paaugstināt ražošanas un izplatīšanas procesu efektivitāti, ieviešot inovatīvus resursu taupīšanas risinājumus un piedāvājot ilgtspējīgākus produktus un pakalpojumus;

| 85. | norāda, ka MVU var radīt izaugsmi un darbvietas tikai tad, ja arī zaļajā ekonomikā ir pieejamas stimulēšanas iespējas; |
| --- | --- |

85.

norāda, ka MVU var radīt izaugsmi un darbvietas tikai tad, ja arī zaļajā ekonomikā ir pieejamas stimulēšanas iespējas;

| 86. | aicina Komisiju nodrošināt, ka MVU paredzētajiem zaļajiem stimuliem ir jēgpilna ietekme tur, kur tā visvairāk vajadzīga; |
| --- | --- |

86.

aicina Komisiju nodrošināt, ka MVU paredzētajiem zaļajiem stimuliem ir jēgpilna ietekme tur, kur tā visvairāk vajadzīga;

| 87. | norāda, ka MVU un mikrouzņēmumi ir nozīmīgākie darbvietu radītāji Eiropā; uzsver, ka MVU un mikrouzņēmumi saskaras ar īpašām grūtībām, izmantojot zaļās pārejas sniegtās darbvietu iespējas, jo īpaši saistībā ar piekļuvi finansējumam, apmācību un ar prasmju deficīta novēršanu; aicina Komisiju un dalībvalstis sākt tālejošu darbību, sniedzot atbalstu, lai stimulētu zaļo darbvietu radīšanu MVU un mikrouzņēmumos, tostarp izmantojot mērķtiecīgu informāciju, izpratnes veicināšanu, tehnisku palīdzību, kā arī nodrošinot piekļuvi finansējumam un apmācības pasākumiem; |
| --- | --- |

87.

norāda, ka MVU un mikrouzņēmumi ir nozīmīgākie darbvietu radītāji Eiropā; uzsver, ka MVU un mikrouzņēmumi saskaras ar īpašām grūtībām, izmantojot zaļās pārejas sniegtās darbvietu iespējas, jo īpaši saistībā ar piekļuvi finansējumam, apmācību un ar prasmju deficīta novēršanu; aicina Komisiju un dalībvalstis sākt tālejošu darbību, sniedzot atbalstu, lai stimulētu zaļo darbvietu radīšanu MVU un mikrouzņēmumos, tostarp izmantojot mērķtiecīgu informāciju, izpratnes veicināšanu, tehnisku palīdzību, kā arī nodrošinot piekļuvi finansējumam un apmācības pasākumiem;

| 88. | norāda, ka zaļāka vērtību ķēde, kas ietver pārveidi, remontu, apkopi, pārstrādi un ekodizainu, var radīt būtiskas uzņēmējdarbības iespējas daudziem MVU; |
| --- | --- |

88.

norāda, ka zaļāka vērtību ķēde, kas ietver pārveidi, remontu, apkopi, pārstrādi un ekodizainu, var radīt būtiskas uzņēmējdarbības iespējas daudziem MVU;

o

o o

| 89. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

89.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0584.

(2)  OV C 251 E, 31.8.2013., 75. lpp.

(3)  OV C 308 E, 20.10.2011., 6. lpp.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/59

---

P8_TA(2015)0265

Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšana kā sarežģīti jautājumi jaunattīstības valstīs

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (2015/2058(INI))

(2017/C 265/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Monterejas deklarāciju (2002), Dohas konferenci par attīstības finansēšanu (2008), Parīzes deklarāciju (2005) un Akras rīcības programmu (2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterejas deklarāciju (2002), Dohas konferenci par attīstības finansēšanu (2008), Parīzes deklarāciju (2005) un Akras rīcības programmu (2008),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 68/204 un Nr. 68/279 par trešo Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notiks Adisabebā (Etiopijā), 2015. gada 13.–16. jūlijā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 68/204 un Nr. 68/279 par trešo Starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notiks Adisabebā (Etiopijā), 2015. gada 13.–16. jūlijā;

| — | ņemot vērā ANO Ekspertu komitejas par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos veikumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekspertu komitejas par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos veikumu (1),

| — | ņemot vērā ANO paraugkonvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO paraugkonvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. aprīļa paziņojumu par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (COM(2010)0163), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. aprīļa paziņojumu par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (COM(2010)0163),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 5. februāra paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 5. februāra paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (COM(2015)0044),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta paziņojumu par nodokļu pārredzamību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2015)0136), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta paziņojumu par nodokļu pārredzamību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2015)0136),

| — | ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (4),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (5),

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās (6),

| — | ņemot vērā 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par korupciju publiskajā un privātajā sektorā — ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par korupciju publiskajā un privātajā sektorā — ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (7),

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attīstības veicināšanu ar atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp — ieguves rūpniecības lomu jaunattīstības valstīs (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attīstības veicināšanu ar atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, tostarp — ieguves rūpniecības lomu jaunattīstības valstīs (8),

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (9),

| — | ņemot vērā 2014. gada 13. marta rezolūciju par ES 2013. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 13. marta rezolūciju par ES 2013. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (10),

| — | ņemot vērā LESD 208. pantu, kurā ir noteikts, ka nabadzības izskaušana ir ES attīstības politikas galvenais mērķis un princips attīstības politikas saskaņotības nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 208. pantu, kurā ir noteikts, ka nabadzības izskaušana ir ES attīstības politikas galvenais mērķis un princips attīstības politikas saskaņotības nodrošināšanai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0184/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0184/2015),

| A. | tā kā nelikumīgas finanšu plūsmas, proti, visi nereģistrētie privātā sektora finanšu līdzekļu aizplūšanas gadījumi, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu, pārskaitītu vai izlietotu kapitālu, parasti izriet no nodokļu nemaksāšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, piemēram, veicot tādas darbības kā ļaunprātīga iekšējo cenu noteikšana pretēji principam, saskaņā ar kuru nodokļi būtu jāmaksā peļņas gūšanas vietā, un tā kā visos nozīmīgākajos starptautiskajos dokumentos un konferencēs par attīstības finansēšanu ir konstatēts, ka nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada būtiskus šķēršļus iekšzemes resursu ieņēmumu mobilizācijai attīstības vajadzībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā nelikumīgas finanšu plūsmas, proti, visi nereģistrētie privātā sektora finanšu līdzekļu aizplūšanas gadījumi, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu, pārskaitītu vai izlietotu kapitālu, parasti izriet no nodokļu nemaksāšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, piemēram, veicot tādas darbības kā ļaunprātīga iekšējo cenu noteikšana pretēji principam, saskaņā ar kuru nodokļi būtu jāmaksā peļņas gūšanas vietā, un tā kā visos nozīmīgākajos starptautiskajos dokumentos un konferencēs par attīstības finansēšanu ir konstatēts, ka nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada būtiskus šķēršļus iekšzemes resursu ieņēmumu mobilizācijai attīstības vajadzībām;

| B. | tā kā saskaņā ar organizācijas Global Financial Integrity 2014. gada ziņojumu laikposmā no 2003. līdz 2012. gadam ārvalstu tiešo ieguldījumu un oficiālās attīstības palīdzības kopējā summa bija nedaudz mazāka par summu, ko veido nelikumīga līdzekļu aizplūšana; tā kā nelikumīgas finanšu plūsmas aptuveni desmitkārtīgi pārsniedz finansiālās palīdzības summu, ko jaunattīstības valstis saņem un kas būtu jānovirza nabadzības izskaušanai, labklājībai un ilgtspējīgai attīstībai, un ar tām saistītā nelikumīgā kapitāla aizplūšana no jaunattīstības valstīm gadā tiek lēsta USD 1 triljona apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar organizācijas Global Financial Integrity 2014. gada ziņojumu laikposmā no 2003. līdz 2012. gadam ārvalstu tiešo ieguldījumu un oficiālās attīstības palīdzības kopējā summa bija nedaudz mazāka par summu, ko veido nelikumīga līdzekļu aizplūšana; tā kā nelikumīgas finanšu plūsmas aptuveni desmitkārtīgi pārsniedz finansiālās palīdzības summu, ko jaunattīstības valstis saņem un kas būtu jānovirza nabadzības izskaušanai, labklājībai un ilgtspējīgai attīstībai, un ar tām saistītā nelikumīgā kapitāla aizplūšana no jaunattīstības valstīm gadā tiek lēsta USD 1 triljona apmērā;

| C. | tā kā publisko ieņēmumu radīšana ieguves rūpniecības nozarēs ir būtiska attīstības stratēģiju īstenošanai daudzās jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, savukārt ieguves rūpniecības sniegtās iespējas fiskālo ieņēmumu palielināšanai kopumā netiek pietiekami izmantotas sakarā ar nodokļus reglamentējošo noteikumu neatbilstību vai grūtībām to īstenošanā, jo vienošanās starp jaunattīstības valstu valdībām un ieguves uzņēmumiem parasti notiek pēc ad hoc principa, bet sarunas par tām — nepārredzami un bez skaidrām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

C.

tā kā publisko ieņēmumu radīšana ieguves rūpniecības nozarēs ir būtiska attīstības stratēģiju īstenošanai daudzās jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, savukārt ieguves rūpniecības sniegtās iespējas fiskālo ieņēmumu palielināšanai kopumā netiek pietiekami izmantotas sakarā ar nodokļus reglamentējošo noteikumu neatbilstību vai grūtībām to īstenošanā, jo vienošanās starp jaunattīstības valstu valdībām un ieguves uzņēmumiem parasti notiek pēc ad hoc principa, bet sarunas par tām — nepārredzami un bez skaidrām pamatnostādnēm;

| D. | tā kā dēļ tā, ka jaunattīstības valstu ekonomikā pastāv lielas neoficiālās nozares, plašāka nodokļu uzlikšana ir gandrīz neiespējama un tā kā valstīs, kurās liela daļa iedzīvotāju slīgst nabadzībā, ievērojamai IKP daļai netiek piemērots nodoklis; |
| --- | --- |

D.

tā kā dēļ tā, ka jaunattīstības valstu ekonomikā pastāv lielas neoficiālās nozares, plašāka nodokļu uzlikšana ir gandrīz neiespējama un tā kā valstīs, kurās liela daļa iedzīvotāju slīgst nabadzībā, ievērojamai IKP daļai netiek piemērots nodoklis;

| E. | tā kā taisnīgi, līdzsvaroti, efektīvi un pārredzami nodokļu režīmi sniedz valdībām finansējumu, kas ir ļoti nepieciešams, lai nodrošinātu iedzīvotāju tiesības uz tādiem pamatpakalpojumiem kā visiem pieejama veselības aprūpe un izglītība, un tā kā efektīva pārdaloša fiskālā politika sekmē to, lai samazinātu arvien pieaugošās nevienlīdzības ietekmi uz tiem, kuri atrodas vissarežģītākajos apstākļos; |
| --- | --- |

E.

tā kā taisnīgi, līdzsvaroti, efektīvi un pārredzami nodokļu režīmi sniedz valdībām finansējumu, kas ir ļoti nepieciešams, lai nodrošinātu iedzīvotāju tiesības uz tādiem pamatpakalpojumiem kā visiem pieejama veselības aprūpe un izglītība, un tā kā efektīva pārdaloša fiskālā politika sekmē to, lai samazinātu arvien pieaugošās nevienlīdzības ietekmi uz tiem, kuri atrodas vissarežģītākajos apstākļos;

| F. | tā kā saskaņā ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) informāciju aptuveni 30 % no pārrobežu uzņēmumu ieguldījumiem ir tikuši pārvirzīti caur starpniekvalstīm, pirms tie kā ražošanas līdzekļi sasnieguši galamērķi; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) informāciju aptuveni 30 % no pārrobežu uzņēmumu ieguldījumiem ir tikuši pārvirzīti caur starpniekvalstīm, pirms tie kā ražošanas līdzekļi sasnieguši galamērķi;

| G. | tā kā ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa veido būtisku daļu no jaunattīstības valstu iekšzemes ieņēmumiem, tādējādi tās īpaši skar uzņēmumu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un jaunattīstības valstis pēdējos gados ir nepārtraukti samazinājušas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes; |
| --- | --- |

G.

tā kā ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa veido būtisku daļu no jaunattīstības valstu iekšzemes ieņēmumiem, tādējādi tās īpaši skar uzņēmumu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un jaunattīstības valstis pēdējos gados ir nepārtraukti samazinājušas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes;

| H. | tā kā nodokļu oāzes un jurisdikcijas, kas saglabā slepenību, tādējādi ļaujot neizpaust banku vai finanšu informāciju, apvienojumā ar nulles likmes nodokļa režīmu, lai piesaistītu kapitālu un ienākumus, kuri citās valstīs būtu jāapliek ar nodokli, rada nelabvēlīgu konkurenci nodokļu jomā, apdraud nodokļu sistēmas taisnīgumu un kropļo tirdzniecību un ieguldījumus, īpaši ietekmējot jaunattīstības valstis, un tiek lēsts, ka ar to saistītie zaudējumi ir aptuveni USD 189 miljardi nodokļu ieņēmumu gadā; |
| --- | --- |

H.

tā kā nodokļu oāzes un jurisdikcijas, kas saglabā slepenību, tādējādi ļaujot neizpaust banku vai finanšu informāciju, apvienojumā ar nulles likmes nodokļa režīmu, lai piesaistītu kapitālu un ienākumus, kuri citās valstīs būtu jāapliek ar nodokli, rada nelabvēlīgu konkurenci nodokļu jomā, apdraud nodokļu sistēmas taisnīgumu un kropļo tirdzniecību un ieguldījumus, īpaši ietekmējot jaunattīstības valstis, un tiek lēsts, ka ar to saistītie zaudējumi ir aptuveni USD 189 miljardi nodokļu ieņēmumu gadā;

| I. | tā kā nodokļi var būt uzticams un ilgtspējīgs ieņēmumu avots jaunattīstības valstīs un salīdzinājumā ar tradicionālajiem attīstības finansēšanas mehānismiem, piemēram, koncesiju aizdevumiem, tie nodrošina stabilitāti tikai tad, ja pastāv taisnīgs, līdzsvarots, efektīvs un pārredzams nodokļu uzlikšanas režīms, efektīva un iedarbīga nodokļu pārvaldība, ar ko tiek veicināta nodokļu atbilstība, kā arī tiek atbildīgi izmantoti publiskie ieņēmumi; |
| --- | --- |

I.

tā kā nodokļi var būt uzticams un ilgtspējīgs ieņēmumu avots jaunattīstības valstīs un salīdzinājumā ar tradicionālajiem attīstības finansēšanas mehānismiem, piemēram, koncesiju aizdevumiem, tie nodrošina stabilitāti tikai tad, ja pastāv taisnīgs, līdzsvarots, efektīvs un pārredzams nodokļu uzlikšanas režīms, efektīva un iedarbīga nodokļu pārvaldība, ar ko tiek veicināta nodokļu atbilstība, kā arī tiek atbildīgi izmantoti publiskie ieņēmumi;

| J. | tā kā efektīva un pārredzama nodokļu un fiskālā politika var ne tikai palielināt pieejamos resursus, lai veicinātu attīstību, bet arī radīt tiešu pozitīvu ietekmi uz labu pārvaldību un valsts veidošanu, nostiprinot demokrātiskās iestādes, tiesiskumu un sociālo līgumu starp valdību un iedzīvotājiem, lai izveidotu savstarpēju saikni starp nodokļiem, sabiedriskajiem un sociālajiem pakalpojumiem un centieniem veicināt valstu budžetu stabilitāti, tādējādi veicinot ilgtermiņa neatkarību no ārvalstu palīdzības un sniedzot iespēju jaunattīstības valstīm reaģēt uz valsts mērķiem un uzņemties atbildību par tiem, kā arī uzņemties atbildību par savu politisko izvēli; |
| --- | --- |

J.

tā kā efektīva un pārredzama nodokļu un fiskālā politika var ne tikai palielināt pieejamos resursus, lai veicinātu attīstību, bet arī radīt tiešu pozitīvu ietekmi uz labu pārvaldību un valsts veidošanu, nostiprinot demokrātiskās iestādes, tiesiskumu un sociālo līgumu starp valdību un iedzīvotājiem, lai izveidotu savstarpēju saikni starp nodokļiem, sabiedriskajiem un sociālajiem pakalpojumiem un centieniem veicināt valstu budžetu stabilitāti, tādējādi veicinot ilgtermiņa neatkarību no ārvalstu palīdzības un sniedzot iespēju jaunattīstības valstīm reaģēt uz valsts mērķiem un uzņemties atbildību par tiem, kā arī uzņemties atbildību par savu politisko izvēli;

| K. | tā kā sakarā ar finanšu un ekonomikas krīzi ir saasinājusies nepieciešamība palielināt iekšzemes ieņēmumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā sakarā ar finanšu un ekonomikas krīzi ir saasinājusies nepieciešamība palielināt iekšzemes ieņēmumus;

| L. | tā kā pastāvīgi pieaug to līdzekļu apjoms, ko jaunattīstības valstis ieguvušas, mobilizējot iekšzemes ieņēmumus, un, pateicoties starptautiskajiem līdzekļu devējiem, šajā jomā ir panākts ievērojams progress; |
| --- | --- |

L.

tā kā pastāvīgi pieaug to līdzekļu apjoms, ko jaunattīstības valstis ieguvušas, mobilizējot iekšzemes ieņēmumus, un, pateicoties starptautiskajiem līdzekļu devējiem, šajā jomā ir panākts ievērojams progress;

| M. | tā kā jaunattīstības valstīm palielināt nodokļu ieņēmumus traucē ievērojami politiski, administratīvi un tehniski ierobežojumi, kas izriet no nepietiekamiem cilvēkresursiem un finansiālajiem resursiem nodokļu iekasēšanai, vājas administratīvās spējas risināt sarežģītos jautājumus saistībā ar nodokļu iekasēšanu no transnacionāliem uzņēmumiem, nodokļu iekasēšanas iespēju un infrastruktūras trūkuma, kvalificēta personāla aizplūšanas no nodokļu administrācijas jomas, korupcijas, politiskās sistēmas leģitimitātes trūkuma, nevienlīdzīgas ieņēmumu sadales un sliktas pārvaldības nodokļu jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā jaunattīstības valstīm palielināt nodokļu ieņēmumus traucē ievērojami politiski, administratīvi un tehniski ierobežojumi, kas izriet no nepietiekamiem cilvēkresursiem un finansiālajiem resursiem nodokļu iekasēšanai, vājas administratīvās spējas risināt sarežģītos jautājumus saistībā ar nodokļu iekasēšanu no transnacionāliem uzņēmumiem, nodokļu iekasēšanas iespēju un infrastruktūras trūkuma, kvalificēta personāla aizplūšanas no nodokļu administrācijas jomas, korupcijas, politiskās sistēmas leģitimitātes trūkuma, nevienlīdzīgas ieņēmumu sadales un sliktas pārvaldības nodokļu jomā;

| N. | tā kā — lai gan pašreiz pasaulē notiekošā tirdzniecības liberalizācija un pakāpeniska tirdzniecības šķēršļu novēršana pēdējo desmitgažu laikā ir palielinājusi pārrobežu preču tirdzniecības apjomus, minētais ir arī radījis grūtības jaunattīstības valstīs, jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, kuras lielā mērā ir atkarīgas no tirdzniecības nodokļiem, saistībā ar tirdzniecības nodokļu samazināšanās kompensēšanu un pāreju uz citiem iekšzemes resursu veidiem, jo īpaši līdzsvarotu dažādu nodokļu kopumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā — lai gan pašreiz pasaulē notiekošā tirdzniecības liberalizācija un pakāpeniska tirdzniecības šķēršļu novēršana pēdējo desmitgažu laikā ir palielinājusi pārrobežu preču tirdzniecības apjomus, minētais ir arī radījis grūtības jaunattīstības valstīs, jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, kuras lielā mērā ir atkarīgas no tirdzniecības nodokļiem, saistībā ar tirdzniecības nodokļu samazināšanās kompensēšanu un pāreju uz citiem iekšzemes resursu veidiem, jo īpaši līdzsvarotu dažādu nodokļu kopumu;

| O. | tā kā pēdējos gados ir palielinājies ar nodokļu jomu saistīto nolīgumu skaits starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, kas tikuši izmantoti, lai samazinātu nodokļus pārrobežu finanšu pārskaitījumos, samazinot jaunattīstības valstu iekšējo resursu mobilizācijas iespējas un radot iespējas daudznacionāliem uzņēmumiem izvairīties no nodokļu maksāšanas; tā kā nesen Nīderlandes iestāžu veiktā ietekmes novērtējumā secināts, ka Nīderlandes nodokļu sistēma sekmē izvairīšanos no nodokļa ieturēšanas, tādējādi radot dividenžu un procentu zaudējumu saistībā ar ieturēto nodokļu ieņēmumiem jaunattīstības valstīs no EUR 150 līdz EUR 550 miljoniem gadā (11); |
| --- | --- |

O.

tā kā pēdējos gados ir palielinājies ar nodokļu jomu saistīto nolīgumu skaits starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, kas tikuši izmantoti, lai samazinātu nodokļus pārrobežu finanšu pārskaitījumos, samazinot jaunattīstības valstu iekšējo resursu mobilizācijas iespējas un radot iespējas daudznacionāliem uzņēmumiem izvairīties no nodokļu maksāšanas; tā kā nesen Nīderlandes iestāžu veiktā ietekmes novērtējumā secināts, ka Nīderlandes nodokļu sistēma sekmē izvairīšanos no nodokļa ieturēšanas, tādējādi radot dividenžu un procentu zaudējumu saistībā ar ieturēto nodokļu ieņēmumiem jaunattīstības valstīs no EUR 150 līdz EUR 550 miljoniem gadā (11);

| P. | tā kā salīdzinoši jaunattīstības valstis gūst ievērojami mazāk ieņēmumu nekā attīstītās tautsaimniecības (nodokļu un IKP attiecība ir robežās no 10 līdz 20 %, salīdzinot ar 30–40 % ESAO valstīs) un tām ir raksturīgas ārkārtīgi šauras nodokļu bāzes; tā kā pastāv ievērojamas iespējas paplašināt nodokļu bāzes un palielināt nodokļu ieņēmumu summu ar mērķi nodrošināt vajadzīgos līdzekļus būtisku valsts pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

P.

tā kā salīdzinoši jaunattīstības valstis gūst ievērojami mazāk ieņēmumu nekā attīstītās tautsaimniecības (nodokļu un IKP attiecība ir robežās no 10 līdz 20 %, salīdzinot ar 30–40 % ESAO valstīs) un tām ir raksturīgas ārkārtīgi šauras nodokļu bāzes; tā kā pastāv ievērojamas iespējas paplašināt nodokļu bāzes un palielināt nodokļu ieņēmumu summu ar mērķi nodrošināt vajadzīgos līdzekļus būtisku valsts pienākumu veikšanai;

| Q. | tā kā jaunattīstības valstis ir centušās piesaistīt ieguldījumus, galvenokārt piedāvājot dažādus nodokļu stimulus un atbrīvojumus, kas nav pārredzami un balstīti uz izmaksu un ieguvumu pienācīgu analīzi, un bieži ar tiem nav iespējams piesaistīt reālas un ilgtspējīgas investīcijas, tādējādi liekot jaunattīstības valstīm iesaistīties savstarpējā konkurencē, lai piedāvātu vislabvēlīgāko nodokļu režīmu, un radot neapmierinošu rezultātu efektīvas un sekmīgas nodokļu sistēmas ziņā un nelabvēlīgu nodokļu konkurenci; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jaunattīstības valstis ir centušās piesaistīt ieguldījumus, galvenokārt piedāvājot dažādus nodokļu stimulus un atbrīvojumus, kas nav pārredzami un balstīti uz izmaksu un ieguvumu pienācīgu analīzi, un bieži ar tiem nav iespējams piesaistīt reālas un ilgtspējīgas investīcijas, tādējādi liekot jaunattīstības valstīm iesaistīties savstarpējā konkurencē, lai piedāvātu vislabvēlīgāko nodokļu režīmu, un radot neapmierinošu rezultātu efektīvas un sekmīgas nodokļu sistēmas ziņā un nelabvēlīgu nodokļu konkurenci;

| R. | tā kā dalībvalstis jau ir apņēmušās 0,7 % no sava NKI piešķirt oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) un tā kā atbalsta apjoms, kas paredzēts iekšzemes resursu mobilizācijai, joprojām ir neliels — mazāk nekā viens procents no kopējās OAP 2011. gadā — un tikai aptuveni 0,1 % (USD 118,4 miljoni) OAP 2012. gadā tika paredzēts spēju veidošanai nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

R.

tā kā dalībvalstis jau ir apņēmušās 0,7 % no sava NKI piešķirt oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) un tā kā atbalsta apjoms, kas paredzēts iekšzemes resursu mobilizācijai, joprojām ir neliels — mazāk nekā viens procents no kopējās OAP 2011. gadā — un tikai aptuveni 0,1 % (USD 118,4 miljoni) OAP 2012. gadā tika paredzēts spēju veidošanai nodokļu jautājumos;

| S. | tā kā daudzas jaunattīstības valstis nespēj sasniegt pat minimālo nodokļu līmeni, kas nepieciešams, lai finansētu to pamatfunkcijas, sabiedriskos pakalpojumus un nabadzības samazināšanas centienus; |
| --- | --- |

S.

tā kā daudzas jaunattīstības valstis nespēj sasniegt pat minimālo nodokļu līmeni, kas nepieciešams, lai finansētu to pamatfunkcijas, sabiedriskos pakalpojumus un nabadzības samazināšanas centienus;

| T. | tā kā Eiropas Investīciju banka (EIB), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) un dalībvalstu attīstības finanšu iestādes privātos uzņēmumus jaunattīstības valstīs atbalsta tieši, piešķirot aizdevumus, vai netieši, atbalstot finanšu starpniekus, piemēram, komercbankas un privātā kapitāla fondus, kas pēc tam sniedz aizdevumus uzņēmumiem vai iegulda tajos; |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas Investīciju banka (EIB), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) un dalībvalstu attīstības finanšu iestādes privātos uzņēmumus jaunattīstības valstīs atbalsta tieši, piešķirot aizdevumus, vai netieši, atbalstot finanšu starpniekus, piemēram, komercbankas un privātā kapitāla fondus, kas pēc tam sniedz aizdevumus uzņēmumiem vai iegulda tajos;

| U. | tā kā jaunattīstības valstīm vajadzētu būt labāk pārstāvētām struktūrās un procedūrās saistībā ar starptautisko sadarbību nodokļu jomā, lai līdztiesīgi piedalītos pasaules nodokļu politikas veidošanā un reformēšanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā jaunattīstības valstīm vajadzētu būt labāk pārstāvētām struktūrās un procedūrās saistībā ar starptautisko sadarbību nodokļu jomā, lai līdztiesīgi piedalītos pasaules nodokļu politikas veidošanā un reformēšanā;

| V. | tā kā Ekspertu komiteja par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos ir Ekonomikas un sociālo lietu padomes palīgstruktūra, kura īpašu uzmanība velta jaunattīstības valstīm un valstīm ar pārejas ekonomiku; |
| --- | --- |

V.

tā kā Ekspertu komiteja par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos ir Ekonomikas un sociālo lietu padomes palīgstruktūra, kura īpašu uzmanība velta jaunattīstības valstīm un valstīm ar pārejas ekonomiku;

| W. | tā kā publisko finanšu iekasēšanai pietiekamā apmērā var būt izšķiroša nozīme, lai veicinātu taisnīgāku sabiedrību, kas nepieļauj diskrimināciju starp vīriešiem un sievietēm un kas nodrošina īpašu atbalstu bērniem un citām neaizsargātām grupām, |
| --- | --- |

W.

tā kā publisko finanšu iekasēšanai pietiekamā apmērā var būt izšķiroša nozīme, lai veicinātu taisnīgāku sabiedrību, kas nepieļauj diskrimināciju starp vīriešiem un sievietēm un kas nodrošina īpašu atbalstu bērniem un citām neaizsargātām grupām,

| 1. | aicina Komisiju nekavējoties paziņojuma veidā iesniegt vērienīgu rīcības plānu par atbalstu jaunattīstības valstīm cīņā pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un palīdzēt tām izveidot taisnīgas, līdzsvarotas, efektīvas un pārredzamas nodokļu sistēmas, ņemot vērā ESAO Attīstības veicināšanas komitejas uzsākto darbu pirms konferences par attīstības finansēšanu, kas notiks 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā, Etiopijā, un starptautisko nodokļu nolīgumu ietekmi uz jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju nekavējoties paziņojuma veidā iesniegt vērienīgu rīcības plānu par atbalstu jaunattīstības valstīm cīņā pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un palīdzēt tām izveidot taisnīgas, līdzsvarotas, efektīvas un pārredzamas nodokļu sistēmas, ņemot vērā ESAO Attīstības veicināšanas komitejas uzsākto darbu pirms konferences par attīstības finansēšanu, kas notiks 2015. gada 13.–16. jūlijā Adisabebā, Etiopijā, un starptautisko nodokļu nolīgumu ietekmi uz jaunattīstības valstīm;

| 2. | uzsver, ka efektīva iekšzemes resursu mobilizācija un nodokļu sistēmu pilnveidošana būs ļoti svarīga, lai īstenotu satvaru pēc 2015. gada, kurš aizstās Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), un tādējādi tiks nodrošināta dzīvotspējīga stratēģija, lai ilgtermiņā pārvarētu atkarību no ārvalstu palīdzības, un ka iedarbīgām un taisnīgām nodokļu sistēmām ir ļoti liela nozīme attiecībā uz nabadzības izskaušanu, cīņu pret nevienlīdzību, labu pārvaldību un valsts veidošanu; atgādina, ka dažas starpvalstu saimnieciskās darbības ir ietekmējušas valstu spēju radīt valsts ieņēmumus un izvēlēties savu nodokļu struktūru, savukārt arvien lielāka kapitāla mobilitāte un nodokļu oāžu izmantošana ir būtiski mainījusi nodokļu uzlikšanas nosacījumus; turklāt pauž bažas par korupcijas līmeni un valsts pārvaldes nepārredzamību, kas kavē nodokļu ieņēmumu ieguldīšanu valsts veidošanā, sabiedriskajos pakalpojumos vai sabiedriskajā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka efektīva iekšzemes resursu mobilizācija un nodokļu sistēmu pilnveidošana būs ļoti svarīga, lai īstenotu satvaru pēc 2015. gada, kurš aizstās Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), un tādējādi tiks nodrošināta dzīvotspējīga stratēģija, lai ilgtermiņā pārvarētu atkarību no ārvalstu palīdzības, un ka iedarbīgām un taisnīgām nodokļu sistēmām ir ļoti liela nozīme attiecībā uz nabadzības izskaušanu, cīņu pret nevienlīdzību, labu pārvaldību un valsts veidošanu; atgādina, ka dažas starpvalstu saimnieciskās darbības ir ietekmējušas valstu spēju radīt valsts ieņēmumus un izvēlēties savu nodokļu struktūru, savukārt arvien lielāka kapitāla mobilitāte un nodokļu oāžu izmantošana ir būtiski mainījusi nodokļu uzlikšanas nosacījumus; turklāt pauž bažas par korupcijas līmeni un valsts pārvaldes nepārredzamību, kas kavē nodokļu ieņēmumu ieguldīšanu valsts veidošanā, sabiedriskajos pakalpojumos vai sabiedriskajā infrastruktūrā;

| 3. | norāda, ka lielākajā daļā jaunattīstības valstu nodokļu resursi joprojām veido tikai nelielu daļu no valsts IKP, tādējādi tas, ka nodokļu maksātāji un uzņēmumi nemaksā nodokļus un izvairās no nodokļu maksāšanas, tās ietekmē īpaši nelabvēlīgi; uzsver, ka tas rada ievērojamus finansiālus zaudējumus jaunattīstības valstīm, kā arī veicina korupciju un kaitē ES attīstības politikai, un ka atbilstīgu pasākumu veikšanai pret šādu praksi valsts, ES un starptautiskā līmenī vajadzētu būt vienai no ES un tās dalībvalstu svarīgākajām prioritātēm, ņemot vērā ierobežojumus, ar kuriem jaunattīstības valstis saskaras, cenšoties iegūt to nodokļu ieņēmumus; uzskata, ka ES būtu jāuzņemas galvenā loma, ar savu piemēru vadot starptautiskos centienus cīņā pret nodokļu oāzēm, krāpšanos nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu, un ka tai būtu jāsadarbojas ar jaunattīstības valstīm cīņā pret agresīvu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ko īsteno atsevišķi transnacionāli uzņēmumi, un jāmeklē iespējas, kā palīdzēt jaunattīstības valstīm izturēt spiedienu un neiesaistīties nodokļu konkurencē; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka lielākajā daļā jaunattīstības valstu nodokļu resursi joprojām veido tikai nelielu daļu no valsts IKP, tādējādi tas, ka nodokļu maksātāji un uzņēmumi nemaksā nodokļus un izvairās no nodokļu maksāšanas, tās ietekmē īpaši nelabvēlīgi; uzsver, ka tas rada ievērojamus finansiālus zaudējumus jaunattīstības valstīm, kā arī veicina korupciju un kaitē ES attīstības politikai, un ka atbilstīgu pasākumu veikšanai pret šādu praksi valsts, ES un starptautiskā līmenī vajadzētu būt vienai no ES un tās dalībvalstu svarīgākajām prioritātēm, ņemot vērā ierobežojumus, ar kuriem jaunattīstības valstis saskaras, cenšoties iegūt to nodokļu ieņēmumus; uzskata, ka ES būtu jāuzņemas galvenā loma, ar savu piemēru vadot starptautiskos centienus cīņā pret nodokļu oāzēm, krāpšanos nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu, un ka tai būtu jāsadarbojas ar jaunattīstības valstīm cīņā pret agresīvu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ko īsteno atsevišķi transnacionāli uzņēmumi, un jāmeklē iespējas, kā palīdzēt jaunattīstības valstīm izturēt spiedienu un neiesaistīties nodokļu konkurencē;

Rīcības plāns cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu jaunattīstības valstīs

| 4. | mudina Komisiju veikt konkrētus un efektīvus pasākumus, lai atbalstītu jaunattīstības valstis un reģionālās nodokļu administrācijas struktūras, piemēram, Āfrikas Nodokļu administrēšanas forumu un Amerikas Nodokļu pārvaldības iestāžu centru, cīņā pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, izstrādājot taisnīgu, līdzsvarotu, efektīvu un pārredzamu nodokļu politiku, veicinot administratīvo reformu un sniedzot atbalstu, lai palīdzības un attīstības ziņā palielinātu finansiālās un tehniskās palīdzības apmēru jaunattīstības valstu nodokļu pārvaldēm; norāda, ka šis atbalsts būtu jāsniedz, lai uzlabotu tiesu un korupcijas apkarošanas iestāžu darbību šajās valstīs; aicina pulcēt vienkopus publiskā sektora ekspertus no dalībvalstīm un saņēmējvalstīm, lai uzlabotu sadarbības pasākumus, vienlaikus nodrošinot konkrētus provizoriskus rezultātus saņēmējvalstīm; atbalsta semināru, mācību, ekspertu komandējumu, mācību vizīšu un konsultāciju rīkošanu; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju veikt konkrētus un efektīvus pasākumus, lai atbalstītu jaunattīstības valstis un reģionālās nodokļu administrācijas struktūras, piemēram, Āfrikas Nodokļu administrēšanas forumu un Amerikas Nodokļu pārvaldības iestāžu centru, cīņā pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, izstrādājot taisnīgu, līdzsvarotu, efektīvu un pārredzamu nodokļu politiku, veicinot administratīvo reformu un sniedzot atbalstu, lai palīdzības un attīstības ziņā palielinātu finansiālās un tehniskās palīdzības apmēru jaunattīstības valstu nodokļu pārvaldēm; norāda, ka šis atbalsts būtu jāsniedz, lai uzlabotu tiesu un korupcijas apkarošanas iestāžu darbību šajās valstīs; aicina pulcēt vienkopus publiskā sektora ekspertus no dalībvalstīm un saņēmējvalstīm, lai uzlabotu sadarbības pasākumus, vienlaikus nodrošinot konkrētus provizoriskus rezultātus saņēmējvalstīm; atbalsta semināru, mācību, ekspertu komandējumu, mācību vizīšu un konsultāciju rīkošanu;

| 5. | prasa Komisijai tās (politikas, attīstības un tirdzniecības jomas) politiskā dialoga darba kārtībā un visos attīstības sadarbības nolīgumos ar partnervalstīm piešķirt nozīmīgu vietu jautājumiem par labu pārvaldību nodokļu jomā un taisnīgu, līdzsvarotu, efektīvu un pārredzamu nodokļu iekasēšanu, sekmējot atbildību un vietējo pārskatatbildību ar tādas vides izveidi, kurā valstu parlamentiem ir iespēja dot nozīmīgu ieguldījumu valsts budžeta izstrādes un uzraudzības procesā, tostarp attiecībā uz iekšzemes ieņēmumiem un nodokļu jautājumiem, un atbalstot pilsoniskās sabiedrības ietekmi, lai nodrošinātu sabiedrības uzraudzību nodokļu pārvaldībā un tādu gadījumu uzraudzībā, kas saistīti ar krāpšanos nodokļu jomā, cita starpā veidojot efektīvas sistēmas, lai aizsargātu ziņotājus un žurnālistu informācijas avotus; |
| --- | --- |

5.

prasa Komisijai tās (politikas, attīstības un tirdzniecības jomas) politiskā dialoga darba kārtībā un visos attīstības sadarbības nolīgumos ar partnervalstīm piešķirt nozīmīgu vietu jautājumiem par labu pārvaldību nodokļu jomā un taisnīgu, līdzsvarotu, efektīvu un pārredzamu nodokļu iekasēšanu, sekmējot atbildību un vietējo pārskatatbildību ar tādas vides izveidi, kurā valstu parlamentiem ir iespēja dot nozīmīgu ieguldījumu valsts budžeta izstrādes un uzraudzības procesā, tostarp attiecībā uz iekšzemes ieņēmumiem un nodokļu jautājumiem, un atbalstot pilsoniskās sabiedrības ietekmi, lai nodrošinātu sabiedrības uzraudzību nodokļu pārvaldībā un tādu gadījumu uzraudzībā, kas saistīti ar krāpšanos nodokļu jomā, cita starpā veidojot efektīvas sistēmas, lai aizsargātu ziņotājus un žurnālistu informācijas avotus;

| 6. | prasa steidzami atklātu datu veidā publiskot informāciju par uzņēmumu, trastu, fondu un citu struktūru faktiskajiem īpašniekiem un tādējādi novērst iespēju izmantot anonīmas fiktīvas sabiedrības un līdzīgas juridiskas struktūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, nelegālu vai teroristisku darbību finansēšanai, korumpētu un kriminālsodāmu personu identitātes slēpšanai un tam, lai slēptu publisku līdzekļu un peļņas zādzību saistībā ar nelikumīgām līdzekļu plūsmām un nelikumīgu nodokļu nemaksāšanu; turklāt uzskata, ka visām valstīm būtu vismaz jāpieņem un pilnībā jāīsteno Finanšu darījumu darba grupas (FAFT) ieteikumi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

6.

prasa steidzami atklātu datu veidā publiskot informāciju par uzņēmumu, trastu, fondu un citu struktūru faktiskajiem īpašniekiem un tādējādi novērst iespēju izmantot anonīmas fiktīvas sabiedrības un līdzīgas juridiskas struktūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, nelegālu vai teroristisku darbību finansēšanai, korumpētu un kriminālsodāmu personu identitātes slēpšanai un tam, lai slēptu publisku līdzekļu un peļņas zādzību saistībā ar nelikumīgām līdzekļu plūsmām un nelikumīgu nodokļu nemaksāšanu; turklāt uzskata, ka visām valstīm būtu vismaz jāpieņem un pilnībā jāīsteno Finanšu darījumu darba grupas (FAFT) ieteikumi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

| 7. | aicina ES un tās dalībvalstis ieviest principu, ka visu valstu un nozaru daudznacionālajiem uzņēmumiem — gan tiem, kuri ir iekļauti sarakstos, gan tiem, kuri tajos nav iekļauti, — un jo īpaši uzņēmumiem, kas nodarbojas ar dabas resursu ieguvi, pārskatu sniegšana atsevišķi pa valstīm (CBCR) ir jāpieņem kā standarts, saskaņā ar kuru tiem savā atsevišķi pa valstīm sniegtajā gada pārskatā par katru teritoriju, kurā tie darbojas, ir jāpublicē visu meitasuzņēmumu nosaukumi, to attiecīgie finanšu rādītāji, attiecīgā nodokļu informācija, aktīvi un darbinieku skaits, kā arī jānodrošina šādas informācijas publiska pieejamība, vienlaikus samazinot administratīvo slogu tādējādi, ka minēto principu neattiecina uz mikrouzņēmumiem; aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, lai attiecīgi grozītu Grāmatvedības direktīvu; atgādina, ka publiska pārredzamība ir būtisks solis virzībā uz pašreizējās nodokļu sistēmas uzlabošanu un sabiedrības uzticēšanās veidošanu; aicina ESAO ieteikt visām starptautiskajām korporācijām publiskot tās ierosināto paraugu pārskatu sniegšanai atsevišķi pa valstīm, lai nodrošinātu, ka visas nodokļu iestādes visās valstīs var saņemt pilnīgu informāciju, kas ļauj tām novērtēt ar transfertcenu noteikšanu saistīto risku, un noteikt visefektīvāko revīzijas resursu izmantošanas veidu; uzsver, ka nodokļu atbrīvojumi un priekšrocības, kas piešķirtas ārvalstu ieguldītājiem saskaņā ar divpusējiem nodokļu nolīgumiem, sniedz starptautiskajām korporācijām negodīgas konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar iekšzemes uzņēmumiem, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

7.

aicina ES un tās dalībvalstis ieviest principu, ka visu valstu un nozaru daudznacionālajiem uzņēmumiem — gan tiem, kuri ir iekļauti sarakstos, gan tiem, kuri tajos nav iekļauti, — un jo īpaši uzņēmumiem, kas nodarbojas ar dabas resursu ieguvi, pārskatu sniegšana atsevišķi pa valstīm (CBCR) ir jāpieņem kā standarts, saskaņā ar kuru tiem savā atsevišķi pa valstīm sniegtajā gada pārskatā par katru teritoriju, kurā tie darbojas, ir jāpublicē visu meitasuzņēmumu nosaukumi, to attiecīgie finanšu rādītāji, attiecīgā nodokļu informācija, aktīvi un darbinieku skaits, kā arī jānodrošina šādas informācijas publiska pieejamība, vienlaikus samazinot administratīvo slogu tādējādi, ka minēto principu neattiecina uz mikrouzņēmumiem; aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, lai attiecīgi grozītu Grāmatvedības direktīvu; atgādina, ka publiska pārredzamība ir būtisks solis virzībā uz pašreizējās nodokļu sistēmas uzlabošanu un sabiedrības uzticēšanās veidošanu; aicina ESAO ieteikt visām starptautiskajām korporācijām publiskot tās ierosināto paraugu pārskatu sniegšanai atsevišķi pa valstīm, lai nodrošinātu, ka visas nodokļu iestādes visās valstīs var saņemt pilnīgu informāciju, kas ļauj tām novērtēt ar transfertcenu noteikšanu saistīto risku, un noteikt visefektīvāko revīzijas resursu izmantošanas veidu; uzsver, ka nodokļu atbrīvojumi un priekšrocības, kas piešķirtas ārvalstu ieguldītājiem saskaņā ar divpusējiem nodokļu nolīgumiem, sniedz starptautiskajām korporācijām negodīgas konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar iekšzemes uzņēmumiem, jo īpaši MVU;

| 8. | prasa pārskatīt fiskālos nosacījumus un noteikumus, kas tiek ievēroti ieguves rūpniecības darbā; aicina ES palielināt tās palīdzību jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu mērķi atbilstīgi aplikt ar nodokli dabas resursu ieguvi, stiprinātu uzņēmējvalstu valdību spēju aizstāvēt savas intereses, lai gūtu lielāku peļņu no savas dabas resursu bāzes, un veicinātu šo valstu ekonomikas dažādošanu; atbalsta Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI) un tās attiecināšanu uz ražošanas uzņēmumiem un preču tirdzniecības uzņēmumiem; |
| --- | --- |

8.

prasa pārskatīt fiskālos nosacījumus un noteikumus, kas tiek ievēroti ieguves rūpniecības darbā; aicina ES palielināt tās palīdzību jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu mērķi atbilstīgi aplikt ar nodokli dabas resursu ieguvi, stiprinātu uzņēmējvalstu valdību spēju aizstāvēt savas intereses, lai gūtu lielāku peļņu no savas dabas resursu bāzes, un veicinātu šo valstu ekonomikas dažādošanu; atbalsta Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI) un tās attiecināšanu uz ražošanas uzņēmumiem un preču tirdzniecības uzņēmumiem;

| 9. | atzinīgi vērtē automātiskas informācijas apmaiņas mehānisma pieņemšanu, kurš ir būtisks instruments, lai uzlabotu globālo pārredzamību un sadarbību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu; tomēr atzīst, ka jaunattīstības valstīm ir nepieciešams turpmāks atbalsts finanšu un tehnisko zināšanu ziņā un laiks, lai izveidotu informācijas nosūtīšanai un apstrādei nepieciešamās spējas; tādēļ uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai jaunajā ESAO vispārējā informācijas automātiskas apmaiņas standartā attiecībā uz jaunattīstības valstīm tiktu ietverts pārejas periods, atzīstot, ka, nosakot minētā standarta savstarpēju piemērojamību, valstis, kurām nav resursu un spēju izveidot vajadzīgo infrastruktūru, lai vāktu, pārvaldītu un koplietotu nepieciešamo informāciju, var to faktiski nepiemērot; turklāt uzskata, ka būtu jāparedz vienots konfidencialitātes standarts; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē automātiskas informācijas apmaiņas mehānisma pieņemšanu, kurš ir būtisks instruments, lai uzlabotu globālo pārredzamību un sadarbību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu; tomēr atzīst, ka jaunattīstības valstīm ir nepieciešams turpmāks atbalsts finanšu un tehnisko zināšanu ziņā un laiks, lai izveidotu informācijas nosūtīšanai un apstrādei nepieciešamās spējas; tādēļ uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai jaunajā ESAO vispārējā informācijas automātiskas apmaiņas standartā attiecībā uz jaunattīstības valstīm tiktu ietverts pārejas periods, atzīstot, ka, nosakot minētā standarta savstarpēju piemērojamību, valstis, kurām nav resursu un spēju izveidot vajadzīgo infrastruktūru, lai vāktu, pārvaldītu un koplietotu nepieciešamo informāciju, var to faktiski nepiemērot; turklāt uzskata, ka būtu jāparedz vienots konfidencialitātes standarts;

| 10. | prasa līdz 2015. gada beigām noteikt starptautiski atzītu definīciju nodokļu oāzēm, ieviest sodus ekonomikas dalībniekiem, kuri izmanto tās, un izstrādāt “melno sarakstu”, kurā iekļautas valstis, tostarp ES dalībvalstis, kas necīnās pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai akceptē to; aicina ES sniegt atbalstu to jaunattīstības valstu ekonomikas pārveidei, kuras ir nodokļu oāzes; prasa dalībvalstīm ar atkarīgajām teritorijām un teritorijām, kuras neietilpst Savienībā, sadarboties ar šo teritoriju pārvaldēm, lai pieņemtu nodokļu pārredzamības principus un nodrošinātu, ka neviena no tām netiek izmantota kā nodokļu oāze; |
| --- | --- |

10.

prasa līdz 2015. gada beigām noteikt starptautiski atzītu definīciju nodokļu oāzēm, ieviest sodus ekonomikas dalībniekiem, kuri izmanto tās, un izstrādāt “melno sarakstu”, kurā iekļautas valstis, tostarp ES dalībvalstis, kas necīnās pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai akceptē to; aicina ES sniegt atbalstu to jaunattīstības valstu ekonomikas pārveidei, kuras ir nodokļu oāzes; prasa dalībvalstīm ar atkarīgajām teritorijām un teritorijām, kuras neietilpst Savienībā, sadarboties ar šo teritoriju pārvaldēm, lai pieņemtu nodokļu pārredzamības principus un nodrošinātu, ka neviena no tām netiek izmantota kā nodokļu oāze;

| 11. | aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis nodrošināt, ka, risinot sarunas par nodokļu un ieguldījumu nolīgumiem ar jaunattīstības valstīm, tiek noteikts, ka ienākumi vai peļņa, kas izriet no pārrobežu darbībām, ir jāapliek ar nodokli izcelsmes valstī, kur vērtība rodas vai tiek iegūta; šajā sakarībā uzsver, ka ESAO nodokļu paraugkonvencija nodrošina nodokļa uzlikšanas tiesību taisnīgu sadali starp izcelsmes un rezidences valstīm; uzsver, ka sarunās par nodokļu nolīgumiem Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāievēro LESD 208. pantā noteiktais princips attīstības politikas saskaņotības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

11.

aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis nodrošināt, ka, risinot sarunas par nodokļu un ieguldījumu nolīgumiem ar jaunattīstības valstīm, tiek noteikts, ka ienākumi vai peļņa, kas izriet no pārrobežu darbībām, ir jāapliek ar nodokli izcelsmes valstī, kur vērtība rodas vai tiek iegūta; šajā sakarībā uzsver, ka ESAO nodokļu paraugkonvencija nodrošina nodokļa uzlikšanas tiesību taisnīgu sadali starp izcelsmes un rezidences valstīm; uzsver, ka sarunās par nodokļu nolīgumiem Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāievēro LESD 208. pantā noteiktais princips attīstības politikas saskaņotības nodrošināšanai;

| 12. | mudina Komisiju un visas dalībvalstis sekot dažu dalībvalstu piemēram un izvērtēt Eiropas nodokļu politikas ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kā arī īstenot labākās prakses apmaiņu, lai stiprinātu attīstības politikas saskaņotību, uzlabotu pašreizējo praksi un labāk ņemtu vērā negatīvo blakusefektu uz jaunattīstības valstīm, kā arī šo valstu īpašās vajadzības; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas pārskatīto rīcības plānu attiecībā uz nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kas tiks iesniegts 2015. gadā, un mudina dalībvalstis ātri vienoties par kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi; |
| --- | --- |

12.

mudina Komisiju un visas dalībvalstis sekot dažu dalībvalstu piemēram un izvērtēt Eiropas nodokļu politikas ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kā arī īstenot labākās prakses apmaiņu, lai stiprinātu attīstības politikas saskaņotību, uzlabotu pašreizējo praksi un labāk ņemtu vērā negatīvo blakusefektu uz jaunattīstības valstīm, kā arī šo valstu īpašās vajadzības; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas pārskatīto rīcības plānu attiecībā uz nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kas tiks iesniegts 2015. gadā, un mudina dalībvalstis ātri vienoties par kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi;

| 13. | stingri atbalsta dažādas pašreizējās starptautiskās iniciatīvas vispārējās sistēmas pārveidei, tostarp ESAO nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) iniciatīvu, pievēršot uzmanību lielākai jaunattīstības valstu līdzdalībai starptautiskās sadarbības struktūrās un procedūrās nodokļu jomā; mudina ES un dalībvalstis nodrošināt to, lai ANO nodokļu komiteja tiktu pārveidota par īstu starpvaldību struktūru ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes ietvaros, kura būtu labāk aprīkota un kurai būtu pietiekami papildu resursi, nodrošinot visām jaunattīstības valstīm iespēju līdzvērtīgi piedalīties pasaules nodokļu politikas izstrādē un pārveidē; uzsver, ka būtu jāapsver sankcijas gan attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas, gan finanšu iestādēm, kuras darbojas nodokļu oāzēs; |
| --- | --- |

13.

stingri atbalsta dažādas pašreizējās starptautiskās iniciatīvas vispārējās sistēmas pārveidei, tostarp ESAO nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) iniciatīvu, pievēršot uzmanību lielākai jaunattīstības valstu līdzdalībai starptautiskās sadarbības struktūrās un procedūrās nodokļu jomā; mudina ES un dalībvalstis nodrošināt to, lai ANO nodokļu komiteja tiktu pārveidota par īstu starpvaldību struktūru ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes ietvaros, kura būtu labāk aprīkota un kurai būtu pietiekami papildu resursi, nodrošinot visām jaunattīstības valstīm iespēju līdzvērtīgi piedalīties pasaules nodokļu politikas izstrādē un pārveidē; uzsver, ka būtu jāapsver sankcijas gan attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas, gan finanšu iestādēm, kuras darbojas nodokļu oāzēs;

| 14. | uzsver, ka pietiekams publiskā finansējuma līmenis var veicināt dzimumu nevienlīdzības līdzsvarošanu un nodrošināt līdzekļus, lai sniegtu labāku atbalstu bērniem un neaizsargātām sabiedrības grupām, un atzīst — lai gan nodokļu nemaksāšana, protams, skar iedzīvotāju labklājību, tā īpaši postoši ietekmē nabadzīgās mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, no kurām daudzās ir nesamērīgi vairāk sieviešu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka pietiekams publiskā finansējuma līmenis var veicināt dzimumu nevienlīdzības līdzsvarošanu un nodrošināt līdzekļus, lai sniegtu labāku atbalstu bērniem un neaizsargātām sabiedrības grupām, un atzīst — lai gan nodokļu nemaksāšana, protams, skar iedzīvotāju labklājību, tā īpaši postoši ietekmē nabadzīgās mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, no kurām daudzās ir nesamērīgi vairāk sieviešu;

| 15. | ar bažām norāda, ka daudzas jaunattīstības valstis atrodas ļoti neizdevīgā situācijā attiecībā uz darījumu slēgšanu ar dažiem ārvalstu tiešajiem ieguldītājiem; uzskata, ka uzņēmumiem būtu jānosaka pienākums uzņemties konkrētas saistības attiecībā uz savu ieguldījumu pozitīvu blakusefektu uz uzņēmējas valsts vietējo un/vai valsts sociāli ekonomisko attīstību; aicina Komisiju un Padomi, kā arī partnervalstu valdības nodrošināt to, lai nodokļu atvieglojumi neradītu papildu iespējas izvairīties no nodokļu maksāšanas; uzsver, ka stimuliem vajadzētu būt pārredzamākiem un ideālā gadījumā tiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai veicinātu ieguldījumus ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

15.

ar bažām norāda, ka daudzas jaunattīstības valstis atrodas ļoti neizdevīgā situācijā attiecībā uz darījumu slēgšanu ar dažiem ārvalstu tiešajiem ieguldītājiem; uzskata, ka uzņēmumiem būtu jānosaka pienākums uzņemties konkrētas saistības attiecībā uz savu ieguldījumu pozitīvu blakusefektu uz uzņēmējas valsts vietējo un/vai valsts sociāli ekonomisko attīstību; aicina Komisiju un Padomi, kā arī partnervalstu valdības nodrošināt to, lai nodokļu atvieglojumi neradītu papildu iespējas izvairīties no nodokļu maksāšanas; uzsver, ka stimuliem vajadzētu būt pārredzamākiem un ideālā gadījumā tiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai veicinātu ieguldījumus ilgtspējīgā attīstībā;

| 16. | aicina EIB un ERAB, kā arī dalībvalstu attīstības finansēšanas iestādēm uzraudzīt un nepieļaut to, lai uzņēmumi vai citas juridiskas personas, kas saņem atbalstu, nemaksā nodokļus vai izvairās no nodokļu maksāšanas, sadarbojoties ar finanšu starpniekiem, kas izveidoti ārzonas centros un nodokļu oāzēs, vai veicinot nelikumīgas kapitāla plūsmas, un uzlabot savu pārredzamības politiku, piemēram, publiskojot visus savus ziņojumus un izmeklēšanas rezultātus; aicina EIB rīkoties ar pienācīgu rūpību, pieprasot par katru valsti atsevišķi sniegt gada pārskatu, noteikt faktisko īpašnieku un kontrolēt transfertcenu noteikšanu, lai nodrošinātu ieguldījumu pārredzamību un novērstu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

16.

aicina EIB un ERAB, kā arī dalībvalstu attīstības finansēšanas iestādēm uzraudzīt un nepieļaut to, lai uzņēmumi vai citas juridiskas personas, kas saņem atbalstu, nemaksā nodokļus vai izvairās no nodokļu maksāšanas, sadarbojoties ar finanšu starpniekiem, kas izveidoti ārzonas centros un nodokļu oāzēs, vai veicinot nelikumīgas kapitāla plūsmas, un uzlabot savu pārredzamības politiku, piemēram, publiskojot visus savus ziņojumus un izmeklēšanas rezultātus; aicina EIB rīkoties ar pienācīgu rūpību, pieprasot par katru valsti atsevišķi sniegt gada pārskatu, noteikt faktisko īpašnieku un kontrolēt transfertcenu noteikšanu, lai nodrošinātu ieguldījumu pārredzamību un novērstu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

o

o o

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  http://www.un.org/esa/ffd/tax/

(2)  http://www.un.org/esa/ffd/tax/unmodel.htm

(3)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0205.

(5)  OV C 199 E, 7.7.2012., 37. lpp.

(6)  OV C 341 E, 16.12.2010., 29. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0394.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0163.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0059.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0251.

(11)  Nīderlandes Ārlietu ministrijas Politikas un darbību novērtēšanas departamenta (IOB) 2013. gada novembrī pasūtītais pētījums Evaluation issues in financing for development. Analysing effects of Dutch corporate tax policy on developing countries.

---

Ceturtdiena, 2015. gada 9. jūlija

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/65

---

P8_TA(2015)0266

Resursu lietderīga izmantošana — ceļā uz aprites ekonomiku

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (2014/2208(INI))

(2017/C 265/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai” (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai” (COM(2014)0398),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Resursu efektivitātes iespējas celtniecības nozarē” (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Resursu efektivitātes iespējas celtniecības nozarē” (COM(2014)0445),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Zaļās rīcības plāns MVU. Atbalsts MVU, kas ļauj vides problēmas pārvērst par darījumdarbības iespējām” (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Zaļās rīcības plāns MVU. Atbalsts MVU, kas ļauj vides problēmas pārvērst par darījumdarbības iespējām” (COM(2014)0440),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (COM(2015)0080),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ekoloģisko produktu vienotā tirgus izveide — Kvalitatīvāka informācija par produktu un organizāciju ekoloģiskajiem raksturlielumiem” (COM(2013)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ekoloģisko produktu vienotā tirgus izveide — Kvalitatīvāka informācija par produktu un organizāciju ekoloģiskajiem raksturlielumiem” (COM(2013)0196),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika” (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika” (COM(2012)0060),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” (COM(2011)0571),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Resursu ziņā efektīva Eiropa”” (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Resursu ziņā efektīva Eiropa”” (COM(2011)0021),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par ekoinovācijām — nodarbinātība un izaugsme ar vides politikas palīdzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par ekoinovācijām — nodarbinātība un izaugsme ar vides politikas palīdzību (1),

| — | ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasas atkritumiem vidē (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasas atkritumiem vidē (2),

| — | ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju par resursu ziņā efektīvu Eiropu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju par resursu ziņā efektīvu Eiropu (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par efektīvu Eiropas stratēģiju izejvielu nodrošināšanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par efektīvu Eiropas stratēģiju izejvielu nodrošināšanai (4),

| — | ņemot vērā Septīto vides rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Septīto vides rīcības programmu,

| — | ņemot vērā ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (2006) un tā 2009. gada pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (2006) un tā 2009. gada pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Vides padomes 2014. gada 28. oktobra secinājumus “Eiropas pusgada un stratēģijas “Eiropa 2020” ekoloģizācija — starpposma pārskatīšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides padomes 2014. gada 28. oktobra secinājumus “Eiropas pusgada un stratēģijas “Eiropa 2020” ekoloģizācija — starpposma pārskatīšana”,

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras kopsavilkuma ziņojumu “Eiropas vide 2015 — pašreizējais stāvoklis un nākotnes perspektīvas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras kopsavilkuma ziņojumu “Eiropas vide 2015 — pašreizējais stāvoklis un nākotnes perspektīvas”,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD),

| — | ņemot vērā UNEP (Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas) Izziņas darbu par ilgtspējīgu finanšu sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNEP (Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas) Izziņas darbu par ilgtspējīgu finanšu sistēmu,

| — | ņemot vērā UNEP Starptautiskās Resursu darba grupas secinājumus “Metālu antropogēno plūsmu un aprites vides riski un problēmas” (2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNEP Starptautiskās Resursu darba grupas secinājumus “Metālu antropogēno plūsmu un aprites vides riski un problēmas” (2013),

| — | ņemot vērā UNEP Starptautiskās Resursu darba grupas secinājumus “Ekonomiskās attīstības atsaiste no resursu izmantošanas un no ietekmes uz vidi” (2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNEP Starptautiskās Resursu darba grupas secinājumus “Ekonomiskās attīstības atsaiste no resursu izmantošanas un no ietekmes uz vidi” (2011),

| — | ņemot vērā lūgumrakstu “Izbeigt pārtikas izšķērdēšanu Eiropā!” |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lūgumrakstu “Izbeigt pārtikas izšķērdēšanu Eiropā!”

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu (5),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 12. februāra atzinumu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 12. februāra atzinumu (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A8-0215/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A8-0215/2015),

| A. | tā kā resursu neilgtspējīga izmantošana ir pamatcēlonis daudziem kaitējumiem videi, piemēram, klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanai, mežu iznīcināšanai, bioloģiskās daudzveidības bojāejai un ekosistēmu pakalpojumu izsīkšanai; tā kā globālā ekonomika izmanto resursus pusotras planētas vērtībā, lai nodrošinātu ražošanas apjomu un absorbētu atkritumus, un tiek lēsts, ka līdz šā gadsimta trīsdesmitajiem gadiem resursi jau tiks izmantoti divu planētu vērtībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā resursu neilgtspējīga izmantošana ir pamatcēlonis daudziem kaitējumiem videi, piemēram, klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanai, mežu iznīcināšanai, bioloģiskās daudzveidības bojāejai un ekosistēmu pakalpojumu izsīkšanai; tā kā globālā ekonomika izmanto resursus pusotras planētas vērtībā, lai nodrošinātu ražošanas apjomu un absorbētu atkritumus, un tiek lēsts, ka līdz šā gadsimta trīsdesmitajiem gadiem resursi jau tiks izmantoti divu planētu vērtībā;

| B. | tā kā Eiropa, vairāk nekā jebkurš cits pasaules reģions, ir atkarīga no importētiem resursiem un daudzi resursi izsīks salīdzinoši īsā laikā; tā kā Eiropas konkurētspēju iespējams būtiski palielināt, nodrošinot ekonomikā resursiem lielāku pievienoto vērtību un veicinot Eiropas izcelsmes ilgtspējīgas izejvielu piegādes; tā kā, turklāt, lai veicinātu izejvielu piegādes nodrošināšanu, ir jāpastiprina centieni inovācijas partnerību veidošanā starp rūpniecību un atkritumu apsaimniekošanas nozari, kā arī pētniecību, tādējādi palielinot galveno izejvielu otrreizējas pārstrādes potenciālu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropa, vairāk nekā jebkurš cits pasaules reģions, ir atkarīga no importētiem resursiem un daudzi resursi izsīks salīdzinoši īsā laikā; tā kā Eiropas konkurētspēju iespējams būtiski palielināt, nodrošinot ekonomikā resursiem lielāku pievienoto vērtību un veicinot Eiropas izcelsmes ilgtspējīgas izejvielu piegādes; tā kā, turklāt, lai veicinātu izejvielu piegādes nodrošināšanu, ir jāpastiprina centieni inovācijas partnerību veidošanā starp rūpniecību un atkritumu apsaimniekošanas nozari, kā arī pētniecību, tādējādi palielinot galveno izejvielu otrreizējas pārstrādes potenciālu;

| C. | tā kā pāriešana uz aprites ekonomiku savā pamatā ir ekonomikas jautājums attiecībā uz pieeju izejvielām, vai to ilgtspējīgu pieejamību, rūpniecības atjaunošanu un turpmāku Eiropas digitalizāciju, jaunu darbvietu izveidi, problēmām saistībā ar klimata pārmaiņām, nedrošību energoapgādes jomā un resursu trūkumu; tā kā ieguldījumi aprites ekonomikā tādējādi var būt pilnībā saderīgi ar Komisijas nodarbinātības, izaugsmes un konkurētspējas programmu, un tie var radīt situāciju, kurā ieguvēji būs visas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

C.

tā kā pāriešana uz aprites ekonomiku savā pamatā ir ekonomikas jautājums attiecībā uz pieeju izejvielām, vai to ilgtspējīgu pieejamību, rūpniecības atjaunošanu un turpmāku Eiropas digitalizāciju, jaunu darbvietu izveidi, problēmām saistībā ar klimata pārmaiņām, nedrošību energoapgādes jomā un resursu trūkumu; tā kā ieguldījumi aprites ekonomikā tādējādi var būt pilnībā saderīgi ar Komisijas nodarbinātības, izaugsmes un konkurētspējas programmu, un tie var radīt situāciju, kurā ieguvēji būs visas ieinteresētās personas;

| D. | tā kā saistībā ar resursefektivitāti ir jāņem vērā plašāki ilgtspējības jautājumi, tostarp vides, ētikas, ekonomikas un sociālā dimensija, un resursefektivitātei ir jābūt saskaņotai ar šīm jomām; |
| --- | --- |

D.

tā kā saistībā ar resursefektivitāti ir jāņem vērā plašāki ilgtspējības jautājumi, tostarp vides, ētikas, ekonomikas un sociālā dimensija, un resursefektivitātei ir jābūt saskaņotai ar šīm jomām;

| E. | tā kā Septītajā Vides rīcības programmā noteiktie mērķi un prioritārās darbības ir saistošas; |
| --- | --- |

E.

tā kā Septītajā Vides rīcības programmā noteiktie mērķi un prioritārās darbības ir saistošas;

| F. | tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Vides programmā secināts, ka “brīvprātīgu pieeju efektivitāte vides jomā bieži vien ir apšaubāma, un to ekonomiskā efektivitāte pārsvarā ir zema” (7); |
| --- | --- |

F.

tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Vides programmā secināts, ka “brīvprātīgu pieeju efektivitāte vides jomā bieži vien ir apšaubāma, un to ekonomiskā efektivitāte pārsvarā ir zema” (7);

| G. | tā kā virzībai uz aprites ekonomiku nepieciešama sistēmiska maiņa, kas skar visas ieinteresētās personas vērtību ķēdē, kā arī būtiskas inovācijas tehnoloģiju un uzņēmējdarbības jomā, kā arī sabiedrībā kopumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā virzībai uz aprites ekonomiku nepieciešama sistēmiska maiņa, kas skar visas ieinteresētās personas vērtību ķēdē, kā arī būtiskas inovācijas tehnoloģiju un uzņēmējdarbības jomā, kā arī sabiedrībā kopumā;

| H. | tā kā iedzīvotājiem, maziem uzņēmumiem un vietējām varas iestādēm ir īpaša loma resursefektivitātes nodrošināšanā un ekonomiskās izaugsmes atsaistes no resursu patēriņa veicināšanā; |
| --- | --- |

H.

tā kā iedzīvotājiem, maziem uzņēmumiem un vietējām varas iestādēm ir īpaša loma resursefektivitātes nodrošināšanā un ekonomiskās izaugsmes atsaistes no resursu patēriņa veicināšanā;

| I. | tā kā, lai aprites ekonomika pienācīgi funkcionētu, ir nepieciešami konkurētspējīgi uzņēmumi, un tā kā uzņēmumi paši par sevi ir virzītājspēks pārejā uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai aprites ekonomika pienācīgi funkcionētu, ir nepieciešami konkurētspējīgi uzņēmumi, un tā kā uzņēmumi paši par sevi ir virzītājspēks pārejā uz aprites ekonomiku;

| J. | tā kā ir svarīgi nodrošināt, ka MVU ir ES resursefektivitātes stratēgijas centrā, jo tie ir 99 % no ES uzņēmumiem un nodarbina divas trešdaļas no darbspēka; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir svarīgi nodrošināt, ka MVU ir ES resursefektivitātes stratēgijas centrā, jo tie ir 99 % no ES uzņēmumiem un nodarbina divas trešdaļas no darbspēka;

| K. | tā kā vērienīgs Eiropas aprites ekonomikas tiesību aktu kopums rada jaunas uzņēmējdarbības iespējas, nodrošina pieeju primārajām izejvielām, pagarina to produktīvas izmantošanas laiku (ar atkārtotu izmantošanu, atjaunošanu, otrreizēju pārstrādi vai rezerves daļu izmantošanu), nodrošina augsti kvalitatīvus otrreizējas pārstrādes procesus, kad pienākušas to dzīves cikla beigas, un uzskata visus blakusproduktus un atkritumus par vērtīgām resursu plūsmām turpmākai izmantošanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā vērienīgs Eiropas aprites ekonomikas tiesību aktu kopums rada jaunas uzņēmējdarbības iespējas, nodrošina pieeju primārajām izejvielām, pagarina to produktīvas izmantošanas laiku (ar atkārtotu izmantošanu, atjaunošanu, otrreizēju pārstrādi vai rezerves daļu izmantošanu), nodrošina augsti kvalitatīvus otrreizējas pārstrādes procesus, kad pienākušas to dzīves cikla beigas, un uzskata visus blakusproduktus un atkritumus par vērtīgām resursu plūsmām turpmākai izmantošanai;

| L. | tā kā ilgtspējīga un atbildīga izejvielu ieguve ir izšķiroši svarīga, lai panāktu resursefektivitāti un sasniegtu aprites ekonomikas mērķus; |
| --- | --- |

L.

tā kā ilgtspējīga un atbildīga izejvielu ieguve ir izšķiroši svarīga, lai panāktu resursefektivitāti un sasniegtu aprites ekonomikas mērķus;

| M. | tā kā ir jāattīsta otrreizējo izejvielu tirgi, lai sasniegtu resursefektivitātes mērķus un nodrošinātu aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir jāattīsta otrreizējo izejvielu tirgi, lai sasniegtu resursefektivitātes mērķus un nodrošinātu aprites ekonomiku;

| N. | tā kā Parlaments ir atkārtoti aicinājis Komisiju noteikt rādītājus un mērķus resursefektivitātei; |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlaments ir atkārtoti aicinājis Komisiju noteikt rādītājus un mērķus resursefektivitātei;

| O. | tā kā aprites ekonomikas ieviešanā centrālā loma ir to toksisko ķīmisko vielu izmantošanas izbeigšanai, kurām ir pieejamas nekaitīgākas alternatīvas vai kurām tās tiks izstrādātas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ķimikāliju jomā; |
| --- | --- |

O.

tā kā aprites ekonomikas ieviešanā centrālā loma ir to toksisko ķīmisko vielu izmantošanas izbeigšanai, kurām ir pieejamas nekaitīgākas alternatīvas vai kurām tās tiks izstrādātas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ķimikāliju jomā;

| P. | tā kā Eurostat dati par sadzīves atkritumu apsaimniekošanu 28 valstu ES skaidri parāda, ka atkritumu apsaimniekošanas politikā joprojām nav nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi un ka spēkā esošo tiesību aktu īstenošana un ieviešana ir saistīta ar būtiskām problēmām; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eurostat dati par sadzīves atkritumu apsaimniekošanu 28 valstu ES skaidri parāda, ka atkritumu apsaimniekošanas politikā joprojām nav nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi un ka spēkā esošo tiesību aktu īstenošana un ieviešana ir saistīta ar būtiskām problēmām;

| Q. | tā kā vidēji tikai 40 % no cietajiem atkritumiem tiek izmantoti atkārtoti vai pārstrādāti, bet pārējie nonāk izgāztuvēs vai tos sadedzina; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vidēji tikai 40 % no cietajiem atkritumiem tiek izmantoti atkārtoti vai pārstrādāti, bet pārējie nonāk izgāztuvēs vai tos sadedzina;

| R. | tā kā lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanai un patēriņam ir būtiska daļa resursu izmantošanā, lielā mērā ietekmējot vidi, sabiedrības veselību, dzīvnieku veselību un labturību; tā kā, lai holistiski risinātu pārtikas resursu nepietiekamības problēmu, ir nepieciešami ilgtspējīgi risinājumi; |
| --- | --- |

R.

tā kā lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanai un patēriņam ir būtiska daļa resursu izmantošanā, lielā mērā ietekmējot vidi, sabiedrības veselību, dzīvnieku veselību un labturību; tā kā, lai holistiski risinātu pārtikas resursu nepietiekamības problēmu, ir nepieciešami ilgtspējīgi risinājumi;

| S. | tā kā videi kaitīgu subsīdiju, tostarp tiešo un netiešo subsīdiju fosilam kurināmam, atcelšana būtiski samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, palīdzētu cīņā pret klimata pārmaiņām un dotu iespēju izvērst aprites ekonomiku, |
| --- | --- |

S.

tā kā videi kaitīgu subsīdiju, tostarp tiešo un netiešo subsīdiju fosilam kurināmam, atcelšana būtiski samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, palīdzētu cīņā pret klimata pārmaiņām un dotu iespēju izvērst aprites ekonomiku,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai” (COM(2014)0398); atbalsta Komisijas pieeju aprites ekonomikas veidošanai un inovācijas nodrošināšanai, politikas satvara izveidei, lai atbalstītu resursu efektivitāti un noteiktu resursu efektivitātes mērķi, kā pausts paziņojumā un ieskicējot īpašu politikas satvaru, lai dotu iespēju MVU pārvērst vides jomas izaicinājumus par vides ziņā ilgtspējīgām uzņēmējdarbības iespējām; uzsver — lai virzītos uz aprites ekonomiku, ir nepieciešami likumdošanas pasākumi un aicina Komisiju līdz 2015. gada beigām nākt klajā ar vērienīgu priekšlikumu aprites ekonomikas jomā, kā paziņots tās 2015. gada darba programmā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai” (COM(2014)0398); atbalsta Komisijas pieeju aprites ekonomikas veidošanai un inovācijas nodrošināšanai, politikas satvara izveidei, lai atbalstītu resursu efektivitāti un noteiktu resursu efektivitātes mērķi, kā pausts paziņojumā un ieskicējot īpašu politikas satvaru, lai dotu iespēju MVU pārvērst vides jomas izaicinājumus par vides ziņā ilgtspējīgām uzņēmējdarbības iespējām; uzsver — lai virzītos uz aprites ekonomiku, ir nepieciešami likumdošanas pasākumi un aicina Komisiju līdz 2015. gada beigām nākt klajā ar vērienīgu priekšlikumu aprites ekonomikas jomā, kā paziņots tās 2015. gada darba programmā;

| 2. | uzsver — lai risinātu resursu nepietiekamības problēmu, ir jāsamazina resursu ieguve un izmantošana un ekonomiskā izaugsme ir absolūti jāatsaista no dabas resursu izmantošanas — lai nodrošinātu šo sistēmas maiņu, ir jāveic pasākumu retropolācija, raugoties no 2050. gada ilgtspējības perspektīvas un jārīkojas nekavējoties; |
| --- | --- |

2.

uzsver — lai risinātu resursu nepietiekamības problēmu, ir jāsamazina resursu ieguve un izmantošana un ekonomiskā izaugsme ir absolūti jāatsaista no dabas resursu izmantošanas — lai nodrošinātu šo sistēmas maiņu, ir jāveic pasākumu retropolācija, raugoties no 2050. gada ilgtspējības perspektīvas un jārīkojas nekavējoties;

| 3. | uzsver, ka ražošana un patēriņš ir tās jomas, pie kurām jāstrādā tā, lai nodrošinātu saskaņotību ar plašākiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ražošana un patēriņš ir tās jomas, pie kurām jāstrādā tā, lai nodrošinātu saskaņotību ar plašākiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem;

| 4. | atgādina, ka, neraugoties uz jau vērojamajiem uzlabojumiem resursu efektīvas izmantošanas jomā, pastāvīgais ražošanas apjoma pieaugums ir nomācis šo efektivitātes uzlabojumu ietekmi un resursu ieguve turpina dramatiski pieaugt visā pasaulē, tāpēc steidzami jāsamazina vispārējā resursu ieguve un izmantošana, lai pārvarētu rikošeta efektu; mudina Komisiju ierosināt attiecīgus pasākumus; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka, neraugoties uz jau vērojamajiem uzlabojumiem resursu efektīvas izmantošanas jomā, pastāvīgais ražošanas apjoma pieaugums ir nomācis šo efektivitātes uzlabojumu ietekmi un resursu ieguve turpina dramatiski pieaugt visā pasaulē, tāpēc steidzami jāsamazina vispārējā resursu ieguve un izmantošana, lai pārvarētu rikošeta efektu; mudina Komisiju ierosināt attiecīgus pasākumus;

| 5. | atgādina, ka ūdens — gan kā ražošanas procesos izmantots dabas resurss, gan kā sabiedrisks labums, ir jāņem vērā aprēķinot izejvielu patēriņu, un tas jāizmanto efektīvi; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka ūdens — gan kā ražošanas procesos izmantots dabas resurss, gan kā sabiedrisks labums, ir jāņem vērā aprēķinot izejvielu patēriņu, un tas jāizmanto efektīvi;

| 6. | uzsver, ka, uzlabojot resursu izmantošanu ar labākas produktu izstrādes prasībām un ar atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktiem, kas nodrošina pāreju uz augstākām atkritumu hierarhijas pakāpēm (tā veicinot darbības, kuras novērš atkritumu rašanos, un sekmējot produktu un materiālu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi), ES uzņēmumi, publiskā sektora iestādes un patērētāji varētu būtiski ietaupīt līdzekļus (aptuveni EUR 600 miljardus jeb 8 % no gada apgrozījuma vērtības) un par 2–4 % varētu samazināt arī siltumnīcefekta gāzu emisijas kopējo gada apjomu; īpaši uzsver, ka tad, ja resursu produktivitāti līdz 2030. gadam izdotos palielināt par 30 %, varētu nodrošināt IKP pieaugumu gandrīz par 1 % un radīt vēl 2 miljonus jaunu, ilgtspējīgu darbvietu (8); atgādina, ka resursu efektīva izmantošana ir Septītās vides rīcības programmas prioritārs mērķis, ar ko ir uzsvērta nepieciešamība stimulēt vides ziņā ilgtspējīgu produktu ražošanu un pakalpojumu sniegšanu un stimulēt patērētāju pieprasījumu pēc tiem, šajā nolūkā īstenojot politiku, kas nodrošina, ka šādi produkti un pakalpojumi ir plašāk pieejami, ka tie ir pieejami par pieņemamāku cenu un ka tie ir funkcionālāki un pievilcīgāki; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka, uzlabojot resursu izmantošanu ar labākas produktu izstrādes prasībām un ar atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktiem, kas nodrošina pāreju uz augstākām atkritumu hierarhijas pakāpēm (tā veicinot darbības, kuras novērš atkritumu rašanos, un sekmējot produktu un materiālu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi), ES uzņēmumi, publiskā sektora iestādes un patērētāji varētu būtiski ietaupīt līdzekļus (aptuveni EUR 600 miljardus jeb 8 % no gada apgrozījuma vērtības) un par 2–4 % varētu samazināt arī siltumnīcefekta gāzu emisijas kopējo gada apjomu; īpaši uzsver, ka tad, ja resursu produktivitāti līdz 2030. gadam izdotos palielināt par 30 %, varētu nodrošināt IKP pieaugumu gandrīz par 1 % un radīt vēl 2 miljonus jaunu, ilgtspējīgu darbvietu (8); atgādina, ka resursu efektīva izmantošana ir Septītās vides rīcības programmas prioritārs mērķis, ar ko ir uzsvērta nepieciešamība stimulēt vides ziņā ilgtspējīgu produktu ražošanu un pakalpojumu sniegšanu un stimulēt patērētāju pieprasījumu pēc tiem, šajā nolūkā īstenojot politiku, kas nodrošina, ka šādi produkti un pakalpojumi ir plašāk pieejami, ka tie ir pieejami par pieņemamāku cenu un ka tie ir funkcionālāki un pievilcīgāki;

| 7. | ir pārliecināts, ka resursefektivitātes uzlabošanai ir nepieciešami gan likumdošanas pasākumi, gan ekonomiskie stimuli, ārējo izmaksu internalizācija un lielāks finansējums pētniecībai un inovācijai, kā arī sociālas un dzīvesveida pārmaiņas; norāda, ka nepieciešams liels instrumentu klāsts dažādos politikas līmeņos, ņemot vērā subsidiaritāti; |
| --- | --- |

7.

ir pārliecināts, ka resursefektivitātes uzlabošanai ir nepieciešami gan likumdošanas pasākumi, gan ekonomiskie stimuli, ārējo izmaksu internalizācija un lielāks finansējums pētniecībai un inovācijai, kā arī sociālas un dzīvesveida pārmaiņas; norāda, ka nepieciešams liels instrumentu klāsts dažādos politikas līmeņos, ņemot vērā subsidiaritāti;

| 8. | uzskata — lai pilnā apjomā īstenotu aprites ekonomiku, ir nepieciešama visu ieinteresēto personu, reģionu, pilsētu, vietējo kopienu, MVU, NVO, rūpniecības pārstāvju, arodbiedrību un iedzīvotāju iesaiste; |
| --- | --- |

8.

uzskata — lai pilnā apjomā īstenotu aprites ekonomiku, ir nepieciešama visu ieinteresēto personu, reģionu, pilsētu, vietējo kopienu, MVU, NVO, rūpniecības pārstāvju, arodbiedrību un iedzīvotāju iesaiste;

| 9. | aicina Komisiju visā aprites ekonomikas tiesību aktu kopuma izstrādes procesā iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju visā aprites ekonomikas tiesību aktu kopuma izstrādes procesā iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes;

| 10. | uzsver, ka veiksmīgai pārejai uz aprites ekonomiku izšķiroši svarīga ir sabiedrības izpratne, iedzīvotāju priekšstati un iesaiste; atzīmē — lai veicinātu ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus, vajadzīgā uzmanība un resursi būtu jāvelta izglītošanai un informēšanai, kā arī jāizceļ ieguvumi, kas rastos no pārejas uz resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka veiksmīgai pārejai uz aprites ekonomiku izšķiroši svarīga ir sabiedrības izpratne, iedzīvotāju priekšstati un iesaiste; atzīmē — lai veicinātu ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus, vajadzīgā uzmanība un resursi būtu jāvelta izglītošanai un informēšanai, kā arī jāizceļ ieguvumi, kas rastos no pārejas uz resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku;

| 11. | norāda, ka pārejai uz aprites ekonomiku ir nepieciešams prasmīgs darbspēks, un ka izglītībā un apmācībā ir jāņem vērā tas, ka nepieciešamas zaļās prasmes; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka pārejai uz aprites ekonomiku ir nepieciešams prasmīgs darbspēks, un ka izglītībā un apmācībā ir jāņem vērā tas, ka nepieciešamas zaļās prasmes;

| 12. | uzsver, ka ES jau ir ieviesusi finanšu instrumentus, kas veicina aprites ekonomiku, jo īpaši programmas “Apvārsnis 2020” un “Life+”, un uzsver — ja šie instrumenti tiks izmantoti pienācīgi, tie var palīdzēt veicināt ekoinovāciju un rūpniecisko ekoloģiju ES dalībvalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ES jau ir ieviesusi finanšu instrumentus, kas veicina aprites ekonomiku, jo īpaši programmas “Apvārsnis 2020” un “Life+”, un uzsver — ja šie instrumenti tiks izmantoti pienācīgi, tie var palīdzēt veicināt ekoinovāciju un rūpniecisko ekoloģiju ES dalībvalstīs un reģionos;

| 13. | uzsver, ka juridiskā noteiktība un paredzamība ilgtermiņā ir galvenie nosacījumi, lai pilnībā izmantotu Eiropas Stratēģisko investīciju fonda potenciālu aprites ekonomikai, novirzot investīcijas ilgtspējīgai ekonomikai; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka juridiskā noteiktība un paredzamība ilgtermiņā ir galvenie nosacījumi, lai pilnībā izmantotu Eiropas Stratēģisko investīciju fonda potenciālu aprites ekonomikai, novirzot investīcijas ilgtspējīgai ekonomikai;

| 14. | uzsver, ka, īstenojot pāreju uz ilgtspējīgu aprites ekonomiku, vērienīgi mērķi vides jomā būtu jāapvieno ar stingrām sociālajām prasībām, tostarp veicinot pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un veselībai nekaitīgus un drošus darba apstākļus (piemēram, nodrošinot, ka darba ņēmēji darbavietā nav pakļauti kaitīgu vielu iedarbībai); |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka, īstenojot pāreju uz ilgtspējīgu aprites ekonomiku, vērienīgi mērķi vides jomā būtu jāapvieno ar stingrām sociālajām prasībām, tostarp veicinot pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un veselībai nekaitīgus un drošus darba apstākļus (piemēram, nodrošinot, ka darba ņēmēji darbavietā nav pakļauti kaitīgu vielu iedarbībai);

| 15. | uzsver nepieciešamību izveidot saskaņotāku tiesisko regulējumu ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam, aptverot visu ražošanas ciklu no ilgtspējīgas resursu ieguves līdz enerģijas reģenerācijai produkta dzīves cikla beigās; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību izveidot saskaņotāku tiesisko regulējumu ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam, aptverot visu ražošanas ciklu no ilgtspējīgas resursu ieguves līdz enerģijas reģenerācijai produkta dzīves cikla beigās;

Rādītāji un mērķi

| 16. | uzsver, ka līdz 2050. gadam ir jāpanāk, lai resursu izmantošana ES būtu ilgtspējīga, un ka tāpēc ir absolūti līdz ilgtspējīgiem līmeņiem ir jāsamazina resursu patēriņš, pamatojoties uz uzticamiem resursu patēriņa apjoma mērījumiem visā piegādes ķēdē, strikti piemērojot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, īstenojot resursu izmantošanu atbilstoši kaskādes principam, jo īpaši biomasas izmantošanas jomā, atbilstoši ilgtspējīgas un atbildīgas ieguves principiem, izveidojot neatjaunojamo resursu noslēgto loku, palielinot atjaunojamo resursu izmantošanu to atjaunojamības robežās, izbeidzot toksisko vielu izmantošanu, jo īpaši, ja ir pieejamas nekaitīgas alternatīvas vai tās tiks izstrādātās saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ķimikāliju jomā, lai nodrošinātu netoksisku materiālu apriti un uzlabotu ekosistēmu pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka līdz 2050. gadam ir jāpanāk, lai resursu izmantošana ES būtu ilgtspējīga, un ka tāpēc ir absolūti līdz ilgtspējīgiem līmeņiem ir jāsamazina resursu patēriņš, pamatojoties uz uzticamiem resursu patēriņa apjoma mērījumiem visā piegādes ķēdē, strikti piemērojot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, īstenojot resursu izmantošanu atbilstoši kaskādes principam, jo īpaši biomasas izmantošanas jomā, atbilstoši ilgtspējīgas un atbildīgas ieguves principiem, izveidojot neatjaunojamo resursu noslēgto loku, palielinot atjaunojamo resursu izmantošanu to atjaunojamības robežās, izbeidzot toksisko vielu izmantošanu, jo īpaši, ja ir pieejamas nekaitīgas alternatīvas vai tās tiks izstrādātās saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ķimikāliju jomā, lai nodrošinātu netoksisku materiālu apriti un uzlabotu ekosistēmu pakalpojumu kvalitāti;

| 17. | atgādina, ka jau 2012. gadā Parlaments prasīja vienoties par skaidriem, pārliecinošiem un izmērāmiem saimnieciskās darbības rādītājiem, kuros ņemtas vērā klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība un resursefektivitāte no dzīves cikla perspektīvas, un izmantot šos rādītājus par pamatu likumdošanas iniciatīvām un konkrētiem samazināšanas mērķiem; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka jau 2012. gadā Parlaments prasīja vienoties par skaidriem, pārliecinošiem un izmērāmiem saimnieciskās darbības rādītājiem, kuros ņemtas vērā klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība un resursefektivitāte no dzīves cikla perspektīvas, un izmantot šos rādītājus par pamatu likumdošanas iniciatīvām un konkrētiem samazināšanas mērķiem;

| 18. | mudina Komisiju līdz 2015. gada beigām ierosināt pamatrādītāju un vairākus pakārtotos rādītājus resursefektivitātei, iekļaujot arī ekosistēmu pakalpojumus; norāda, ka šo saskaņoto rādītāju izmantošanai jābūt juridiski saistošai sākot ar 2018. gadu un tiem jāvērtē resursu patēriņš, tostarp to imports un eksports ES, dalībvalsts un nozares līmenī, un tajos jāņem vērā produktu un pakalpojumu pilns aprites cikls, un tie jāpamato ar vides ietekmes metodoloģiju, mērot vismaz zemes, ūdens un izejvielu izmantošanu, kā arī oglekli; |
| --- | --- |

18.

mudina Komisiju līdz 2015. gada beigām ierosināt pamatrādītāju un vairākus pakārtotos rādītājus resursefektivitātei, iekļaujot arī ekosistēmu pakalpojumus; norāda, ka šo saskaņoto rādītāju izmantošanai jābūt juridiski saistošai sākot ar 2018. gadu un tiem jāvērtē resursu patēriņš, tostarp to imports un eksports ES, dalībvalsts un nozares līmenī, un tajos jāņem vērā produktu un pakalpojumu pilns aprites cikls, un tie jāpamato ar vides ietekmes metodoloģiju, mērot vismaz zemes, ūdens un izejvielu izmantošanu, kā arī oglekli;

| 19. | mudina Komisiju līdz 2015. gada beigām noteikt resursefektivitātes palielināšanas mērķi ES līmenī — 30 % apmērā līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada līmeni, kā arī atsevišķus mērķus katrai dalībvalstij; uzsver, ka pirms resursefektivitātes mērķu īstenošanas, tie jāpamato ar rādītājiem; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisiju līdz 2015. gada beigām noteikt resursefektivitātes palielināšanas mērķi ES līmenī — 30 % apmērā līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada līmeni, kā arī atsevišķus mērķus katrai dalībvalstij; uzsver, ka pirms resursefektivitātes mērķu īstenošanas, tie jāpamato ar rādītājiem;

| 20. | mudina Komisiju veicināt resursefektivitātes rādītāju izmantošanu ar starptautiskām konvencijām, lai dotu iespēju salīdzināt nozares un tautsaimniecības un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un atbalstītu dialogu un sadarbību ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

20.

mudina Komisiju veicināt resursefektivitātes rādītāju izmantošanu ar starptautiskām konvencijām, lai dotu iespēju salīdzināt nozares un tautsaimniecības un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un atbalstītu dialogu un sadarbību ar trešām valstīm;

| 21. | uzsver, ka šie rādītāji ir jāiekļauj Eiropas pusgadā un visos ietekmes novērtējumos; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka šie rādītāji ir jāiekļauj Eiropas pusgadā un visos ietekmes novērtējumos;

Produktu politika un ekodizains

| 22. | uzsver, cik svarīga ir labi pārdomāta produktu politika, kas palielina to dzīves ciklu, izturīgumu, remonta un pārstrādes iespējas; norāda, ka produkta aprites ciklā izmantoto resursu daudzums, remonta, atkārtotas izmantošanas un pārstrādes iespējas lielā mērā tiek noteiktas jau tā izstrādes posmā; aicina Komisiju veicināt uz dzīves ciklu orientētu produktu politiku, jo īpaši nosakot saskaņotas metodes produktu ekoloģiskās pēdas novērtējumam; |
| --- | --- |

22.

uzsver, cik svarīga ir labi pārdomāta produktu politika, kas palielina to dzīves ciklu, izturīgumu, remonta un pārstrādes iespējas; norāda, ka produkta aprites ciklā izmantoto resursu daudzums, remonta, atkārtotas izmantošanas un pārstrādes iespējas lielā mērā tiek noteiktas jau tā izstrādes posmā; aicina Komisiju veicināt uz dzīves ciklu orientētu produktu politiku, jo īpaši nosakot saskaņotas metodes produktu ekoloģiskās pēdas novērtējumam;

| 23. | šajā sakarībā aicina Komisiju iesniegt vērienīgu darba programmu, un ar jauniem un atjauninātiem īstenošanas pasākumiem visaptveroši un tālejoši īstenot ekodizaina prasības, kas noteiktas Ekodizaina direktīvā, un sākt ar jau izstrādāto pasākumu nekavējošu pieņemšanu; |
| --- | --- |

23.

šajā sakarībā aicina Komisiju iesniegt vērienīgu darba programmu, un ar jauniem un atjauninātiem īstenošanas pasākumiem visaptveroši un tālejoši īstenot ekodizaina prasības, kas noteiktas Ekodizaina direktīvā, un sākt ar jau izstrādāto pasākumu nekavējošu pieņemšanu;

| 24. | mudina Komisiju ierosināt tiesību aktu ekodizaina jomā un citu ar produktu politiku saistīto tiesību aktu pārskatīšanu līdz 2016. gada beigām, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu un paredzot šādas svarīgas izmaiņas: paplašināt ekodizaina prasību piemērošanas jomu, lai tās attiecinātu uz visām galvenajām produktu grupām, ne tikai uz produktiem, kas saistīti ar enerģiju; pakāpeniski iekļaut visas attiecīgās resursu efektivitātes pazīmes obligātajās prasībās par produktu izstrādi; ieviest obligātu “produkta pasi”, pamatojoties uz šīm prasībām; noteikt, ka jāīsteno pašuzraudzība un trešās personas veikta revīzija, lai nodrošinātu, ka produkts atbilst šiem standartiem; kā arī noteikt horizontālas prasības, tostarp attiecībā uz izturīgumu, remontējamību, atkārtotu izmantojamību un pārstrādājamību; |
| --- | --- |

24.

mudina Komisiju ierosināt tiesību aktu ekodizaina jomā un citu ar produktu politiku saistīto tiesību aktu pārskatīšanu līdz 2016. gada beigām, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu un paredzot šādas svarīgas izmaiņas: paplašināt ekodizaina prasību piemērošanas jomu, lai tās attiecinātu uz visām galvenajām produktu grupām, ne tikai uz produktiem, kas saistīti ar enerģiju; pakāpeniski iekļaut visas attiecīgās resursu efektivitātes pazīmes obligātajās prasībās par produktu izstrādi; ieviest obligātu “produkta pasi”, pamatojoties uz šīm prasībām; noteikt, ka jāīsteno pašuzraudzība un trešās personas veikta revīzija, lai nodrošinātu, ka produkts atbilst šiem standartiem; kā arī noteikt horizontālas prasības, tostarp attiecībā uz izturīgumu, remontējamību, atkārtotu izmantojamību un pārstrādājamību;

| 25. | aicina Komisiju, pamatojoties uz izmaksu-ieguvumu analīzi, novērtēt iespējas noteikt prasības par pārstrādātu izejvielu minimālo sastāvu jaunos produktos, saistībā ar turpmāk paredzēto Ekodizaina direktīvas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju, pamatojoties uz izmaksu-ieguvumu analīzi, novērtēt iespējas noteikt prasības par pārstrādātu izejvielu minimālo sastāvu jaunos produktos, saistībā ar turpmāk paredzēto Ekodizaina direktīvas pārskatīšanu;

| 26. | mudina Komisiju izstrādāt pasākumus pret plānoto novecošanos un padziļināti izstrādāt produktu standartu kopumu aprites ekonomikā, kurā tiktu paredzēta pārveidošana, remonts, atvieglota demontāža un izejvielu efektīva izmantošana, atjaunojamie resursi un pārstrādāti materiāli produktos; |
| --- | --- |

26.

mudina Komisiju izstrādāt pasākumus pret plānoto novecošanos un padziļināti izstrādāt produktu standartu kopumu aprites ekonomikā, kurā tiktu paredzēta pārveidošana, remonts, atvieglota demontāža un izejvielu efektīva izmantošana, atjaunojamie resursi un pārstrādāti materiāli produktos;

| 27. | atgādina, ka standartizētu un modulāru komponentu pieejamībai, demontāžas plānošanai, ilgi kalpojušu produktu izstrādei un efektīviem ražošanas procesiem ir nozīmīga loma veiksmīgā aprites ekonomikā; mudina Komisiju veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka produkti ir izturīgi, viegli atjaunināmi, atkārtoti izmantojami, pielāgojami, pārstrādājami un sadalāmi jaunos resursos, un ka daļas, kuru sastāvā ir bīstamās vielas, ir skaidri identificētas produktu rokasgrāmatās, lai šīs daļas pirms pārstrādes varētu viegli atdalīt; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka standartizētu un modulāru komponentu pieejamībai, demontāžas plānošanai, ilgi kalpojušu produktu izstrādei un efektīviem ražošanas procesiem ir nozīmīga loma veiksmīgā aprites ekonomikā; mudina Komisiju veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka produkti ir izturīgi, viegli atjaunināmi, atkārtoti izmantojami, pielāgojami, pārstrādājami un sadalāmi jaunos resursos, un ka daļas, kuru sastāvā ir bīstamās vielas, ir skaidri identificētas produktu rokasgrāmatās, lai šīs daļas pirms pārstrādes varētu viegli atdalīt;

| 28. | uzsver, ka ir izšķiroši svarīgi veicināt patērētāju izpratni un viņu proaktīvo lomu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir izšķiroši svarīgi veicināt patērētāju izpratni un viņu proaktīvo lomu;

| 29. | aicina Komisiju ierosināt pagarināt ilglietojuma patēriņa preču obligāto garantijas laiku, lai pagarinātu produkta paredzamo dzīves ciklu, un precizēt, ka saskaņā ar Direktīvu 1999/44/EK, patēriņa preču tirgotājiem ir jāpārbauda defekti garantijas pirmo divu gadu laikā, un jāpieprasa maksa no patērētāja vienīgi gadījumos, ja defekts radies nepareizas izmantošanas rezultātā; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju ierosināt pagarināt ilglietojuma patēriņa preču obligāto garantijas laiku, lai pagarinātu produkta paredzamo dzīves ciklu, un precizēt, ka saskaņā ar Direktīvu 1999/44/EK, patēriņa preču tirgotājiem ir jāpārbauda defekti garantijas pirmo divu gadu laikā, un jāpieprasa maksa no patērētāja vienīgi gadījumos, ja defekts radies nepareizas izmantošanas rezultātā;

| 30. | aicina Komisiju ierosināt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz rezerves daļu pieejamību, lai tādējādi nodrošinātu produktu remontējamību to dzīves cikla laikā; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju ierosināt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz rezerves daļu pieejamību, lai tādējādi nodrošinātu produktu remontējamību to dzīves cikla laikā;

| 31. | aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas Ķimikāliju aģentūru (ECHA) pastiprināt centienus, lai saistībā ar REACH aizstātu īpaši bīstamās vielas un ierobežotu to vielu izmantošanu, kas nepieļaujami apdraud cilvēku veselību vai vidi, lai tādējādi vismaz izpildītu Septītā vides rīcības plāna prasības izstrādāt netoksiskus materiālu aprites ciklus, tādējādi nodrošinot, ka pārstrādātus atkritumus ir iespējams izmantot, kā izejvielu lielu, uzticamu avotu Savienībā; šajā sakarībā aicina Komisiju nekavējoties izbeigt tās vienpusējo moratoriju ECHA ieteikumu ievērošanai attiecībā uz īpaši bīstamo vielu iekļaušanu REACH XIV pielikumā, un nevilcinoties iekļaut šīs vielas attiecīgajā pielikumā; saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju uzsver, ka atkritumu rašanās novēršana ir svarīgāka par pārstrādi un, ka, attiecīgi pārstrāde nebūtu jāizmanto kā attaisnojums bīstamo vielu izmantošanas turpināšanai; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas Ķimikāliju aģentūru (ECHA) pastiprināt centienus, lai saistībā ar REACH aizstātu īpaši bīstamās vielas un ierobežotu to vielu izmantošanu, kas nepieļaujami apdraud cilvēku veselību vai vidi, lai tādējādi vismaz izpildītu Septītā vides rīcības plāna prasības izstrādāt netoksiskus materiālu aprites ciklus, tādējādi nodrošinot, ka pārstrādātus atkritumus ir iespējams izmantot, kā izejvielu lielu, uzticamu avotu Savienībā; šajā sakarībā aicina Komisiju nekavējoties izbeigt tās vienpusējo moratoriju ECHA ieteikumu ievērošanai attiecībā uz īpaši bīstamo vielu iekļaušanu REACH XIV pielikumā, un nevilcinoties iekļaut šīs vielas attiecīgajā pielikumā; saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju uzsver, ka atkritumu rašanās novēršana ir svarīgāka par pārstrādi un, ka, attiecīgi pārstrāde nebūtu jāizmanto kā attaisnojums bīstamo vielu izmantošanas turpināšanai;

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai saistībā ar Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās, aizstātu īpaši bīstamās vielas, tādējādi izstrādājot netoksiskus materiālu aprites ciklus; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai saistībā ar Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās, aizstātu īpaši bīstamās vielas, tādējādi izstrādājot netoksiskus materiālu aprites ciklus;

| 33. | mudina dalībvalstis veikt tirgus efektīvu uzraudzību, lai nodrošinātu, ka gan Eiropas, gan importētie produkti atbilst prasībām par produktu politiku un izstrādi; mudina dalībvalstis, lai nodrošinātu šo tirgus efektīvo uzraudzību, nekavējoties virzīties uz priekšu tirgus uzraudzības regulas pārskatīšanas likumdošanas procedūrā; atzīmē, ka jebkāda turpmāka kavēšanās kaitēs uzņēmumu un iedzīvotāju interesēm; |
| --- | --- |

33.

mudina dalībvalstis veikt tirgus efektīvu uzraudzību, lai nodrošinātu, ka gan Eiropas, gan importētie produkti atbilst prasībām par produktu politiku un izstrādi; mudina dalībvalstis, lai nodrošinātu šo tirgus efektīvo uzraudzību, nekavējoties virzīties uz priekšu tirgus uzraudzības regulas pārskatīšanas likumdošanas procedūrā; atzīmē, ka jebkāda turpmāka kavēšanās kaitēs uzņēmumu un iedzīvotāju interesēm;

Ceļā uz bezatkritumu saimniekošanu

| 34. | jo īpaši uzsver, ka, saskaņā ar Komisijas veikto analīzi, pieņemot jaunus mērķus attiecībā uz atkritumiem, varētu radīt 180 000 darbvietu, padarīt ES konkurētspējīgāku un samazināt pieprasījumu pēc dārgām izejvielām, kuru krājumi ir ierobežoti (9); pauž nožēlu, ka ir atsaukts likumdošanas priekšlikums par atkritumiem (10), taču, ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka F. Timmermans paziņojumu 2014. gada decembra plenārsēdē, uzskata, ka ir iespēja izstrādāt jaunu un vēl vērienīgāku aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu; |
| --- | --- |

34.

jo īpaši uzsver, ka, saskaņā ar Komisijas veikto analīzi, pieņemot jaunus mērķus attiecībā uz atkritumiem, varētu radīt 180 000 darbvietu, padarīt ES konkurētspējīgāku un samazināt pieprasījumu pēc dārgām izejvielām, kuru krājumi ir ierobežoti (9); pauž nožēlu, ka ir atsaukts likumdošanas priekšlikums par atkritumiem (10), taču, ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka F. Timmermans paziņojumu 2014. gada decembra plenārsēdē, uzskata, ka ir iespēja izstrādāt jaunu un vēl vērienīgāku aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu;

| 35. | mudina Komisiju līdz 2015. gada beigām iesniegt tās solīto priekšlikumu atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktu pārskatīšanai, piemērojot atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principu, un šajā priekšlikumā:






  — | noteikt skaidras un nepārprotamas definīcijas; |
| --- | --- | --- |

35.

mudina Komisiju līdz 2015. gada beigām iesniegt tās solīto priekšlikumu atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktu pārskatīšanai, piemērojot atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principu, un šajā priekšlikumā:

—

noteikt skaidras un nepārprotamas definīcijas;

| — | izstrādāt atkritumu rašanās novēršanas pasākumus; |
| --- | --- |

—

izstrādāt atkritumu rašanās novēršanas pasākumus;

| — | noteikt atkritumu samazināšanas saistošus mērķus sadzīves, komerciālajiem un rūpnieciskajiem atkritumiem, kas jāsasniedz līdz 2025. gadam |
| --- | --- |

—

noteikt atkritumu samazināšanas saistošus mērķus sadzīves, komerciālajiem un rūpnieciskajiem atkritumiem, kas jāsasniedz līdz 2025. gadam

| — | noteikt skaidrus obligātos standartus attiecībā uz prasībām par ražotāju atbildības palielināšanu, lai nodrošinātu pārredzamību, izmaksu lietderību un ražotāju lielākas atbildības shēmas; |
| --- | --- |

—

noteikt skaidrus obligātos standartus attiecībā uz prasībām par ražotāju atbildības palielināšanu, lai nodrošinātu pārredzamību, izmaksu lietderību un ražotāju lielākas atbildības shēmas;

| — | piemērot principu “maksā, kad izmet” attiecībā uz galīgajiem atkritumiem, apvienojumā ar obligātām dalītās savākšanas shēmas papīram, metālam, plastmasai un stiklam, lai veicinātu otrreizējo izejvielu augstu kvalitāti; līdz 2020. gadam ieviest dalīto vākšanu bioatkritumiem; |
| --- | --- |

—

piemērot principu “maksā, kad izmet” attiecībā uz galīgajiem atkritumiem, apvienojumā ar obligātām dalītās savākšanas shēmas papīram, metālam, plastmasai un stiklam, lai veicinātu otrreizējo izejvielu augstu kvalitāti; līdz 2020. gadam ieviest dalīto vākšanu bioatkritumiem;

| — | palielināt atkritumu pārstrādes/sagatavošanas atkārtotai izmantošanai mērķvērtību līdz vismaz 70 % no cietajiem sadzīves atkritumiem un 80 % no iepakojuma atkritumiem līdz 2030. gadam, pamatojoties uz stingru ziņošanas metodi, kas nepieļauj, ka nepārstrādātie atkritumi (apglabātie vai sadedzinātie) tiek uzrādīti kā pārstrādāt, un izmantot vienotu saskaņotu metodi visām dalībvalstīm ar ārēji pārbaudītu statistiku; – noteikt saistības pārstrādātājiem ziņot par šķirošanas iekārtās ienākošo atkritumu daudzumu, kā arī par pārstrādāto materiālu daudzumu, kas tiek izvests no pārstrādāšanas iekārtām; |
| --- | --- |

—

palielināt atkritumu pārstrādes/sagatavošanas atkārtotai izmantošanai mērķvērtību līdz vismaz 70 % no cietajiem sadzīves atkritumiem un 80 % no iepakojuma atkritumiem līdz 2030. gadam, pamatojoties uz stingru ziņošanas metodi, kas nepieļauj, ka nepārstrādātie atkritumi (apglabātie vai sadedzinātie) tiek uzrādīti kā pārstrādāt, un izmantot vienotu saskaņotu metodi visām dalībvalstīm ar ārēji pārbaudītu statistiku; – noteikt saistības pārstrādātājiem ziņot par šķirošanas iekārtās ienākošo atkritumu daudzumu, kā arī par pārstrādāto materiālu daudzumu, kas tiek izvests no pārstrādāšanas iekārtām;

| — | līdz 2020. gadam stingri ierobežot sadedzināšanu ar vai bez enerģijas atguves nepārstrādājamiem un bioloģiski nenoārdāmiem atkritumiem; |
| --- | --- |

—

līdz 2020. gadam stingri ierobežot sadedzināšanu ar vai bez enerģijas atguves nepārstrādājamiem un bioloģiski nenoārdāmiem atkritumiem;

| — | noteikt trijos posmos (2020., 2025. un 2030. gads) saistošu pakāpenisku apglabāšanas samazināšanu, kas īstenota saskaņā ar prasībām par pārstrādi, kā rezultātā nonākot pie apglabāšanas aizlieguma, izņemot dažu bīstamu atkritumu un galīgo atkritumu gadījumus, kad apglabāšana ir vides ziņā vissaprātīgākais risinājums; |
| --- | --- |

—

noteikt trijos posmos (2020., 2025. un 2030. gads) saistošu pakāpenisku apglabāšanas samazināšanu, kas īstenota saskaņā ar prasībām par pārstrādi, kā rezultātā nonākot pie apglabāšanas aizlieguma, izņemot dažu bīstamu atkritumu un galīgo atkritumu gadījumus, kad apglabāšana ir vides ziņā vissaprātīgākais risinājums;

| — | mudināt dalībvalstis ieviest maksu par apglabāšanu poligonos un sadedzināšanu; |
| --- | --- |

—

mudināt dalībvalstis ieviest maksu par apglabāšanu poligonos un sadedzināšanu;

| 36. | uzsver Eiropas atkritumu politikas mērķu nozīmību un pievienoto vērtību ne tikai attiecībā uz juridisko noteiktību, paredzamību un vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanu iekšējā tirgū, bet arī attiecībā uz to, ka tiek nosargāta un uzlabota dzīves vide visiem ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

36.

uzsver Eiropas atkritumu politikas mērķu nozīmību un pievienoto vērtību ne tikai attiecībā uz juridisko noteiktību, paredzamību un vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanu iekšējā tirgū, bet arī attiecībā uz to, ka tiek nosargāta un uzlabota dzīves vide visiem ES iedzīvotājiem;

| 37. | aicina Komisiju izstrādāt vienādus mērķus visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu vienādi augstu vides aizsardzības līmeni visā ES, un lai neapdraudētu vienoto tirgu; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju izstrādāt vienādus mērķus visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu vienādi augstu vides aizsardzības līmeni visā ES, un lai neapdraudētu vienoto tirgu;

| 38. | mudina Komisiju nodrošināt, ka spēkā esošie atkritumu apsaimniekošanas tiesību akti un mērķi tiek pilnībā un pienācīgi īstenoti, tostarp jo īpaši saistības ieviest dalītās savākšanas shēmas, nodrošināt, ka dalībvalstis pastiprinātu centienus sasniegt noteiktos mērķus un noteikt pasākumus dalībvalstu atbalstam, lai tās varētu ieviest pareizos instrumentus šo mērķu sasniegšanai noteiktajos termiņos; |
| --- | --- |

38.

mudina Komisiju nodrošināt, ka spēkā esošie atkritumu apsaimniekošanas tiesību akti un mērķi tiek pilnībā un pienācīgi īstenoti, tostarp jo īpaši saistības ieviest dalītās savākšanas shēmas, nodrošināt, ka dalībvalstis pastiprinātu centienus sasniegt noteiktos mērķus un noteikt pasākumus dalībvalstu atbalstam, lai tās varētu ieviest pareizos instrumentus šo mērķu sasniegšanai noteiktajos termiņos;

| 39. | uzsver — lai vislabāk izmantotu atkritumu apsaimniekošanas pieejamo jaudu ES, ir nepieciešama labāka plānošana un informācijas apmaiņa, tādējādi nepieļaujot jaudas pārpalikumus; |
| --- | --- |

39.

uzsver — lai vislabāk izmantotu atkritumu apsaimniekošanas pieejamo jaudu ES, ir nepieciešama labāka plānošana un informācijas apmaiņa, tādējādi nepieļaujot jaudas pārpalikumus;

| 40. | aicina Komisiju padziļināti izpētīt iespējas ierosināt regulatīvo satvaru izejvielu ieguves poligonos veicināšanai, lai atļautu atgūt otrreizējās izejvielas, kas atrodas atkritumu apglabāšanas poligonos un izvērtēt iespējas izstrādāt vides atļauju piešķiršanas sistēmu otrreizējas pārstrādes nozarei; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju padziļināti izpētīt iespējas ierosināt regulatīvo satvaru izejvielu ieguves poligonos veicināšanai, lai atļautu atgūt otrreizējās izejvielas, kas atrodas atkritumu apglabāšanas poligonos un izvērtēt iespējas izstrādāt vides atļauju piešķiršanas sistēmu otrreizējas pārstrādes nozarei;

| 41. | aicina Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību un stingrāku kontroli, lai nepieļautu atkritumu pārvešanu uz valstīm, kurās ir zemāki vides un sociālie standarti nekā ES; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību un stingrāku kontroli, lai nepieļautu atkritumu pārvešanu uz valstīm, kurās ir zemāki vides un sociālie standarti nekā ES;

| 42. | aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm palielināt centienus, lai nepieļautu pēclietošanas atkritumu nelegālu eksportu; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm palielināt centienus, lai nepieļautu pēclietošanas atkritumu nelegālu eksportu;

| 43. | aicina Komisiju noteikt Atkritumu apsaimniekošanas pamatdirektīvā obligātās prasības valstu atkritumu rašanās novēršanas programmām un izstrādāt mērķu un rādītāju kopumu, ar kura palīdzību būtu iespējams salīdzināt dalībvalstu atsevišķos veikumus; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju noteikt Atkritumu apsaimniekošanas pamatdirektīvā obligātās prasības valstu atkritumu rašanās novēršanas programmām un izstrādāt mērķu un rādītāju kopumu, ar kura palīdzību būtu iespējams salīdzināt dalībvalstu atsevišķos veikumus;

| 44. | mudina Komisiju risināt specifiskas ar atkritumiem saistītas problēmas un veikt pasākumus, kas paredzēti Komisijas paziņojumā par aprites ekonomiku (COM(2014)0398); mudina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka ES līdzekļi tiek mobilizēti, lai palīdzētu sasniegt integrētas atkritumu apsaimniekošanas mērķus, piemēram, dalīto savākšanu un otrreizējas pārstrādes infrastruktūras attīstīšanu; |
| --- | --- |

44.

mudina Komisiju risināt specifiskas ar atkritumiem saistītas problēmas un veikt pasākumus, kas paredzēti Komisijas paziņojumā par aprites ekonomiku (COM(2014)0398); mudina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka ES līdzekļi tiek mobilizēti, lai palīdzētu sasniegt integrētas atkritumu apsaimniekošanas mērķus, piemēram, dalīto savākšanu un otrreizējas pārstrādes infrastruktūras attīstīšanu;

| 45. | mudina Komisiju ierosināt mērķi 50 % apmērā līdz 2025. gadam samazināt atkritumus jūrā salīdzinājumā ar 2014. gada līmeni; |
| --- | --- |

45.

mudina Komisiju ierosināt mērķi 50 % apmērā līdz 2025. gadam samazināt atkritumus jūrā salīdzinājumā ar 2014. gada līmeni;

| 46. | uzsver, ka jāformulē mērķi attiecībā uz konkrētu reto metālu savākšanu un pārstrādi, ņemot vērā to aizvien lielāku trūkumu, kā arī lai samazinātu atkarību no to piegādēm; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka jāformulē mērķi attiecībā uz konkrētu reto metālu savākšanu un pārstrādi, ņemot vērā to aizvien lielāku trūkumu, kā arī lai samazinātu atkarību no to piegādēm;

| 47. | aicina Komisiju līdz 2015. gada beigām ierosināt mērķus, pasākumus un instrumentus, lai risinātu pārtikas izšķērdēšanas problēmu, tostarp nosakot saistošu mērķi pārtikas atkritumu apjoma samazināšanai ražošanā, mazumtirdzniecībā/izplatīšanā, sabiedriskajā ēdināšanā un viesmīlības nozarē, kā arī mājsaimniecībās par vismaz 30 % līdz 2025. gadam; mudina Komisiju veicināt to, lai dalībvalstīs veidotos konvencijas, kas ierosinātu, ka pārtikas mazumtirdzniecības nozare nepārdotos produktus izdala labdarības organizācijām; aicina Komisiju, veicot ietekmes novērtējumu jaunam attiecīgam likumdošanas priekšlikumam, izvērtēt tā potenciālo ietekmi uz pārtikas atkritumu rašanos; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju līdz 2015. gada beigām ierosināt mērķus, pasākumus un instrumentus, lai risinātu pārtikas izšķērdēšanas problēmu, tostarp nosakot saistošu mērķi pārtikas atkritumu apjoma samazināšanai ražošanā, mazumtirdzniecībā/izplatīšanā, sabiedriskajā ēdināšanā un viesmīlības nozarē, kā arī mājsaimniecībās par vismaz 30 % līdz 2025. gadam; mudina Komisiju veicināt to, lai dalībvalstīs veidotos konvencijas, kas ierosinātu, ka pārtikas mazumtirdzniecības nozare nepārdotos produktus izdala labdarības organizācijām; aicina Komisiju, veicot ietekmes novērtējumu jaunam attiecīgam likumdošanas priekšlikumam, izvērtēt tā potenciālo ietekmi uz pārtikas atkritumu rašanos;

Ilgtspējīgas ēkas

| 48. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Resursu efektivitātes iespējas celtniecības nozarē” (COM(2014)0445); uzskata, ka nepieciešama pieeja būvniecībai, kuras pamatā būtu ceļvedis un ilgtermiņa mērķi; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Resursu efektivitātes iespējas celtniecības nozarē” (COM(2014)0445); uzskata, ka nepieciešama pieeja būvniecībai, kuras pamatā būtu ceļvedis un ilgtermiņa mērķi;

| 49. | aicina Komisiju ierosināt, lai būvniecības nozarē tiktu pilnībā īstenoti aprites ekonomikas principi un prasības, un dziļāk izstrādāt politikas satvaru resursefektivitātei ēkās — tostarp izstrādāt rādītājus, standartus un metodes, kā arī kvalitātes prasības attiecībā uz zemes izmantošanu un pilsētvides plānošanu, arhitektūru, strukturālo inženieriju, būvniecību, uzturēšanu, pielāgojamību, energoefektivitāti, atjaunošanu un otrreizēju pārstrādi; norāda, ka rādītājos saistībā ar ilgtspējīgām ēkām ir jāparedz arī zaļā infrastruktūra, piemēram, zaļie jumti; uzsver, cik svarīgs ir holistisks redzējums attiecībā uz Eiropas ēku fondu, nosakot skaidrus, vērienīgus mērķus vidējam termiņam un ilgtermiņam, kā arī ceļvežus šā redzējuma īstenošanai; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju ierosināt, lai būvniecības nozarē tiktu pilnībā īstenoti aprites ekonomikas principi un prasības, un dziļāk izstrādāt politikas satvaru resursefektivitātei ēkās — tostarp izstrādāt rādītājus, standartus un metodes, kā arī kvalitātes prasības attiecībā uz zemes izmantošanu un pilsētvides plānošanu, arhitektūru, strukturālo inženieriju, būvniecību, uzturēšanu, pielāgojamību, energoefektivitāti, atjaunošanu un otrreizēju pārstrādi; norāda, ka rādītājos saistībā ar ilgtspējīgām ēkām ir jāparedz arī zaļā infrastruktūra, piemēram, zaļie jumti; uzsver, cik svarīgs ir holistisks redzējums attiecībā uz Eiropas ēku fondu, nosakot skaidrus, vērienīgus mērķus vidējam termiņam un ilgtermiņam, kā arī ceļvežus šā redzējuma īstenošanai;

| 50. | uzskata, ka iekštelpu gaisa kvalitātei, kā arī labjutībai un lietotāju sociālajām vajadzībām ir jābūt integrētām ēku ilgtspējības novērtējumā; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka iekštelpu gaisa kvalitātei, kā arī labjutībai un lietotāju sociālajām vajadzībām ir jābūt integrētām ēku ilgtspējības novērtējumā;

| 51. | aicina Komisiju saistībā ar vispārējiem resursefektivitātes rādītājiem izstrādāt rādītājus ēku ilgtspējības novērtēšanai visā to dzīves ciklā, izmantojot pieejamos standartus un metodes, kā arī pamatojoties uz vides, ekonomiskās un sociālās ilgtspējības pieeju; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju saistībā ar vispārējiem resursefektivitātes rādītājiem izstrādāt rādītājus ēku ilgtspējības novērtēšanai visā to dzīves ciklā, izmantojot pieejamos standartus un metodes, kā arī pamatojoties uz vides, ekonomiskās un sociālās ilgtspējības pieeju;

| 52. | prasa Komisijai noskaidrot vai labāko pieejamo tehnisko paņēmienu principus un standartus varētu piemērot arī visiem ēku materiāliem un daļām, un izstrādāt būvniecības pasi, pamatojoties uz ēkas pilnu aprites ciklu; |
| --- | --- |

52.

prasa Komisijai noskaidrot vai labāko pieejamo tehnisko paņēmienu principus un standartus varētu piemērot arī visiem ēku materiāliem un daļām, un izstrādāt būvniecības pasi, pamatojoties uz ēkas pilnu aprites ciklu;

| 53. | uzskata, ka 90 % no apbūvētās vides 2050. gadā pastāv jau patlaban, tādēļ jānosaka īpašas prasības un stimuli renovācijas nozarei, lai līdz 2050. gadam uzlabotu ēku energoefektivitāti; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju esošo ēku renovācijai un nostiprināt valstu renovācijas stratēģiju nozīmi, kas ieviestas saskaņā ar Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka 90 % no apbūvētās vides 2050. gadā pastāv jau patlaban, tādēļ jānosaka īpašas prasības un stimuli renovācijas nozarei, lai līdz 2050. gadam uzlabotu ēku energoefektivitāti; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju esošo ēku renovācijai un nostiprināt valstu renovācijas stratēģiju nozīmi, kas ieviestas saskaņā ar Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti

| 54. | aicina dalībvalstis atbalstīt otrreizējas pārstrādes uzlabošanu, izstrādājot infrastruktūru selektīvai savākšanai un pārstrādei būvniecības nozarē; |
| --- | --- |

54.

aicina dalībvalstis atbalstīt otrreizējas pārstrādes uzlabošanu, izstrādājot infrastruktūru selektīvai savākšanai un pārstrādei būvniecības nozarē;

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt pirmsnojaukšanas revīziju potenciālu (kurās novērtētu ēkas pirms demontāžas vai nojaukšanas, lai aprakstītu pieejamos materiālos un noteiktu, kā tos sadalīt otrreizējai pārstrādei) un potenciālu pārstrādājamo materiālu šķirošanai uz vietas (šķirošana uz vietas parasti nodrošina tīrākas sekundārās izejvielas nekā šķirošana citur, un tā var palīdzēt samazināt transportēšanas ietekmi uz vidi, piemēram, sasmalcinot/sablīvējot uz vietas); |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt pirmsnojaukšanas revīziju potenciālu (kurās novērtētu ēkas pirms demontāžas vai nojaukšanas, lai aprakstītu pieejamos materiālos un noteiktu, kā tos sadalīt otrreizējai pārstrādei) un potenciālu pārstrādājamo materiālu šķirošanai uz vietas (šķirošana uz vietas parasti nodrošina tīrākas sekundārās izejvielas nekā šķirošana citur, un tā var palīdzēt samazināt transportēšanas ietekmi uz vidi, piemēram, sasmalcinot/sablīvējot uz vietas);

| 56. | atzīmē, ka betons ir viens no visvairāk izmantotajiem materiāliem būvniecības nozarē; aicina Komisiju izvērtēt iespējas betona otrreizējai pārstrādei rūpniecības nozarē, kā tas tiek darīts Vācijā un Šveicē; |
| --- | --- |

56.

atzīmē, ka betons ir viens no visvairāk izmantotajiem materiāliem būvniecības nozarē; aicina Komisiju izvērtēt iespējas betona otrreizējai pārstrādei rūpniecības nozarē, kā tas tiek darīts Vācijā un Šveicē;

Otrreizējo izejvielu tirgu izveide

| 57. | aicina Komisiju izstrādāt pasākumus, lai stimulētu un atbalstītu augstas kvalitātes otrreizējo izejvielu tirgu izveidi, kā arī attīstītu uzņēmumus, kas nodarbojas ar otrreizējo izejvielu atkārtotu izmantošanu; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju izstrādāt pasākumus, lai stimulētu un atbalstītu augstas kvalitātes otrreizējo izejvielu tirgu izveidi, kā arī attīstītu uzņēmumus, kas nodarbojas ar otrreizējo izejvielu atkārtotu izmantošanu;

| 58. | uzskata, ka ilgtermiņa un paredzama politikas sistēma palīdzēs veicināt ieguldījumus un pasākumus, kas vajadzīgi, lai pilnībā attīstītu videi nekaitīgāku tehnoloģiju tirgu un veicinātu ilgtspējīgus uzņēmējdarbības risinājumus; uzsver, ka resursu efektivitātes rādītāji un mērķi, pastiprināti ar stingri noteiktu datu vākšanas sistēmu, publiskā un privātā sektora lēmumu pieņēmējiem nodrošinātu nepieciešamās pamatnostādnes ekonomikas pārveidē; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka ilgtermiņa un paredzama politikas sistēma palīdzēs veicināt ieguldījumus un pasākumus, kas vajadzīgi, lai pilnībā attīstītu videi nekaitīgāku tehnoloģiju tirgu un veicinātu ilgtspējīgus uzņēmējdarbības risinājumus; uzsver, ka resursu efektivitātes rādītāji un mērķi, pastiprināti ar stingri noteiktu datu vākšanas sistēmu, publiskā un privātā sektora lēmumu pieņēmējiem nodrošinātu nepieciešamās pamatnostādnes ekonomikas pārveidē;

| 59. | uzsver, ka liela nozīme ir tam, lai Komisija un dalībvalstis veicinātu rūpnieciskās simbiozes programmu izstrādi, kuras atbalstītu rūpnieciskās sinerģijas veidošanu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes jomā un kuras palīdzētu uzņēmumiem — jo īpaši MVU — saprast, kā to enerģija, atkritumi un blakusprodukti var kļūt par citiem uzņēmumiem noderīgu resursu; norāda arī uz citām līdzīgām koncepcijām, piemēram, bezatkritumu aprites ciklu (“no šūpuļa līdz šūpulim”) un rūpnieciskās ekoloģijas koncepciju; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka liela nozīme ir tam, lai Komisija un dalībvalstis veicinātu rūpnieciskās simbiozes programmu izstrādi, kuras atbalstītu rūpnieciskās sinerģijas veidošanu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes jomā un kuras palīdzētu uzņēmumiem — jo īpaši MVU — saprast, kā to enerģija, atkritumi un blakusprodukti var kļūt par citiem uzņēmumiem noderīgu resursu; norāda arī uz citām līdzīgām koncepcijām, piemēram, bezatkritumu aprites ciklu (“no šūpuļa līdz šūpulim”) un rūpnieciskās ekoloģijas koncepciju;

Citi pasākumi

| 60. | aicina Komisiju ierosināt obligātas zaļā publiskā iepirkuma procedūras, kurās atkārtoti izmantotiem, saremontētiem, pārveidotiem, atjaunotiem un citiem ilgtspējīgiem resursefektīviem produktiem un risinājumiem ir jāpiešķir prioritāte, un, ja tas netiek darīts, jāpiemēro princips “izpildi vai paskaidro”; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju ierosināt obligātas zaļā publiskā iepirkuma procedūras, kurās atkārtoti izmantotiem, saremontētiem, pārveidotiem, atjaunotiem un citiem ilgtspējīgiem resursefektīviem produktiem un risinājumiem ir jāpiešķir prioritāte, un, ja tas netiek darīts, jāpiemēro princips “izpildi vai paskaidro”;

| 61. | uzsver, ka ir vajadzīga principam “piesārņotājs maksā” atbilstoša fiskālā sistēma, kas nodrošinātu pareizo stimulu, piesaistot investīcijas resursu efektīvai izmantošanai, ražošanas procesu modernizēšanai, kā arī vieglāk remontējamu un izturīgāku produktu ražošanai; prasa, lai dalībvalstis šajā jomā panāktu aizvien lielāku progresu Eiropas pusgada procesā (11); |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka ir vajadzīga principam “piesārņotājs maksā” atbilstoša fiskālā sistēma, kas nodrošinātu pareizo stimulu, piesaistot investīcijas resursu efektīvai izmantošanai, ražošanas procesu modernizēšanai, kā arī vieglāk remontējamu un izturīgāku produktu ražošanai; prasa, lai dalībvalstis šajā jomā panāktu aizvien lielāku progresu Eiropas pusgada procesā (11);

| 62. | mudina Komisiju pētīt un ierosināt pasākumus saistībā ar nodokļu sistēmu, samazinātu PVN pārstrādātiem, atkārtoti izmantotiem un resursefektīviem produktiem; |
| --- | --- |

62.

mudina Komisiju pētīt un ierosināt pasākumus saistībā ar nodokļu sistēmu, samazinātu PVN pārstrādātiem, atkārtoti izmantotiem un resursefektīviem produktiem;

| 63. | mudina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot Zaļās rīcības plānu maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

63.

mudina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot Zaļās rīcības plānu maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| 64. | mudina Komisiju izstrādāt politikas satvaru attiecībā uz barības vielām, lai kāpinātu to reciklēšanu, veicinātu inovāciju, uzlabotu tirgus apstākļus, un nosacījumus par to ilgtspējīgu izmantošanu iestrādātu ES tiesību aktos par mēslojumu, pārtiku, ūdeņiem un atkritumiem; |
| --- | --- |

64.

mudina Komisiju izstrādāt politikas satvaru attiecībā uz barības vielām, lai kāpinātu to reciklēšanu, veicinātu inovāciju, uzlabotu tirgus apstākļus, un nosacījumus par to ilgtspējīgu izmantošanu iestrādātu ES tiesību aktos par mēslojumu, pārtiku, ūdeņiem un atkritumiem;

| 65. | mudina Komisiju 2016. gada pirmajā pusgadā nākt klajā ar ziņojumu par ilgtspējīgu pārtiku, kas ticis atlikts vairākkārt kopš 2013. gada; uzsver, ka ņemot vērā to, ka pārtikas ražošana un patēriņš izmanto būtisku daļu no resursiem, šajā ziņojumā holistiski jārisina resursu nepietiekamības problēma pārtikas aprites ķēdē un jāveicina ilgtspējīgas pārtikas politikas izstrādāšana; aicina Komisiju izvērtēt iespējas palielināt videi draudzīga pārtikas iepakojuma izmantošanu, tostarp izvērtējot iespēju pakāpeniski aizstāt pārtikas iepakojumu ar bioloģiskas izcelsmes un bioloģiski noārdāmiem, kompostējamiem materiāliem saskaņā ar Eiropas standartiem, |
| --- | --- |

65.

mudina Komisiju 2016. gada pirmajā pusgadā nākt klajā ar ziņojumu par ilgtspējīgu pārtiku, kas ticis atlikts vairākkārt kopš 2013. gada; uzsver, ka ņemot vērā to, ka pārtikas ražošana un patēriņš izmanto būtisku daļu no resursiem, šajā ziņojumā holistiski jārisina resursu nepietiekamības problēma pārtikas aprites ķēdē un jāveicina ilgtspējīgas pārtikas politikas izstrādāšana; aicina Komisiju izvērtēt iespējas palielināt videi draudzīga pārtikas iepakojuma izmantošanu, tostarp izvērtējot iespēju pakāpeniski aizstāt pārtikas iepakojumu ar bioloģiskas izcelsmes un bioloģiski noārdāmiem, kompostējamiem materiāliem saskaņā ar Eiropas standartiem,

| 66. | aicina Komisiju izveidot pastāvīgu resursu efektivitātes platformu, kurā iesaistītu visas attiecīgās ieinteresētās personas, lai veicinātu un atbalstītu jaunāko pētniecības atklājumu piemērošanu, labākās prakses apmaiņu, jaunas industriālās sintēzes un nozaru ekosistēmu veidošanos; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju izveidot pastāvīgu resursu efektivitātes platformu, kurā iesaistītu visas attiecīgās ieinteresētās personas, lai veicinātu un atbalstītu jaunāko pētniecības atklājumu piemērošanu, labākās prakses apmaiņu, jaunas industriālās sintēzes un nozaru ekosistēmu veidošanos;

| 67. | aicina Komisiju izveidot pārnozaru darba grupu ilgtspējīga finansējuma jomā, iesaistot visus ģenerāldirektorātus, lai iekļautu resursu efektivitātes rādītājus uzņēmumu līmeņa integrētajā ziņošanā un grāmatvedībā, vienlaikus ievērojot konkrētas uzņēmējdarbības informācijas konfidencialitāti; turklāt aicina Komisiju izskatīt iespējas, kā iekļaut resursu efektivitātes un vides risku rādītājus, cita starpā, banku kredītreitingos un kapitāla normatīvos, lai izstrādātu visaptverošu apdrošināšanas sistēmu kaitējuma videi gadījumā, kā arī aicina noteikt informācijas prasības ieguldījumu produktiem, veicot pienācīgu ietekmes novērtējumu; uzskata, ka šajā sakarībā Komisija būtu ieguvēja no sadarbības ar UNEP Izziņas darbu par ilgtspējīgu finanšu sistēmu; aicina Komisiju pētīt pašreizējās brīvprātīgās dalībvalstu iniciatīvas, lai, iespējams, apmainītos ar labāko praksi; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju izveidot pārnozaru darba grupu ilgtspējīga finansējuma jomā, iesaistot visus ģenerāldirektorātus, lai iekļautu resursu efektivitātes rādītājus uzņēmumu līmeņa integrētajā ziņošanā un grāmatvedībā, vienlaikus ievērojot konkrētas uzņēmējdarbības informācijas konfidencialitāti; turklāt aicina Komisiju izskatīt iespējas, kā iekļaut resursu efektivitātes un vides risku rādītājus, cita starpā, banku kredītreitingos un kapitāla normatīvos, lai izstrādātu visaptverošu apdrošināšanas sistēmu kaitējuma videi gadījumā, kā arī aicina noteikt informācijas prasības ieguldījumu produktiem, veicot pienācīgu ietekmes novērtējumu; uzskata, ka šajā sakarībā Komisija būtu ieguvēja no sadarbības ar UNEP Izziņas darbu par ilgtspējīgu finanšu sistēmu; aicina Komisiju pētīt pašreizējās brīvprātīgās dalībvalstu iniciatīvas, lai, iespējams, apmainītos ar labāko praksi;

| 68. | aicina Komisiju, ņemot vērā, ka ilgtspējīga un atbildīga primāro izejvielu ieguve ir izšķiroši svarīga resursefektivitātes un aprites ekonomikas mērķu sasniegšanā, pārskatīt Eiropas Resursefektivitātes platfomas politikas ieteikumus attiecībā uz ilgtspējīgas ieguves standartu izstrādi primārajiem materiāliem un izejvielām; šajā sakarībā atzīmē Parlamenta un Padomes kopīgo atbalstu Komisijas priekšlikumiem par metālu un minerālu atbildīgu ieguvi no konflikta zonām; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju, ņemot vērā, ka ilgtspējīga un atbildīga primāro izejvielu ieguve ir izšķiroši svarīga resursefektivitātes un aprites ekonomikas mērķu sasniegšanā, pārskatīt Eiropas Resursefektivitātes platfomas politikas ieteikumus attiecībā uz ilgtspējīgas ieguves standartu izstrādi primārajiem materiāliem un izejvielām; šajā sakarībā atzīmē Parlamenta un Padomes kopīgo atbalstu Komisijas priekšlikumiem par metālu un minerālu atbildīgu ieguvi no konflikta zonām;

| 69. | aicina Komisiju pārskatīt tās kritiski svarīgo izejvielu definīciju, vairāk ņemot vērā ietekmi uz vidi un riskus, kas saistīti ar to ieguvi un apstrādi, kā arī ņemot vērā iespējas tās aizstāt ar otrreizējām izejvielām; |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju pārskatīt tās kritiski svarīgo izejvielu definīciju, vairāk ņemot vērā ietekmi uz vidi un riskus, kas saistīti ar to ieguvi un apstrādi, kā arī ņemot vērā iespējas tās aizstāt ar otrreizējām izejvielām;

| 70. | uzsver, ka visam ES finansējumam, tostarp no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda, no “Apvārsnis 2020”, kohēzijas fondiem un Eiropas Investīciju bankas, ir jābūt mobilizētam resursefektivitātes veicināšanai, atbilstīgi atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai, kā arī mudina Komisiju un dalībvalstis izbeigt videi kaitīgās subsīdijas, tostarp tās, kas paredzētas enerģijas ieguvei no rūpniecisko un mājsaimniecības atkritumu bioloģiski noārdāmās frakcijas, sadedzinot, saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu, kā arī izbeigt tiešās un netiešās subsīdijas fosilam kurināmam; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka visam ES finansējumam, tostarp no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda, no “Apvārsnis 2020”, kohēzijas fondiem un Eiropas Investīciju bankas, ir jābūt mobilizētam resursefektivitātes veicināšanai, atbilstīgi atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai, kā arī mudina Komisiju un dalībvalstis izbeigt videi kaitīgās subsīdijas, tostarp tās, kas paredzētas enerģijas ieguvei no rūpniecisko un mājsaimniecības atkritumu bioloģiski noārdāmās frakcijas, sadedzinot, saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu, kā arī izbeigt tiešās un netiešās subsīdijas fosilam kurināmam;

| 71. | prasa ES Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmas (COSME), pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas strukturālo un investīciju fondu finansējumu mērķtiecīgāk izmantot tam, lai izstrādātu ilgtspējīgus, inovatīvus un resursu patēriņa ziņā efektīvus risinājumus un jaunus uzņēmējdarbības modeļus (piemēram, līzinga vai produktu apkalpošanas sistēmas), kā arī uzlabotu produktu izstrādi un panāktu materiālu lietderīgāku patēriņu gan saistībā ar paša produkta izmantošanu, gan tā izgatavošanas procesu; |
| --- | --- |

71.

prasa ES Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmas (COSME), pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas strukturālo un investīciju fondu finansējumu mērķtiecīgāk izmantot tam, lai izstrādātu ilgtspējīgus, inovatīvus un resursu patēriņa ziņā efektīvus risinājumus un jaunus uzņēmējdarbības modeļus (piemēram, līzinga vai produktu apkalpošanas sistēmas), kā arī uzlabotu produktu izstrādi un panāktu materiālu lietderīgāku patēriņu gan saistībā ar paša produkta izmantošanu, gan tā izgatavošanas procesu;

| 72. | uzsver, cik svarīga pārejā uz aprites ekonomiku ir pētniecība un inovācija, un ka ir svarīgi “Apvārsnis 2020” ietvaros sniegt ieguldījumu tiem pētniecības un inovācijas projektiem, kas var demonstrēt un pārbaudīt lauka apstākļos aprites ekonomikas ekonomisko un vides ilgtspēju; vienlaikus uzsver, ka, pieņemot sistēmisku pieeju, šie projekti var palīdzēt tāda regulējuma izstrādē, kas ir inovācijās pamatots un vieglāk īstenojams, konstatējot iespējamās regulatīvās nenoteiktības, šķēršļus un/vai nepilnības, kas varētu traucēt uz rerursefektivitāti pamatotu uzņēmējdarbības modeļu attīstībā; |
| --- | --- |

72.

uzsver, cik svarīga pārejā uz aprites ekonomiku ir pētniecība un inovācija, un ka ir svarīgi “Apvārsnis 2020” ietvaros sniegt ieguldījumu tiem pētniecības un inovācijas projektiem, kas var demonstrēt un pārbaudīt lauka apstākļos aprites ekonomikas ekonomisko un vides ilgtspēju; vienlaikus uzsver, ka, pieņemot sistēmisku pieeju, šie projekti var palīdzēt tāda regulējuma izstrādē, kas ir inovācijās pamatots un vieglāk īstenojams, konstatējot iespējamās regulatīvās nenoteiktības, šķēršļus un/vai nepilnības, kas varētu traucēt uz rerursefektivitāti pamatotu uzņēmējdarbības modeļu attīstībā;

| 73. | prasa, lai Komisija pilnībā izmantotu digitālo programmu un informācijas tehnoloģijas, veicinot resursefektivitāti un pāreju uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

73.

prasa, lai Komisija pilnībā izmantotu digitālo programmu un informācijas tehnoloģijas, veicinot resursefektivitāti un pāreju uz aprites ekonomiku;

| 74. | jo īpaši uzsver, ka ES ir atvērta ekonomika un ka tā piedalās importa un eksporta operācijās pasaules tirgū; vērš uzmanību uz to, ka tāda globāla problēma kā resursu izsmelšana ir jārisina arī starptautiskā līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi atbalstīt ANO Vides programmas (UNEP) Starptautiskās Dabas resursu padomes darbu, palīdzot tai analizēt pasaules mērogā kritiskus jautājumus, kas saistīti ar resursiem, un izstrādāt praktiskus risinājumus politikas veidotājiem, rūpniecības nozarei un sabiedrībai; |
| --- | --- |

74.

jo īpaši uzsver, ka ES ir atvērta ekonomika un ka tā piedalās importa un eksporta operācijās pasaules tirgū; vērš uzmanību uz to, ka tāda globāla problēma kā resursu izsmelšana ir jārisina arī starptautiskā līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi atbalstīt ANO Vides programmas (UNEP) Starptautiskās Dabas resursu padomes darbu, palīdzot tai analizēt pasaules mērogā kritiskus jautājumus, kas saistīti ar resursiem, un izstrādāt praktiskus risinājumus politikas veidotājiem, rūpniecības nozarei un sabiedrībai;

| 75. | aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus starptautiskā līmenī, lai uzlabotu produktu izsekojamību; |
| --- | --- |

75.

aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus starptautiskā līmenī, lai uzlabotu produktu izsekojamību;

| 76. | uzsver, ka, palielinot energoefektivitāti, var samazināt ES energoatkarību un enerģētisko nabadzību, kas skar aptuveni 125 miljonus Eiropas iedzīvotāju; konstatē, ka ir vērts energoefektivitāti uzskatīt par atsevišķu enerģijas avotu, jo tās pieaugums būtiski veicina ES rūpniecības attīstību un darbvietu radīšanu un nodrošina iedzīvotājiem mērenākus rēķinus par patērēto enerģiju. |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka, palielinot energoefektivitāti, var samazināt ES energoatkarību un enerģētisko nabadzību, kas skar aptuveni 125 miljonus Eiropas iedzīvotāju; konstatē, ka ir vērts energoefektivitāti uzskatīt par atsevišķu enerģijas avotu, jo tās pieaugums būtiski veicina ES rūpniecības attīstību un darbvietu radīšanu un nodrošina iedzīvotājiem mērenākus rēķinus par patērēto enerģiju.

| 77. | mudina Komisiju izpētīt, vai spēkā esošie vai paredzētie tiesību akti attiecīgi ar finansiāliem vai institucionāliem šķēršļiem nekavē aprites ekonomikas ieviešanu vai esošo inovatīvo uzņēmējdarbības veidu darbību, vai jaunu uzņēmējdarbības modeļu, piemēram, nomas ekonomikas vai dalīšanās/sadarbības ekonomikas veidošanos; mudina Komisiju uzlabot šos tiesību aktus un nepieciešamības gadījumā novērst attiecīgos šķēršļus; aicina Komisiju pārskatīt attiecīgos tiesību aktus, lai uzlabotu produktu vides rādītājus un resursu izmantošanas efektivitāti visā to dzīves ciklā, un uzlabot esošo instrumentu saskaņotību un izstrādāt līdera pieeju; |
| --- | --- |

77.

mudina Komisiju izpētīt, vai spēkā esošie vai paredzētie tiesību akti attiecīgi ar finansiāliem vai institucionāliem šķēršļiem nekavē aprites ekonomikas ieviešanu vai esošo inovatīvo uzņēmējdarbības veidu darbību, vai jaunu uzņēmējdarbības modeļu, piemēram, nomas ekonomikas vai dalīšanās/sadarbības ekonomikas veidošanos; mudina Komisiju uzlabot šos tiesību aktus un nepieciešamības gadījumā novērst attiecīgos šķēršļus; aicina Komisiju pārskatīt attiecīgos tiesību aktus, lai uzlabotu produktu vides rādītājus un resursu izmantošanas efektivitāti visā to dzīves ciklā, un uzlabot esošo instrumentu saskaņotību un izstrādāt līdera pieeju;

| 78. | prasa Komisijai precizēt attiecīgos ES konkurences politikas aspektus saistībā ar aprites ekonomiku, proti, precizēt kompromisus saistībā ar slepenu vienošanos tirgū un nepieciešamību padziļināt sadarbību starp ražotājiem un piegādātājiem; |
| --- | --- |

78.

prasa Komisijai precizēt attiecīgos ES konkurences politikas aspektus saistībā ar aprites ekonomiku, proti, precizēt kompromisus saistībā ar slepenu vienošanos tirgū un nepieciešamību padziļināt sadarbību starp ražotājiem un piegādātājiem;

| 79. | aicina Komisiju ziņot Parlamentam par visiem iepriekšminētajiem pasākumiem un līdz 2018. gadam ierosināt turpmāko rīcību; |
| --- | --- |

79.

aicina Komisiju ziņot Parlamentam par visiem iepriekšminētajiem pasākumiem un līdz 2018. gadam ierosināt turpmāko rīcību;

o

o o

| 80. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

80.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0584

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0016

(3)  OV C 264 E, 13.9.2013., 59. lpp..

(4)  OV C 51 E, 22.2.2013., 21. lpp..

(5)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(6)  OV C 140, 28.4.2015., 37. lpp..

(7)  ESAO Vides programma, “Brīvprātīgas pieejas vides politikai”, 2003

(8)  Komisijas 2014. gada 2. jūlija paziņojums “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai” (COM(2014)0398).

(9)  Komisijas dienestu 2014. gada 2. jūlija darba dokuments, kurā īsumā izklāstīts ietekmes novērtējums, kas pievienots atkritumu direktīvu grozīšanai paredzētās direktīvas priekšlikumam (SWD(2014)0208).

(10)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2008/98/EK par atkritumiem, 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu, 1999/31/EK par atkritumu poligoniem, 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (COM(2014)0397).

(11)  Green Budget Europe. 2015 Country-Specific Recommendations in Support of the European Semester Process [Konkrētām valstīm adresēti ieteikumi saistībā ar atbalstu Eiropas pusgada procesam], 6. lpp. http://www.foes.de/pdf/2015-02-25_CSR%20Recommendations_FINAL.pdf.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/76

---

P8_TA(2015)0268

Kapitāla tirgu savienības izveide

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par kapitāla tirgu savienības izveidi (2015/2634(RSP))

(2017/C 265/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. februāra Zaļo grāmatu “Kapitāla tirgu savienības veidošana” (COM(2015)0063), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. februāra Zaļo grāmatu “Kapitāla tirgu savienības veidošana” (COM(2015)0063),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. maija paziņojumu “Finanšu regulējuma programmas pārskats” (COM(2014)0279), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. maija paziņojumu “Finanšu regulējuma programmas pārskats” (COM(2014)0279),

| — | ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas pārskatīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas pārskatīšanu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas pārskata ziņojumus par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu (COM(2014)0509 par Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI) un COM(2014)0508 par Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pārskata ziņojumus par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu (COM(2014)0509 par Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI) un COM(2014)0508 par Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. marta paziņojumu “Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšana” (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. marta paziņojumu “Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšana” (COM(2014)0168),

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansējumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansējumu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par Zaļo grāmatu “Kapitāla tirgu savienības veidošana” (O-000075/2015 – B8-0564/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par Zaļo grāmatu “Kapitāla tirgu savienības veidošana” (O-000075/2015 – B8-0564/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Parlaments 2014. gada 26. februāra rezolūcijā par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansējumu uzsvēra, ka “ir jāuzlabo piekļuve kapitāla tirgiem, izmantojot jaunus finansējuma avotus”, un vienlaikus norādīja, ka “komercbankas varētu nemainīgi būt finansējuma galvenais avots un ka ir svarīgi, lai dalībvalstis ieviestu jaunus avotus, papildinot jau izveidotos mehānismus un novēršot finansējuma trūkumu, vienlaikus nodrošinot pienācīgas normatīvās un uzraudzības pamatnostādnes, kas pielāgotas reālās ekonomikas vajadzībām”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments 2014. gada 26. februāra rezolūcijā par Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansējumu uzsvēra, ka “ir jāuzlabo piekļuve kapitāla tirgiem, izmantojot jaunus finansējuma avotus”, un vienlaikus norādīja, ka “komercbankas varētu nemainīgi būt finansējuma galvenais avots un ka ir svarīgi, lai dalībvalstis ieviestu jaunus avotus, papildinot jau izveidotos mehānismus un novēršot finansējuma trūkumu, vienlaikus nodrošinot pienācīgas normatīvās un uzraudzības pamatnostādnes, kas pielāgotas reālās ekonomikas vajadzībām”;

| B. | tā kā Komisija 2014. gada 27. marta paziņojumā “Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšana” izpētīja iespējas veikt konkrētus pasākumus, lai dažādotu finansējumu, attīstītu Eiropas kapitāla tirgus un uzlabotu piekļuvi finansējumam, īpaši MVU, piemēram, attiecībā uz akciju un korporatīvo obligāciju tirgiem, vienkāršu un pārredzamu vērtspapīrošanu, segtām obligācijām un privātiem kapitālieguldījumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija 2014. gada 27. marta paziņojumā “Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšana” izpētīja iespējas veikt konkrētus pasākumus, lai dažādotu finansējumu, attīstītu Eiropas kapitāla tirgus un uzlabotu piekļuvi finansējumam, īpaši MVU, piemēram, attiecībā uz akciju un korporatīvo obligāciju tirgiem, vienkāršu un pārredzamu vērtspapīrošanu, segtām obligācijām un privātiem kapitālieguldījumiem;

| C. | tā kā Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers ir paziņojis, ka Komisijas pirmā stratēģiskā prioritāte ir “stiprināt Eiropas konkurētspēju un veicināt ieguldījumus darbavietu veidošanā”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers ir paziņojis, ka Komisijas pirmā stratēģiskā prioritāte ir “stiprināt Eiropas konkurētspēju un veicināt ieguldījumus darbavietu veidošanā”;

| D. | tā kā nepietiekami regulēti un kontrolēti kapitāla tirgi bija galvenais iemesls tam, kāpēc sākās finanšu krīze; tā kā šis fakts ir pienācīgi jāatspoguļo visos jaunos priekšlikumos, īpaši par vērtspapīrošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā nepietiekami regulēti un kontrolēti kapitāla tirgi bija galvenais iemesls tam, kāpēc sākās finanšu krīze; tā kā šis fakts ir pienācīgi jāatspoguļo visos jaunos priekšlikumos, īpaši par vērtspapīrošanu;

| E. | tā kā, sākoties finanšu krīzei, ES iestādes iesniedza vairākus tiesību aktus, kuru mērķis bija novērst to, ka šāda krīze atkārtojas, un radīt finansiāli stabilu vidi, kas ir svarīga patiesi noturīgai izaugsmei; tā kā šie tiesību akti būtu jāuzskata par satvaru, kurā kapitāla tirgu savienība (KTS) attīstās, nevis par šķērsli tai; |
| --- | --- |

E.

tā kā, sākoties finanšu krīzei, ES iestādes iesniedza vairākus tiesību aktus, kuru mērķis bija novērst to, ka šāda krīze atkārtojas, un radīt finansiāli stabilu vidi, kas ir svarīga patiesi noturīgai izaugsmei; tā kā šie tiesību akti būtu jāuzskata par satvaru, kurā kapitāla tirgu savienība (KTS) attīstās, nevis par šķērsli tai;

| F. | tā kā, samazinoties kapitāla tirgu sadrumstalotībai, varētu pazemināties kapitāla izmaksas un vienlaikus panākt labāku tā sadalījumu, tādējādi atbalstot uzņēmumu, īpaši MVU, izaugsmi un darbvietu radīšanu ES; |
| --- | --- |

F.

tā kā, samazinoties kapitāla tirgu sadrumstalotībai, varētu pazemināties kapitāla izmaksas un vienlaikus panākt labāku tā sadalījumu, tādējādi atbalstot uzņēmumu, īpaši MVU, izaugsmi un darbvietu radīšanu ES;

| G. | tā kā dažādas ES iestādes un privātais sektors pašlaik izstrādā risinājumus vai ieteikumus, lai turpmāk attīstītu kapitāla tirgus, piemēram, attiecībā uz vienkāršu un pārredzamu vērtspapīrošanu, privātiem kapitālieguldījumiem, dalībfinansējumu, Eiropas segtām obligācijām un sākotnējiem publiskiem piedāvājumiem (SPP); |
| --- | --- |

G.

tā kā dažādas ES iestādes un privātais sektors pašlaik izstrādā risinājumus vai ieteikumus, lai turpmāk attīstītu kapitāla tirgus, piemēram, attiecībā uz vienkāršu un pārredzamu vērtspapīrošanu, privātiem kapitālieguldījumiem, dalībfinansējumu, Eiropas segtām obligācijām un sākotnējiem publiskiem piedāvājumiem (SPP);

| H. | tā kā visi iepriekšējie regulatīvie centieni (Kapitāla prasību direktīva (CRD), Finanšu instrumentu tirgu direktīva II (MiFID II) un Finanšu instrumentu tirgu regula (MiFIR)) ir jāpapildina un jāpilnveido, izmantojot KTS, |
| --- | --- |

H.

tā kā visi iepriekšējie regulatīvie centieni (Kapitāla prasību direktīva (CRD), Finanšu instrumentu tirgu direktīva II (MiFID II) un Finanšu instrumentu tirgu regula (MiFIR)) ir jāpapildina un jāpilnveido, izmantojot KTS,

Ekonomiskais pamatojums

| 1. | atzīmē, ka vairāku desmitgažu laikā investīcijas reālajā ekonomikā Eiropā ir salīdzinoši samazinājušās, neraugoties uz to, ka Eiropas un pasaules finanšu sektora apjoms tajā pašā laikposmā ir stipri palielinājies; norāda, ka reālā ekonomika joprojām ir lielā mērā atkarīga no bankām, kas padara ekonomiku neaizsargātu pret stingrākiem noteikumiem banku aizdevumu piešķiršanai; |
| --- | --- |

1.

atzīmē, ka vairāku desmitgažu laikā investīcijas reālajā ekonomikā Eiropā ir salīdzinoši samazinājušās, neraugoties uz to, ka Eiropas un pasaules finanšu sektora apjoms tajā pašā laikposmā ir stipri palielinājies; norāda, ka reālā ekonomika joprojām ir lielā mērā atkarīga no bankām, kas padara ekonomiku neaizsargātu pret stingrākiem noteikumiem banku aizdevumu piešķiršanai;

| 2. | atzīmē, ka kopš krīzes sākuma, kuru izraisīja finanšu sektora sabrukums, ar publisku intervenci ir panākta pietiekama likviditāte, taču tas līdz šim nav palielinājis reālās ekonomikas pieprasījumu pēc finansējuma; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka kopš krīzes sākuma, kuru izraisīja finanšu sektora sabrukums, ar publisku intervenci ir panākta pietiekama likviditāte, taču tas līdz šim nav palielinājis reālās ekonomikas pieprasījumu pēc finansējuma;

| 3. | norāda, ka pirms krīzes Eiropā nebija maz pārrobežu plūsmu, taču tās koncentrējās starpbanku aizdevumos un parādos, kurus bieži turēja investori ar augstu riska darījumu attiecību pret pašu kapitālu, kā rezultātā riski tika pārnesti iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka pirms krīzes Eiropā nebija maz pārrobežu plūsmu, taču tās koncentrējās starpbanku aizdevumos un parādos, kurus bieži turēja investori ar augstu riska darījumu attiecību pret pašu kapitālu, kā rezultātā riski tika pārnesti iekšējā tirgū;

| 4. | atzīmē, ka par prioritāti kļuva banku nozares stabilitātes atjaunošana ES, aizstājot ilgtermiņa investīciju un reālās ekonomikas finansēšanu; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka par prioritāti kļuva banku nozares stabilitātes atjaunošana ES, aizstājot ilgtermiņa investīciju un reālās ekonomikas finansēšanu;

| 5. | norāda, ka apdrošināšanas nozarē ir daudz neizmantota kapitāla, ko vajadzētu izmantot efektīvāk, uzlabojot tiesisko regulējumu, proti, pārskatot kapitāla prasības atsevišķiem investīciju veidiem, kuras veic apdrošināšanas nozare; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka apdrošināšanas nozarē ir daudz neizmantota kapitāla, ko vajadzētu izmantot efektīvāk, uzlabojot tiesisko regulējumu, proti, pārskatot kapitāla prasības atsevišķiem investīciju veidiem, kuras veic apdrošināšanas nozare;

| 6. | norāda, ka, neraugoties uz iespējām, ko piedāvā labi izveidots ES kapitāla tirgu, nav iespējams izvairīties no tā, ka pastāv ievērojami šķēršļi citās jomās, piemēram, nodokļu uzlikšanā, īpaši prakse, kas veicina parādsaistību, nevis pašu kapitāla veidošanu, kā arī maksātnespējas un grāmatvedības tiesību akti; uzskata, ka šajās jomās ES saskaņošana automātiski nedotu papildu priekšrocības un ka šajā sakarībā Eiropā nav nepieciešams pagarināt starptautisko finanšu pārskatu standartu (IFRS) piemērošanu; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka, neraugoties uz iespējām, ko piedāvā labi izveidots ES kapitāla tirgu, nav iespējams izvairīties no tā, ka pastāv ievērojami šķēršļi citās jomās, piemēram, nodokļu uzlikšanā, īpaši prakse, kas veicina parādsaistību, nevis pašu kapitāla veidošanu, kā arī maksātnespējas un grāmatvedības tiesību akti; uzskata, ka šajās jomās ES saskaņošana automātiski nedotu papildu priekšrocības un ka šajā sakarībā Eiropā nav nepieciešams pagarināt starptautisko finanšu pārskatu standartu (IFRS) piemērošanu;

| 7. | uzsver, ka kopš krīzes finansiālā integrācija ir samazinājusies un bankas un investori atgriežas savos vietējos tirgos; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka kopš krīzes finansiālā integrācija ir samazinājusies un bankas un investori atgriežas savos vietējos tirgos;

| 8. | uzsver, ka pieprasījumu un piedāvājumu var veicināt, veidojot uzticību reālajai ekonomikai, proti, gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī skaidri apņemoties veicināt investīcijām labvēlīgu vidi un tiesisko noteiktību investoriem, formulēt ilgtermiņa mērķus attiecībā uz stabilizējošu, konkurētspējīgu un izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu, kā arī stimulēt un dažādot investīcijas infrastruktūrā, tādējādi ļaujot uzņēmumiem plānot ilgtermiņā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka pieprasījumu un piedāvājumu var veicināt, veidojot uzticību reālajai ekonomikai, proti, gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī skaidri apņemoties veicināt investīcijām labvēlīgu vidi un tiesisko noteiktību investoriem, formulēt ilgtermiņa mērķus attiecībā uz stabilizējošu, konkurētspējīgu un izaugsmi veicinošu tiesisko regulējumu, kā arī stimulēt un dažādot investīcijas infrastruktūrā, tādējādi ļaujot uzņēmumiem plānot ilgtermiņā;

| 9. | atzīst, ka Eiropas nākotne ir atkarīga no tās inovācijas spējas; uzskata — lai radītu gudru, noturīgu un iekļaujošu izaugsmi uzņēmums ir svarīgs ne tikai inovācijām labvēlīgs tiesiskais regulējums, bet arī vienkārša, atbilstoša un diversificēta piekļuve finansējumam; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka Eiropas nākotne ir atkarīga no tās inovācijas spējas; uzskata — lai radītu gudru, noturīgu un iekļaujošu izaugsmi uzņēmums ir svarīgs ne tikai inovācijām labvēlīgs tiesiskais regulējums, bet arī vienkārša, atbilstoša un diversificēta piekļuve finansējumam;

| 10. | norāda, ka Eiropas uzņēmumiem paredzēto finansēšanas nosacījumu uzlabošana ir jābalsta uz lielāku ekonomikas un finanšu stabilitāti, kas ietver reformu īstenošanu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka Eiropas uzņēmumiem paredzēto finansēšanas nosacījumu uzlabošana ir jābalsta uz lielāku ekonomikas un finanšu stabilitāti, kas ietver reformu īstenošanu visās dalībvalstīs;

| 11. | uzsver, ka nepilnīgi kapitāla tirgi ir izraisījusi kļūdainu riska novērtēšanu un to, ka dzīšanās pēc peļņas netiek saistīta ar faktiski izraisīto risku, kā rezultātā tirgi ir neobjektīvi nelabvēlīgi pret tādām juridiskām personām kā MVU; uzskata, ka vienam no KTS mērķiem vajadzētu būt tirgu efektivitātes uzlabošanai un taisnīgu, atbilstīgu un ekonomiski pamatotu riska un peļņas attiecību nodrošināšanai ES kapitāla tirgos; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka nepilnīgi kapitāla tirgi ir izraisījusi kļūdainu riska novērtēšanu un to, ka dzīšanās pēc peļņas netiek saistīta ar faktiski izraisīto risku, kā rezultātā tirgi ir neobjektīvi nelabvēlīgi pret tādām juridiskām personām kā MVU; uzskata, ka vienam no KTS mērķiem vajadzētu būt tirgu efektivitātes uzlabošanai un taisnīgu, atbilstīgu un ekonomiski pamatotu riska un peļņas attiecību nodrošināšanai ES kapitāla tirgos;

Īstena Eiropas pieeja

| 12. | uzskata — lai gan, piemēram, ASV no finanšu krīzes ir atguvusies straujāk nekā ES, kas daļēji skaidrojams ar vairāk diversificētu finanšu sistēmu, ES ir jāveido sava īstena KTS versija, kurā var izmantot pieredzi, kas gūta citās pasaules daļās, bet ne vienkārši to reproducēt; tomēr uzsver, ka ir jārod saprātīgs risinājums attiecībā uz tādu pašu vai līdzīgu trešo valstu standartu atzīšanu, lai nodrošinātu Eiropas un starptautisko finanšu tirgu saderību; |
| --- | --- |

12.

uzskata — lai gan, piemēram, ASV no finanšu krīzes ir atguvusies straujāk nekā ES, kas daļēji skaidrojams ar vairāk diversificētu finanšu sistēmu, ES ir jāveido sava īstena KTS versija, kurā var izmantot pieredzi, kas gūta citās pasaules daļās, bet ne vienkārši to reproducēt; tomēr uzsver, ka ir jārod saprātīgs risinājums attiecībā uz tādu pašu vai līdzīgu trešo valstu standartu atzīšanu, lai nodrošinātu Eiropas un starptautisko finanšu tirgu saderību;

| 13. | uzskata, ka īstenā Eiropas pieejā attiecībā uz kapitāla tirgiem būtu pienācīgi jāņem vērā starptautiskās norises, lai Eiropa arī turpmāk būtu pievilcīga starptautiskajiem investoriem, tiesību aktos izvairoties no nevajadzīgām atšķirībām un dublēšanās; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka īstenā Eiropas pieejā attiecībā uz kapitāla tirgiem būtu pienācīgi jāņem vērā starptautiskās norises, lai Eiropa arī turpmāk būtu pievilcīga starptautiskajiem investoriem, tiesību aktos izvairoties no nevajadzīgām atšķirībām un dublēšanās;

| 14. | uzsver — lai gan Eiropā, rēķinot procentos no IKP, krāj vairāk nekā ASV (attiecīgi 20 % un 17 %), uzkrājumi ES kopieguldījumu fondos ir tikai 50 % no ASV uzkrājumu līmeņa un uzkrājumi pensiju fondos — tikai 35 %; turklāt norāda, ka ES akciju tirgi, korporatīvo obligāciju tirgi un vērtspapīrošana ir attiecīgi 60 %, 35 % un 20 % apmērā no ASV līmeņa; |
| --- | --- |

14.

uzsver — lai gan Eiropā, rēķinot procentos no IKP, krāj vairāk nekā ASV (attiecīgi 20 % un 17 %), uzkrājumi ES kopieguldījumu fondos ir tikai 50 % no ASV uzkrājumu līmeņa un uzkrājumi pensiju fondos — tikai 35 %; turklāt norāda, ka ES akciju tirgi, korporatīvo obligāciju tirgi un vērtspapīrošana ir attiecīgi 60 %, 35 % un 20 % apmērā no ASV līmeņa;

| 15. | uzsver, ka Komisijai ir jāņem vērā atšķirīgais ekonomikas un kultūras konteksts MVU jomā katrā no dalībvalstīm, lai novērstu nevēlamas sekas, kas izriet no KTS īstenošanas, jo tas var saasināt pastāvošo nelīdzsvarotību starp dalībvalstīm attiecībā uz piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka Komisijai ir jāņem vērā atšķirīgais ekonomikas un kultūras konteksts MVU jomā katrā no dalībvalstīm, lai novērstu nevēlamas sekas, kas izriet no KTS īstenošanas, jo tas var saasināt pastāvošo nelīdzsvarotību starp dalībvalstīm attiecībā uz piekļuvi finansējumam;

| 16. | aicina Komisiju izveidot Eiropas pieeju, lai stiprinātu finansējuma avotu dažādošanu un investīcijas Eiropas uzņēmumos, veidojot tādu KTS, kas pamatojas uz Eiropas banku sektora un kapitāla tirgu raksturlielumiem un savstarpējo atkarību, paturot prātā Eiropas uzņēmumu finansēšanas modeļa īpatnības, un uz nepieciešamību attīstīt uzticamus nebanku finansējuma avotus, lai panāktu izaugsmi, un papildināt tos ar veidiem, kā tirgus dalībnieki var dabūt parāda kapitālu, pašu kapitālu un riska kapitālu tieši no tirgus; norāda, ka Komisijai būtu jāpaļaujas ne tikai uz izvērtēšanu, kurā veikts salīdzinājums ar citām jurisdikcijām; vērš Komisijas uzmanību uz to, ka nedrīkst atstāt bez ievērības kultūras atšķirības un jānodrošina piemēroti risinājumi, lai tās pārvarētu; turklāt uzskata, ka Komisijai kapitāla tirgu reformās būtu jāņem vērā jaunākie tehnoloģiskie sasniegumi; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju izveidot Eiropas pieeju, lai stiprinātu finansējuma avotu dažādošanu un investīcijas Eiropas uzņēmumos, veidojot tādu KTS, kas pamatojas uz Eiropas banku sektora un kapitāla tirgu raksturlielumiem un savstarpējo atkarību, paturot prātā Eiropas uzņēmumu finansēšanas modeļa īpatnības, un uz nepieciešamību attīstīt uzticamus nebanku finansējuma avotus, lai panāktu izaugsmi, un papildināt tos ar veidiem, kā tirgus dalībnieki var dabūt parāda kapitālu, pašu kapitālu un riska kapitālu tieši no tirgus; norāda, ka Komisijai būtu jāpaļaujas ne tikai uz izvērtēšanu, kurā veikts salīdzinājums ar citām jurisdikcijām; vērš Komisijas uzmanību uz to, ka nedrīkst atstāt bez ievērības kultūras atšķirības un jānodrošina piemēroti risinājumi, lai tās pārvarētu; turklāt uzskata, ka Komisijai kapitāla tirgu reformās būtu jāņem vērā jaunākie tehnoloģiskie sasniegumi;

| 17. | aicina Komisiju atzīt, ka uzņēmējdarbības modeļu un finanšu tirgu dažādība dalībvalstīs var būt priekšrocības, kuras Eiropai kopumā ir vērts aizsargāt; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju atzīt, ka uzņēmējdarbības modeļu un finanšu tirgu dažādība dalībvalstīs var būt priekšrocības, kuras Eiropai kopumā ir vērts aizsargāt;

| 18. | uzsver, ka KTS sākšanai un pamatā esošajiem tiesību aktiem vajadzētu orientēties uz kapitāla tirgu darbību visā ES, vienotā tirgus izveides pabeigšanu un noturīgas izaugsmes veicināšanu; uzsver, ka pēc krīzes ir veikti pasākumi attiecībā uz banku sektora, taču pagaidām ne kapitāla tirgu uzraudzību; uzsver, ka pastāv atšķirības starp finanšu sektoriem un tādēļ ir vajadzīgi atšķirīgi risinājumi; tomēr uzsver, ka attiecībā uz līdzīgām finanšu darbībām dalībniekiem ir jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi un ka galvenajam mērķim visās nozarēs jābūt tam, lai tiktu uzlabota kapitāla sadale visā Eiropas ekonomikā un tiktu labāk izmantoti kapitāla uzkrājumi, ar kuriem pašlaik netiek veiktas nekādas darbības; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka KTS sākšanai un pamatā esošajiem tiesību aktiem vajadzētu orientēties uz kapitāla tirgu darbību visā ES, vienotā tirgus izveides pabeigšanu un noturīgas izaugsmes veicināšanu; uzsver, ka pēc krīzes ir veikti pasākumi attiecībā uz banku sektora, taču pagaidām ne kapitāla tirgu uzraudzību; uzsver, ka pastāv atšķirības starp finanšu sektoriem un tādēļ ir vajadzīgi atšķirīgi risinājumi; tomēr uzsver, ka attiecībā uz līdzīgām finanšu darbībām dalībniekiem ir jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi un ka galvenajam mērķim visās nozarēs jābūt tam, lai tiktu uzlabota kapitāla sadale visā Eiropas ekonomikā un tiktu labāk izmantoti kapitāla uzkrājumi, ar kuriem pašlaik netiek veiktas nekādas darbības;

| 19. | uzsver, ka šim nolūkam ir jāveic pamatota un visaptveroša analīze, kurā tiktu ņemta vērā visu pēdējos gados pabeigto likumdošanas procedūru kumulatīvā ietekme uz Eiropas kapitāla tirgiem; norāda, ka tas nozīmē arī to, ka rūpīgi jāizvērtē, vai ir nepieciešams pārskatīt stingrās kapitāla prasības, ko piemēro banku un apdrošināšanas nozarē; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka šim nolūkam ir jāveic pamatota un visaptveroša analīze, kurā tiktu ņemta vērā visu pēdējos gados pabeigto likumdošanas procedūru kumulatīvā ietekme uz Eiropas kapitāla tirgiem; norāda, ka tas nozīmē arī to, ka rūpīgi jāizvērtē, vai ir nepieciešams pārskatīt stingrās kapitāla prasības, ko piemēro banku un apdrošināšanas nozarē;

| 20. | uzsver, ka ar KTS iniciatīvām nebūtu no jauna jāizgudro velosipēds, bet gan jāatzīst, ka uzņēmumu finansēšana Eiropā ir balstīta uz labi izstrādātām, vēsturiski izveidotām struktūrām, kuras, neraugoties uz to ierobežojumiem, ir izrādījušās veiksmīgas un noturīgas pret krīzēm, un ka turpmāka dažādošana un jaunu kanālu uzstrādāšana varētu būt lietderīga, lai nodrošinātu, ka dažādiem uzņēmumiem ir lielāka piekļuve finansējumam; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ar KTS iniciatīvām nebūtu no jauna jāizgudro velosipēds, bet gan jāatzīst, ka uzņēmumu finansēšana Eiropā ir balstīta uz labi izstrādātām, vēsturiski izveidotām struktūrām, kuras, neraugoties uz to ierobežojumiem, ir izrādījušās veiksmīgas un noturīgas pret krīzēm, un ka turpmāka dažādošana un jaunu kanālu uzstrādāšana varētu būt lietderīga, lai nodrošinātu, ka dažādiem uzņēmumiem ir lielāka piekļuve finansējumam;

| 21. | norāda, ka tradicionālie finansēšanas kanāli, izmantojot bankas, bieži vien neatbalsta inovatīvus uzņēmumus un MVU; uzsver, ka finansējuma pieejamības trūkums, īpaši MVU, ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem izaugsmei ES; uzsver — lai gan MVU joprojām ir grūti iegūt banku kredītus, ir nepieciešamas alternatīvas banku finansējumam, proti, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi riska kapitālam, aizdošanai bez finanšu institūciju starpniecības, privātiem kapitālieguldījumiem, MVU aizņēmumu vērtspapīrošanai un krājaizdevu sabiedrību veidošanai, bet arī standartizējot noteikumus par publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP) visā ES; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka tradicionālie finansēšanas kanāli, izmantojot bankas, bieži vien neatbalsta inovatīvus uzņēmumus un MVU; uzsver, ka finansējuma pieejamības trūkums, īpaši MVU, ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem izaugsmei ES; uzsver — lai gan MVU joprojām ir grūti iegūt banku kredītus, ir nepieciešamas alternatīvas banku finansējumam, proti, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi riska kapitālam, aizdošanai bez finanšu institūciju starpniecības, privātiem kapitālieguldījumiem, MVU aizņēmumu vērtspapīrošanai un krājaizdevu sabiedrību veidošanai, bet arī standartizējot noteikumus par publiskā un privātā sektora partnerībām (PPP) visā ES;

| 22. | uzsver, ka efektīvāka kapitāla sadale ES ne vienmēr radīs lielākas pārrobežu kapitāla plūsmas; atgādina, ka nekustamā īpašuma burbuļu veidošanos dažās dalībvalstīs pirms krīzes zināmā mērā veicināja pārāk liels kapitāla pieplūdums; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka efektīvāka kapitāla sadale ES ne vienmēr radīs lielākas pārrobežu kapitāla plūsmas; atgādina, ka nekustamā īpašuma burbuļu veidošanos dažās dalībvalstīs pirms krīzes zināmā mērā veicināja pārāk liels kapitāla pieplūdums;

| 23. | uzsver nepieciešamību apzināt esošās finanšu struktūras, kas ir izrādījušās efektīvas un tāpēc būtu saglabājamas, kā arī struktūras, kuras ir būtiski jāuzlabo; uzskata, ka efektīvas struktūras būtu jāveicina arī vietējām un decentralizētām finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

23.

uzsver nepieciešamību apzināt esošās finanšu struktūras, kas ir izrādījušās efektīvas un tāpēc būtu saglabājamas, kā arī struktūras, kuras ir būtiski jāuzlabo; uzskata, ka efektīvas struktūras būtu jāveicina arī vietējām un decentralizētām finanšu iestādēm;

| 24. | atgādina, cik veiksmīgas ir bijušas ES mēroga iniciatīvas, piemēram, pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU), kas ļāva izveidoties ES investīciju fondiem, kuri darbojas visās dalībvalstīs un kur aktīvi ir gandrīz EUR 8 triljoni; uzskata, ka alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku (AIFP) direktīva arī ir labs piemērs; |
| --- | --- |

24.

atgādina, cik veiksmīgas ir bijušas ES mēroga iniciatīvas, piemēram, pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU), kas ļāva izveidoties ES investīciju fondiem, kuri darbojas visās dalībvalstīs un kur aktīvi ir gandrīz EUR 8 triljoni; uzskata, ka alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku (AIFP) direktīva arī ir labs piemērs;

| 25. | atzinīgi vērtē Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu (EIIF) regulas pieņemšanu; uzskata, ka EIIF varētu atkārtot panākumus, kas gūti ar PVKIU, veicinot lielāka kapitāla piešķiršanu ilgtermiņa projektiem, kuriem vajadzīgs finansējums, piemēram, infrastruktūras un enerģētikas nozarē, īpaši pārrobežu līmenī; aicina Komisiju izpētīt, kā ilgtermiņā ārkārtas investīciju programmas, piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), var efektīvi sasaistīt ar regulāru ES finansējumu; uzskata, ka institucionālie investori būtu jāaicina sniegt Eiropas kapitāla tirgiem līdzekļus, ko tie pārvalda; uzskata, ka institucionālajiem investoriem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie var ienākt tirgū, ir jābūt lielai nozīmei, veidojot KTS; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu (EIIF) regulas pieņemšanu; uzskata, ka EIIF varētu atkārtot panākumus, kas gūti ar PVKIU, veicinot lielāka kapitāla piešķiršanu ilgtermiņa projektiem, kuriem vajadzīgs finansējums, piemēram, infrastruktūras un enerģētikas nozarē, īpaši pārrobežu līmenī; aicina Komisiju izpētīt, kā ilgtermiņā ārkārtas investīciju programmas, piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), var efektīvi sasaistīt ar regulāru ES finansējumu; uzskata, ka institucionālie investori būtu jāaicina sniegt Eiropas kapitāla tirgiem līdzekļus, ko tie pārvalda; uzskata, ka institucionālajiem investoriem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie var ienākt tirgū, ir jābūt lielai nozīmei, veidojot KTS;

| 26. | atgādina iepriekš veikto darbu ar finanšu tirgu integrāciju, piemēram, finanšu pakalpojumu rīcības plānu (1999), Giovannini ziņojumu un de Larosière ziņojumu, un aicina Komisiju izmantot šos ziņojumus savā kapitāla tirgu savienības rīcības plānā; |
| --- | --- |

26.

atgādina iepriekš veikto darbu ar finanšu tirgu integrāciju, piemēram, finanšu pakalpojumu rīcības plānu (1999), Giovannini ziņojumu un de Larosière ziņojumu, un aicina Komisiju izmantot šos ziņojumus savā kapitāla tirgu savienības rīcības plānā;

| 27. | aicina Komisiju padziļināti analizēt katrā valstī kapitāla tirgos pastāvošo situāciju, lai visaptverošā ekonomiskā analīzē novērtētu, kur un kādā mērā pastāv ES mēroga šķēršļi investīcijām, izmantojot kapitāla tirgus, un norādīt, kādā veidā, tostarp ar neleģislatīvu un uz tirgu orientētu pieeju, šos šķēršļus var novērst vai samazināt līdz minimumam; uzskata, ka šāda analīze ir priekšnosacījums tam, lai KTS būtu veiksmīga; aicina Komisiju šo procesu paātrināt; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju padziļināti analizēt katrā valstī kapitāla tirgos pastāvošo situāciju, lai visaptverošā ekonomiskā analīzē novērtētu, kur un kādā mērā pastāv ES mēroga šķēršļi investīcijām, izmantojot kapitāla tirgus, un norādīt, kādā veidā, tostarp ar neleģislatīvu un uz tirgu orientētu pieeju, šos šķēršļus var novērst vai samazināt līdz minimumam; uzskata, ka šāda analīze ir priekšnosacījums tam, lai KTS būtu veiksmīga; aicina Komisiju šo procesu paātrināt;

| 28. | aicina Komisiju noteikt pārrobežu riskus, ko ES finanšu un kapitāla tirgos rada institucionālas, tiesiskas un regulatīvas atšķirības starp dalībvalstīm, un novērst tās ar efektīviem pasākumiem nolūkā vienkāršot pārrobežu kapitāla plūsmas un samazināt starp investoriem pastāvošo iekšējo konfliktu; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju noteikt pārrobežu riskus, ko ES finanšu un kapitāla tirgos rada institucionālas, tiesiskas un regulatīvas atšķirības starp dalībvalstīm, un novērst tās ar efektīviem pasākumiem nolūkā vienkāršot pārrobežu kapitāla plūsmas un samazināt starp investoriem pastāvošo iekšējo konfliktu;

| 29. | aicina Komisiju apsvērt arī piedāvājuma pusi, konkrētāk, analizēt un risināt galvenos cēloņus, kāpēc privātie un institucionālie investori nespēj piesaistīt un pārnest pietiekamu kapitālu, lai uzlabotu atsevišķus finanšu pakalpojumus un palielinātu ilgtermiņa investīcijas reālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju apsvērt arī piedāvājuma pusi, konkrētāk, analizēt un risināt galvenos cēloņus, kāpēc privātie un institucionālie investori nespēj piesaistīt un pārnest pietiekamu kapitālu, lai uzlabotu atsevišķus finanšu pakalpojumus un palielinātu ilgtermiņa investīcijas reālajā ekonomikā;

| 30. | ierosina, lai Komisijai sekmētu gan investoru, gan uzņēmumu kā kapitāla tirgu lietotāju finanšu izglītošanu un uzlabotu ES datu un izpētes pieejamību, standartizējot un uzlabojot datu vākšanu, lai ļautu gan uzņēmumiem, gan investoriem saprast salīdzinošās izmaksas un ieguvumus, kas saistīti ar dažādiem pakalpojumiem, kurus sniedz kapitāla tirgus dalībnieki; |
| --- | --- |

30.

ierosina, lai Komisijai sekmētu gan investoru, gan uzņēmumu kā kapitāla tirgu lietotāju finanšu izglītošanu un uzlabotu ES datu un izpētes pieejamību, standartizējot un uzlabojot datu vākšanu, lai ļautu gan uzņēmumiem, gan investoriem saprast salīdzinošās izmaksas un ieguvumus, kas saistīti ar dažādiem pakalpojumiem, kurus sniedz kapitāla tirgus dalībnieki;

| 31. | aicina Komisiju izpētīt veidus, kā samazināt informācijas nelīdzsvarotību kapitāla tirgos par labu MVU, pievēršoties kredītreitingu aģentūru tirgum un šķēršļiem, kas rodas jauniem šajā tirgū ienākušiem dalībniekiem; uzsver ideju par neatkarīgām Eiropas kredītreitingu aģentūrām, kuras piedāvātu reitingus, kas izmaksu ziņā ir lietderīgi arī mazām investīcijām; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju izpētīt veidus, kā samazināt informācijas nelīdzsvarotību kapitāla tirgos par labu MVU, pievēršoties kredītreitingu aģentūru tirgum un šķēršļiem, kas rodas jauniem šajā tirgū ienākušiem dalībniekiem; uzsver ideju par neatkarīgām Eiropas kredītreitingu aģentūrām, kuras piedāvātu reitingus, kas izmaksu ziņā ir lietderīgi arī mazām investīcijām;

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pārskatīt Prospektu direktīvu, lai novērstu nepilnības pašreizējā prospektu regulējumā; uzsver, ka ir svarīgi vienkāršot procedūras, proporcionāli atceļot administratīvo slogu emitentiem un iekļaušanai biržas sarakstā, īpaši attiecībā uz MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu; uzskata, ka varētu būt vērts izpētīt veidus, kā labāk pielāgot prasības atbilstoši aktīvu un/vai investoru un/vai emitentu veidam; norāda — ja sniedzamā informācija būtu standartizēta un padarīta pieejama digitālā formātā, palielinātos pārredzamība un samazinātos darījumu izmaksas; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pārskatīt Prospektu direktīvu, lai novērstu nepilnības pašreizējā prospektu regulējumā; uzsver, ka ir svarīgi vienkāršot procedūras, proporcionāli atceļot administratīvo slogu emitentiem un iekļaušanai biržas sarakstā, īpaši attiecībā uz MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu; uzskata, ka varētu būt vērts izpētīt veidus, kā labāk pielāgot prasības atbilstoši aktīvu un/vai investoru un/vai emitentu veidam; norāda — ja sniedzamā informācija būtu standartizēta un padarīta pieejama digitālā formātā, palielinātos pārredzamība un samazinātos darījumu izmaksas;

| 33. | aicina Komisiju nodrošināt lielāku skaidrību par to, kā KTS darbosies kopā ar pārējiem diviem Eiropas investīciju plāna pīlāriem, proti, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un Eiropas Investīciju konsultāciju centru; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju nodrošināt lielāku skaidrību par to, kā KTS darbosies kopā ar pārējiem diviem Eiropas investīciju plāna pīlāriem, proti, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un Eiropas Investīciju konsultāciju centru;

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi kapitāla tirgu iniciatīvas apvienot ar citām politikas programmām, piemēram, vienotā digitālā tirgus izveidi un notiekošajām reformām uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā, lai panāktu saskaņotību un konsekvenci starp dažādām regulatīvajām un neregulatīvajām iniciatīvām un tādējādi maksimāli palielinātu dažādu politikas pasākumu pozitīvo blakusietekmi uz ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir svarīgi kapitāla tirgu iniciatīvas apvienot ar citām politikas programmām, piemēram, vienotā digitālā tirgus izveidi un notiekošajām reformām uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā, lai panāktu saskaņotību un konsekvenci starp dažādām regulatīvajām un neregulatīvajām iniciatīvām un tādējādi maksimāli palielinātu dažādu politikas pasākumu pozitīvo blakusietekmi uz ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu;

Kapitāla tirgu savienības uzbūves elementi

| 35. | uzskata, ka KTS būtu jāievieš pakāpeniski un ka tai jābūt trīs prioritātēm: pirmkārt, stimulēt visefektīvāko noguldījumu novirzīšanu, padziļinot un dažādojot uzņēmumiem pieejamos finanšu avotus, un piedāvāt plašākas investēšanas iespējas, labāku pārredzamību un portfeļa diversifikāciju noguldītājiem un investoriem; otrkārt, veiksmīgāk mazināt riskus, radot savstarpēji integrētākus pārrobežu tirgus, uzlabojot finanšu sistēmas noturību pret dziļu finanšu krīžu nelabvēlīgām sekām un mīkstinot idiosinkrātisko šoku ietekmi; treškārt, nodrošināt, ka pastāv efektīvs papildu kanāls reālās ekonomikas finansēšanai; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka KTS būtu jāievieš pakāpeniski un ka tai jābūt trīs prioritātēm: pirmkārt, stimulēt visefektīvāko noguldījumu novirzīšanu, padziļinot un dažādojot uzņēmumiem pieejamos finanšu avotus, un piedāvāt plašākas investēšanas iespējas, labāku pārredzamību un portfeļa diversifikāciju noguldītājiem un investoriem; otrkārt, veiksmīgāk mazināt riskus, radot savstarpēji integrētākus pārrobežu tirgus, uzlabojot finanšu sistēmas noturību pret dziļu finanšu krīžu nelabvēlīgām sekām un mīkstinot idiosinkrātisko šoku ietekmi; treškārt, nodrošināt, ka pastāv efektīvs papildu kanāls reālās ekonomikas finansēšanai;

| 36. | aicina Komisiju vajadzības gadījumā nākt klajā ar priekšlikumiem pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām un revīzijas uzņēmumiem, lai palielinātu un pilnībā nodrošinātu investoru aizsardzību; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju vajadzības gadījumā nākt klajā ar priekšlikumiem pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām un revīzijas uzņēmumiem, lai palielinātu un pilnībā nodrošinātu investoru aizsardzību;

| 37. | uzsver nepieciešamību likvidēt pašreizējos šķēršļus pārrobežu finansējumam, īpaši attiecībā uz MVU, lai veicinātu ieguvumus no KTS visu lielumu uzņēmumiem visos ģeogrāfiskajos apgabalos; |
| --- | --- |

37.

uzsver nepieciešamību likvidēt pašreizējos šķēršļus pārrobežu finansējumam, īpaši attiecībā uz MVU, lai veicinātu ieguvumus no KTS visu lielumu uzņēmumiem visos ģeogrāfiskajos apgabalos;

| 38. | uzsver, ka KTS izveides pamatprincipam ir jābūt vēl vairāk koncentrēties uz kapitāla tirgu gala lietotājiem, t. i., uzņēmumiem un investoriem, un atzīt, ka tirgi pastāv priekš uzņēmumiem un investoriem; tāpēc uzskata, ka ES politikai jābūt vērstai uz to, lai nodrošinātu, ka kapitāla tirgi nodrošina uzņēmumiem labāku piekļuvi kapitālam un investoriem daudzveidīgas, pārredzamas un pieņemamas noguldījumu iespējas; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka KTS izveides pamatprincipam ir jābūt vēl vairāk koncentrēties uz kapitāla tirgu gala lietotājiem, t. i., uzņēmumiem un investoriem, un atzīt, ka tirgi pastāv priekš uzņēmumiem un investoriem; tāpēc uzskata, ka ES politikai jābūt vērstai uz to, lai nodrošinātu, ka kapitāla tirgi nodrošina uzņēmumiem labāku piekļuvi kapitālam un investoriem daudzveidīgas, pārredzamas un pieņemamas noguldījumu iespējas;

| 39. | aicina Komisiju sagatavot atbilstīgus priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka KTS darbojas paralēli skaidrai stratēģijai, kā novērst ēnu banku sistēmas negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju sagatavot atbilstīgus priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka KTS darbojas paralēli skaidrai stratēģijai, kā novērst ēnu banku sistēmas negatīvo ietekmi;

| 40. | uzsver — lai veicinātu minēto prioritāšu sasniegšanu, KTS iniciatīvām būtu jātiecas ierobežot sarežģītību, vienlaikus palielinot efektivitāti un samazinot izmaksas par starpniecības ķēdēm starp noguldītājiem un investīcijām, uzlabojot galalietotāju izpratni par starpniecības ķēdi un tās izmaksu struktūru, uzlabojot investoru aizsardzību, ar atbilstīgiem prudenciāliem noteikumiem nodrošinot starpniecības ķēdes stabilitāti un to, ka starpnieki var bankrotēt un tikt aizstāti, radot minimālu traucējumu finanšu sistēmai un reālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

40.

uzsver — lai veicinātu minēto prioritāšu sasniegšanu, KTS iniciatīvām būtu jātiecas ierobežot sarežģītību, vienlaikus palielinot efektivitāti un samazinot izmaksas par starpniecības ķēdēm starp noguldītājiem un investīcijām, uzlabojot galalietotāju izpratni par starpniecības ķēdi un tās izmaksu struktūru, uzlabojot investoru aizsardzību, ar atbilstīgiem prudenciāliem noteikumiem nodrošinot starpniecības ķēdes stabilitāti un to, ka starpnieki var bankrotēt un tikt aizstāti, radot minimālu traucējumu finanšu sistēmai un reālajai ekonomikai;

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas plānu izvērtēt finanšu jomas regulējuma vispārējo ietekmi, jo īpaši pēdējo piecu gadu tiesību aktus; uzsver nepieciešamību ņemt vērā minētās prioritātes, veicot pārskatus par spēkā esošajiem finanšu noteikumiem; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Komisijas plānu izvērtēt finanšu jomas regulējuma vispārējo ietekmi, jo īpaši pēdējo piecu gadu tiesību aktus; uzsver nepieciešamību ņemt vērā minētās prioritātes, veicot pārskatus par spēkā esošajiem finanšu noteikumiem;

| 42. | uzsver, ka banku veiktā finansēšana un starpnieka loma kapitāla tirgos ir svarīgi pīlāri uzņēmējdarbības finansēšanā; uzsver, ka KTS ir jābalsta uz banku nozīmīgās lomas papildināšanu, nevis to aizstāšanu, jo banku finansējumam vajadzētu arī turpmāk būt svarīgam Eiropas ekonomikas finansēšanā; uzsver to, cik būtiska nozīme ir banku individualizētiem pakalpojumiem mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanā, ko var izmantot arī alternatīvu finansēšanas metožu nodrošināšanā; atgādina par stratēģisko dimensiju, ko sniedz spēcīgs un daudzveidīgs Eiropas banku sektors; aicina Komisiju izpētīt MVU piekļuvi banku aizdevumiem visā Savienībā un novērst nepamatotus šķēršļus; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka banku veiktā finansēšana un starpnieka loma kapitāla tirgos ir svarīgi pīlāri uzņēmējdarbības finansēšanā; uzsver, ka KTS ir jābalsta uz banku nozīmīgās lomas papildināšanu, nevis to aizstāšanu, jo banku finansējumam vajadzētu arī turpmāk būt svarīgam Eiropas ekonomikas finansēšanā; uzsver to, cik būtiska nozīme ir banku individualizētiem pakalpojumiem mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanā, ko var izmantot arī alternatīvu finansēšanas metožu nodrošināšanā; atgādina par stratēģisko dimensiju, ko sniedz spēcīgs un daudzveidīgs Eiropas banku sektors; aicina Komisiju izpētīt MVU piekļuvi banku aizdevumiem visā Savienībā un novērst nepamatotus šķēršļus;

| 43. | uzsver, ka MVU vajadzētu būt plašākajai pieejamajai iespējai izvēlēties finansēšanas struktūras, lai tie paši varētu izvēlēties finansēšanas iespējas ar atšķirīgām izmaksām un sarežģītības pakāpi, tostarp hipotekāros kredītus un finansējumu, kas balstās uz vērtspapīrošanu; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka MVU vajadzētu būt plašākajai pieejamajai iespējai izvēlēties finansēšanas struktūras, lai tie paši varētu izvēlēties finansēšanas iespējas ar atšķirīgām izmaksām un sarežģītības pakāpi, tostarp hipotekāros kredītus un finansējumu, kas balstās uz vērtspapīrošanu;

| 44. | uzsver nepieciešamību veicināt tādu vidi, kur vairāk mājsaimniecību un uzņēmumu uzkrājumi nonāk finanšu instrumentos, kurus investē kapitāla tirgos, un kur investori tiek rosināti novirzīt kapitālu pāri dalībvalstu robežām; uzsver vajadzību ieviest atbilstīgus aizsardzības pasākumus, jo īpaši attiecībā uz mājsaimniecībām, lai nodrošinātu pilnīgu izpratni par investīciju kapitāla tirgos priekšrocībām un trūkumiem; uzsver, cik būtiski ir paplašināt piekļuvi finanšu izglītībai, lai vairotu investoru, un jo īpaši privāto investoru, uzticību kapitāla tirgiem; arī uzsver, ka finanšu izglītībai jābūt vērstai uz MVU, mācot tos izmantot kapitāla tirgus; |
| --- | --- |

44.

uzsver nepieciešamību veicināt tādu vidi, kur vairāk mājsaimniecību un uzņēmumu uzkrājumi nonāk finanšu instrumentos, kurus investē kapitāla tirgos, un kur investori tiek rosināti novirzīt kapitālu pāri dalībvalstu robežām; uzsver vajadzību ieviest atbilstīgus aizsardzības pasākumus, jo īpaši attiecībā uz mājsaimniecībām, lai nodrošinātu pilnīgu izpratni par investīciju kapitāla tirgos priekšrocībām un trūkumiem; uzsver, cik būtiski ir paplašināt piekļuvi finanšu izglītībai, lai vairotu investoru, un jo īpaši privāto investoru, uzticību kapitāla tirgiem; arī uzsver, ka finanšu izglītībai jābūt vērstai uz MVU, mācot tos izmantot kapitāla tirgus;

| 45. | uzsver, ka KTS iniciatīvām būtu jāsniedz iespēja aizņēmējiem piekļūt finansējumam no tirgus avotiem, atbalstot lielāku aizņēmumu veidu dažādību, piemēram, kapitāla vērtspapīri un korporatīvās obligācijas, kā arī netiešās finansēšanas formas, kurās bankas un finanšu tirgi sadarbojas; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka KTS iniciatīvām būtu jāsniedz iespēja aizņēmējiem piekļūt finansējumam no tirgus avotiem, atbalstot lielāku aizņēmumu veidu dažādību, piemēram, kapitāla vērtspapīri un korporatīvās obligācijas, kā arī netiešās finansēšanas formas, kurās bankas un finanšu tirgi sadarbojas;

| 46. | uzsver, ka efektīvas KTS izveidei ir svarīgi veicināt visaptverošu investīciju iespēju salīdzinājumu, ko dara pieejamu finanšu dalībniekiem; šajā sakarībā aicina nostiprināt vienotu sistēmu, lai nodrošinātu salīdzināmību un pārredzamību starp dažādiem finanšu instrumentiem, jo īpaši pareizi īstenojot pasākumus, kas šim nolūkam paredzēti finanšu instrumentu tirgu direktīvā (MiFID), apdrošināšanas starpniecības direktīvā (IMD) un komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu regulā (KPIAIP); uzsver, ka ir svarīga tiesību aktu saskaņotība kopumā un starp minētajiem dokumentiem jo īpaši, lai izvairītos no regulējuma arbitrāžas un visos tirgos nodrošinātu augstākos investoru aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka efektīvas KTS izveidei ir svarīgi veicināt visaptverošu investīciju iespēju salīdzinājumu, ko dara pieejamu finanšu dalībniekiem; šajā sakarībā aicina nostiprināt vienotu sistēmu, lai nodrošinātu salīdzināmību un pārredzamību starp dažādiem finanšu instrumentiem, jo īpaši pareizi īstenojot pasākumus, kas šim nolūkam paredzēti finanšu instrumentu tirgu direktīvā (MiFID), apdrošināšanas starpniecības direktīvā (IMD) un komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu regulā (KPIAIP); uzsver, ka ir svarīga tiesību aktu saskaņotība kopumā un starp minētajiem dokumentiem jo īpaši, lai izvairītos no regulējuma arbitrāžas un visos tirgos nodrošinātu augstākos investoru aizsardzības standartus;

| 47. | uzskata, ka KTS ir jārada atbilstoša normatīvā vide, kas sekmē pārrobežu piekļuvi informācijai par uzņēmumiem, kuri meklē kredīta, kvazikapitāla un kapitāla struktūras, lai veicinātu nebanku finansējuma modeļu veidošanos, tostarp kolektīvo finansēšanu un vienādranga aizdevumus; uzskata, ka šādas informācijas izpaušanai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzētu būt brīvprātīgai; uzsver, ka investoru aizsardzības noteikumiem būtu vienādā mērā jāattiecas uz visiem finansēšanas modeļiem neatkarīgi no tā, vai tie ir daļa no banku vai nebanku finansējuma modeļiem; uzskata, ka šādai videi būtu nepieciešama arī stingrāka sistēmiskā noturība un sistēmiski nozīmīgo finanšu starpnieku uzraudzība ārpus banku sektora; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka KTS ir jārada atbilstoša normatīvā vide, kas sekmē pārrobežu piekļuvi informācijai par uzņēmumiem, kuri meklē kredīta, kvazikapitāla un kapitāla struktūras, lai veicinātu nebanku finansējuma modeļu veidošanos, tostarp kolektīvo finansēšanu un vienādranga aizdevumus; uzskata, ka šādas informācijas izpaušanai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzētu būt brīvprātīgai; uzsver, ka investoru aizsardzības noteikumiem būtu vienādā mērā jāattiecas uz visiem finansēšanas modeļiem neatkarīgi no tā, vai tie ir daļa no banku vai nebanku finansējuma modeļiem; uzskata, ka šādai videi būtu nepieciešama arī stingrāka sistēmiskā noturība un sistēmiski nozīmīgo finanšu starpnieku uzraudzība ārpus banku sektora;

| 48. | uzskata, ka dažu finanšu instrumentu standartizācija un to pieejamība visā iekšējā tirgū var būt piemērots instruments, kā sekmēt likviditāti, stiprināt vienotā tirgus darbību un padarīt iespējamu sniegt visaptverošu Eiropas kapitāla tirgu pārskatu un uzraudzību kopā ar paraugpraksi attiecībā uz pienācīgi izstrādātiem dalībvalstu standartiem; uzsver nepieciešamību saglabāt iespēju emitēt īpašam nolūkam sagatavotus finanšu instrumentus, kas atbilst konkrētu emitentu un investoru vajadzībām; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka dažu finanšu instrumentu standartizācija un to pieejamība visā iekšējā tirgū var būt piemērots instruments, kā sekmēt likviditāti, stiprināt vienotā tirgus darbību un padarīt iespējamu sniegt visaptverošu Eiropas kapitāla tirgu pārskatu un uzraudzību kopā ar paraugpraksi attiecībā uz pienācīgi izstrādātiem dalībvalstu standartiem; uzsver nepieciešamību saglabāt iespēju emitēt īpašam nolūkam sagatavotus finanšu instrumentus, kas atbilst konkrētu emitentu un investoru vajadzībām;

| 49. | atgādina, ka vēsturisks finanšu pakalpojumu rīcības plāna pārskats aicina apsvērt divas nepilnības, kas atklājās pēc tā īstenošanas uzsākšanas, — vajadzību uzmanīgi apsvērt to īpašo ietekmi uz eurozonas darbību, ko rada pasākumi saistībā ar iekšējo tirgu, un vajadzību vienlaicīgi uzlabot tirgus integrāciju un uzraudzību; aicina Komisiju, izstrādājot rīcības plānu, izdarīt visus vajadzīgos secinājumus no šī precedenta; |
| --- | --- |

49.

atgādina, ka vēsturisks finanšu pakalpojumu rīcības plāna pārskats aicina apsvērt divas nepilnības, kas atklājās pēc tā īstenošanas uzsākšanas, — vajadzību uzmanīgi apsvērt to īpašo ietekmi uz eurozonas darbību, ko rada pasākumi saistībā ar iekšējo tirgu, un vajadzību vienlaicīgi uzlabot tirgus integrāciju un uzraudzību; aicina Komisiju, izstrādājot rīcības plānu, izdarīt visus vajadzīgos secinājumus no šī precedenta;

| 50. | uzsver, ka tiesiskajai un uzraudzības sistēmai vajadzētu ievērojami palīdzēt izvairīties no pārmērīga riska uzņemšanās un nestabilitātes finanšu tirgos; uzsver, ka labam KTS projektam jābūt kopā ar stingru ES un valsts mēroga uzraudzību, tostarp ar pienācīgiem makroprudenciāliem instrumentiem; uzskata, ka viena no iespējām, kā uzlabot uzraudzības konverģenci, ir piešķirt lielāku lomu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI); |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka tiesiskajai un uzraudzības sistēmai vajadzētu ievērojami palīdzēt izvairīties no pārmērīga riska uzņemšanās un nestabilitātes finanšu tirgos; uzsver, ka labam KTS projektam jābūt kopā ar stingru ES un valsts mēroga uzraudzību, tostarp ar pienācīgiem makroprudenciāliem instrumentiem; uzskata, ka viena no iespējām, kā uzlabot uzraudzības konverģenci, ir piešķirt lielāku lomu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI);

| 51. | aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt kapitāla tirgus kredītriskus un attiecīgo pieredzi 2007. un 2008. gada finanšu krīzes rašanās laikā un risināt jebkādas ar to saistītās problēmas; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt kapitāla tirgus kredītriskus un attiecīgo pieredzi 2007. un 2008. gada finanšu krīzes rašanās laikā un risināt jebkādas ar to saistītās problēmas;

Kapitāla tirgu tuvināšana MVU

| 52. | norāda, ka iespējamo izmaiņu vai papildinājumu esošajā tiesiskajā regulējumā finanšu starpniekiem mērķim vajadzētu būt novērst šķēršļus mazo un vidējo starpnieku ienākšanai tirgū un uzlabot piekļuvi finansējumam, īpaši inovatīviem jaundibinātiem uzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, un nodrošināt riskam atbilstošus prudenciālos standartus; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka iespējamo izmaiņu vai papildinājumu esošajā tiesiskajā regulējumā finanšu starpniekiem mērķim vajadzētu būt novērst šķēršļus mazo un vidējo starpnieku ienākšanai tirgū un uzlabot piekļuvi finansējumam, īpaši inovatīviem jaundibinātiem uzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, un nodrošināt riskam atbilstošus prudenciālos standartus;

| 53. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (COM(2014)0213); jo īpaši uzskata, ka šis priekšlikums varētu būt līdzeklis, kā atbalstīt pievilcīgu vidi akcionāriem, uzlabojot kapitāla investīciju ķēdes efektivitāti; uzsver, ka stabils un praksē īstenojams korporatīvās vadības satvars stiprinātu KTS; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (COM(2014)0213); jo īpaši uzskata, ka šis priekšlikums varētu būt līdzeklis, kā atbalstīt pievilcīgu vidi akcionāriem, uzlabojot kapitāla investīciju ķēdes efektivitāti; uzsver, ka stabils un praksē īstenojams korporatīvās vadības satvars stiprinātu KTS;

| 54. | uzsver, ka kapitāla tirgu sarežģītībai nevajadzētu novest pie MVU izstumšanas, jo tie ir uzņēmumi, kuriem visvairāk nepieciešama piekļuve papildu finansējumam, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kuras saskaras vai saskārās ar ekonomiskām grūtībām; uzsver, ka labvēlīga vide veiksmīgai MVU finansēšanai ietver nepieciešamību pēc MVU labvēlīgiem ekonomiskajiem un reglamentējošiem apstākļiem gan ES, gan dalībvalstīs; jo īpaši uzsver, ka uzmanība būtu jāpievērš iespējamai procedūru vienkāršošanai attiecībā uz MVU un uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu piekļuvi SPP, vienlaikus nodrošinot, ka tiek saglabāti stingri kritēriji, kā novērtēt uzņēmumu noturību un atbilstību SPP; aicina Komisiju izskatīt iespējas, ko vēl var darīt, lai palīdzētu MVU piesaistīt investīcijas; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka kapitāla tirgu sarežģītībai nevajadzētu novest pie MVU izstumšanas, jo tie ir uzņēmumi, kuriem visvairāk nepieciešama piekļuve papildu finansējumam, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kuras saskaras vai saskārās ar ekonomiskām grūtībām; uzsver, ka labvēlīga vide veiksmīgai MVU finansēšanai ietver nepieciešamību pēc MVU labvēlīgiem ekonomiskajiem un reglamentējošiem apstākļiem gan ES, gan dalībvalstīs; jo īpaši uzsver, ka uzmanība būtu jāpievērš iespējamai procedūru vienkāršošanai attiecībā uz MVU un uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu piekļuvi SPP, vienlaikus nodrošinot, ka tiek saglabāti stingri kritēriji, kā novērtēt uzņēmumu noturību un atbilstību SPP; aicina Komisiju izskatīt iespējas, ko vēl var darīt, lai palīdzētu MVU piesaistīt investīcijas;

| 55. | atgādina, ka informācijas trūkums par MVU finanšu stāvokli ir viens no lielākajiem šķēršļiem investīcijām šāda veida uzņēmumos; aicina padziļināti apsvērt veidus un līdzekļus, kā uzlabot investoru piekļuvi pārredzamiem un salīdzināmiem datiem par MVU, vienlaicīgi cik vien iespējams ierobežojot šiem uzņēmumiem nosakāmo papildu slogu; |
| --- | --- |

55.

atgādina, ka informācijas trūkums par MVU finanšu stāvokli ir viens no lielākajiem šķēršļiem investīcijām šāda veida uzņēmumos; aicina padziļināti apsvērt veidus un līdzekļus, kā uzlabot investoru piekļuvi pārredzamiem un salīdzināmiem datiem par MVU, vienlaicīgi cik vien iespējams ierobežojot šiem uzņēmumiem nosakāmo papildu slogu;

| 56. | mudina izveidot daudzveidīgu un pievilcīgu finansējuma bāzi Eiropas publiskajos tirgos visu lielumu uzņēmumiem, vienlaikus ES finanšu regulējumā, kas ietekmē pieaugošas izaugsmes uzņēmumus, veicinot principu “vispirms domāt par mazākajiem” un pārskatot ES Finanšu regulējumu, lai par 30–50 % samazinātu administratīvās izmaksas uzņēmumiem saistībā ar to iekļaušanu biržas sarakstā; |
| --- | --- |

56.

mudina izveidot daudzveidīgu un pievilcīgu finansējuma bāzi Eiropas publiskajos tirgos visu lielumu uzņēmumiem, vienlaikus ES finanšu regulējumā, kas ietekmē pieaugošas izaugsmes uzņēmumus, veicinot principu “vispirms domāt par mazākajiem” un pārskatot ES Finanšu regulējumu, lai par 30–50 % samazinātu administratīvās izmaksas uzņēmumiem saistībā ar to iekļaušanu biržas sarakstā;

| 57. | uzskata, ka, ņemot vērā MVU un uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu nozīmi attiecībā uz jaunu darbvietu izveidi, ir labāk jāizmanto pašreizējās nebanku finansējuma iespējas, piemēram, attīstot specializētus sekundāros tirgus (piemēram, MVU izaugsmes tirgi) un vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu; atzinīgi vērtē iniciatīvu izveidot stabilu un pārredzamu vērtspapīrošanas tirgu, izstrādājot īpašu tiesisko regulējumu ar vienotu augstas kvalitātes vērtspapīrošanas definīciju savienojumā ar efektīvām riska kontroles, vērtēšanas un pārvaldīšanas metodēm; tomēr uzsver, ka MVU ir ļoti dažādi un ka vērtspapīrošana nav vienīgais pieejamais instruments; tādēļ aicina Komisiju izmantot dažādas pieejas un dažādos forumos apsvērt, kā uzlabot MVU finansēšanu; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka, ņemot vērā MVU un uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu nozīmi attiecībā uz jaunu darbvietu izveidi, ir labāk jāizmanto pašreizējās nebanku finansējuma iespējas, piemēram, attīstot specializētus sekundāros tirgus (piemēram, MVU izaugsmes tirgi) un vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu; atzinīgi vērtē iniciatīvu izveidot stabilu un pārredzamu vērtspapīrošanas tirgu, izstrādājot īpašu tiesisko regulējumu ar vienotu augstas kvalitātes vērtspapīrošanas definīciju savienojumā ar efektīvām riska kontroles, vērtēšanas un pārvaldīšanas metodēm; tomēr uzsver, ka MVU ir ļoti dažādi un ka vērtspapīrošana nav vienīgais pieejamais instruments; tādēļ aicina Komisiju izmantot dažādas pieejas un dažādos forumos apsvērt, kā uzlabot MVU finansēšanu;

| 58. | atbalsta ierosinājumus uzlabot Eiropas uzņēmumu, jo īpaši MVU, iespējas piekļūt datiem; tajā pašā laikā vērš uzmanību uz to, ka izmaksas par tirgus datiem ir nelielas salīdzinājumā ar kopējām darījumu izmaksām; |
| --- | --- |

58.

atbalsta ierosinājumus uzlabot Eiropas uzņēmumu, jo īpaši MVU, iespējas piekļūt datiem; tajā pašā laikā vērš uzmanību uz to, ka izmaksas par tirgus datiem ir nelielas salīdzinājumā ar kopējām darījumu izmaksām;

| 59. | mudina Komisiju stiprināt spējas uzraudzīt ārpus regulētās banku darbības sektora veiktu banku darbībai līdzīgu starpniecības darbību veidus, apjomu un tendences un īstenot atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tiem piemēro principu “vienādi riski, vienādi noteikumi”; |
| --- | --- |

59.

mudina Komisiju stiprināt spējas uzraudzīt ārpus regulētās banku darbības sektora veiktu banku darbībai līdzīgu starpniecības darbību veidus, apjomu un tendences un īstenot atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tiem piemēro principu “vienādi riski, vienādi noteikumi”;

| 60. | norāda, ka privātā kapitāla un riska kapitāla izmantošana piedāvā interesantas finansējuma iegūšanas alternatīvas, jo īpaši jaunizveidotiem uzņēmumiem; aicina Komisiju izstrādāt papildu instrumentus, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta ar Eiropas riska kapitāla fondiem un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem, lai novērstu ES riska kapitāla tirgu būtiskus trūkumus, piemēram, informācijas trūkumu investoriem; uzskata, ka, specializēta datubāze, kurā brīvprātīgi apkopotu informācija par MVU un jaundibinātiem uzņēmumiem, varētu būt noderīgs līdzeklis, lai sniegtu informāciju investoriem, tādējādi beigās paplašinot tirgus dalībnieku skaitu un vēl jo vairāk stiprinot riska kapitāla tirgus starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

60.

norāda, ka privātā kapitāla un riska kapitāla izmantošana piedāvā interesantas finansējuma iegūšanas alternatīvas, jo īpaši jaunizveidotiem uzņēmumiem; aicina Komisiju izstrādāt papildu instrumentus, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta ar Eiropas riska kapitāla fondiem un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem, lai novērstu ES riska kapitāla tirgu būtiskus trūkumus, piemēram, informācijas trūkumu investoriem; uzskata, ka, specializēta datubāze, kurā brīvprātīgi apkopotu informācija par MVU un jaundibinātiem uzņēmumiem, varētu būt noderīgs līdzeklis, lai sniegtu informāciju investoriem, tādējādi beigās paplašinot tirgus dalībnieku skaitu un vēl jo vairāk stiprinot riska kapitāla tirgus starp dalībvalstīm;

| 61. | atzinīgi vērtē centienus atbalstīt privātu kapitālieguldījumu tirgu attīstību, izmantojot standarta dokumentus un definīcijas un vienlaikus nodrošinot, ka potenciālie investori ir pietiekami informēti par šāda veida investīciju riskiem un ieguvumiem; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē centienus atbalstīt privātu kapitālieguldījumu tirgu attīstību, izmantojot standarta dokumentus un definīcijas un vienlaikus nodrošinot, ka potenciālie investori ir pietiekami informēti par šāda veida investīciju riskiem un ieguvumiem;

| 62. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visas izmaiņas tajos jaunajos priekšlikumos par fondu fondiem, kas ir daļa no KTS, nerada nepilnības sistēmiskā un specifiskā riska vispārējā novērtējumā un pārvaldībā; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju nodrošināt, ka visas izmaiņas tajos jaunajos priekšlikumos par fondu fondiem, kas ir daļa no KTS, nerada nepilnības sistēmiskā un specifiskā riska vispārējā novērtējumā un pārvaldībā;

| 63. | uzstāj, ka, veidojot KTS, ir nepieciešams stiprināt un uzlabot ES koordināciju starptautiskā līmenī, jo īpaši G20 ietvaros, Starptautiskajā Vērtspapīru komisiju organizācijā (IOSCO), Starptautiskajā grāmatvedības standartu padomē (IASB) un Bāzeles komitejā; |
| --- | --- |

63.

uzstāj, ka, veidojot KTS, ir nepieciešams stiprināt un uzlabot ES koordināciju starptautiskā līmenī, jo īpaši G20 ietvaros, Starptautiskajā Vērtspapīru komisiju organizācijā (IOSCO), Starptautiskajā grāmatvedības standartu padomē (IASB) un Bāzeles komitejā;

Saskaņota ES kapitāla tirgu tiesiskā regulējuma izstrāde

| 64. | uzsver, cik svarīga ir dalībfinansēšana, kas var palīdzēt mazināt riskus un samazināt pārmērīgu parāda līmeni un aizņemto līdzekļu īpatsvaru finanšu sistēmā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt un novērst pārāk apgrūtinošo regulējumu attiecībā uz privāto uzņēmumu dalībfinansēšanu; uzsver, cik svarīgi ir risināt jautājumu par nodokļu radīta stimula izvēlēties aizņēmuma finansējumu dalībfinansēšanas vietā; |
| --- | --- |

64.

uzsver, cik svarīga ir dalībfinansēšana, kas var palīdzēt mazināt riskus un samazināt pārmērīgu parāda līmeni un aizņemto līdzekļu īpatsvaru finanšu sistēmā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt un novērst pārāk apgrūtinošo regulējumu attiecībā uz privāto uzņēmumu dalībfinansēšanu; uzsver, cik svarīgi ir risināt jautājumu par nodokļu radīta stimula izvēlēties aizņēmuma finansējumu dalībfinansēšanas vietā;

| 65. | apzinās, ka maksātnespējas noteikumu dažādība sarežģī izveidot pārrobežu aktīvu portfeļus un līdz ar to sarežģī arī vērtspapīrošanas procesu; šajā sakarībā norāda uz Komisijas ierosinājumu risināt pārrobežu maksātnespējas jautājumu tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu labi funkcionējošu KTS; aicina izveidot sanācijas un noregulējuma režīmu iestādēm, kas nav bankas, jo īpaši centrālo darījumu partneriem (CCP); |
| --- | --- |

65.

apzinās, ka maksātnespējas noteikumu dažādība sarežģī izveidot pārrobežu aktīvu portfeļus un līdz ar to sarežģī arī vērtspapīrošanas procesu; šajā sakarībā norāda uz Komisijas ierosinājumu risināt pārrobežu maksātnespējas jautājumu tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu labi funkcionējošu KTS; aicina izveidot sanācijas un noregulējuma režīmu iestādēm, kas nav bankas, jo īpaši centrālo darījumu partneriem (CCP);

| 66. | atgādina maksājumu sistēmu un vērtspapīru norēķinu nozīmi vērtspapīrošanas tirgū un šajā nolūkā aicina izstrādāt Eiropas tirgus infrastruktūru, kā arī koordinēti un saskaņotāk uzraudzīt izšķirīgi svarīgu tirgus infrastruktūru, jo īpaši iespēju izveidot vērtspapīrošanas datu repozitoriju, kas reģistrētu katru vērtspapīrošanas dalībnieku, apkopotu riska darījumus un plūsmas starp tirgus dalībniekiem, uzraudzītu politikas iniciatīvu efektivitāti un lietderību un konstatētu iespējamas pārkaršanas rašanos, kā arī samazinātu informācijas asimetriju; |
| --- | --- |

66.

atgādina maksājumu sistēmu un vērtspapīru norēķinu nozīmi vērtspapīrošanas tirgū un šajā nolūkā aicina izstrādāt Eiropas tirgus infrastruktūru, kā arī koordinēti un saskaņotāk uzraudzīt izšķirīgi svarīgu tirgus infrastruktūru, jo īpaši iespēju izveidot vērtspapīrošanas datu repozitoriju, kas reģistrētu katru vērtspapīrošanas dalībnieku, apkopotu riska darījumus un plūsmas starp tirgus dalībniekiem, uzraudzītu politikas iniciatīvu efektivitāti un lietderību un konstatētu iespējamas pārkaršanas rašanos, kā arī samazinātu informācijas asimetriju;

| 67. | uzsver, ņemot vērā IKT nozīmi, vajadzību pievērsties kiberuzbrukumu apdraudējumam un padarīt visu finanšu sistēmu izturīgu pret šādiem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ņemot vērā IKT nozīmi, vajadzību pievērsties kiberuzbrukumu apdraudējumam un padarīt visu finanšu sistēmu izturīgu pret šādiem uzbrukumiem;

| 68. | mudina Komisiju uzlabot finanšu informācijas salīdzināmību un kvalitāti, analizējot pašreizējos grāmatvedības standartus, arī globālā līmenī un attiecībā uz konservatīviem vērtēšanas modeļiem un prasību proporcionalitāti; apzinās, ka nesen pārskatītie Eiropas grāmatvedības tiesību akti vispirms ir jāpārbauda praksē; |
| --- | --- |

68.

mudina Komisiju uzlabot finanšu informācijas salīdzināmību un kvalitāti, analizējot pašreizējos grāmatvedības standartus, arī globālā līmenī un attiecībā uz konservatīviem vērtēšanas modeļiem un prasību proporcionalitāti; apzinās, ka nesen pārskatītie Eiropas grāmatvedības tiesību akti vispirms ir jāpārbauda praksē;

| 69. | uzsver nepieciešamību veikt ietekmes novērtējumu un izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz jebkādiem papildu tiesību aktiem, tostarp deleģētajiem un īstenošanas aktiem; norāda, ka jaunie tiesību akti ne vienmēr var būt piemērota politikas reakcija uz šīm problēmām un ka būtu jāizskata iespēja izmantot neleģislatīvu un uz tirgu balstītu pieeju, kā arī dažos gadījumos jau pastāvošus valstu risinājumus; aicina Komisiju attiecīgajos tiesību aktos ievērot proporcionalitāti, lai palielinātu pozitīvu ietekmi uz MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu; |
| --- | --- |

69.

uzsver nepieciešamību veikt ietekmes novērtējumu un izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz jebkādiem papildu tiesību aktiem, tostarp deleģētajiem un īstenošanas aktiem; norāda, ka jaunie tiesību akti ne vienmēr var būt piemērota politikas reakcija uz šīm problēmām un ka būtu jāizskata iespēja izmantot neleģislatīvu un uz tirgu balstītu pieeju, kā arī dažos gadījumos jau pastāvošus valstu risinājumus; aicina Komisiju attiecīgajos tiesību aktos ievērot proporcionalitāti, lai palielinātu pozitīvu ietekmi uz MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu;

| 70. | uzskata, ka pilnībā funkcionējošas KTS uzbūves elementiem jābūt ieviestiem ne vēlāk kā 2018. gadā; atkārto prasību izstrādāt visaptverošu analīzi par pašreizējo stāvokli ES kapitāla tirgos un par ES mēroga šķēršļiem; aicina Komisiju paātrināt darbu pie rīcības plāna un pēc iespējas agrāk ierosināt normatīvus un nenormatīvus priekšlikumus ar mērķi līdz 2018. gada beigām izveidot pilnībā integrētu vienoto ES kapitāla tirgu; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka pilnībā funkcionējošas KTS uzbūves elementiem jābūt ieviestiem ne vēlāk kā 2018. gadā; atkārto prasību izstrādāt visaptverošu analīzi par pašreizējo stāvokli ES kapitāla tirgos un par ES mēroga šķēršļiem; aicina Komisiju paātrināt darbu pie rīcības plāna un pēc iespējas agrāk ierosināt normatīvus un nenormatīvus priekšlikumus ar mērķi līdz 2018. gada beigām izveidot pilnībā integrētu vienoto ES kapitāla tirgu;

| 71. | norāda, ka vienmēr attīstībā esošā digitālā vide būtu jāuztver kā iespēja uzlabot sniegumu un palielināt sniegto vērtību kapitāla tirgu nozarē uzņēmumiem, investoriem un sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

71.

norāda, ka vienmēr attīstībā esošā digitālā vide būtu jāuztver kā iespēja uzlabot sniegumu un palielināt sniegto vērtību kapitāla tirgu nozarē uzņēmumiem, investoriem un sabiedrībai kopumā;

o

o o

| 72. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

72.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un Padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0202.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0161.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/84

---

P8_TA(2015)0269

Eiropas Drošības programma

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas Drošības programmu (2015/2697(RSP))

(2017/C 265/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3.,6., 7. un 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 16., 20., 67., 68., 70.-72., 75., 82.-87. un 88. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3.,6., 7. un 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 16., 20., 67., 68., 70.-72., 75., 82.-87. un 88. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 6., 7., 8., 10. panta 1. punktu, 11., 12., 21., 47.-50., 52. un 53. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 6., 7., 8., 10. panta 1. punktu, 11., 12., 21., 47.-50., 52. un 53. pantu,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Ministru komitejas, cilvēktiesību komisāra un Venēcijas komisijas konvencijas, ieteikumus, rezolūcijas un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Ministru komitejas, cilvēktiesību komisāra un Venēcijas komisijas konvencijas, ieteikumus, rezolūcijas un ziņojumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu par Eiropas Drošības programmu (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu par Eiropas Drošības programmu (COM(2015)0185),

| — | ņemot vērā Komisijas stratēģiju Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā (COM(2010)0573) un darbības pamatnostādnes attiecībā uz pamattiesību ņemšanu vērā ietekmes novērtējumos (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas stratēģiju Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā (COM(2010)0573) un darbības pamatnostādnes attiecībā uz pamattiesību ņemšanu vērā ietekmes novērtējumos (SEC(2011)0567),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-293/12 un C-594/12, ar ko pasludina par spēkā neesošu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvu 2006/24/EK par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-293/12 un C-594/12, ar ko pasludina par spēkā neesošu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvu 2006/24/EK par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 16. aprīļa Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai un atceļ Padomes Lēmumu 2007/125/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 16. aprīļa Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai un atceļ Padomes Lēmumu 2007/125/TI (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. decembra rezolūciju par ES pretterorisma politiku — galvenie sasniegumi un nākotnes uzdevumi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. decembra rezolūciju par ES pretterorisma politiku — galvenie sasniegumi un nākotnes uzdevumi (2),

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā (2012. gads) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā (2012. gads) (3),

| — | ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras novērošanas programmu, novērošanas struktūrām dažādās dalībvalstīs un ietekmi uz ES pilsoņu pamattiesībām un transatlantisko sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras novērošanas programmu, novērošanas struktūrām dažādās dalībvalstīs un ietekmi uz ES pilsoņu pamattiesībām un transatlantisko sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 17. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības iekšējās drošības stratēģijas atjaunošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 17. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības iekšējās drošības stratēģijas atjaunošanu (5),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par terorisma apkarošanas pasākumiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par terorisma apkarošanas pasākumiem (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa plenārsēdē notikušās debates par Eiropas Drošības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa plenārsēdē notikušās debates par Eiropas Drošības programmu,

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par Eiropas Drošības stratēģiju (O-000064/2015 – B8-0566/2015 un O-000065/2015 – B8-0567/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par Eiropas Drošības stratēģiju (O-000064/2015 – B8-0566/2015 un O-000065/2015 – B8-0567/2015),

| — | ņemot vēra Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Savienības iekšējās drošības apdraudējumi ir kļuvuši sarežģītāki, tā kā tiem ir hibrīda raksturs un tie ir asimetriski nekonvencionāli, starptautiski, dinamiski un grūti paredzami, tā kā tie pārsniedz ikvienas atsevišķas dalībvalsts spēju, un tā kā to dēļ vairāk kā jebkad agrāk ES ir jānodrošina saskanīga, visaptveroša, daudzlīmeņu un koordinēta reakcija, kurā pilnībā būtu ņemta vērā pamattiesību ievērošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienības iekšējās drošības apdraudējumi ir kļuvuši sarežģītāki, tā kā tiem ir hibrīda raksturs un tie ir asimetriski nekonvencionāli, starptautiski, dinamiski un grūti paredzami, tā kā tie pārsniedz ikvienas atsevišķas dalībvalsts spēju, un tā kā to dēļ vairāk kā jebkad agrāk ES ir jānodrošina saskanīga, visaptveroša, daudzlīmeņu un koordinēta reakcija, kurā pilnībā būtu ņemta vērā pamattiesību ievērošana;

| B. | tā kā ES drošības politikas attīstīšana ir kopīgs uzdevums, kas jāveic visām dalībvalstīm, ES iestādēm un aģentūrām, pilsoniskajai sabiedrībai un tiesībaizsardzības iestādēm, koordinējot un saskaņojot pūliņus, lai sasniegtu kopīgu mērķi, un kura pamatā ir tiesiskas valsts princips un pamattiesību ievērošana; tā kā nolūkā sasniegt apmierinošu iznākumu, šo kopējo mērķu un prioritāšu konkrētā īstenošana būtu jāsaista ar precīzu kompetenču dalījumu starp ES līmeni un valstu līmeni, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, un ar spēcīgu un efektīvu parlamentāro un tiesu iestāžu īstenoto kontroli; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES drošības politikas attīstīšana ir kopīgs uzdevums, kas jāveic visām dalībvalstīm, ES iestādēm un aģentūrām, pilsoniskajai sabiedrībai un tiesībaizsardzības iestādēm, koordinējot un saskaņojot pūliņus, lai sasniegtu kopīgu mērķi, un kura pamatā ir tiesiskas valsts princips un pamattiesību ievērošana; tā kā nolūkā sasniegt apmierinošu iznākumu, šo kopējo mērķu un prioritāšu konkrētā īstenošana būtu jāsaista ar precīzu kompetenču dalījumu starp ES līmeni un valstu līmeni, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, un ar spēcīgu un efektīvu parlamentāro un tiesu iestāžu īstenoto kontroli;

| C. | tā kā LES 4. panta 2. punktā noteiktā valsts drošības izņēmumu nevar izmantot, lai valsts drošības aģentūras varētu pārkāpt citu dalībvalstu intereses, tostarp ekonomiskās intereses, citu dalībvalstu pilsoņu un iedzīvotāju tiesības un Eiropas Savienības un trešo valstu tiesību aktus un politikas nostādnes plašākā mērogā; |
| --- | --- |

C.

tā kā LES 4. panta 2. punktā noteiktā valsts drošības izņēmumu nevar izmantot, lai valsts drošības aģentūras varētu pārkāpt citu dalībvalstu intereses, tostarp ekonomiskās intereses, citu dalībvalstu pilsoņu un iedzīvotāju tiesības un Eiropas Savienības un trešo valstu tiesību aktus un politikas nostādnes plašākā mērogā;

| D. | tā kā būtu jāpievērš uzmanība vajadzībai saprast daudzos Eiropas un universālo normu un vērtību pārkāpumus, ņemot vērā iekšējās un ārējās drošības sadarbību pēc 9/11; |
| --- | --- |

D.

tā kā būtu jāpievērš uzmanība vajadzībai saprast daudzos Eiropas un universālo normu un vērtību pārkāpumus, ņemot vērā iekšējās un ārējās drošības sadarbību pēc 9/11;

| E. | tā kā brīvība, drošība un tiesiskums ir mērķi, kas ir jāīsteno paralēli; tā kā nolūkā nodrošināt brīvību un tiesiskumu, īstenojot drošības pasākumus, vienmēr ir jāievēro demokrātija, tiesiskas valsts princips un pamattiesības, piemērojot nepieciešamības un proporcionalitātes principu, un tā kā tie būtu pienācīgi jākontrolē demokrātijas iestādēm un par tiem jāsniedz atskaites; tā kā Eiropas Drošības programmā nav pietiekami ņemta vērā tiesiskuma un profilakses dimensija; |
| --- | --- |

E.

tā kā brīvība, drošība un tiesiskums ir mērķi, kas ir jāīsteno paralēli; tā kā nolūkā nodrošināt brīvību un tiesiskumu, īstenojot drošības pasākumus, vienmēr ir jāievēro demokrātija, tiesiskas valsts princips un pamattiesības, piemērojot nepieciešamības un proporcionalitātes principu, un tā kā tie būtu pienācīgi jākontrolē demokrātijas iestādēm un par tiem jāsniedz atskaites; tā kā Eiropas Drošības programmā nav pietiekami ņemta vērā tiesiskuma un profilakses dimensija;

| F. | tā kā virkne noziedzības pamatcēloņu, piemēram, pieaugošā nevienlīdzība, nabadzība, rasu un ksenofobiskā vardarbība un naida noziegumi nevar tikt risināta tikai ar drošības pasākumu palīdzību, bet gan minētās parādības ir jānovērš plašākas politikas ietvaros, tostarp uzlabotas sociālās, nodarbinātības, izglītības, kultūras un ārējās politikas ietvaros; |
| --- | --- |

F.

tā kā virkne noziedzības pamatcēloņu, piemēram, pieaugošā nevienlīdzība, nabadzība, rasu un ksenofobiskā vardarbība un naida noziegumi nevar tikt risināta tikai ar drošības pasākumu palīdzību, bet gan minētās parādības ir jānovērš plašākas politikas ietvaros, tostarp uzlabotas sociālās, nodarbinātības, izglītības, kultūras un ārējās politikas ietvaros;

| G. | tā kā Eiropas Drošības programmas profilakses aspekts ir īpaši būtisks laikposmā, kad pieaug ekonomiskā un sociālā netaisnība, kas kaitē sociālajai saskaņai un pamattiesību un publiskās brīvības efektivitātei; tā kā šādu profilakses politikas nostādņu svarīgam elementam, no vienas puses, vajadzētu būt ieslodzījumu aizstājošiem pasākumiem un reintegrācijas pasākumiem, no otras puses; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Drošības programmas profilakses aspekts ir īpaši būtisks laikposmā, kad pieaug ekonomiskā un sociālā netaisnība, kas kaitē sociālajai saskaņai un pamattiesību un publiskās brīvības efektivitātei; tā kā šādu profilakses politikas nostādņu svarīgam elementam, no vienas puses, vajadzētu būt ieslodzījumu aizstājošiem pasākumiem un reintegrācijas pasākumiem, no otras puses;

| H. | tā kā, beidzoties Līgumiem pievienotajā 36. protokolā paredzētajam pārejas periodam, Komisija un Eiropas Savienības Tiesa ir ieguvusi pilnas tiesības attiecībā uz agrākā trešā pīlāra instrumentiem, demokrātisko un pamattiesību pārskatatbildību attiecinot arī uz noteiktajiem pasākumiem, kas ir bijuši svarīgi, veidojot brīvības, drošības un tiesiskuma zonu; |
| --- | --- |

H.

tā kā, beidzoties Līgumiem pievienotajā 36. protokolā paredzētajam pārejas periodam, Komisija un Eiropas Savienības Tiesa ir ieguvusi pilnas tiesības attiecībā uz agrākā trešā pīlāra instrumentiem, demokrātisko un pamattiesību pārskatatbildību attiecinot arī uz noteiktajiem pasākumiem, kas ir bijuši svarīgi, veidojot brīvības, drošības un tiesiskuma zonu;

| I. | tā kā kibernoziedzība un kiberveicināta noziedzība ietekmē ES iedzīvotājus, Eiropas Savienības iekšējo tirgu un intelektuālo īpašumu, un pārticību; tā kā, piemēram, robottīkls kā viens no kibernoziedzības veidiem ietekmē miljoniem datoru un tūkstošiem mērķu vienlaikus; |
| --- | --- |

I.

tā kā kibernoziedzība un kiberveicināta noziedzība ietekmē ES iedzīvotājus, Eiropas Savienības iekšējo tirgu un intelektuālo īpašumu, un pārticību; tā kā, piemēram, robottīkls kā viens no kibernoziedzības veidiem ietekmē miljoniem datoru un tūkstošiem mērķu vienlaikus;

| J. | tā kā iekšējās un ārējās drošības robežas aizvien vairāk zaudē kontrastainumu, kā rezultātā dalībvalstīm ir jāsadarbojas ciešāk un jākoordinē sava darbība vairāk, lai panāktu visaptverošu daudzdimensionālu pieeju; |
| --- | --- |

J.

tā kā iekšējās un ārējās drošības robežas aizvien vairāk zaudē kontrastainumu, kā rezultātā dalībvalstīm ir jāsadarbojas ciešāk un jākoordinē sava darbība vairāk, lai panāktu visaptverošu daudzdimensionālu pieeju;

| K. | tā kā svarīgai Drošības programmas daļai vajadzētu būt tam, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta visu terorismā un noziegumos cietušo personu atbalstam un aizsardzībai visā ES, |
| --- | --- |

K.

tā kā svarīgai Drošības programmas daļai vajadzētu būt tam, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta visu terorismā un noziegumos cietušo personu atbalstam un aizsardzībai visā ES,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas ierosināto Eiropas Drošības programmu 2015.-2020. gadam un tajā noteiktās prioritātes uzskata, ka, ņemot vērā problēmas, ar kurām patlaban saskaras Savienība, terorisms, vardarbīgs ekstrēmisms, pārrobežu organizētā noziedzība un kibernoziedzība, ir visnopietnākie draudi, attiecībā uz kuriem ir nepieciešama saskaņota rīcība valsts, ES un globālā mērogā; norāda, ka Programmai vajadzētu būt izstrādātai elastīgi, lai tā varētu reaģēt uz nākotnē iespējamiem jauniem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas ierosināto Eiropas Drošības programmu 2015.-2020. gadam un tajā noteiktās prioritātes uzskata, ka, ņemot vērā problēmas, ar kurām patlaban saskaras Savienība, terorisms, vardarbīgs ekstrēmisms, pārrobežu organizētā noziedzība un kibernoziedzība, ir visnopietnākie draudi, attiecībā uz kuriem ir nepieciešama saskaņota rīcība valsts, ES un globālā mērogā; norāda, ka Programmai vajadzētu būt izstrādātai elastīgi, lai tā varētu reaģēt uz nākotnē iespējamiem jauniem izaicinājumiem;

| 2. | atkārto vajadzību noziedzības pamatiemeslus novērst arī turpmāk, tostarp nevienlīdzību, nabadzību un diskrimināciju; turklāt uzsver vajadzību nodrošināt atbilstošus resursus sociālajiem darbiniekiem, pašvaldību un valsts policistiem un tiesu amatpersonām, kuru budžets dažās dalībvalstīs ir ievērojami samazināts; |
| --- | --- |

2.

atkārto vajadzību noziedzības pamatiemeslus novērst arī turpmāk, tostarp nevienlīdzību, nabadzību un diskrimināciju; turklāt uzsver vajadzību nodrošināt atbilstošus resursus sociālajiem darbiniekiem, pašvaldību un valsts policistiem un tiesu amatpersonām, kuru budžets dažās dalībvalstīs ir ievērojami samazināts;

| 3. | prasa nodrošināt pareizu līdzsvaru starp profilakses politiku un represīviem pasākumiem, lai aizsargātu brīvību, drošību un tiesiskumu; uzsver, ka drošības pasākumi vienmēr būtu jāveic saskaņā ar tiesiskas valsts principu un pamattiesību aizsardzību, piemēram, tiesību uz privātumu un datu aizsardzību, vārda brīvību un biedrošanās brīvību aizsardzību un tiesību aktos paredzētās kārtības ievērošanu; tāpēc aicina Komisiju, īstenojot Eiropas Drošības programmu, pienācīgi ņemt vērā neseno Eiropas Savienības Tiesas spriedumu par Datu saglabāšanas direktīvu (spriedums apvienotajās lietās C-293/12 un C-594/12), kurā ir prasīts pieņemt visus instrumentus, kas nodrošina atbilstību proporcionalitātes, nepieciešamības un tiesiskuma principam un satur atbilstošās aizsardzības garantijas par pārskatatbildību un tiesību aizsardzības līdzekļiem tiesā; pieprasa, lai Komisija pilnībā novērtētu sprieduma ietekmi uz visiem instrumentiem, kuros ir reglamentēta datu saglabāšana tiesībaizsardzības nolūkā; |
| --- | --- |

3.

prasa nodrošināt pareizu līdzsvaru starp profilakses politiku un represīviem pasākumiem, lai aizsargātu brīvību, drošību un tiesiskumu; uzsver, ka drošības pasākumi vienmēr būtu jāveic saskaņā ar tiesiskas valsts principu un pamattiesību aizsardzību, piemēram, tiesību uz privātumu un datu aizsardzību, vārda brīvību un biedrošanās brīvību aizsardzību un tiesību aktos paredzētās kārtības ievērošanu; tāpēc aicina Komisiju, īstenojot Eiropas Drošības programmu, pienācīgi ņemt vērā neseno Eiropas Savienības Tiesas spriedumu par Datu saglabāšanas direktīvu (spriedums apvienotajās lietās C-293/12 un C-594/12), kurā ir prasīts pieņemt visus instrumentus, kas nodrošina atbilstību proporcionalitātes, nepieciešamības un tiesiskuma principam un satur atbilstošās aizsardzības garantijas par pārskatatbildību un tiesību aizsardzības līdzekļiem tiesā; pieprasa, lai Komisija pilnībā novērtētu sprieduma ietekmi uz visiem instrumentiem, kuros ir reglamentēta datu saglabāšana tiesībaizsardzības nolūkā;

| 4. | atgādina, ka, lai Eiropas Savienība kļūtu par pamattiesību solīdu aizstāvi gan iekšpolitikā, gan ārpolitikā, sava drošības politika, cīņa pret terorismu un cīņa pret organizēto noziedzību, un tās partnerība ar trešām valstīm drošības jomā tai ir jābalsta uz visaptverošu pieeju, kas integrētu visus faktorus, kuru dēļ cilvēki iesaistās terorismā vai organizētajā noziedzībā, un tādējādi aptvertu ekonomiskās un sociālās politikas nostādnes, kas ir izstrādātas un īstenotas, pilnībā ievērojot pamattiesības, un ko kontrolētu tiesas un demokrātijas institūcijas un izvērtētu padziļināti; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka, lai Eiropas Savienība kļūtu par pamattiesību solīdu aizstāvi gan iekšpolitikā, gan ārpolitikā, sava drošības politika, cīņa pret terorismu un cīņa pret organizēto noziedzību, un tās partnerība ar trešām valstīm drošības jomā tai ir jābalsta uz visaptverošu pieeju, kas integrētu visus faktorus, kuru dēļ cilvēki iesaistās terorismā vai organizētajā noziedzībā, un tādējādi aptvertu ekonomiskās un sociālās politikas nostādnes, kas ir izstrādātas un īstenotas, pilnībā ievērojot pamattiesības, un ko kontrolētu tiesas un demokrātijas institūcijas un izvērtētu padziļināti;

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi Programmu balstīt uz tiesiskas valsts un pamattiesību pilnīgas ievērošanas principu, kas būtu jāgarantē, pienācīgi īstenojot tiesu kontroli, nodrošinot lielāku pārredzamību, pārskatatbildību un demokrātisko kontroli, labāk piemērojot un īstenojot spēkā esošos tiesību instrumentus, panākot vienotāku starpiestāžu un starpnozaru pieeju un izveidojot ciešāku saikni ar drošības iekšējo un ārējo dimensiju; aicina Komisiju un Padomi, īstenojot Programmu, stingri ievērot šos principus; norāda, ka Parlaments šos principus padarīs par galvenajiem Programmas īstenošanas uzraudzības principiem; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi Programmu balstīt uz tiesiskas valsts un pamattiesību pilnīgas ievērošanas principu, kas būtu jāgarantē, pienācīgi īstenojot tiesu kontroli, nodrošinot lielāku pārredzamību, pārskatatbildību un demokrātisko kontroli, labāk piemērojot un īstenojot spēkā esošos tiesību instrumentus, panākot vienotāku starpiestāžu un starpnozaru pieeju un izveidojot ciešāku saikni ar drošības iekšējo un ārējo dimensiju; aicina Komisiju un Padomi, īstenojot Programmu, stingri ievērot šos principus; norāda, ka Parlaments šos principus padarīs par galvenajiem Programmas īstenošanas uzraudzības principiem;

| 6. | atzinīgi vērtē īpašo uzmanību, kas Programmā pievērsta pamattiesībām, un jo īpaši atzinīgi vērtē Komisijas apņēmību stingri novērtēt visus tajā ierosinātos drošības pasākumus, ne tikai vērtējot šo pasākumu lietderību no tās mērķu sasniegšanas viedokļa, bet arī no atbilstības pamattiesībām viedokļa; uzsver vajadzību Komisijai tās novērtēšanā iesaistīt visas attiecīgās struktūras un aģentūras, un jo īpaši ES Pamattiesību aģentūru, Eiropas Datu aizsardzības uzraugu, Eiropolu un Eurojust; lūdz Komisijai sniegt visu informāciju un dokumentus par šo novērtējumu, lai Parlaments varētu efektīvi veikt demokrātisko kontroli; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē īpašo uzmanību, kas Programmā pievērsta pamattiesībām, un jo īpaši atzinīgi vērtē Komisijas apņēmību stingri novērtēt visus tajā ierosinātos drošības pasākumus, ne tikai vērtējot šo pasākumu lietderību no tās mērķu sasniegšanas viedokļa, bet arī no atbilstības pamattiesībām viedokļa; uzsver vajadzību Komisijai tās novērtēšanā iesaistīt visas attiecīgās struktūras un aģentūras, un jo īpaši ES Pamattiesību aģentūru, Eiropas Datu aizsardzības uzraugu, Eiropolu un Eurojust; lūdz Komisijai sniegt visu informāciju un dokumentus par šo novērtējumu, lai Parlaments varētu efektīvi veikt demokrātisko kontroli;

| 7. | šajā sakarībā atgādina par tādu pasākumu nosodījumu, kas izraisīja nevainīgu cilvēku personas datu plašo, sistēmisko un visaptverošo vākšanu, jo īpaši, ņemot vērā tās iespējami smagās sekas uz tiesībām uz taisnīgu tiesu, diskriminācijas aizliegumu, privātumu un datu aizsardzību, preses, domas un vārda brīvību un pulcēšanās un biedrošanās brīvību, un radīja lielas iespējas no politiskajiem pretiniekiem iegūto informāciju izmantot ļaunprātīgi; pauž nopietnas bažas par masu uzraudzības pasākumu lietderību, jo bieži vien tie “tīklu izmet” pārāk plaši un tādēļ virspusē nonāk pārāk daudz maldīgu pozitīvo un negatīvo elementu; brīdina par masu uzraudzības bīstamību, jo tā padara mazāk svarīgu nepieciešamību investēt, iespējams, lētākos, efektīvākos un mazāk traucējošos kontroles pasākumos; |
| --- | --- |

7.

šajā sakarībā atgādina par tādu pasākumu nosodījumu, kas izraisīja nevainīgu cilvēku personas datu plašo, sistēmisko un visaptverošo vākšanu, jo īpaši, ņemot vērā tās iespējami smagās sekas uz tiesībām uz taisnīgu tiesu, diskriminācijas aizliegumu, privātumu un datu aizsardzību, preses, domas un vārda brīvību un pulcēšanās un biedrošanās brīvību, un radīja lielas iespējas no politiskajiem pretiniekiem iegūto informāciju izmantot ļaunprātīgi; pauž nopietnas bažas par masu uzraudzības pasākumu lietderību, jo bieži vien tie “tīklu izmet” pārāk plaši un tādēļ virspusē nonāk pārāk daudz maldīgu pozitīvo un negatīvo elementu; brīdina par masu uzraudzības bīstamību, jo tā padara mazāk svarīgu nepieciešamību investēt, iespējams, lētākos, efektīvākos un mazāk traucējošos kontroles pasākumos;

| 8. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visos drošību reglamentējošajos tiesību aktos tiktu ievērotas bērna intereses; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visos drošību reglamentējošajos tiesību aktos tiktu ievērotas bērna intereses;

| 9. | konstatē, ka ES nav vienojusies par jēdziena “valsts drošība” nozīmi, ES tiesību aktos radot nedefinētu regulējumu, kurā tiek lietots jēdziens “valsts drošība”; |
| --- | --- |

9.

konstatē, ka ES nav vienojusies par jēdziena “valsts drošība” nozīmi, ES tiesību aktos radot nedefinētu regulējumu, kurā tiek lietots jēdziens “valsts drošība”;

| 10. | uzskata, ka nolūkā iedzīvotājos viest lielāku uzticību drošības politikas nostādnēs, ES iestādēm un aģentūrām, un dalībvalstīm būtu, īstenojot politikas izstrādes un īstenošanas procesu, jānodrošina pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātiskā kontrole; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri Parlamentam un Padomei regulāri iesniegt atjauninātu informāciju par Programmas īstenošanu; atkārto savu nodomu rīkot regulāru uzraudzību, sadarbojoties ar valstu parlamentiem, par Programmas pienācīgu īstenošanu un virzību; ar interesi konstatē Komisijas priekšlikumu izveidot ES Drošības konsultatīvo forumu; prasa, lai šajā forumā tiktu nodrošināta visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzsvarota pārstāvība, un cer saņemt lielāku apjomu informācijas par to, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu precīzo lomu, uzdevumu, delegāciju sastāvu un pilnvarām un dalību tajā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka nolūkā iedzīvotājos viest lielāku uzticību drošības politikas nostādnēs, ES iestādēm un aģentūrām, un dalībvalstīm būtu, īstenojot politikas izstrādes un īstenošanas procesu, jānodrošina pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātiskā kontrole; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri Parlamentam un Padomei regulāri iesniegt atjauninātu informāciju par Programmas īstenošanu; atkārto savu nodomu rīkot regulāru uzraudzību, sadarbojoties ar valstu parlamentiem, par Programmas pienācīgu īstenošanu un virzību; ar interesi konstatē Komisijas priekšlikumu izveidot ES Drošības konsultatīvo forumu; prasa, lai šajā forumā tiktu nodrošināta visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzsvarota pārstāvība, un cer saņemt lielāku apjomu informācijas par to, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu precīzo lomu, uzdevumu, delegāciju sastāvu un pilnvarām un dalību tajā;

| 11. | uzsver vajadzību uzlabot demokrātisko un tiesas iestāžu īstenoto kontroli pār dalībvalstu izlūkdienestiem; konstatē, ka Parlamentam, Tiesai un Ombudam nav pietiekošu pilnvaru efektīvi veikt Eiropas drošības politikas nostādņu kontroli; |
| --- | --- |

11.

uzsver vajadzību uzlabot demokrātisko un tiesas iestāžu īstenoto kontroli pār dalībvalstu izlūkdienestiem; konstatē, ka Parlamentam, Tiesai un Ombudam nav pietiekošu pilnvaru efektīvi veikt Eiropas drošības politikas nostādņu kontroli;

| 12. | aicina Komisiju un Padomi pēc iespējas ātrāk izstrādāt ceļvedi vai līdzīgu mehānismu, lai nodrošinātu Programmas efektīvu un funkcionālo īstenošanu, iesniegt to Parlamentam un sākt tā īstenošanu tuvāko sešu mēnešu laikā; uzskata, ka ES politikas cikliskā pieeja (identificējot un novērtējot kopīgos draudus un vājos punktus, nospraužot politiskās prioritātes un izstrādājot stratēģiskos un operatīvos plānus, efektīvi īstenojot ar precīzi noteiktiem atbildīgajiem, grafiku un mērķiem un veicot izvērtējumu) varētu panākt nepieciešamo Programmas īstenošanas saskanību un pēctecību, ja politisko prioritāšu un stratēģisko mērķu izvirzīšanā tiek pienācīgi iesaistīts Parlaments; cer šos jautājumus apspriest ar Komisiju un Pastāvīgo komiteju operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos (COSI) arī turpmāk; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un Padomi pēc iespējas ātrāk izstrādāt ceļvedi vai līdzīgu mehānismu, lai nodrošinātu Programmas efektīvu un funkcionālo īstenošanu, iesniegt to Parlamentam un sākt tā īstenošanu tuvāko sešu mēnešu laikā; uzskata, ka ES politikas cikliskā pieeja (identificējot un novērtējot kopīgos draudus un vājos punktus, nospraužot politiskās prioritātes un izstrādājot stratēģiskos un operatīvos plānus, efektīvi īstenojot ar precīzi noteiktiem atbildīgajiem, grafiku un mērķiem un veicot izvērtējumu) varētu panākt nepieciešamo Programmas īstenošanas saskanību un pēctecību, ja politisko prioritāšu un stratēģisko mērķu izvirzīšanā tiek pienācīgi iesaistīts Parlaments; cer šos jautājumus apspriest ar Komisiju un Pastāvīgo komiteju operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos (COSI) arī turpmāk;

| 13. | atzinīgi vērtē Programmas pamatā esošo principu vispirms pilnībā piemērot un īstenot spēkā esošos drošības jomu reglamentējošos tiesību aktus, nevis ierosināt jaunus; atkārto vajadzību pēc ātrākas un efektīvākas nozīmīgo datu un informācijas apmaiņas, vienlaikus īstenojot atbilstošas datu un privātuma aizsardzības garantijas; tomēr pauž nožēlu par to, ka, neskatoties uz daudziem Parlamenta aicinājumiem, joprojām nav veikts šā brīža ES instrumentu efektivitātes izvērtējums, tostarp, ņemot vērā jaunos drošības draudus, ar kuriem saskaras ES, un atlikušo trūkumu izvērtējums; uzskata, ka šāds izvērtējums ir nepieciešams, lai nodrošinātu to, ka Eiropas drošības politika ir efektīva, vajadzīga, samērīga, saskanīga un visaptveroša; aicina Komisiju prioritārā kārtā veikt šādu funkcionālo izvērtējumu par šā brīža ES instrumentiem, resursiem un finansējumu iekšējās drošības jomā, jo tas ir paredzēts Programmas īstenošanas ceļvedī; atkārtoti aicina Padomi un Komisiju visaptveroši izvērtēt pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā iekšējās drošības jomā īstenoto pasākumu īstenošanu, izmantojot LESD 70. pantā paredzēto procedūru; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Programmas pamatā esošo principu vispirms pilnībā piemērot un īstenot spēkā esošos drošības jomu reglamentējošos tiesību aktus, nevis ierosināt jaunus; atkārto vajadzību pēc ātrākas un efektīvākas nozīmīgo datu un informācijas apmaiņas, vienlaikus īstenojot atbilstošas datu un privātuma aizsardzības garantijas; tomēr pauž nožēlu par to, ka, neskatoties uz daudziem Parlamenta aicinājumiem, joprojām nav veikts šā brīža ES instrumentu efektivitātes izvērtējums, tostarp, ņemot vērā jaunos drošības draudus, ar kuriem saskaras ES, un atlikušo trūkumu izvērtējums; uzskata, ka šāds izvērtējums ir nepieciešams, lai nodrošinātu to, ka Eiropas drošības politika ir efektīva, vajadzīga, samērīga, saskanīga un visaptveroša; aicina Komisiju prioritārā kārtā veikt šādu funkcionālo izvērtējumu par šā brīža ES instrumentiem, resursiem un finansējumu iekšējās drošības jomā, jo tas ir paredzēts Programmas īstenošanas ceļvedī; atkārtoti aicina Padomi un Komisiju visaptveroši izvērtēt pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā iekšējās drošības jomā īstenoto pasākumu īstenošanu, izmantojot LESD 70. pantā paredzēto procedūru;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzmanību ir pievērsusi robežpārvaldībai, kas ir svarīgs pārrobežu noziedzības un terorisma profilakses aspekts; uzsver, ka ES robežu drošība būtu jāpastiprina, īstenojot regulāras pārabudes, izmantojot izveidotās datubāzes, piemēram, SIS; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos iesniegt savu pārskatīto priekšlikumu par viedrobežu līdz 2016. gada sākumam; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzmanību ir pievērsusi robežpārvaldībai, kas ir svarīgs pārrobežu noziedzības un terorisma profilakses aspekts; uzsver, ka ES robežu drošība būtu jāpastiprina, īstenojot regulāras pārabudes, izmantojot izveidotās datubāzes, piemēram, SIS; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos iesniegt savu pārskatīto priekšlikumu par viedrobežu līdz 2016. gada sākumam;

| 15. | atbalsta Komisijas aicinājumu piemērot vienotāku starpiestāžu un starpnozaru pieeju un atbalsta ierosinātos pasākumus, ar kuriem uzlabo informācijas apmaiņu un apmaiņu ar paraugpraksi un pastiprina operatīvo sadarbību dalībvalstu starpā un ar ES aģentūrām; atkārtoti prasa, lai vairāk tiktu izmantoti patlabanējie instrumenti un tādas datubāzes kā SIS un ECRIS un kopīgas izmeklēšanas grupas; aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, ar kuriem paātrina aģentūru kopīgi veicamo darbu pabeigšanu; konstatē ar nožēlu, ka Programmā nav paredzēts pietiekami liels tādu konkrētu pasākumu skaits, kas stiprinātu tiesiskuma dimensiju; prasa nodrošināt tiesiskās sadarbības krimināllietās visu aspektu integrāciju un turpmāku pilnveidi, tostarp stiprinot aizdomās turēto un apsūdzēto personu, upuru un liecinieku tiesības un uzlabojot spēkā esošo ES savstarpējās atzīšanas instrumentu īstenošanu; |
| --- | --- |

15.

atbalsta Komisijas aicinājumu piemērot vienotāku starpiestāžu un starpnozaru pieeju un atbalsta ierosinātos pasākumus, ar kuriem uzlabo informācijas apmaiņu un apmaiņu ar paraugpraksi un pastiprina operatīvo sadarbību dalībvalstu starpā un ar ES aģentūrām; atkārtoti prasa, lai vairāk tiktu izmantoti patlabanējie instrumenti un tādas datubāzes kā SIS un ECRIS un kopīgas izmeklēšanas grupas; aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, ar kuriem paātrina aģentūru kopīgi veicamo darbu pabeigšanu; konstatē ar nožēlu, ka Programmā nav paredzēts pietiekami liels tādu konkrētu pasākumu skaits, kas stiprinātu tiesiskuma dimensiju; prasa nodrošināt tiesiskās sadarbības krimināllietās visu aspektu integrāciju un turpmāku pilnveidi, tostarp stiprinot aizdomās turēto un apsūdzēto personu, upuru un liecinieku tiesības un uzlabojot spēkā esošo ES savstarpējās atzīšanas instrumentu īstenošanu;

| 16. | pilnībā atbalsta Komisijas prioritāri izvirzīto uzdevumu palīdzēt dalībvalstīm vairot savstarpējo uzticēšanos, pilnībā izmantot esošos informācijas apmaiņas instrumentus un veicināt kompetento iestāžu pārrobežu operatīvo sadarbību; uzsver šādas pārrobežu operatīvās sadarbības svarīgumu, jo īpaši pierobežas reģionos; |
| --- | --- |

16.

pilnībā atbalsta Komisijas prioritāri izvirzīto uzdevumu palīdzēt dalībvalstīm vairot savstarpējo uzticēšanos, pilnībā izmantot esošos informācijas apmaiņas instrumentus un veicināt kompetento iestāžu pārrobežu operatīvo sadarbību; uzsver šādas pārrobežu operatīvās sadarbības svarīgumu, jo īpaši pierobežas reģionos;

| 17. | aicina Komisiju ātri iesniegt likumdošanas priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) (7) izveidi, darbību un izmantošanu, lai harmonizētu brīdinājuma kritērijus un obligātā kārtā brīdinātu par notiesātām personām vai personām, kas tiek turētas aizdomās par terorismu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju ātri iesniegt likumdošanas priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) (7) izveidi, darbību un izmantošanu, lai harmonizētu brīdinājuma kritērijus un obligātā kārtā brīdinātu par notiesātām personām vai personām, kas tiek turētas aizdomās par terorismu;

| 18. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par to, ka jānovērtē Eiropas Policijas reģistru norāžu sistēmas (EPRIS) nepieciešamība un iespējamā pievienotā vērtība, lai atvieglotu pārrobežu piekļuvi valstu policijas reģistros iekļautajai informācijai, un pilnībā atbalsta dalībvalstu grupas pilotprojektu, kas plānots, lai izveidotu mehānismus, kuri nodrošinās automātisku pārrobežu meklēšanu valstu norādēs, pamatojoties uz “rezultāts ir/rezultāta nav” sistēmu; uzsver, ka pārrobežu piekļuve informācijai ir svarīga, jo īpaši pierobežas reģionos; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par to, ka jānovērtē Eiropas Policijas reģistru norāžu sistēmas (EPRIS) nepieciešamība un iespējamā pievienotā vērtība, lai atvieglotu pārrobežu piekļuvi valstu policijas reģistros iekļautajai informācijai, un pilnībā atbalsta dalībvalstu grupas pilotprojektu, kas plānots, lai izveidotu mehānismus, kuri nodrošinās automātisku pārrobežu meklēšanu valstu norādēs, pamatojoties uz “rezultāts ir/rezultāta nav” sistēmu; uzsver, ka pārrobežu piekļuve informācijai ir svarīga, jo īpaši pierobežas reģionos;

| 19. | uzsver kopējo izmeklēšanas grupu (KIG) nozīmi tādu īpašu gadījumu izmeklēšanā, kuriem ir pārrobežu raksturs, un aicina dalībvalstis izmantot šo veiksmīgo rīku daudz regulārāk; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus par tādu tiesisko regulējumu, kas ļautu izveidot daļēji pastāvīgas vai pastāvīgas KIG regulāru apdraudējumu, piemēram, ar nelegālo narkotiku tirdzniecību, cilvēktirdzniecību un motociklistu bandām saistīto problēmu, risināšanai, jo īpaši pierobežas reģionos; |
| --- | --- |

19.

uzsver kopējo izmeklēšanas grupu (KIG) nozīmi tādu īpašu gadījumu izmeklēšanā, kuriem ir pārrobežu raksturs, un aicina dalībvalstis izmantot šo veiksmīgo rīku daudz regulārāk; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus par tādu tiesisko regulējumu, kas ļautu izveidot daļēji pastāvīgas vai pastāvīgas KIG regulāru apdraudējumu, piemēram, ar nelegālo narkotiku tirdzniecību, cilvēktirdzniecību un motociklistu bandām saistīto problēmu, risināšanai, jo īpaši pierobežas reģionos;

| 20. | pauž nožēlu par to, ka šāda noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšana un konfiscēšana vēl netiek sistemātiski izmantota visos attiecīgos pārrobežu gadījumos, un prasa pastiprināt dalībvalstu un Komisijas centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu par to, ka šāda noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšana un konfiscēšana vēl netiek sistemātiski izmantota visos attiecīgos pārrobežu gadījumos, un prasa pastiprināt dalībvalstu un Komisijas centienus šajā jomā;

| 21. | uzsver, ka trūkst demokrātiskas un tiesu iestāžu pārraudzības attiecībā uz pārrobežu sadarbību starp valstu izlūkošanas aģentūrām; pauž bažas par to, ka demokrātisko un tiesu iestāžu pārraudzību spēcīgi kavē noteikums par trešo personu piekļuvi dokumentiem; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka trūkst demokrātiskas un tiesu iestāžu pārraudzības attiecībā uz pārrobežu sadarbību starp valstu izlūkošanas aģentūrām; pauž bažas par to, ka demokrātisko un tiesu iestāžu pārraudzību spēcīgi kavē noteikums par trešo personu piekļuvi dokumentiem;

| 22. | norāda, ka robežas starp ārējo un iekšējo drošību kļūst nenoteiktākas, un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nodrošināt drošības politikas iekšējās un ārējās dimensijas darbu tandēmā; aicina Komisiju un dalībvalstis regulāri novērtēt programmas ietekmi uz ES ārējās drošības stratēģiju un otrādi, tostarp saistības ievērot un veicināt pamatbrīvības, pamattiesības, demokrātiskās vērtības un principus, kas ietverti starptautiskajās konvencijās un nolīgumos, ko tās ir ratificējušas vai parakstījušas; uzsver, ka jāturpina stiprināt saiknes, sinerģijas un saskaņotību starp programmu un stratēģiju, jo īpaši risinot problēmas saistībā ar jauniem, daudzveidīgiem un hibrīdiem apdraudējumiem, ar kuriem saskaras Eiropa, un vienlaikus ievērojot Savienības vērtības un pamattiesības; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par visiem turpmākajiem pasākumiem, kuru mērķis ir pilnveidot saikni starp drošības politikas iekšējo un ārējo dimensiju, un par tās sadarbību ar trešām valstīm drošības jomā, lai Parlaments kopā ar valstu parlamentiem varētu īstenot demokrātiskās kontroles tiesības; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka robežas starp ārējo un iekšējo drošību kļūst nenoteiktākas, un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nodrošināt drošības politikas iekšējās un ārējās dimensijas darbu tandēmā; aicina Komisiju un dalībvalstis regulāri novērtēt programmas ietekmi uz ES ārējās drošības stratēģiju un otrādi, tostarp saistības ievērot un veicināt pamatbrīvības, pamattiesības, demokrātiskās vērtības un principus, kas ietverti starptautiskajās konvencijās un nolīgumos, ko tās ir ratificējušas vai parakstījušas; uzsver, ka jāturpina stiprināt saiknes, sinerģijas un saskaņotību starp programmu un stratēģiju, jo īpaši risinot problēmas saistībā ar jauniem, daudzveidīgiem un hibrīdiem apdraudējumiem, ar kuriem saskaras Eiropa, un vienlaikus ievērojot Savienības vērtības un pamattiesības; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par visiem turpmākajiem pasākumiem, kuru mērķis ir pilnveidot saikni starp drošības politikas iekšējo un ārējo dimensiju, un par tās sadarbību ar trešām valstīm drošības jomā, lai Parlaments kopā ar valstu parlamentiem varētu īstenot demokrātiskās kontroles tiesības;

| 23. | uzsver nozīmi un aktualitāti, kāda ir PV/AP pašreiz veiktajai stratēģijas pārskatīšanai, kura viņai uzticēta ar Eiropadomes 2013. gada decembra lēmumu un kuras rezultātā būtu jāpieņem jauna Eiropas drošības stratēģija; plašā stratēģijā, kas ietver ārpolitikas un drošības politikas jautājumus, būtu jānosaka un jāizklāsta ES intereses, prioritātes, mērķi, pašreizējie un jaunie draudi, uzdevumi un iespējas, kā arī ES instrumenti un līdzekļi mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

23.

uzsver nozīmi un aktualitāti, kāda ir PV/AP pašreiz veiktajai stratēģijas pārskatīšanai, kura viņai uzticēta ar Eiropadomes 2013. gada decembra lēmumu un kuras rezultātā būtu jāpieņem jauna Eiropas drošības stratēģija; plašā stratēģijā, kas ietver ārpolitikas un drošības politikas jautājumus, būtu jānosaka un jāizklāsta ES intereses, prioritātes, mērķi, pašreizējie un jaunie draudi, uzdevumi un iespējas, kā arī ES instrumenti un līdzekļi mērķu sasniegšanai;

| 24. | prasa sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut stingras cilvēktiesību klauzulas, jo īpaši nolīgumos par sadarbību drošības jomā ar Ziemeļāfrikas un Persijas līča reģiona valstīm; prasa pārskatīt sadarbību ar nedemokrātiskām valstīm, kurās netiek pietiekami ievērotas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

24.

prasa sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut stingras cilvēktiesību klauzulas, jo īpaši nolīgumos par sadarbību drošības jomā ar Ziemeļāfrikas un Persijas līča reģiona valstīm; prasa pārskatīt sadarbību ar nedemokrātiskām valstīm, kurās netiek pietiekami ievērotas cilvēktiesības;

| 25. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi pievērsties bruņotu konfliktu, ekstrēmisma un nabadzības pamatcēloņiem trešās valstīs, jo šie cēloņi rada ar drošību saistītas problēmas ES; mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus atbalstīt iekļaujošas, plurālistiskas un labi funkcionējošas valstis, kurās ir spēcīga un dzīvotspējīga pilsoniskā sabiedrība, kas var nodrošināt iedzīvotājiem brīvību, drošību, tiesiskumu un nodarbinātību; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi pievērsties bruņotu konfliktu, ekstrēmisma un nabadzības pamatcēloņiem trešās valstīs, jo šie cēloņi rada ar drošību saistītas problēmas ES; mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus atbalstīt iekļaujošas, plurālistiskas un labi funkcionējošas valstis, kurās ir spēcīga un dzīvotspējīga pilsoniskā sabiedrība, kas var nodrošināt iedzīvotājiem brīvību, drošību, tiesiskumu un nodarbinātību;

| 26. | mudina PV/AP saskaņā ar Parlamenta 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu iesniegt kopējās nostājas projektu par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu (8); |
| --- | --- |

26.

mudina PV/AP saskaņā ar Parlamenta 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu iesniegt kopējās nostājas projektu par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu (8);

| 27. | pauž atzinību par Komisijas steidzamo aicinājumu pabeigt darbu saistībā ar ES PDR direktīvas pieņemšanu; atgādina par tās apņemšanos pabeigt darbu līdz gada beigām; uzsver, ka PDR direktīvā būtu jāievēro pamattiesības un datu aizsardzības standarti, tostarp attiecīgā Tiesas judikatūra, un vienlaikus jānodrošina efektīvs ES līmeņa instruments; aicina Komisiju turpināt atbalstīt šo procesu, sniedzot jebkādus atbilstošus papildelementus, lai ES PDR direktīva būtu noderīga un samērīga; aicina visos turpmākajos priekšlikumos par jaunu instrumentu izveidi drošības jomā, piem., PDR, sistemātiski ietvert informācijas apmaiņas un dalībvalstu sadarbības mehānismus; |
| --- | --- |

27.

pauž atzinību par Komisijas steidzamo aicinājumu pabeigt darbu saistībā ar ES PDR direktīvas pieņemšanu; atgādina par tās apņemšanos pabeigt darbu līdz gada beigām; uzsver, ka PDR direktīvā būtu jāievēro pamattiesības un datu aizsardzības standarti, tostarp attiecīgā Tiesas judikatūra, un vienlaikus jānodrošina efektīvs ES līmeņa instruments; aicina Komisiju turpināt atbalstīt šo procesu, sniedzot jebkādus atbilstošus papildelementus, lai ES PDR direktīva būtu noderīga un samērīga; aicina visos turpmākajos priekšlikumos par jaunu instrumentu izveidi drošības jomā, piem., PDR, sistemātiski ietvert informācijas apmaiņas un dalībvalstu sadarbības mehānismus;

| 28. | piekrīt Komisijai, ka ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt pasākumus, kas saistīti ar apmācību, pētniecību un inovāciju, un Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) svarīgo darbu šajā jomā; uzskata, ka tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām paredzētajām apmācības un apmaiņas programmām ir būtiska nozīme Eiropas tiesībaizsardzības kultūras un paraugprakses veicināšanā šajā jomā; uzskata, ka lielāki ieguldījumi ir nepieciešami pētniecībā un inovācijā, kas saistīta ar drošību, tostarp profilakses jomā; |
| --- | --- |

28.

piekrīt Komisijai, ka ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt pasākumus, kas saistīti ar apmācību, pētniecību un inovāciju, un Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) svarīgo darbu šajā jomā; uzskata, ka tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām paredzētajām apmācības un apmaiņas programmām ir būtiska nozīme Eiropas tiesībaizsardzības kultūras un paraugprakses veicināšanā šajā jomā; uzskata, ka lielāki ieguldījumi ir nepieciešami pētniecībā un inovācijā, kas saistīta ar drošību, tostarp profilakses jomā;

| 29. | norāda, ka strauji mainīgajā drošības situācijā ir nepieciešama elastīga, pielāgoties spējīga un reaģējoša pieeja, tehnisko spēju attīstība un programmā noteikto prioritāro pasākumu pārskatīšana; šajā sakarībā norāda, ka varētu izmantot LESD 222. pantu, kurā noteikts, ka Eiropadomei regulāri jāizvērtē draudi Savienībai, tostarp pamatojoties uz esošajiem draudu izvērtējumiem, kurus veikušas dalībvalstis un Eiropols, un ka Eiropas Parlaments un valstu parlamenti ir jāinformē par izvērtējuma rezultātiem un papildu pasākumiem; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka strauji mainīgajā drošības situācijā ir nepieciešama elastīga, pielāgoties spējīga un reaģējoša pieeja, tehnisko spēju attīstība un programmā noteikto prioritāro pasākumu pārskatīšana; šajā sakarībā norāda, ka varētu izmantot LESD 222. pantu, kurā noteikts, ka Eiropadomei regulāri jāizvērtē draudi Savienībai, tostarp pamatojoties uz esošajiem draudu izvērtējumiem, kurus veikušas dalībvalstis un Eiropols, un ka Eiropas Parlaments un valstu parlamenti ir jāinformē par izvērtējuma rezultātiem un papildu pasākumiem;

Terorisms

| 30. | atzinīgi vērtē programmā ietvertos pasākumus terorisma apkarošanai, teroristu finansēšanas problēmas risināšanai, cīņai pret apdraudējumu, ko izraisa tie ES valstspiederīgie un iedzīvotāji, kuri dodas uz ārvalstīm terorisma nolūkā (ārvalstu kaujinieki), un radikalizācijas novēršanai; atzīmē ierosinājumu Eiropolā izveidot jaunu struktūru — Eiropas Terorisma apkarošanas centru — un aicina Komisiju turpināt precizēt šīs struktūras konkrētās funkcijas, uzdevumus, pilnvaras un pārraudzību, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajos līmeņos ir jānodrošina pienācīga demokrātiska un tiesu iestāžu pārraudzība, to panākot arī ar Eiropola mandāta pašreizējo pārskatīšanu; uzsver, ka pastiprināta informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm ir būtiska cīņā pret terorismu un ka šī apmaiņa būtu jāveic strukturētāk; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē programmā ietvertos pasākumus terorisma apkarošanai, teroristu finansēšanas problēmas risināšanai, cīņai pret apdraudējumu, ko izraisa tie ES valstspiederīgie un iedzīvotāji, kuri dodas uz ārvalstīm terorisma nolūkā (ārvalstu kaujinieki), un radikalizācijas novēršanai; atzīmē ierosinājumu Eiropolā izveidot jaunu struktūru — Eiropas Terorisma apkarošanas centru — un aicina Komisiju turpināt precizēt šīs struktūras konkrētās funkcijas, uzdevumus, pilnvaras un pārraudzību, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajos līmeņos ir jānodrošina pienācīga demokrātiska un tiesu iestāžu pārraudzība, to panākot arī ar Eiropola mandāta pašreizējo pārskatīšanu; uzsver, ka pastiprināta informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm ir būtiska cīņā pret terorismu un ka šī apmaiņa būtu jāveic strukturētāk;

| 31. | nosoda jebkādu analīzi, kas rada neskaidrību par tādiem jēdzieniem kā terorisms, nedrošība, islāms un migranti; |
| --- | --- |

31.

nosoda jebkādu analīzi, kas rada neskaidrību par tādiem jēdzieniem kā terorisms, nedrošība, islāms un migranti;

| 32. | ņemot vērā nesenos teroristu uzbrukumus Briselē, Parīzē, Kopenhāgenā un Saint-Quentin-Fallavier, atgādina, ka ES steidzami labāk jānovērtē draudi ES drošībai un cīņā pret terorismu jākoncentrējas uz tūlītēji risināmiem prioritāriem uzdevumiem — nostiprināt ES robežu drošību, uzlabot spējas ziņošanai par interneta saturu, cīnīties pret nelegālu šaujamieroču tirdzniecību un uzlabot informācijas apmaiņu un operatīvo sadarbību starp valstu tiesībaizsardzības un izlūkošanas dienestiem; |
| --- | --- |

32.

ņemot vērā nesenos teroristu uzbrukumus Briselē, Parīzē, Kopenhāgenā un Saint-Quentin-Fallavier, atgādina, ka ES steidzami labāk jānovērtē draudi ES drošībai un cīņā pret terorismu jākoncentrējas uz tūlītēji risināmiem prioritāriem uzdevumiem — nostiprināt ES robežu drošību, uzlabot spējas ziņošanai par interneta saturu, cīnīties pret nelegālu šaujamieroču tirdzniecību un uzlabot informācijas apmaiņu un operatīvo sadarbību starp valstu tiesībaizsardzības un izlūkošanas dienestiem;

| 33. | atgādina, ka cīņā pret teroristu tīkliem un organizētajiem noziedzīgajiem grupējumiem ir ārkārtīgi svarīgi izsekot un pārtraukt finanšu plūsmas, tostarp plūsmas, kurām neizmanto SWIFT sistēmu; atzinīgi vērtē centienus, kas īstenoti, lai nodrošinātu taisnīgu un līdzsvarotu līdzdalību Teroristu finansēšanas izsekošanas programmā (TFTP); |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka cīņā pret teroristu tīkliem un organizētajiem noziedzīgajiem grupējumiem ir ārkārtīgi svarīgi izsekot un pārtraukt finanšu plūsmas, tostarp plūsmas, kurām neizmanto SWIFT sistēmu; atzinīgi vērtē centienus, kas īstenoti, lai nodrošinātu taisnīgu un līdzsvarotu līdzdalību Teroristu finansēšanas izsekošanas programmā (TFTP);

| 34. | uzsver, ka vietējā terorisma draudi ES sasniedz bīstami jaunus līmeņus, kopš islāma fundamentālisti savā kontrolē pārņēma teritorijas Sīrijā un Irākā, izvērsa visā pasaulē propagandas kampaņu par spēku apvienošanu ar džihādistiem un uzbrukumu veikšanu ES teritorijā; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka vietējā terorisma draudi ES sasniedz bīstami jaunus līmeņus, kopš islāma fundamentālisti savā kontrolē pārņēma teritorijas Sīrijā un Irākā, izvērsa visā pasaulē propagandas kampaņu par spēku apvienošanu ar džihādistiem un uzbrukumu veikšanu ES teritorijā;

| 35. | uzsver, ka centienos novērst ārvalstu kaujinieku radīto apdraudējumu un terorisma draudus kopumā ir jāizmanto daudzlīmeņu pieeja, ar ko visaptveroši varētu risināt tādus pamatfaktorus kā radikalizācija, sociālās kohēzijas un iekļautības veicināšana un reintegrācijas atvieglošana, popularizējot politisko un reliģisko iecietību, tiešsaistē paustās musināšanas uz terora aktiem analizēšana un pretpropagandas izvēršana, atturēšana izbraukt no valsts nolūkā pievienoties teroristu organizācijām, rekrutēšanas un iesaistīšanās bruņotos konfliktos novēršana, teroristu organizācijām un personām, kuras vēlas šādām organizācijām pievienoties, sniegtā finansiālā atbalsta pārtraukšana, attiecīgos gadījumos nodrošinot stingru saukšanu pie atbildības un sniedzot tiesībaizsardzības iestādēm piemērotus instrumentus, kas tām ļautu veikt savus pienākumus, pilnībā ievērojot pamattiesības; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka centienos novērst ārvalstu kaujinieku radīto apdraudējumu un terorisma draudus kopumā ir jāizmanto daudzlīmeņu pieeja, ar ko visaptveroši varētu risināt tādus pamatfaktorus kā radikalizācija, sociālās kohēzijas un iekļautības veicināšana un reintegrācijas atvieglošana, popularizējot politisko un reliģisko iecietību, tiešsaistē paustās musināšanas uz terora aktiem analizēšana un pretpropagandas izvēršana, atturēšana izbraukt no valsts nolūkā pievienoties teroristu organizācijām, rekrutēšanas un iesaistīšanās bruņotos konfliktos novēršana, teroristu organizācijām un personām, kuras vēlas šādām organizācijām pievienoties, sniegtā finansiālā atbalsta pārtraukšana, attiecīgos gadījumos nodrošinot stingru saukšanu pie atbildības un sniedzot tiesībaizsardzības iestādēm piemērotus instrumentus, kas tām ļautu veikt savus pienākumus, pilnībā ievērojot pamattiesības;

| 36. | aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm izstrādāt patiesu stratēģiju attiecībā uz kaujiniekiem no Eiropas un jo īpaši tiem, kas atgriežas no konflikta zonām, vēlas pamest teroristu organizācijas, kuras viņus ir savervējušas, un kas izrāda vēlmi integrēties sabiedrībā, — šāda stratēģija patlaban Drošības programmā nav iekļauta; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš situācijai, kādā atrodas gados jauni kaujinieki no Eiropas; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm izstrādāt patiesu stratēģiju attiecībā uz kaujiniekiem no Eiropas un jo īpaši tiem, kas atgriežas no konflikta zonām, vēlas pamest teroristu organizācijas, kuras viņus ir savervējušas, un kas izrāda vēlmi integrēties sabiedrībā, — šāda stratēģija patlaban Drošības programmā nav iekļauta; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš situācijai, kādā atrodas gados jauni kaujinieki no Eiropas;

| 37. | atkārto savu apņemšanos nodrošināt atbildību par plašiem pamattiesību pārkāpumiem, kuri izdarīti, aizbildinoties ar cīņu pret terorismu, jo īpaši saistībā ar CIP īstenotajām darbībām — ieslodzīto pārvešanu un nelikumīgu turēšanu ieslodzījumā Eiropas valstīs, un sākt atklātu un pārredzamu izmeklēšanu; prasa nodrošināt aizsardzību tām personām, kuras atklāj šādus pārkāpumus, piemēram, žurnālistiem un ziņotājiem; |
| --- | --- |

37.

atkārto savu apņemšanos nodrošināt atbildību par plašiem pamattiesību pārkāpumiem, kuri izdarīti, aizbildinoties ar cīņu pret terorismu, jo īpaši saistībā ar CIP īstenotajām darbībām — ieslodzīto pārvešanu un nelikumīgu turēšanu ieslodzījumā Eiropas valstīs, un sākt atklātu un pārredzamu izmeklēšanu; prasa nodrošināt aizsardzību tām personām, kuras atklāj šādus pārkāpumus, piemēram, žurnālistiem un ziņotājiem;

Radikalizācija

| 38. | piekrīt, ka radikalizācijas novēršanai ir jābūt ES prioritātei; pauž nožēlu par to, ka programmā nav konkrētāku pasākumu, lai risinātu radikalizācijas problēmu Eiropā, un aicina Komisiju steidzami un visaptveroši rīkoties, lai pastiprinātu pasākumus, kuru mērķis ir novērst radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, nepieļaujot ekstrēmistu ideoloģijas izplatīšanu un sekmējot integrāciju un iekļaušanos; aicina Komisiju stiprināt Radikalizācijas izpratnes tīklu (RIT), kurā apvienojušies visi attiecīgie dalībnieki, kas iesaistīti iniciatīvās izskaust radikalizāciju tās sākumstadijā, un precizēt jaunierosinātā RIT Izcilības centra pilnvaras, uzdevumus un darbības jomu; iesaka šajā struktūrā iekļaut arī vietējā un valsts līmeņa lēmējus, lai panāktu ekspertu un ieinteresēto personu izstrādāto ieteikumu praktisku īstenošanu; prasa konkrētākus pasākumus, lai cīnītos pret radikalizāciju internetā un pret interneta tīmekļa vietņu vai sociālo mediju izmantošanu nolūkā izplatīt Eiropā radikālas ideoloģijas; atzinīgi vērtē to, ka Eiropolā izveidota vienība ziņošanai par interneta saturu, lai atbalstītu dalībvalstis to centienos sadarbībā ar nozares pārstāvjiem identificēt un likvidēt vardarbīga ekstrēmisma saturu tiešsaistē, kā arī aicina Komisiju nodrošināt papildu līdzekļus vienības darbībai; pauž nožēlu par to, ka trūkst konkrētu pasākumu, kas stiprinātu interneta kā informētības palielināšanas līdzekļa nozīmi cīņā pret radikalizāciju un turklāt proaktīvā veidā izplatītu internetā informāciju, kas palīdzētu cīnīties pret teroristu propagandu; |
| --- | --- |

38.

piekrīt, ka radikalizācijas novēršanai ir jābūt ES prioritātei; pauž nožēlu par to, ka programmā nav konkrētāku pasākumu, lai risinātu radikalizācijas problēmu Eiropā, un aicina Komisiju steidzami un visaptveroši rīkoties, lai pastiprinātu pasākumus, kuru mērķis ir novērst radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, nepieļaujot ekstrēmistu ideoloģijas izplatīšanu un sekmējot integrāciju un iekļaušanos; aicina Komisiju stiprināt Radikalizācijas izpratnes tīklu (RIT), kurā apvienojušies visi attiecīgie dalībnieki, kas iesaistīti iniciatīvās izskaust radikalizāciju tās sākumstadijā, un precizēt jaunierosinātā RIT Izcilības centra pilnvaras, uzdevumus un darbības jomu; iesaka šajā struktūrā iekļaut arī vietējā un valsts līmeņa lēmējus, lai panāktu ekspertu un ieinteresēto personu izstrādāto ieteikumu praktisku īstenošanu; prasa konkrētākus pasākumus, lai cīnītos pret radikalizāciju internetā un pret interneta tīmekļa vietņu vai sociālo mediju izmantošanu nolūkā izplatīt Eiropā radikālas ideoloģijas; atzinīgi vērtē to, ka Eiropolā izveidota vienība ziņošanai par interneta saturu, lai atbalstītu dalībvalstis to centienos sadarbībā ar nozares pārstāvjiem identificēt un likvidēt vardarbīga ekstrēmisma saturu tiešsaistē, kā arī aicina Komisiju nodrošināt papildu līdzekļus vienības darbībai; pauž nožēlu par to, ka trūkst konkrētu pasākumu, kas stiprinātu interneta kā informētības palielināšanas līdzekļa nozīmi cīņā pret radikalizāciju un turklāt proaktīvā veidā izplatītu internetā informāciju, kas palīdzētu cīnīties pret teroristu propagandu;

| 39. | norāda, ka ar sekmīgas drošības politikas palīdzību ir jārisina ekstrēmisma pamatfaktori, piemēram, radikalizācija, neiecietība un diskriminācija, veicinot politisku un reliģisku iecietību, attīstot sociālo kohēziju un iekļaušanos un veicinot reintegrāciju; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka ar sekmīgas drošības politikas palīdzību ir jārisina ekstrēmisma pamatfaktori, piemēram, radikalizācija, neiecietība un diskriminācija, veicinot politisku un reliģisku iecietību, attīstot sociālo kohēziju un iekļaušanos un veicinot reintegrāciju;

| 40. | uzskata, ka ar Komisijas finanšu un operatīvo atbalstu būtu jāizstrādā plaši pētniecības un konkrēti pasākumi, lai, izmantojot efektīvus komunikācijas kanālus, veicinātu kopējās vērtības — iecietību, plurālismu, vārda un apziņas brīvības ievērošanu — un pamattiesības kopumā un dalītos tajās ar visiem Eiropas iedzīvotājiem; uzskata, ka programmā būtu jāakcentē arī nepieciešamība cīnīties pret nepareiziem priekšstatiem par reliģijām, jo īpaši islāmu, kuras savā būtībā nav tādas, kas sekmē radikalizāciju un terorismu; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka ar Komisijas finanšu un operatīvo atbalstu būtu jāizstrādā plaši pētniecības un konkrēti pasākumi, lai, izmantojot efektīvus komunikācijas kanālus, veicinātu kopējās vērtības — iecietību, plurālismu, vārda un apziņas brīvības ievērošanu — un pamattiesības kopumā un dalītos tajās ar visiem Eiropas iedzīvotājiem; uzskata, ka programmā būtu jāakcentē arī nepieciešamība cīnīties pret nepareiziem priekšstatiem par reliģijām, jo īpaši islāmu, kuras savā būtībā nav tādas, kas sekmē radikalizāciju un terorismu;

| 41. | pauž bažas par to, ka nesen ir sācis palielināties pret Eiropas iedzīvotājiem vērstu naida noziegumu skaits, tostarp tiešsaistē; aicina dalībvalstis aizsargāt savus valstspiederīgos no turpmākiem uzbrukumiem un nepieļaut naida kurināšanu vai jebkādas neiecietības izpausmes, kas pamatojas uz izcelsmi, ticību vai reliģiju, tostarp izglītojot jauniešus un veicinot iekļaujošu dialogu; |
| --- | --- |

41.

pauž bažas par to, ka nesen ir sācis palielināties pret Eiropas iedzīvotājiem vērstu naida noziegumu skaits, tostarp tiešsaistē; aicina dalībvalstis aizsargāt savus valstspiederīgos no turpmākiem uzbrukumiem un nepieļaut naida kurināšanu vai jebkādas neiecietības izpausmes, kas pamatojas uz izcelsmi, ticību vai reliģiju, tostarp izglītojot jauniešus un veicinot iekļaujošu dialogu;

Organizētā noziedzība

| 42. | piekrīt, ka cilvēktirdzniecība ir fenomens, kas Eiropas līmenī jārisina efektīvāk; tomēr stingri noraida jebkādu saikni starp nelikumīgu migrāciju un terorismu; norāda, ka Eiropas Savienībā nav legālu iekļūšanas ceļu, lai meklētu aizsardzību, un tas rada pastāvīgu pieprasījumu pēc nelegāliem iekļūšanas ceļiem, tādējādi apdraudot neaizsargātus migrantus, kuriem nepieciešama starptautiska aizsardzība; |
| --- | --- |

42.

piekrīt, ka cilvēktirdzniecība ir fenomens, kas Eiropas līmenī jārisina efektīvāk; tomēr stingri noraida jebkādu saikni starp nelikumīgu migrāciju un terorismu; norāda, ka Eiropas Savienībā nav legālu iekļūšanas ceļu, lai meklētu aizsardzību, un tas rada pastāvīgu pieprasījumu pēc nelegāliem iekļūšanas ceļiem, tādējādi apdraudot neaizsargātus migrantus, kuriem nepieciešama starptautiska aizsardzība;

| 43. | uzsver nopietno organizētās noziedzības problēmu saistībā ar cilvēktirdzniecību; vērš uzmanību uz ārkārtīgi smago vardarbību un nežēlību, ar kādu pret šo īpaši neaizsargāto grupu izturas noziedznieki; atzinīgi vērtē esošo regulējumu un piekrīt nepieciešamībai izstrādāt stratēģiju laika posmam pēc 2016. gada, kurā tiktu iesaistīts Eiropols un Eurojust, ņemot vērā to īpašās zināšanas šajā jomā; |
| --- | --- |

43.

uzsver nopietno organizētās noziedzības problēmu saistībā ar cilvēktirdzniecību; vērš uzmanību uz ārkārtīgi smago vardarbību un nežēlību, ar kādu pret šo īpaši neaizsargāto grupu izturas noziedznieki; atzinīgi vērtē esošo regulējumu un piekrīt nepieciešamībai izstrādāt stratēģiju laika posmam pēc 2016. gada, kurā tiktu iesaistīts Eiropols un Eurojust, ņemot vērā to īpašās zināšanas šajā jomā;

| 44. | atzīst, ka cīņā pret organizēto noziedzību ir vajadzīga stingra Eiropas rīcība; atbalsta Komisijas apņemšanos risināt šo jautājumu; aicina Komisiju jo īpaši cieši sadarboties cilvēktirdzniecības problēmas risināšanā, turklāt sadarboties arī ar trešām valstīm, lai novērstu migrantu nelikumīgu ievešanu, tādējādi izvairoties no jaunām traģēdijām Vidusjūrā; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka cīņā pret organizēto noziedzību ir vajadzīga stingra Eiropas rīcība; atbalsta Komisijas apņemšanos risināt šo jautājumu; aicina Komisiju jo īpaši cieši sadarboties cilvēktirdzniecības problēmas risināšanā, turklāt sadarboties arī ar trešām valstīm, lai novērstu migrantu nelikumīgu ievešanu, tādējādi izvairoties no jaunām traģēdijām Vidusjūrā;

| 45. | norāda, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš notikumiem pārrobežu organizētās noziedzības jomā attiecībā uz ieroču nelikumīgu tirdzniecību, cilvēktirdzniecību un nelegālo narkotiku ražošanu un pārdošanu; ar gandarījumu norāda, ka programmā ir atzīts narkotiku problēmas dinamiskais raksturs un jo īpaši tās saistība ar organizēto noziedzību, kā arī jaunais tirgus inovācijas radītais apdraudējums saistībā ar jaunu un ierastu narkotiku tirdzniecību un pārdošanu; uzsver, ka steidzami jāpieņem ierosinātais tiesību aktu kopums par jaunām psihoaktīvām vielām un mudina Padomi panākt progresu šajā jomā; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš notikumiem pārrobežu organizētās noziedzības jomā attiecībā uz ieroču nelikumīgu tirdzniecību, cilvēktirdzniecību un nelegālo narkotiku ražošanu un pārdošanu; ar gandarījumu norāda, ka programmā ir atzīts narkotiku problēmas dinamiskais raksturs un jo īpaši tās saistība ar organizēto noziedzību, kā arī jaunais tirgus inovācijas radītais apdraudējums saistībā ar jaunu un ierastu narkotiku tirdzniecību un pārdošanu; uzsver, ka steidzami jāpieņem ierosinātais tiesību aktu kopums par jaunām psihoaktīvām vielām un mudina Padomi panākt progresu šajā jomā;

| 46. | uzskata, ka līdzās ES instrumentiem organizētās noziedzības un terorisma apkarošanai Eiropas Drošības programmā jāiekļauj arī aizsardzības mehānismi šajos smagajos noziegumos cietušajiem, lai nepieļautu, ka viņi atkārtoti kļūst par noziedzīga nodarījuma upuriem; norāda, ka cietušo aizsardzība būtu jāuzskata par svarīgu instrumentu cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu, jo tā sūta skaidru vēstījumu likumpārkāpējiem, ka sabiedrība nepadosies vardarbībai un jebkurā gadījumā aizsargās cietušos un viņu cieņu; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka līdzās ES instrumentiem organizētās noziedzības un terorisma apkarošanai Eiropas Drošības programmā jāiekļauj arī aizsardzības mehānismi šajos smagajos noziegumos cietušajiem, lai nepieļautu, ka viņi atkārtoti kļūst par noziedzīga nodarījuma upuriem; norāda, ka cietušo aizsardzība būtu jāuzskata par svarīgu instrumentu cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu, jo tā sūta skaidru vēstījumu likumpārkāpējiem, ka sabiedrība nepadosies vardarbībai un jebkurā gadījumā aizsargās cietušos un viņu cieņu;

Kibernoziedzība

| 47. | uzsver, ka teroristu organizācijas un organizētas noziedzīgas grupas arvien vairāk izmanto kibertelpu visu veidu noziegumu veicināšanai un ka kibernoziedzība un IT atvieglināta noziedzība ir galvenais drauds ES iedzīvotājiem un ES ekonomikai; norāda, ka digitālajā laikmetā ir nepieciešama jauna pieeja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, lai vērstos pret kibernoziedzību; norāda, ka jauni tehnoloģiju sasniegumi pastiprina kibernoziedzības ietekmi gan apmēra, gan ātruma ziņā, un tādēļ aicina Komisiju rūpīgi analizēt tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu pilnvaras un viņu tiešsaistē un bezsaistē īstenojamās likumīgās un tehniskās iespējas, kas ļauj tām efektīvi vērsties pret kibernoziedzību, un vienlaikus uzsver, ka visi pasākumi jāīsteno, stingri ievērojot pamattiesības, tiem jābūt nepieciešamiem un samērīgiem un jāatbilst ES un valstu tiesību aktiem; aicina jo īpaši Komisiju pārliecināties par to, ka tiesības izmantot šifrēšanu joprojām paliek neskartas visā Eiropas Savienībā un ka dalībvalstis neīsteno nevienu pasākumu, kas ierobežo personu tiesības izmantot šifrēšanu, tajā pašā laikā sarunu noklausīšanās, kas tiek veikta policijas izmeklēšanas vai tiesas procesa kontekstā, vienmēr ir iespējama ar atbilstošu tiesu iestādes atļauju; aicina Komisiju drīzāk piešķirt Eiropola Ziņošanas par interneta saturu vienībai resursus, kas nepieciešami tās darbībai, nevis turpināt štata vietu iekšēju pārvietošanu, kā tas notiek ar personālu arī Eiropas Kibernoziegumu novēršanas centrā (EC3), kurā nedrīkst trūkt darbinieku; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka teroristu organizācijas un organizētas noziedzīgas grupas arvien vairāk izmanto kibertelpu visu veidu noziegumu veicināšanai un ka kibernoziedzība un IT atvieglināta noziedzība ir galvenais drauds ES iedzīvotājiem un ES ekonomikai; norāda, ka digitālajā laikmetā ir nepieciešama jauna pieeja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, lai vērstos pret kibernoziedzību; norāda, ka jauni tehnoloģiju sasniegumi pastiprina kibernoziedzības ietekmi gan apmēra, gan ātruma ziņā, un tādēļ aicina Komisiju rūpīgi analizēt tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu pilnvaras un viņu tiešsaistē un bezsaistē īstenojamās likumīgās un tehniskās iespējas, kas ļauj tām efektīvi vērsties pret kibernoziedzību, un vienlaikus uzsver, ka visi pasākumi jāīsteno, stingri ievērojot pamattiesības, tiem jābūt nepieciešamiem un samērīgiem un jāatbilst ES un valstu tiesību aktiem; aicina jo īpaši Komisiju pārliecināties par to, ka tiesības izmantot šifrēšanu joprojām paliek neskartas visā Eiropas Savienībā un ka dalībvalstis neīsteno nevienu pasākumu, kas ierobežo personu tiesības izmantot šifrēšanu, tajā pašā laikā sarunu noklausīšanās, kas tiek veikta policijas izmeklēšanas vai tiesas procesa kontekstā, vienmēr ir iespējama ar atbilstošu tiesu iestādes atļauju; aicina Komisiju drīzāk piešķirt Eiropola Ziņošanas par interneta saturu vienībai resursus, kas nepieciešami tās darbībai, nevis turpināt štata vietu iekšēju pārvietošanu, kā tas notiek ar personālu arī Eiropas Kibernoziegumu novēršanas centrā (EC3), kurā nedrīkst trūkt darbinieku;

| 48. | uzsver pētniecības un inovācijas būtisko nozīmi ES modernizēšanā atbilstoši mainīgajiem drošības apstākļiem; uzsver tādas konkurētspējīgas ES drošības nozares nozīmi, kas veicina ES autonomiju drošības jomā; atkārtoti prasa uzlabot autonomiju ES IT drošības jomā un apsvērt ES ražotu drošības ierīču un drošības pakalpojumu izmantošanu kritiskās infrastruktūras un sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām; |
| --- | --- |

48.

uzsver pētniecības un inovācijas būtisko nozīmi ES modernizēšanā atbilstoši mainīgajiem drošības apstākļiem; uzsver tādas konkurētspējīgas ES drošības nozares nozīmi, kas veicina ES autonomiju drošības jomā; atkārtoti prasa uzlabot autonomiju ES IT drošības jomā un apsvērt ES ražotu drošības ierīču un drošības pakalpojumu izmantošanu kritiskās infrastruktūras un sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām;

| 49. | aicina Komisiju sākt atbilstošu izpratnes un gatavības kampaņu par riskiem, kas saistīti ar nopietniem kibernoziegumiem, lai uzlabotu noturību pret tiem; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju sākt atbilstošu izpratnes un gatavības kampaņu par riskiem, kas saistīti ar nopietniem kibernoziegumiem, lai uzlabotu noturību pret tiem;

| 50. | atzinīgi vērtē EC3 paveikto cīņā ar smagiem starptautiskiem kibernoziegumiem un ar IT līdzekļiem veicinātiem noziegumiem; uzsver EC3 nozīmīgo lomu, sniedzot atbalstu dalībvalstīm, jo īpaši cīņā pret bērnu seksuālu izmantošanu; atgādina par Komisijas paziņojumiem, kuros tā solīja nodrošināt EC3 ar nepieciešamajiem speciālistiem un budžetu, lai uzlabotu Eiropas sadarbības jomas, kam nav pievērsta uzmanība kopš centra izveides 2013. gadā; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē EC3 paveikto cīņā ar smagiem starptautiskiem kibernoziegumiem un ar IT līdzekļiem veicinātiem noziegumiem; uzsver EC3 nozīmīgo lomu, sniedzot atbalstu dalībvalstīm, jo īpaši cīņā pret bērnu seksuālu izmantošanu; atgādina par Komisijas paziņojumiem, kuros tā solīja nodrošināt EC3 ar nepieciešamajiem speciālistiem un budžetu, lai uzlabotu Eiropas sadarbības jomas, kam nav pievērsta uzmanība kopš centra izveides 2013. gadā;

| 51. | prasa, lai Komisija veiktu tādu pasākumu pilnu novērtējumu, kurus īsteno, lai apkarotu bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, kā arī, lai tā novērtētu to, vai ir vai nav nepieciešami papildu tiesību akti, un noskaidrotu, vai Eiropolam ir pietiekami daudz speciālo zināšanu, resursu un darbinieku, ar kuriem var novērst šo briesmīgo noziegumu; |
| --- | --- |

51.

prasa, lai Komisija veiktu tādu pasākumu pilnu novērtējumu, kurus īsteno, lai apkarotu bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, kā arī, lai tā novērtētu to, vai ir vai nav nepieciešami papildu tiesību akti, un noskaidrotu, vai Eiropolam ir pietiekami daudz speciālo zināšanu, resursu un darbinieku, ar kuriem var novērst šo briesmīgo noziegumu;

Finansējums

| 52. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2016. gada budžeta projektā ir paredzēts palielināt Eiropola budžetu tikai par aptuveni EUR 1,5 miljoniem, kas nenodrošina tam nepieciešamos resursus, lai izveidotu programmā paredzēto Eiropas Terorisma apkarošanas centru un Ziņošanas par interneta saturu vienību; |
| --- | --- |

52.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2016. gada budžeta projektā ir paredzēts palielināt Eiropola budžetu tikai par aptuveni EUR 1,5 miljoniem, kas nenodrošina tam nepieciešamos resursus, lai izveidotu programmā paredzēto Eiropas Terorisma apkarošanas centru un Ziņošanas par interneta saturu vienību;

| 53. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja pirmā vietnieka Frans Timmermans paziņojumu Eiropas Parlamentā, ka Komisija saskaņos pieejamos finanšu resursus ar programmas prioritātēm; šajā sakarībā vēlreiz uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai attiecīgajām ES aģentūrām būtu pienācīgi cilvēku un finanšu resursi, kas ļaus izpildīt jau esošos un turpmākos uzdevumus saskaņā ar programmu; gatavojas rūpīgi pārbaudīt Iekšējās drošības fonda īstenošanu un ES un valstu līmenī novērtēt tā turpmākās vajadzības; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja pirmā vietnieka Frans Timmermans paziņojumu Eiropas Parlamentā, ka Komisija saskaņos pieejamos finanšu resursus ar programmas prioritātēm; šajā sakarībā vēlreiz uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai attiecīgajām ES aģentūrām būtu pienācīgi cilvēku un finanšu resursi, kas ļaus izpildīt jau esošos un turpmākos uzdevumus saskaņā ar programmu; gatavojas rūpīgi pārbaudīt Iekšējās drošības fonda īstenošanu un ES un valstu līmenī novērtēt tā turpmākās vajadzības;

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

54.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 150, 20.5.2014., 93. lpp.

(2)  OV C 168 E, 14.6.2013., 45. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0173.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0230.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0102.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0032.

(7)  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0172.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/93

---

P8_TA(2015)0270

Stāvoklis Jemenā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par stāvokli Jemenā (2015/2760(RSP))

(2017/C 265/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Jemenu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Jemenu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni 2015. gada 26. marta paziņojumu par stāvokli Jemenā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni 2015. gada 26. marta paziņojumu par stāvokli Jemenā,

| — | ņemot vērā PV/AP Federikas Mogerīni un humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Hrista Stiljanida 2015. gada 1. aprīļa kopīgo paziņojumu par Jemenā notiekošo cīņu ietekmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP Federikas Mogerīni un humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Hrista Stiljanida 2015. gada 1. aprīļa kopīgo paziņojumu par Jemenā notiekošo cīņu ietekmi,

| — | ņemot vērā PV/AP Federikas Mogerīni un humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Hrista Stiljanida 2015. gada 11. maija kopīgo paziņojumu par Jemenā ierosināto pamieru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP Federikas Mogerīni un humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Hrista Stiljanida 2015. gada 11. maija kopīgo paziņojumu par Jemenā ierosināto pamieru,

| — | ņemot vērā PV/AP Federikas Mogerīni un humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Hrista Stiljanida 2015. gada 3. jūlija kopīgo paziņojumu par krīzi Jemenā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP Federikas Mogerīni un humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Hrista Stiljanida 2015. gada 3. jūlija kopīgo paziņojumu par krīzi Jemenā,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. aprīļa secinājumus par Jemenu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. aprīļa secinājumus par Jemenu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2014 (2011), Nr. 2051 (2012), Nr. 2140 (2014), Nr. 2201 (2015) un Nr. 2216 (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2014 (2011), Nr. 2051 (2012), Nr. 2140 (2014), Nr. 2201 (2015) un Nr. 2216 (2015),

| — | ņemot vērā Persijas līča arābu valstu sadarbības padomes un Eiropas Savienības Apvienotās padomes (GCC-EU) un ministru 2015. gada 24. maijā notikušās 24. sanāksmes līdzpriekšsēdētāju paziņojumu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Persijas līča arābu valstu sadarbības padomes un Eiropas Savienības Apvienotās padomes (GCC-EU) un ministru 2015. gada 24. maijā notikušās 24. sanāksmes līdzpriekšsēdētāju paziņojumu;

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 25. jūnija paziņojumu presei par stāvokli Jemenā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 25. jūnija paziņojumu presei par stāvokli Jemenā,

| — | ņemot vērā 2014. gada 21. septembra Miera un nacionālās partnerības nolīgumu, 2014. gada 25. janvāra Nacionālā dialoga konferences rezultātus un 2011. gada 21. novembra Persijas līča sadarbības padomes iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 21. septembra Miera un nacionālās partnerības nolīgumu, 2014. gada 25. janvāra Nacionālā dialoga konferences rezultātus un 2011. gada 21. novembra Persijas līča sadarbības padomes iniciatīvu,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā pašreizējo krīzi Jemenā ir izraisījusi iepriekšējo valdību nespēja apmierināt Jemenas iedzīvotāju leģitīmās vēlmes pēc demokrātijas, ekonomikas un sociālās attīstības, stabilitātes un drošības; tā kā šī nespēja ir radījusi labvēlīgus apstākļus, lai izplatītos vardarbīgi konflikti, jo nav izveidota iekļaujoša valdība, nedarbojas patiesa varas dalīšana, sistemātiski netiek ņemta vērā spriedze starp daudzajām valstī dzīvojošām ciltīm, valda nedrošība un ir paralizēta ekonomika; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējo krīzi Jemenā ir izraisījusi iepriekšējo valdību nespēja apmierināt Jemenas iedzīvotāju leģitīmās vēlmes pēc demokrātijas, ekonomikas un sociālās attīstības, stabilitātes un drošības; tā kā šī nespēja ir radījusi labvēlīgus apstākļus, lai izplatītos vardarbīgi konflikti, jo nav izveidota iekļaujoša valdība, nedarbojas patiesa varas dalīšana, sistemātiski netiek ņemta vērā spriedze starp daudzajām valstī dzīvojošām ciltīm, valda nedrošība un ir paralizēta ekonomika;

| B. | tā kā pašreizējais konflikts Jemenā ir aptvēris 20 no 22 provincēm; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) jaunākajiem konsolidētajiem datiem laika posmā no 2015. gada 19. marta līdz 5. maijam ir nogalināti vismaz 1 439 cilvēki un vēl 5 951 cilvēks ir ievainots, un daudzi no tiem ir civiliedzīvotāji; tā kā kopš karadarbības sākšanās vairāk nekā 3 000 cilvēku ir nogalināti un vairāk nekā 10 000 ir ievainoti; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašreizējais konflikts Jemenā ir aptvēris 20 no 22 provincēm; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) jaunākajiem konsolidētajiem datiem laika posmā no 2015. gada 19. marta līdz 5. maijam ir nogalināti vismaz 1 439 cilvēki un vēl 5 951 cilvēks ir ievainots, un daudzi no tiem ir civiliedzīvotāji; tā kā kopš karadarbības sākšanās vairāk nekā 3 000 cilvēku ir nogalināti un vairāk nekā 10 000 ir ievainoti;

| C. | tā kā Jemena ir viena no visnabadzīgākajām valstīm Tuvajos Austrumos, tajā ir augsts bezdarba un analfabētisma līmenis un netiek sniegti pamatpakalpojumi; tā kā humānā palīdzība patlaban ir nepieciešama 20 miljoniem cilvēku, tostarp aptuveni 9,4 miljoniem Jemenas bērnu, vairāk nekā 250 000 bēgļu un 335 000 iekšzemē pārvietoto personu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Jemena ir viena no visnabadzīgākajām valstīm Tuvajos Austrumos, tajā ir augsts bezdarba un analfabētisma līmenis un netiek sniegti pamatpakalpojumi; tā kā humānā palīdzība patlaban ir nepieciešama 20 miljoniem cilvēku, tostarp aptuveni 9,4 miljoniem Jemenas bērnu, vairāk nekā 250 000 bēgļu un 335 000 iekšzemē pārvietoto personu;

| D. | tā kā nesenās norises rada nopietnus riskus šā reģiona stabilitātei, jo īpaši Āfrikas raga, Sarkanās jūras un plašāka Tuvo Austrumu reģiona stabilitātei. |
| --- | --- |

D.

tā kā nesenās norises rada nopietnus riskus šā reģiona stabilitātei, jo īpaši Āfrikas raga, Sarkanās jūras un plašāka Tuvo Austrumu reģiona stabilitātei.

| E. | tā kā 2015. gada 26. martā Saūda Arābijas vadītā koalīcija, kurā ietilpst Apvienotie Arābu Emirāti, Bahreina, Ēģipte, Jordānija, Katara, Kuveita, Maroka un Sudāna, pēc Jemenas prezidenta Abd-Rabbu Mansour Hadi lūguma sāka Jemenā militāru operāciju pret Houthi nemierniekiem; tā kā tiek ziņots, ka Saūda Arābijas vadītā koalīcija Jemenā izmanto starptautiski aizliegtu kasešu munīciju un tā kā par šo jautājumu ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos pašlaik veic izmeklēšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2015. gada 26. martā Saūda Arābijas vadītā koalīcija, kurā ietilpst Apvienotie Arābu Emirāti, Bahreina, Ēģipte, Jordānija, Katara, Kuveita, Maroka un Sudāna, pēc Jemenas prezidenta Abd-Rabbu Mansour Hadi lūguma sāka Jemenā militāru operāciju pret Houthi nemierniekiem; tā kā tiek ziņots, ka Saūda Arābijas vadītā koalīcija Jemenā izmanto starptautiski aizliegtu kasešu munīciju un tā kā par šo jautājumu ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos pašlaik veic izmeklēšanu;

| F. | tā kā Houthi bruņotās grupas un ar tām saistītie spēki Jemenā ir izraisījuši daudzu civiliedzīvotāju bojāeju, tostarp izmantojot pretgaisa munīciju, kas detonē pēc nogāšanās apdzīvotās vietās, nogalinot un sakropļojot civiliedzīvotājus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Houthi bruņotās grupas un ar tām saistītie spēki Jemenā ir izraisījuši daudzu civiliedzīvotāju bojāeju, tostarp izmantojot pretgaisa munīciju, kas detonē pēc nogāšanās apdzīvotās vietās, nogalinot un sakropļojot civiliedzīvotājus;

| G. | tā kā vairākos gadījumos Saūda Arābijas vadītās militārās koalīcijas veikto gaisa uzbrukumu rezultātā ir nogalināti civiliedzīvotāji, kas ir starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums, un tā kā ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai nepieļautu vai cik iespējams ierobežotu civiliedzīvotāju bojāeju; |
| --- | --- |

G.

tā kā vairākos gadījumos Saūda Arābijas vadītās militārās koalīcijas veikto gaisa uzbrukumu rezultātā ir nogalināti civiliedzīvotāji, kas ir starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums, un tā kā ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai nepieļautu vai cik iespējams ierobežotu civiliedzīvotāju bojāeju;

| H. | tā kā papildus gaisa uzbrukumiem Saūda Arābija veic Jemenas jūras blokādi, kas ir izraisījis dramatiskas sekas civiliedzīvotājiem — 22 miljoniem cilvēku jeb gandrīz 80 % iedzīvotāju ir steidzami nepieciešamas pārtikas, ūdens un zāļu piegādes; |
| --- | --- |

H.

tā kā papildus gaisa uzbrukumiem Saūda Arābija veic Jemenas jūras blokādi, kas ir izraisījis dramatiskas sekas civiliedzīvotājiem — 22 miljoniem cilvēku jeb gandrīz 80 % iedzīvotāju ir steidzami nepieciešamas pārtikas, ūdens un zāļu piegādes;

| I. | tā kā 2015. gada 15. jūnijā saistībā ar ANO miera sarunām ANO ģenerālsekretārs Ban Ki–moon aicināja atjaunot humāno vienošanos par uguns pārtraukšanu vismaz uz divām nedēļām, kamēr ilgst ramadāns, lai varētu sniegt kritisko atbalstu visiem Jemenas iedzīvotājiem, kam tas ir vajadzīgs, bet tā kā vienošanās netika panākta; tā kā 2015. gada 19. jūnijā diplomātiskajās sarunās, kurās vidutāja pienākumus veica ANO īpašais sūtnis Ismail Ould Cheikh Ahmed, Jemenas karojošās puses nespēja panākt vienošanos par uguns pārtraukšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2015. gada 15. jūnijā saistībā ar ANO miera sarunām ANO ģenerālsekretārs Ban Ki–moon aicināja atjaunot humāno vienošanos par uguns pārtraukšanu vismaz uz divām nedēļām, kamēr ilgst ramadāns, lai varētu sniegt kritisko atbalstu visiem Jemenas iedzīvotājiem, kam tas ir vajadzīgs, bet tā kā vienošanās netika panākta; tā kā 2015. gada 19. jūnijā diplomātiskajās sarunās, kurās vidutāja pienākumus veica ANO īpašais sūtnis Ismail Ould Cheikh Ahmed, Jemenas karojošās puses nespēja panākt vienošanos par uguns pārtraukšanu;

| J. | tā kā tiek lēsts, ka 2015. gada 30. jūnijā1 200 ieslodzītie, tostarp aizdomās turēti Al-Qaeda locekļi, aizbēga no Taizas pilsētas centrālā cietuma; tā kā 2015. gada aprīlī aptuveni 300 ieslodzītie jau ir izbēguši no cita cietuma Hadramutas provincē; tā kā Jemenā notiek teroristu uzbrukumi, piemēram, 2015. gada 17. jūnijā notika uzbrukumi Sanā, tostarp pret trijām mošejām, izraisot lielu skaitu bojāgājušo un cietušo; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiek lēsts, ka 2015. gada 30. jūnijā1 200 ieslodzītie, tostarp aizdomās turēti Al-Qaeda locekļi, aizbēga no Taizas pilsētas centrālā cietuma; tā kā 2015. gada aprīlī aptuveni 300 ieslodzītie jau ir izbēguši no cita cietuma Hadramutas provincē; tā kā Jemenā notiek teroristu uzbrukumi, piemēram, 2015. gada 17. jūnijā notika uzbrukumi Sanā, tostarp pret trijām mošejām, izraisot lielu skaitu bojāgājušo un cietušo;

| K. | tā kā 2015. gada 1. jūlijā ANO izsludināja Jemenā trešā līmeņa ārkārtas situāciju; tā kā saskaņā ar ārkārtas plānu ANO centīsies sniegt palīdzību 11,7 miljoniem cilvēkiem, kuriem tā visvairāk ir vajadzīga; tā kā tiek norādīts, ka veselības aprūpes sistēma ir tuvu sabrukumam, jo nedrošās situācijas, degvielas trūkuma un nepietiekamo krājumu dēļ ir slēgtas vismaz 160 veselības aprūpes iestādes; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2015. gada 1. jūlijā ANO izsludināja Jemenā trešā līmeņa ārkārtas situāciju; tā kā saskaņā ar ārkārtas plānu ANO centīsies sniegt palīdzību 11,7 miljoniem cilvēkiem, kuriem tā visvairāk ir vajadzīga; tā kā tiek norādīts, ka veselības aprūpes sistēma ir tuvu sabrukumam, jo nedrošās situācijas, degvielas trūkuma un nepietiekamo krājumu dēļ ir slēgtas vismaz 160 veselības aprūpes iestādes;

| L. | tā kā 15,9 miljoniem cilvēku Jemenā ir nepieciešama humānā palīdzība; tā kā vismazāk aizsargātajiem bērniem, nedrošībai arvien palielinoties, nebūs pieejama nepieciešamā veselības aprūpe vai ēdināšanas pakalpojumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā 15,9 miljoniem cilvēku Jemenā ir nepieciešama humānā palīdzība; tā kā vismazāk aizsargātajiem bērniem, nedrošībai arvien palielinoties, nebūs pieejama nepieciešamā veselības aprūpe vai ēdināšanas pakalpojumi;

| M. | tā kā konflikts ir smagi skāris 9,9 miljonus bērnu, jo kopš 2015. gada marta ir nogalināti 279 un ievainoti 402 bērni; tā kā vismaz 1,8 miljoni bērnu ir zaudējuši piekļuvi izglītībai, jo konfliktu dēļ ir slēgtas skolas, palielinot risku, ka viņus varētu vervēt vai izmantot bruņoti grupējumi un vai viņi varētu tikt citādi ļaunprātīgi izmantoti; tā kā saskaņā ar UNICEF datiem līdz pat trešdaļa visu kaujinieku Jemenā ir bērni un vismaz 140 no tiem ir savervēti tikai laikposmā no 2015. gada 26. marta līdz 24. aprīlim; tā kā 2014. gadā tika apstiprināti dati par 156 bērnu savervēšanu un izmantošanu bruņotos grupējumos; tā kā 2015. gadā šis skaits jau bija divkāršojies; |
| --- | --- |

M.

tā kā konflikts ir smagi skāris 9,9 miljonus bērnu, jo kopš 2015. gada marta ir nogalināti 279 un ievainoti 402 bērni; tā kā vismaz 1,8 miljoni bērnu ir zaudējuši piekļuvi izglītībai, jo konfliktu dēļ ir slēgtas skolas, palielinot risku, ka viņus varētu vervēt vai izmantot bruņoti grupējumi un vai viņi varētu tikt citādi ļaunprātīgi izmantoti; tā kā saskaņā ar UNICEF datiem līdz pat trešdaļa visu kaujinieku Jemenā ir bērni un vismaz 140 no tiem ir savervēti tikai laikposmā no 2015. gada 26. marta līdz 24. aprīlim; tā kā 2014. gadā tika apstiprināti dati par 156 bērnu savervēšanu un izmantošanu bruņotos grupējumos; tā kā 2015. gadā šis skaits jau bija divkāršojies;

| N. | tā kā UNICEF aplēses liecina, ka vairāk nekā pusmiljonam bērnu vecumā līdz pieciem gadiem draud akūta uztura nepietiekamība, savukārt 1,2 miljoniem bērnu vecumā līdz pieciem gadiem draud vidēji nopietna akūta uztura nepietiekamība, šiem rādītājiem kopš krīzes sākuma pieaugot divas reizes; |
| --- | --- |

N.

tā kā UNICEF aplēses liecina, ka vairāk nekā pusmiljonam bērnu vecumā līdz pieciem gadiem draud akūta uztura nepietiekamība, savukārt 1,2 miljoniem bērnu vecumā līdz pieciem gadiem draud vidēji nopietna akūta uztura nepietiekamība, šiem rādītājiem kopš krīzes sākuma pieaugot divas reizes;

| O. | tā kā veselības aprūpes sistēma ir uz sabrukuma robežas, jo līdz ar pārtraukumu vakcinācijas pakalpojumu sniegšanā aptuveni 2,6 miljonus bērnu vecumā līdz 15 gadiem apdraud risks inficēties ar masalām un 2,5 miljoni bērnu var saslimt ar diareju, kas var būt nāvējošs apstāklis un kas strauji izplatās konfliktu un iedzīvotāju pārvietošanas laikā; tā kā pieaug saslimstība ar tropu drudzi, hroniskās slimības tiek nepietiekami ārstētas, būtiski trūkst medicīniskā aprīkojuma un personālam neļauj piekļūt saslimušajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā veselības aprūpes sistēma ir uz sabrukuma robežas, jo līdz ar pārtraukumu vakcinācijas pakalpojumu sniegšanā aptuveni 2,6 miljonus bērnu vecumā līdz 15 gadiem apdraud risks inficēties ar masalām un 2,5 miljoni bērnu var saslimt ar diareju, kas var būt nāvējošs apstāklis un kas strauji izplatās konfliktu un iedzīvotāju pārvietošanas laikā; tā kā pieaug saslimstība ar tropu drudzi, hroniskās slimības tiek nepietiekami ārstētas, būtiski trūkst medicīniskā aprīkojuma un personālam neļauj piekļūt saslimušajiem cilvēkiem;

| P. | tā kā valstī ir strauji izsīkst degvielas krājumi un tā kā tas jau tagad ievērojami ierobežo palīdzības izplatīšanu un drīz izraisīs dzīvībai bīstamu ūdens trūkumu, jo sausuma skartā Jemenas ūdensapgāde ir pilnībā atkarīga no dziļurbuma sūkņiem, ko darbina ar degvielu; |
| --- | --- |

P.

tā kā valstī ir strauji izsīkst degvielas krājumi un tā kā tas jau tagad ievērojami ierobežo palīdzības izplatīšanu un drīz izraisīs dzīvībai bīstamu ūdens trūkumu, jo sausuma skartā Jemenas ūdensapgāde ir pilnībā atkarīga no dziļurbuma sūkņiem, ko darbina ar degvielu;

| Q. | tā kā Jemenu tieši skar humanitārā krīze Āfrikas ragā, jo vairāk nekā 250 000 bēgļu, lielākoties no Somālijas, nespēj izkļūt no šīs valsts un dzīvo nedrošos apstākļos; tā kā turklāt saskaņā ar valdības aprēķiniem Jemenā ir izmitināts vairāk nekā viens miljons migrantu no Etiopijas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Jemenu tieši skar humanitārā krīze Āfrikas ragā, jo vairāk nekā 250 000 bēgļu, lielākoties no Somālijas, nespēj izkļūt no šīs valsts un dzīvo nedrošos apstākļos; tā kā turklāt saskaņā ar valdības aprēķiniem Jemenā ir izmitināts vairāk nekā viens miljons migrantu no Etiopijas;

| R. | tā kā humānās palīdzības organizācijas, drošības situācijai pasliktinoties, no valsts ir izvedušas lielāko daļu no saviem starptautiskajiem darbiniekiem; tā kā tikai nedaudzas organizācijas spēj darboties Jemenā un to veiktie pasākumi ir ārkārtīgi ierobežoti; |
| --- | --- |

R.

tā kā humānās palīdzības organizācijas, drošības situācijai pasliktinoties, no valsts ir izvedušas lielāko daļu no saviem starptautiskajiem darbiniekiem; tā kā tikai nedaudzas organizācijas spēj darboties Jemenā un to veiktie pasākumi ir ārkārtīgi ierobežoti;

| S. | tā kā Al-Qaeda Arābijas pussalā (AQAP) ir spējusi gūt labumu no politiskās un drošības situācijas pasliktināšanās Jemenā, paplašinot savu klātbūtni un palielinot teroristu uzbrukumu skaitu un apjomu; |
| --- | --- |

S.

tā kā Al-Qaeda Arābijas pussalā (AQAP) ir spējusi gūt labumu no politiskās un drošības situācijas pasliktināšanās Jemenā, paplašinot savu klātbūtni un palielinot teroristu uzbrukumu skaitu un apjomu;

| T. | tā kā tā sauktā Islāma valsts (ISIS)/Da’esh ir iedibinājusi savu klātbūtni Jemenā un veikusi teroristu uzbrukumus šiītu mošejām, nogalinot simtiem cilvēku; tā kā tiek sagaidīts, ka gan AQAP, gan ISIS/Da’esh izmantos drošības vakuumu Jemenā, lai palielinātu savas spējas un plānotu uzbrukumus pret Jemenas drošības spēkiem un jebkādu rietumvalstu klātbūtni; |
| --- | --- |

T.

tā kā tā sauktā Islāma valsts (ISIS)/Da’esh ir iedibinājusi savu klātbūtni Jemenā un veikusi teroristu uzbrukumus šiītu mošejām, nogalinot simtiem cilvēku; tā kā tiek sagaidīts, ka gan AQAP, gan ISIS/Da’esh izmantos drošības vakuumu Jemenā, lai palielinātu savas spējas un plānotu uzbrukumus pret Jemenas drošības spēkiem un jebkādu rietumvalstu klātbūtni;

| U. | tā kā šā bruņotā konflikta eskalācija apdraud Jemenas kultūras mantojumu; tā kā 2015. gada 2. jūlijā Pasaules mantojuma komiteja Apdraudētā pasaules mantojuma sarakstā iekļāva divus objektus Jemenā: Sanas vecpilsētu un mūru ieskauto Šibāmas vecpilsētu; |
| --- | --- |

U.

tā kā šā bruņotā konflikta eskalācija apdraud Jemenas kultūras mantojumu; tā kā 2015. gada 2. jūlijā Pasaules mantojuma komiteja Apdraudētā pasaules mantojuma sarakstā iekļāva divus objektus Jemenā: Sanas vecpilsētu un mūru ieskauto Šibāmas vecpilsētu;

| V. | tā kā ES ir noteikusi ieroču embargo un papildu mērķtiecīgas sankcijas pret Houthi grupējuma vadītāju un bijušā prezidenta Ali Abdullah Saleh dēlu; tā kā divi citi Houthi grupējuma dalībnieki, kā arī bijušais prezidents Ali Abdullah Saleh kopš 2014. gada decembra ir pakļauti šādiem pašiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES ir noteikusi ieroču embargo un papildu mērķtiecīgas sankcijas pret Houthi grupējuma vadītāju un bijušā prezidenta Ali Abdullah Saleh dēlu; tā kā divi citi Houthi grupējuma dalībnieki, kā arī bijušais prezidents Ali Abdullah Saleh kopš 2014. gada decembra ir pakļauti šādiem pašiem ierobežojumiem;

| W. | tā kā 2015. gadā Komisijas Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts (ECHO) ir piešķīris EUR 25 miljonus, lai visā valstī palīdzētu kopienām, kas cieš no akūtas uztura nepietiekamības, konfliktiem un piespiedu pārvietošanas; tā kā 2014. gadā kopējais ES finansējums no dalībvalstīm un Komisijas humānajai palīdzībai Jemenā sasniedza EUR 100,8 miljonus, no kuriem EUR 33 miljonus piešķīra ECHO; |
| --- | --- |

W.

tā kā 2015. gadā Komisijas Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts (ECHO) ir piešķīris EUR 25 miljonus, lai visā valstī palīdzētu kopienām, kas cieš no akūtas uztura nepietiekamības, konfliktiem un piespiedu pārvietošanas; tā kā 2014. gadā kopējais ES finansējums no dalībvalstīm un Komisijas humānajai palīdzībai Jemenā sasniedza EUR 100,8 miljonus, no kuriem EUR 33 miljonus piešķīra ECHO;

| X. | tā kā ANO pārskatītajā aicinājumā sniegt humāno palīdzību ir lūgusi USD 1,6 miljardus un tā kā pagaidām ir piešķirti tikai 10 % no šīs summas, |
| --- | --- |

X.

tā kā ANO pārskatītajā aicinājumā sniegt humāno palīdzību ir lūgusi USD 1,6 miljardus un tā kā pagaidām ir piešķirti tikai 10 % no šīs summas,

| 1. | pauž nopietnas bažas par politiskās, drošības un humānās situācijas straujo pasliktināšanos Jemenā; prasa, lai visas karojošās puses nekavējoties pārtrauktu vardarbību; izsaka dziļu līdzjūtību upuru ģimenēm; uzsver, ka ES ir atkārtoti apliecinājusi savu apņemšanos arī turpmāk sniegt atbalstu Jemenai un tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par politiskās, drošības un humānās situācijas straujo pasliktināšanos Jemenā; prasa, lai visas karojošās puses nekavējoties pārtrauktu vardarbību; izsaka dziļu līdzjūtību upuru ģimenēm; uzsver, ka ES ir atkārtoti apliecinājusi savu apņemšanos arī turpmāk sniegt atbalstu Jemenai un tās iedzīvotājiem;

| 2. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Jemenas vienotībai, suverenitātei, neatkarībai un teritoriālajai integritātei un apliecina solidaritāti Jemenas tautai; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž stingru atbalstu Jemenas vienotībai, suverenitātei, neatkarībai un teritoriālajai integritātei un apliecina solidaritāti Jemenas tautai;

| 3. | nosoda destabilizējošās vienpusējās darbības, ko veic Houthi grupējums un bijušajam prezidentam Ali Abdullah Saleh lojālās militārās vienības; nosoda arī Saūda Arābijas vadītās koalīcijas īstenotos gaisa uzbrukumus un Jemenas jūras blokādi, kuru dēļ gāja bojā tūkstošiem cilvēku, situācija Jemenā tika vēl vairāk destabilizēta, ir radušies labvēlīgāki apstākļi jaunu teroristu un ekstrēmistu organizāciju, piemēram, ISIS/Da’esh un AQAP, darbības paplašināšanai un ir pasliktinājies jau tā kritiskais humanitārais stāvoklis; |
| --- | --- |

3.

nosoda destabilizējošās vienpusējās darbības, ko veic Houthi grupējums un bijušajam prezidentam Ali Abdullah Saleh lojālās militārās vienības; nosoda arī Saūda Arābijas vadītās koalīcijas īstenotos gaisa uzbrukumus un Jemenas jūras blokādi, kuru dēļ gāja bojā tūkstošiem cilvēku, situācija Jemenā tika vēl vairāk destabilizēta, ir radušies labvēlīgāki apstākļi jaunu teroristu un ekstrēmistu organizāciju, piemēram, ISIS/Da’esh un AQAP, darbības paplašināšanai un ir pasliktinājies jau tā kritiskais humanitārais stāvoklis;

| 4. | mudina visas Jemenas puses, jo īpaši Houthi grupējumu, strādāt pie tā, lai ar dialogu un apspriedēm atrisinātu savas domstarpības; aicina visus reģionālos dalībniekus konstruktīvi sadarboties ar Jemenas pusēm, lai mazinātu krīzi un nepieļautu turpmāku nestabilitāti reģionā; aicina visas puses atturēties no uzbrukumiem kultūras mantojuma objektiem un ēkām, neapšaudot, nebombardējot un neizmantojot tos militārām vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

mudina visas Jemenas puses, jo īpaši Houthi grupējumu, strādāt pie tā, lai ar dialogu un apspriedēm atrisinātu savas domstarpības; aicina visus reģionālos dalībniekus konstruktīvi sadarboties ar Jemenas pusēm, lai mazinātu krīzi un nepieļautu turpmāku nestabilitāti reģionā; aicina visas puses atturēties no uzbrukumiem kultūras mantojuma objektiem un ēkām, neapšaudot, nebombardējot un neizmantojot tos militārām vajadzībām;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka ES ir atkārtoti apliecinājusi savu stingro iesaisti un apņēmību vērsties pret apdraudējumu, ko rada ekstrēmistu un teroristu grupas, piemēram, AQAP, lai neļautu tām turpināt izmantot pašreizējo stāvokli; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka ES ir atkārtoti apliecinājusi savu stingro iesaisti un apņēmību vērsties pret apdraudējumu, ko rada ekstrēmistu un teroristu grupas, piemēram, AQAP, lai neļautu tām turpināt izmantot pašreizējo stāvokli;

| 6. | nosoda visus vardarbības aktus un mēģinājumus vai draudus lietot vardarbību nolūkā iebiedēt tos, kas iesaistījušies ANO vadītajās apspriedēs; uzsver, ka ANO rīkotā iekļaujošā politiskā dialoga vadītājiem jābūt pašiem jemeniešiem, lai rastu Jemenas krīzei vienprātīgu politisku risinājumu atbilstīgi GCC iniciatīvai un tās īstenošanas mehānismam, visaptverošās Nacionālā dialoga konferences rezultātiem, Miera un nacionālās partnerības nolīgumam un attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām; |
| --- | --- |

6.

nosoda visus vardarbības aktus un mēģinājumus vai draudus lietot vardarbību nolūkā iebiedēt tos, kas iesaistījušies ANO vadītajās apspriedēs; uzsver, ka ANO rīkotā iekļaujošā politiskā dialoga vadītājiem jābūt pašiem jemeniešiem, lai rastu Jemenas krīzei vienprātīgu politisku risinājumu atbilstīgi GCC iniciatīvai un tās īstenošanas mehānismam, visaptverošās Nacionālā dialoga konferences rezultātiem, Miera un nacionālās partnerības nolīgumam un attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām;

| 7. | kategoriski nosoda ISIS/Da’esh teroristu uzbrukumus šiītu mošejām Sanā un Saādā, kuru rezultātā tika nogalināti un ievainoti simtiem cilvēku, kā arī nosoda ekstrēmistisko reliģisko ideoloģiju izplatīšanos, kuras ir šo noziedzīgo nodarījumu pamatā; |
| --- | --- |

7.

kategoriski nosoda ISIS/Da’esh teroristu uzbrukumus šiītu mošejām Sanā un Saādā, kuru rezultātā tika nogalināti un ievainoti simtiem cilvēku, kā arī nosoda ekstrēmistisko reliģisko ideoloģiju izplatīšanos, kuras ir šo noziedzīgo nodarījumu pamatā;

| 8. | pauž bažas par AQAP spēju izmantot savā labā politiskās un drošības situācijas pasliktināšanos Jemenā; prasa visām konfliktā iesaistītajām pusēm apliecināt stingru apņēmību cīnīties pret ekstrēmistu un teroristu grupām, piemēram, ISIS/Da'esh un AQAP, nosakot šo cīņu par augstāko prioritāti; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par AQAP spēju izmantot savā labā politiskās un drošības situācijas pasliktināšanos Jemenā; prasa visām konfliktā iesaistītajām pusēm apliecināt stingru apņēmību cīnīties pret ekstrēmistu un teroristu grupām, piemēram, ISIS/Da'esh un AQAP, nosakot šo cīņu par augstāko prioritāti;

| 9. | nosoda bērnu vervēšanu un izmantošanu, ko veic konfliktā iesaistītās puses; |
| --- | --- |

9.

nosoda bērnu vervēšanu un izmantošanu, ko veic konfliktā iesaistītās puses;

| 10. | pauž pilnīgu atbalstu ANO un tās ģenerālsekretāra īpašā sūtņa Jemenā Ismail Ould Cheikh Ahmed starpniecības centieniem miera sarunās starp pusēm; atbalsta Omānas centienus panākt pamieru starp Houthi grupējumu un Jemenas valdībai lojālajiem spēkiem kā pirmo soli virzībā uz politisku risinājumu sarunu ceļā; |
| --- | --- |

10.

pauž pilnīgu atbalstu ANO un tās ģenerālsekretāra īpašā sūtņa Jemenā Ismail Ould Cheikh Ahmed starpniecības centieniem miera sarunās starp pusēm; atbalsta Omānas centienus panākt pamieru starp Houthi grupējumu un Jemenas valdībai lojālajiem spēkiem kā pirmo soli virzībā uz politisku risinājumu sarunu ceļā;

| 11. | uzsver, ka konfliktam var būt tikai politisks, iekļaujošs un sarunu ceļā rasts risinājums; tādēļ prasa visām Jemenas iesaistītajām pusēm censties atrisināt domstarpības dialoga, kompromisa un varas dalīšanas ceļā, kā rezultātā tiktu izveidota nacionālās vienotības valdība, lai atjaunotu mieru, novērstu ekonomikas un finanšu sistēmas sabrukumu un novērstu humanitāro krīzi; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka konfliktam var būt tikai politisks, iekļaujošs un sarunu ceļā rasts risinājums; tādēļ prasa visām Jemenas iesaistītajām pusēm censties atrisināt domstarpības dialoga, kompromisa un varas dalīšanas ceļā, kā rezultātā tiktu izveidota nacionālās vienotības valdība, lai atjaunotu mieru, novērstu ekonomikas un finanšu sistēmas sabrukumu un novērstu humanitāro krīzi;

| 12. | aicina panākt humāno vienošanos par uguns pārtraukšanu, lai steidzami varētu sniegt Jemenas iedzīvotājiem tik nepieciešamo palīdzību, kas varētu glābt daudzu cilvēku dzīvības; prasa visām puses atbalstīt steidzamas humānās palīdzības piegādi visā Jemenas teritorijā, kā arī nodrošināt humānās palīdzības sniedzējiem steidzamu, drošu un netraucētu piekļuvi cilvēkiem, kuriem nepieciešama humāna palīdzība, tostarp medicīniskā palīdzība, saskaņā ar objektivitātes, neitralitātes un neatkarības principiem; atgādina arī, ka tādēļ ir svarīgi vēl vairāk atvieglot kuģu komerciālajai kuģu satiksmei piekļuvi Jemenai; |
| --- | --- |

12.

aicina panākt humāno vienošanos par uguns pārtraukšanu, lai steidzami varētu sniegt Jemenas iedzīvotājiem tik nepieciešamo palīdzību, kas varētu glābt daudzu cilvēku dzīvības; prasa visām puses atbalstīt steidzamas humānās palīdzības piegādi visā Jemenas teritorijā, kā arī nodrošināt humānās palīdzības sniedzējiem steidzamu, drošu un netraucētu piekļuvi cilvēkiem, kuriem nepieciešama humāna palīdzība, tostarp medicīniskā palīdzība, saskaņā ar objektivitātes, neitralitātes un neatkarības principiem; atgādina arī, ka tādēļ ir svarīgi vēl vairāk atvieglot kuģu komerciālajai kuģu satiksmei piekļuvi Jemenai;

| 13. | aicina visas puses ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās cilvēktiesības, nodrošināt civiliedzīvotāju aizsardzību un atturēties no tiešiem uzbrukumiem civilajai infrastruktūrai, jo īpaši medicīnas iestādēm un ūdensapgādes sistēmām, kā arī neizmantot civilās ēkas militārām vajadzībām, un steidzami sadarboties ar ANO un humānās palīdzības organizācijām, lai sniegtu atbalstu visiem, kam tas ir nepieciešams; |
| --- | --- |

13.

aicina visas puses ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās cilvēktiesības, nodrošināt civiliedzīvotāju aizsardzību un atturēties no tiešiem uzbrukumiem civilajai infrastruktūrai, jo īpaši medicīnas iestādēm un ūdensapgādes sistēmām, kā arī neizmantot civilās ēkas militārām vajadzībām, un steidzami sadarboties ar ANO un humānās palīdzības organizācijām, lai sniegtu atbalstu visiem, kam tas ir nepieciešams;

| 14. | uzsver, ka ir nepieciešama koordinēta humānās palīdzības darbība ANO vadībā, un mudina visas valstis dot savu ieguldījumu humanitāro vajadzību apmierināšanā; aicina starptautisko kopienu dot ieguldījumu ANO pārskatītajā aicinājumā sniegt humāno palīdzību; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir nepieciešama koordinēta humānās palīdzības darbība ANO vadībā, un mudina visas valstis dot savu ieguldījumu humanitāro vajadzību apmierināšanā; aicina starptautisko kopienu dot ieguldījumu ANO pārskatītajā aicinājumā sniegt humāno palīdzību;

| 15. | prasa veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par visiem iespējamiem starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

15.

prasa veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par visiem iespējamiem starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem;

| 16. | norada uz Konstitūcijas projekta izstrādāšanas komitejas darbā gūtajiem panākumiem un aicina izstrādāt iekļaujošu un pārredzamu konstitūciju, kura atbilst Jemenas iedzīvotāju leģitīmajiem centieniem un atspoguļo Nacionālā dialoga konferences rezultātus, un rīkot referendumu par konstitūcijas projektu un savlaicīgas vispārējas vēlēšanas, lai novērstu turpmāku drošības un humanitārās situācijas pasliktināšanos Jemenā; |
| --- | --- |

16.

norada uz Konstitūcijas projekta izstrādāšanas komitejas darbā gūtajiem panākumiem un aicina izstrādāt iekļaujošu un pārredzamu konstitūciju, kura atbilst Jemenas iedzīvotāju leģitīmajiem centieniem un atspoguļo Nacionālā dialoga konferences rezultātus, un rīkot referendumu par konstitūcijas projektu un savlaicīgas vispārējas vēlēšanas, lai novērstu turpmāku drošības un humanitārās situācijas pasliktināšanos Jemenā;

| 17. | atgādina, ka reliģijas un ticības brīvība ir viena no pamattiesībām, un stingri nosoda jebkādu Jemenā īstenotu vardarbību vai diskrimināciju, pamatojoties uz reliģisko piederību vai ticību; atkārtoti pauž atbalstu visām iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt dialogu un savstarpējo cieņu starp reliģiskajām un citām kopienām; aicina visas reliģiskās autoritātes veicināt toleranci un uzņemties iniciatīvu, lai nepieļautu naida kurināšanu, sektantismu, vardarbību un ekstrēmistu radikālisma pieaugumu; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka reliģijas un ticības brīvība ir viena no pamattiesībām, un stingri nosoda jebkādu Jemenā īstenotu vardarbību vai diskrimināciju, pamatojoties uz reliģisko piederību vai ticību; atkārtoti pauž atbalstu visām iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt dialogu un savstarpējo cieņu starp reliģiskajām un citām kopienām; aicina visas reliģiskās autoritātes veicināt toleranci un uzņemties iniciatīvu, lai nepieļautu naida kurināšanu, sektantismu, vardarbību un ekstrēmistu radikālisma pieaugumu;

| 18. | aicina PV/AP kopā ar dalībvalstīm steidzami panākt atbalstu ANO par vērienīgu starptautisku rīcības plānu nolūkā nodrošināt Jemenas ūdensapgādi, jo šādai rīcībai varētu būt izšķiroša nozīme, lai varētu veiksmīgi noslēgt iespējamu miera procesu un dot iedzīvotājiem iespējas uzlabot situāciju lauksaimniecībā, paēdināt sevi un atjaunot valsti; |
| --- | --- |

18.

aicina PV/AP kopā ar dalībvalstīm steidzami panākt atbalstu ANO par vērienīgu starptautisku rīcības plānu nolūkā nodrošināt Jemenas ūdensapgādi, jo šādai rīcībai varētu būt izšķiroša nozīme, lai varētu veiksmīgi noslēgt iespējamu miera procesu un dot iedzīvotājiem iespējas uzlabot situāciju lauksaimniecībā, paēdināt sevi un atjaunot valsti;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Persijas līča arābu valstu sadarbības padomes ģenerālsekretāram, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram un Jemenas valdībai. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Persijas līča arābu valstu sadarbības padomes ģenerālsekretāram, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram un Jemenas valdībai.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/98

---

P8_TA(2015)0271

Drošības problēmas Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā un izredzes uz politisko stabilitāti

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par drošības problēmām Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā un izredzēm uz politisko stabilitāti (2014/2229(INI))

(2017/C 265/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu (PSN) starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses, un Parlamenta 2013. gada 17. janvāra nostāju attiecībā uz šo nolīgumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu (PSN) starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses, un Parlamenta 2013. gada 17. janvāra nostāju attiecībā uz šo nolīgumu (1),

| — | ņemot vērā 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju un Eiropas Savienības Padomes 2008. gada 11. decembra paziņojumu par spēju veidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju un Eiropas Savienības Padomes 2008. gada 11. decembra paziņojumu par spēju veidošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200),

| — | ņemot vērā G8 valstu sākto Dovilas partnerību valstu un valdību līderu Dovilas samitā 2011. gada 21. maijā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G8 valstu sākto Dovilas partnerību valstu un valdību līderu Dovilas samitā 2011. gada 21. maijā;

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna atbilde mainīgam kaimiņreģionam” (COM(2011)0303, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna atbilde mainīgam kaimiņreģionam” (COM(2011)0303,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2015. gada 6. februāra kopīgo paziņojumu “Sīrijai un Irākai, kā arī Da’esh draudu novēršanai paredzētās ES reģionālās stratēģijas elementi” (JOIN(2015)0002), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2015. gada 6. februāra kopīgo paziņojumu “Sīrijai un Irākai, kā arī Da’esh draudu novēršanai paredzētās ES reģionālās stratēģijas elementi” (JOIN(2015)0002),

| — | ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta Eiropas Savienības un Arābu valstu līgas ārlietu ministru trešajā sanāksmē Atēnās 2014. gada 11. jūnijā un saprašanās memorandu, ko 2015. gada 19. janvārī Briselē parakstīja Eiropas Ārējās darbības dienests un Arābu valstu līgas Ģenerālsekretariāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta Eiropas Savienības un Arābu valstu līgas ārlietu ministru trešajā sanāksmē Atēnās 2014. gada 11. jūnijā un saprašanās memorandu, ko 2015. gada 19. janvārī Briselē parakstīja Eiropas Ārējās darbības dienests un Arābu valstu līgas Ģenerālsekretariāts,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 30. augustā pieņemtos secinājumus par Irāku un Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 30. augustā pieņemtos secinājumus par Irāku un Sīriju,

| — | ņemot vērā 2014. gada 15. septembrī Parīzē rīkotajā starptautiskajā konferencē par mieru un drošību Irākā pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 15. septembrī Parīzē rīkotajā starptautiskajā konferencē par mieru un drošību Irākā pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2014. gada 17. novembra secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2014. gada 17. novembra secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 15. decembra Ārlietu padomes secinājumus par Eiropas Savienības reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 15. decembra Ārlietu padomes secinājumus par Eiropas Savienības reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku,

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. februāra Ārlietu padomes secinājumus par terorisma apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. februāra Ārlietu padomes secinājumus par terorisma apkarošanu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 10. marta rezolūciju par ES nostāju attiecībā uz Irānu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 10. marta rezolūciju par ES nostāju attiecībā uz Irānu (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūciju “Tirdzniecība pārmaiņu veicināšanai — ES tirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijām” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 10. maija rezolūciju “Tirdzniecība pārmaiņu veicināšanai — ES tirdzniecības un ieguldījumu stratēģija Vidusjūras dienvidu reģionam pēc arābu valstu atmodas revolūcijām” (5),

| — | ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju par Saūda Arābiju, tās attiecībām ar ES un tās lomu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju par Saūda Arābiju, tās attiecībām ar ES un tās lomu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā (6),

| — | ņemot vērā 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Irākā un Sīrijā un IS ofensīvu, tostarp minoritāšu vajāšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Irākā un Sīrijā un IS ofensīvu, tostarp minoritāšu vajāšanu (7),

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Lībijā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Lībijā (8),

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. februāra rezolūciju par humanitāro krīzi Irākā un Sīrijā, jo īpaši saistībā ar “Islāma valsti” (IS) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. februāra rezolūciju par humanitāro krīzi Irākā un Sīrijā, jo īpaši saistībā ar “Islāma valsti” (IS) (9),

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par attiecībām starp Eiropas Savienību un Arābu valstu līgu un sadarbību terorisma apkarošanas jomā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par attiecībām starp Eiropas Savienību un Arābu valstu līgu un sadarbību terorisma apkarošanas jomā (10),

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par organizācijas “ISIS/Da'esh” nesenajiem uzbrukumiem un cilvēku, it īpaši asīriešu, nolaupīšanas gadījumiem Tuvajos Austrumos (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par organizācijas “ISIS/Da'esh” nesenajiem uzbrukumiem un cilvēku, it īpaši asīriešu, nolaupīšanas gadījumiem Tuvajos Austrumos (11),

| — | ņemot vērā secinājumos, kas tika pieņemti Lībijas pašvaldību pārstāvju 2015. gada 23. marta sanāksmē Briselē, ko sasauca Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalsta misija Lībijā un organizēja Eiropas Savienība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumos, kas tika pieņemti Lībijas pašvaldību pārstāvju 2015. gada 23. marta sanāksmē Briselē, ko sasauca Apvienoto Nāciju Organizācijas atbalsta misija Lībijā un organizēja Eiropas Savienība,

| — | ņemot vērā ES un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ārlietu ministru sanāksmi 2015. gada 13. aprīlī Barselonā, ko Spānija, Latvijas prezidentūra un ES organizēja, lai apspriestu Eiropas kaimiņattiecību nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ārlietu ministru sanāksmi 2015. gada 13. aprīlī Barselonā, ko Spānija, Latvijas prezidentūra un ES organizēja, lai apspriestu Eiropas kaimiņattiecību nākotni,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 2139 (2014), Nr. 2165 (2014) un Nr. 2191 (2014), kurās ANO un tās partneriem tiek atļauts pāri robežām un konflikta līnijām sniegt humāno palīdzību Sīrijā, nesaņemot valsts piekrišanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 2139 (2014), Nr. 2165 (2014) un Nr. 2191 (2014), kurās ANO un tās partneriem tiek atļauts pāri robežām un konflikta līnijām sniegt humāno palīdzību Sīrijā, nesaņemot valsts piekrišanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0193/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0193/2015),

| A. | tā kā konflikti Sīrijā, Irākā, Jemenā un Lībijā un pieaugošā spriedze Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionā ievērojami destabilizē situāciju šajā reģionā; tā kā pastāv saikne starp Sāhelas reģiona fronti un Tuvo un Vidējo Austrumu fronti cīņā pret terorismu, un šīs frontes ir netālu no Āfrikas raga, kas ir jutīgs apgabals; tā kā šādas situācijas sekas attiecībā uz drošību visā reģionā ir katastrofālas, jo ilgtermiņā rada kaitējumu politiskajai un ekonomiskajai attīstībai, kritiskajai infrastruktūrai un sabiedrības kohēzijai reģionā; tā kā riski, ko šāda notikumu attīstība rada Eiropas drošībai, pilsoņiem un interesēm, ir nopietni; tā kā ir liels skaits civiliedzīvotāju upuru un teroraktu, kas izdarīti pret civiliedzīvotājiem; tā kā ir veikti smagi cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumi, jo īpaši pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm; tā kā šo konfliktu dēļ rodas smaga humanitārā krīze, notiek daudzu iedzīvotāju pārvietošana un tiek radītas milzīgas grūtības gan bēgļiem, gan kopienām, kuras viņus uzņem; tā kā ir pastāvīgas grūtības saskatīt saskaņotu konflikta risināšanas stratēģiju un izveidot leģitīmu un uzticamu pamatu iekļaujošam dialogam ar dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā konflikti Sīrijā, Irākā, Jemenā un Lībijā un pieaugošā spriedze Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionā ievērojami destabilizē situāciju šajā reģionā; tā kā pastāv saikne starp Sāhelas reģiona fronti un Tuvo un Vidējo Austrumu fronti cīņā pret terorismu, un šīs frontes ir netālu no Āfrikas raga, kas ir jutīgs apgabals; tā kā šādas situācijas sekas attiecībā uz drošību visā reģionā ir katastrofālas, jo ilgtermiņā rada kaitējumu politiskajai un ekonomiskajai attīstībai, kritiskajai infrastruktūrai un sabiedrības kohēzijai reģionā; tā kā riski, ko šāda notikumu attīstība rada Eiropas drošībai, pilsoņiem un interesēm, ir nopietni; tā kā ir liels skaits civiliedzīvotāju upuru un teroraktu, kas izdarīti pret civiliedzīvotājiem; tā kā ir veikti smagi cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumi, jo īpaši pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm; tā kā šo konfliktu dēļ rodas smaga humanitārā krīze, notiek daudzu iedzīvotāju pārvietošana un tiek radītas milzīgas grūtības gan bēgļiem, gan kopienām, kuras viņus uzņem; tā kā ir pastāvīgas grūtības saskatīt saskaņotu konflikta risināšanas stratēģiju un izveidot leģitīmu un uzticamu pamatu iekļaujošam dialogam ar dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem;

| B. | tā kā ir nepieciešams pārskatīt ES rīcību MENA reģionā, ņemot vērā arābu nemieru ietekmi uz attiecīgajām valstīm, tādējādi radušos jauno un sarežģīto situāciju un nepieciešamību apkarot ISIS un citas teroristu organizācijas; tā kā ir nepieciešams pastiprināt spiedienu pret autoritāriem režīmiem, lai panāktu iekļaujošas politikas īstenošanu; tā kā mērķis stabilizēt šo reģionu ir ne tikai drošības problēma, bet arī skar ekonomiku, politiku un sociālo jomu, mudinot Savienību un dalībvalstis vidējā un ilgākā termiņā izveidot stratēģisku, globālu un daudzpusīgu politiku un sadarbību ar reģiona dalībniekiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir nepieciešams pārskatīt ES rīcību MENA reģionā, ņemot vērā arābu nemieru ietekmi uz attiecīgajām valstīm, tādējādi radušos jauno un sarežģīto situāciju un nepieciešamību apkarot ISIS un citas teroristu organizācijas; tā kā ir nepieciešams pastiprināt spiedienu pret autoritāriem režīmiem, lai panāktu iekļaujošas politikas īstenošanu; tā kā mērķis stabilizēt šo reģionu ir ne tikai drošības problēma, bet arī skar ekonomiku, politiku un sociālo jomu, mudinot Savienību un dalībvalstis vidējā un ilgākā termiņā izveidot stratēģisku, globālu un daudzpusīgu politiku un sadarbību ar reģiona dalībniekiem;

| C. | tā kā teroristu organizācija ISIL/Da’esh Irākas ziemeļos un Sīrijā ir sākusi sistemātiskas etniskās tīrīšanas kampaņas, pret etniskām un reliģiskām minoritātēm izdarot kara noziegumus, tostarp masveida slepkavības un cilvēku nolaupīšanas; tā kā ANO jau ir ziņojusi par mērķtiecīgām slepkavībām, pievēršanu reliģijai piespiedu kārtā, nolaupīšanām, sieviešu pārdošanu, sieviešu un bērnu paverdzināšanu, bērnu vervēšanu spridzinātāju pašnāvnieku uzbrukumiem, seksuālu un fizisku vardarbību un spīdzināšanu; tā kā ISIL/Da’esh ir uzbrukusi kristiešu, jezīdu, turkmēņu, šabaku, kakaiešu, sābiešu un šiītu kopienām, kā arī daudziem arābiem un sunnītiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā teroristu organizācija ISIL/Da’esh Irākas ziemeļos un Sīrijā ir sākusi sistemātiskas etniskās tīrīšanas kampaņas, pret etniskām un reliģiskām minoritātēm izdarot kara noziegumus, tostarp masveida slepkavības un cilvēku nolaupīšanas; tā kā ANO jau ir ziņojusi par mērķtiecīgām slepkavībām, pievēršanu reliģijai piespiedu kārtā, nolaupīšanām, sieviešu pārdošanu, sieviešu un bērnu paverdzināšanu, bērnu vervēšanu spridzinātāju pašnāvnieku uzbrukumiem, seksuālu un fizisku vardarbību un spīdzināšanu; tā kā ISIL/Da’esh ir uzbrukusi kristiešu, jezīdu, turkmēņu, šabaku, kakaiešu, sābiešu un šiītu kopienām, kā arī daudziem arābiem un sunnītiem;

| D. | ņemot vērā to, ka MENA reģiona valstīs šobrīd ir ģeopolitiski nestabila situācija, kas var ievērojami un neparedzami izmainīt reģionālo līdzsvaru dažādās jomās; tā kā reģionā saasinās krīzes un konflikti ar etniskiem un sektantiskiem aspektiem, palielinās paramilitāro grupu ietekme un dažas reģiona valstis vai režīmi ir vāji vai sabrukuši; tā kā šī situācija izraisa daudzus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā MENA valstīm un starptautiskajai sabiedrībai ir kopīgas drošības intereses saistībā ar cīņu pret terorismu un iekļaujošas demokrātiskas reformas atbalstīšanu šajā reģionā; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā to, ka MENA reģiona valstīs šobrīd ir ģeopolitiski nestabila situācija, kas var ievērojami un neparedzami izmainīt reģionālo līdzsvaru dažādās jomās; tā kā reģionā saasinās krīzes un konflikti ar etniskiem un sektantiskiem aspektiem, palielinās paramilitāro grupu ietekme un dažas reģiona valstis vai režīmi ir vāji vai sabrukuši; tā kā šī situācija izraisa daudzus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā MENA valstīm un starptautiskajai sabiedrībai ir kopīgas drošības intereses saistībā ar cīņu pret terorismu un iekļaujošas demokrātiskas reformas atbalstīšanu šajā reģionā;

| E. | tā kā konflikti Irākā un Sīrijā tāpat kā konflikts Jemenā un Lībijā saasina reģionālo un starptautisko saspīlējumu; tā kā reliģiski un etniski iemesli tiek izmantoti kā instruments, lai īstenotu ar politiku un varu saistītas intereses; tā kā tas rada risku, ka sunnītu un šiītu konfrontācija var paplašināties aiz šo valstu ģeogrāfiskajām robežām; |
| --- | --- |

E.

tā kā konflikti Irākā un Sīrijā tāpat kā konflikts Jemenā un Lībijā saasina reģionālo un starptautisko saspīlējumu; tā kā reliģiski un etniski iemesli tiek izmantoti kā instruments, lai īstenotu ar politiku un varu saistītas intereses; tā kā tas rada risku, ka sunnītu un šiītu konfrontācija var paplašināties aiz šo valstu ģeogrāfiskajām robežām;

| F. | tā kā Tunisija ir ievērojamākais piemērs demokratizācijai pēc Arābu pavasara apvērsumiem, bet 2015. gada 18. martā to skāra ISIL/Da’esh teroristu uzbrukums, tādējādi atgādinot par nepieciešamību spēcīgi un ilgstoši sniegt atbalstu reģiona valstīm, jo īpaši Tunisijai; |
| --- | --- |

F.

tā kā Tunisija ir ievērojamākais piemērs demokratizācijai pēc Arābu pavasara apvērsumiem, bet 2015. gada 18. martā to skāra ISIL/Da’esh teroristu uzbrukums, tādējādi atgādinot par nepieciešamību spēcīgi un ilgstoši sniegt atbalstu reģiona valstīm, jo īpaši Tunisijai;

| G. | tā kā sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības veicināšanai saskaņā ar ES 2008. gada vadlīnijām attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm ir jābūt galvenajam elementam ES dialogā ar MENA reģiona valstīm politisko tiesību un cilvēktiesību jomā; tā kā sieviešu iesaistīšanai un līdzdalībai MENA valstu sabiedriskajā, politiskajā, ekonomiskajā un kultūras jomā ir ļoti būtiska nozīme, lai ilgtermiņā sekmētu stabilitāti, mieru un ekonomisko labklājību; tā kā sieviešu un meiteņu iespēju veicināšanai, izmantojot izglītību, ir ļoti liela nozīme, lai palielinātu viņu lomu visās minētajās jomās; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas cīnās par sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību, var būt svarīga nozīme sieviešu iespēju veicināšanā MENA valstīs; |
| --- | --- |

G.

tā kā sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības veicināšanai saskaņā ar ES 2008. gada vadlīnijām attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm ir jābūt galvenajam elementam ES dialogā ar MENA reģiona valstīm politisko tiesību un cilvēktiesību jomā; tā kā sieviešu iesaistīšanai un līdzdalībai MENA valstu sabiedriskajā, politiskajā, ekonomiskajā un kultūras jomā ir ļoti būtiska nozīme, lai ilgtermiņā sekmētu stabilitāti, mieru un ekonomisko labklājību; tā kā sieviešu un meiteņu iespēju veicināšanai, izmantojot izglītību, ir ļoti liela nozīme, lai palielinātu viņu lomu visās minētajās jomās; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas cīnās par sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību, var būt svarīga nozīme sieviešu iespēju veicināšanā MENA valstīs;

| H. | tā kā dalībvalstu ietekme šajā reģionā ir ļoti nevienmērīga; tā kā ir nepieciešams palielināt Eiropas Savienības ietekmi; tā kā ilgtermiņa politiskā un ekonomiskā stabilitāte MENA reģionā ir Savienībai stratēģiski ļoti svarīgs jautājums; tā kā šajā sakarā Savienībai ir jāuzņemas būtiska loma, veicinot konfliktu risināšanu un demokrātisku pārvaldību MENA reģionā; |
| --- | --- |

H.

tā kā dalībvalstu ietekme šajā reģionā ir ļoti nevienmērīga; tā kā ir nepieciešams palielināt Eiropas Savienības ietekmi; tā kā ilgtermiņa politiskā un ekonomiskā stabilitāte MENA reģionā ir Savienībai stratēģiski ļoti svarīgs jautājums; tā kā šajā sakarā Savienībai ir jāuzņemas būtiska loma, veicinot konfliktu risināšanu un demokrātisku pārvaldību MENA reģionā;

| I. | tā kā līdz šim ES palīdzība MENA valstīm ir bijusi pārāk fragmentāra un to nespēja pietiekami ātri pielāgot attiecīgo valstu politiskajām un ekonomiskajām vajadzībām, tādējādi negatīvi ietekmējot ES spēju šajā reģionā uzņemties nozīmīgu lomu; |
| --- | --- |

I.

tā kā līdz šim ES palīdzība MENA valstīm ir bijusi pārāk fragmentāra un to nespēja pietiekami ātri pielāgot attiecīgo valstu politiskajām un ekonomiskajām vajadzībām, tādējādi negatīvi ietekmējot ES spēju šajā reģionā uzņemties nozīmīgu lomu;

| J. | tā kā līdz šim ES atbalsts MENA valstīm, piemēram, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību politiku, bieži vien tika sniegts, pamatojoties uz vienādu un nemainīgu stratēģisko koncepciju un nepietiekami ņemot vērā attiecīgo valstu īpatnības, kā arī neidentificējot pilsoniskās sabiedrības partnerus, kam ir nepieciešams atbalsts un palīdzība spēju veidošanai; tā kā mēģinājumiem pāriet uz demokrātiju pēc tā dēvētā Arābu pavasara nemieriem būtu vajadzīgs aktīvs atbalsts, pamatojoties uz organizētu ilgtermiņa pieeju; |
| --- | --- |

J.

tā kā līdz šim ES atbalsts MENA valstīm, piemēram, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību politiku, bieži vien tika sniegts, pamatojoties uz vienādu un nemainīgu stratēģisko koncepciju un nepietiekami ņemot vērā attiecīgo valstu īpatnības, kā arī neidentificējot pilsoniskās sabiedrības partnerus, kam ir nepieciešams atbalsts un palīdzība spēju veidošanai; tā kā mēģinājumiem pāriet uz demokrātiju pēc tā dēvētā Arābu pavasara nemieriem būtu vajadzīgs aktīvs atbalsts, pamatojoties uz organizētu ilgtermiņa pieeju;

| K. | tā kā apvērsumi MENA reģionā ietekmē ES spēju atbalstīt savas politiskās un demokrātiskās vērtības; tā kā šie apvērsumi ietekmē ES ekonomiskās attiecības ar minētajām valstīm un var apdraudēt ES energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

K.

tā kā apvērsumi MENA reģionā ietekmē ES spēju atbalstīt savas politiskās un demokrātiskās vērtības; tā kā šie apvērsumi ietekmē ES ekonomiskās attiecības ar minētajām valstīm un var apdraudēt ES energoapgādes drošību;

| L. | tā kā ES bija spiesta veikt ārkārtas pasākumus, reaģējot uz secīgajām krīzēm MENA reģionā, kuras neizdevās prognozēt, neraugoties uz dažiem signāliem, un tā nespēja nedz izvērtēt to pamatelementus, nedz aptvert arābu 2011. gada nemieru sarežģīto raksturu, ar tiem saistītās cerības un perspektīvas; tā kā ļoti svarīgi ir tas, ka ES nav spējusi reaģēt uz nepieciešamību pēc ilgtermiņa stratēģijas, lai veicinātu un atbalstītu patiesi demokrātisku pāreju, ekonomikas attīstību un politisko stabilitāti; tā kā Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) saskaņā ar Eiropadomes 2013. gada decembrī piešķirtajām pilnvarām sāka ļoti svarīgu stratēģisko pārdomu procesu; tā kā Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) sāka plašu apspriežu procesu ar mērķi pārskatīt Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP); tā kā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) struktūra sniedz iespēju veikt atsevišķu valstu politisko un stratēģisko analīzi, kas būtu nozīmīgs faktors, plānojot palīdzību šā reģiona valstīm, tostarp EKP ietvaros; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES bija spiesta veikt ārkārtas pasākumus, reaģējot uz secīgajām krīzēm MENA reģionā, kuras neizdevās prognozēt, neraugoties uz dažiem signāliem, un tā nespēja nedz izvērtēt to pamatelementus, nedz aptvert arābu 2011. gada nemieru sarežģīto raksturu, ar tiem saistītās cerības un perspektīvas; tā kā ļoti svarīgi ir tas, ka ES nav spējusi reaģēt uz nepieciešamību pēc ilgtermiņa stratēģijas, lai veicinātu un atbalstītu patiesi demokrātisku pāreju, ekonomikas attīstību un politisko stabilitāti; tā kā Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) saskaņā ar Eiropadomes 2013. gada decembrī piešķirtajām pilnvarām sāka ļoti svarīgu stratēģisko pārdomu procesu; tā kā Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) sāka plašu apspriežu procesu ar mērķi pārskatīt Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP); tā kā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) struktūra sniedz iespēju veikt atsevišķu valstu politisko un stratēģisko analīzi, kas būtu nozīmīgs faktors, plānojot palīdzību šā reģiona valstīm, tostarp EKP ietvaros;

| M. | tā kā Eiropas Savienībai, lai tā varētu pozitīvi ietekmēt MENA valstis, ir jāspēj piedāvāt vairāk nekā tikai ekonomiskās sadarbības perspektīvu, proti, plaša mēroga politisku un stratēģisku partnerību; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Savienībai, lai tā varētu pozitīvi ietekmēt MENA valstis, ir jāspēj piedāvāt vairāk nekā tikai ekonomiskās sadarbības perspektīvu, proti, plaša mēroga politisku un stratēģisku partnerību;

| N. | tā kā 2015. gada 26.–30. jūnijā Tunisijā, Kuveitā un Jemenā uzbrukumos, par kuriem atbildību uzņēmās ISIL/Da’esh, tika nogalināti 92 cilvēki un vairāki simti tika ievainoti; tā kā šie uzbrukumi vēlreiz uzsvēra nepieciešamību efektīvi novērst drošības problēmas un politiskās stabilitātes trūkumu šajā reģionā; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2015. gada 26.–30. jūnijā Tunisijā, Kuveitā un Jemenā uzbrukumos, par kuriem atbildību uzņēmās ISIL/Da’esh, tika nogalināti 92 cilvēki un vairāki simti tika ievainoti; tā kā šie uzbrukumi vēlreiz uzsvēra nepieciešamību efektīvi novērst drošības problēmas un politiskās stabilitātes trūkumu šajā reģionā;

Draudu novēršana un drošības situācija

| 1. | aicina ES un dalībvalstis izmantot holistisku un vērienīgu pieeju, lai novērstu galvenos iemeslus, kuru dēļ MENA reģionā strauji pasliktinās situācija; atbalsta starptautisko kampaņu pret ISIL/Da’esh un atzinīgi vērtē koalīcijas partneru apņemšanos īstenot kopīgu stratēģiju; atzinīgi vērtē jo īpaši to ES dalībvalstu darbību, kas piedalās starptautiskajā koalīcijā pret ISIS vai nu dodot tiešus militārus triecienus, vai piedaloties loģistikas, finanšu un humanitārajā jomā; tomēr prasa nodrošināt lielāku iesaistīšanos visās jomās un uzsver nepieciešamību pēc labāk formulētām darbībām; norāda, ka šos pasākumus būtu lietderīgi koordinēt ES aizbildnībā, vajadzības gadījumā kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) operācijas ietvaros, un šajā sakarā aicina ES izveidot pietiekamas operatīvās spējas un ieviest patiesu kopējo Eiropas aizsardzību; tomēr uzsver, ka ir jāatrod konkrētajiem apstākļiem pielāgots risinājums, ievērojot politiskās un starpreģionālās atšķirības, lai apkarotu ISIL/Da’esh, al-Nusra fronti un citus teroristu grupējumus; aicina ES uzņemties galveno lomu reģionālā dialoga sekmēšanā, iesaistot visas reģiona ieinteresētās personas, jo īpaši Arābu valstu līgu, Saūda Arābiju, Ēģipti, Turciju un Irānu; atgādina, cik svarīgi ir risināt vietējo iedzīvotāju likumīgās prasības, jo īpaši 2011. gada arābu nemieros paustās prasības, lai varētu nodrošināt ilgtermiņa stabilitāti reģionā; norāda, ka Arābu valstu līga nesen paziņoja par pastāvīgas ātrās reaģēšanas vienības izveidi, kura īpaši cīnīsies pret ISIS un citām jaunām teroristu grupām; |
| --- | --- |

1.

aicina ES un dalībvalstis izmantot holistisku un vērienīgu pieeju, lai novērstu galvenos iemeslus, kuru dēļ MENA reģionā strauji pasliktinās situācija; atbalsta starptautisko kampaņu pret ISIL/Da’esh un atzinīgi vērtē koalīcijas partneru apņemšanos īstenot kopīgu stratēģiju; atzinīgi vērtē jo īpaši to ES dalībvalstu darbību, kas piedalās starptautiskajā koalīcijā pret ISIS vai nu dodot tiešus militārus triecienus, vai piedaloties loģistikas, finanšu un humanitārajā jomā; tomēr prasa nodrošināt lielāku iesaistīšanos visās jomās un uzsver nepieciešamību pēc labāk formulētām darbībām; norāda, ka šos pasākumus būtu lietderīgi koordinēt ES aizbildnībā, vajadzības gadījumā kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) operācijas ietvaros, un šajā sakarā aicina ES izveidot pietiekamas operatīvās spējas un ieviest patiesu kopējo Eiropas aizsardzību; tomēr uzsver, ka ir jāatrod konkrētajiem apstākļiem pielāgots risinājums, ievērojot politiskās un starpreģionālās atšķirības, lai apkarotu ISIL/Da’esh, al-Nusra fronti un citus teroristu grupējumus; aicina ES uzņemties galveno lomu reģionālā dialoga sekmēšanā, iesaistot visas reģiona ieinteresētās personas, jo īpaši Arābu valstu līgu, Saūda Arābiju, Ēģipti, Turciju un Irānu; atgādina, cik svarīgi ir risināt vietējo iedzīvotāju likumīgās prasības, jo īpaši 2011. gada arābu nemieros paustās prasības, lai varētu nodrošināt ilgtermiņa stabilitāti reģionā; norāda, ka Arābu valstu līga nesen paziņoja par pastāvīgas ātrās reaģēšanas vienības izveidi, kura īpaši cīnīsies pret ISIS un citām jaunām teroristu grupām;

| 2. | uzsver, ka ir svarīga pastāvīga ES politiskā klātbūtne augstākajā līmenī, lai ilgtermiņā nodrošinātu stratēģisku politisko dialogu un patiesas kopīgas debates ar MENA valstīm par šo valstu vajadzībām reģiona stabilitātes panākšanai; uzsver, ka Eiropas Savienība būs efektīva dalībniece starptautiskajā arēnā tikai tad, ja tā spēs paust vienotu nostāju; tādēļ aicina ES steidzami ieviest patiesu kopējo ārpolitiku ar ciešu koordināciju starp iekšējām un ārējām darbībām; aicina PV/AP sadarboties ar ES ārlietu ministriem vai reģiona pārstāvju atzītiem politiķiem, viņas vadībā un Savienības vārdā nodrošināt pastāvīgu augsta līmeņa dialogu ar reģiona valstīm; atgādina par nepieciešamību noteikt galvenās partnervalstis un balstīties uz tām, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un drošību ilgtermiņā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ir svarīga pastāvīga ES politiskā klātbūtne augstākajā līmenī, lai ilgtermiņā nodrošinātu stratēģisku politisko dialogu un patiesas kopīgas debates ar MENA valstīm par šo valstu vajadzībām reģiona stabilitātes panākšanai; uzsver, ka Eiropas Savienība būs efektīva dalībniece starptautiskajā arēnā tikai tad, ja tā spēs paust vienotu nostāju; tādēļ aicina ES steidzami ieviest patiesu kopējo ārpolitiku ar ciešu koordināciju starp iekšējām un ārējām darbībām; aicina PV/AP sadarboties ar ES ārlietu ministriem vai reģiona pārstāvju atzītiem politiķiem, viņas vadībā un Savienības vārdā nodrošināt pastāvīgu augsta līmeņa dialogu ar reģiona valstīm; atgādina par nepieciešamību noteikt galvenās partnervalstis un balstīties uz tām, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un drošību ilgtermiņā;

| 3. | uzsver, ka 2015. gadā ir svarīgi un nepieciešami efektīvi īstenot šādas iniciatīvas — atbalstīt spēju veidošanas projektus un pasākumus MENA valstīs, apkarot radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, veicināt starptautisku sadarbību, novērst pašreizējās krīzes un to cēloņus un stiprināt sadarbību ar galvenajām valstīm, tostarp stiprināt politisko dialogu ar Arābu valstu līgu, Islāma sadarbības organizāciju, Āfrikas Savienību un citām attiecīgām reģionālām koordinācijas struktūrām, piemēram, Sāhelas G5 grupu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka 2015. gadā ir svarīgi un nepieciešami efektīvi īstenot šādas iniciatīvas — atbalstīt spēju veidošanas projektus un pasākumus MENA valstīs, apkarot radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, veicināt starptautisku sadarbību, novērst pašreizējās krīzes un to cēloņus un stiprināt sadarbību ar galvenajām valstīm, tostarp stiprināt politisko dialogu ar Arābu valstu līgu, Islāma sadarbības organizāciju, Āfrikas Savienību un citām attiecīgām reģionālām koordinācijas struktūrām, piemēram, Sāhelas G5 grupu;

| 4. | uzstāj, ka MENA reģiona stabilitāte un drošība ir ļoti svarīga ES drošībai; atgādina, ka ISIL/Da’esh grupējums un citas teroristu organizācijas ir veidojušās Irākā un Sīrijā jau daudzus gadus un to mērķis ir panākt reģionālu ietekmi; norāda, ka šī grupējuma uzvaras ir gūtas tāpēc, ka šajās valstīs ir iestāžu, demokrātijas un drošības krīzes un vāji noteiktas savstarpējās robežas; uzsver, ka ISIL/Da’esh un al-Nusra frontes rekrutēšanas iespējas un paplašināšanos veicina ekonomiskā, politiskā, sociālā un kultūras krīze, kas norisinās šajā reģionā; aicina ES kopā ar arābu pasauli izvērtēt dziļākos cēloņus un izstrādāt vispusīgu pieeju, kas balstītos uz drošību, demokrātiskas pārvaldības spējām un politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras attīstību, kurā viens no pamatprincipiem būtu iekļautība; uzskata, ka, ja šīm problēmām netiks rasts ilgtspējīgs risinājums, jebkuras darbības, kas vērstas uz ISIL/Da’esh un citu teroristu grupējumu radīto draudu neitralizēšanu, sastapsies ar pastāvīgām un pieaugošām grūtībām; |
| --- | --- |

4.

uzstāj, ka MENA reģiona stabilitāte un drošība ir ļoti svarīga ES drošībai; atgādina, ka ISIL/Da’esh grupējums un citas teroristu organizācijas ir veidojušās Irākā un Sīrijā jau daudzus gadus un to mērķis ir panākt reģionālu ietekmi; norāda, ka šī grupējuma uzvaras ir gūtas tāpēc, ka šajās valstīs ir iestāžu, demokrātijas un drošības krīzes un vāji noteiktas savstarpējās robežas; uzsver, ka ISIL/Da’esh un al-Nusra frontes rekrutēšanas iespējas un paplašināšanos veicina ekonomiskā, politiskā, sociālā un kultūras krīze, kas norisinās šajā reģionā; aicina ES kopā ar arābu pasauli izvērtēt dziļākos cēloņus un izstrādāt vispusīgu pieeju, kas balstītos uz drošību, demokrātiskas pārvaldības spējām un politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras attīstību, kurā viens no pamatprincipiem būtu iekļautība; uzskata, ka, ja šīm problēmām netiks rasts ilgtspējīgs risinājums, jebkuras darbības, kas vērstas uz ISIL/Da’esh un citu teroristu grupējumu radīto draudu neitralizēšanu, sastapsies ar pastāvīgām un pieaugošām grūtībām;

| 5. | norāda, ka EUR 1 miljards ir piešķirts ES stratēģijai “Sīrijai un Irākai, kā arī ISIL/Da’esh draudu novēršanai paredzētās ES reģionālās stratēģijas elementi”, no kā 400 miljoni ir atvēlēti humānajai palīdzībai; atzinīgi vērtē centienus ES humāno palīdzību pielāgot vajadzībām atbilstoši dzimumam un vecumam; prasa īpašu uzmanību pievērst Jordānijai un Libānai, kuras salīdzinājumā ar savu iedzīvotāju skaitu uzņem visvairāk bēgļu; uzsver, ka ir svarīgi, ka šīs abas valstis nodrošina bēgļiem drošu iekļūšanu to teritorijā un ievēro neizraidīšanas principu; atgādina arī par bēgļu krīzes izraisītajām sekām Irākas Kurdistānas reģionālajai valdībai (KRG); pauž bažas par to, ka bēgļu nometnes, kurās valda galēja nabadzība un trūkums, var kļūt par radikalizācijas perēkļiem; uzskata, ka ilgtermiņā tās ir destabilizējošs faktors uzņēmējām valstīm, un tādēļ prasa rast ilgtermiņa risinājumus, lai palīdzētu gan bēgļiem, gan šos cilvēkus uzņēmušajām valstīm; aicina ES sadarboties ar citiem partneriem, proti, UNHCR un UNICEF, lai risinātu problēmas, kas ir saistītas ar bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu nometnēm Irākā, Jordānijā, Libānā un Turcijā, jo īpaši attiecībā uz jauniešu un bērnu izglītības iespēju trūkumu; atzinīgi vērtē jaunajā stratēģijā un Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentā paredzēto finansējumu iedzīvotājiem, kuri uzņem bēgļus; aicina ES dalībvalstis palielināt savas saistības attiecībā uz bēgļu krīzi, visneaizsargātākajiem bēgļiem nodrošinot finanšu resursus un atbalstu saistībā ar mītnesvietas maiņu; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka EUR 1 miljards ir piešķirts ES stratēģijai “Sīrijai un Irākai, kā arī ISIL/Da’esh draudu novēršanai paredzētās ES reģionālās stratēģijas elementi”, no kā 400 miljoni ir atvēlēti humānajai palīdzībai; atzinīgi vērtē centienus ES humāno palīdzību pielāgot vajadzībām atbilstoši dzimumam un vecumam; prasa īpašu uzmanību pievērst Jordānijai un Libānai, kuras salīdzinājumā ar savu iedzīvotāju skaitu uzņem visvairāk bēgļu; uzsver, ka ir svarīgi, ka šīs abas valstis nodrošina bēgļiem drošu iekļūšanu to teritorijā un ievēro neizraidīšanas principu; atgādina arī par bēgļu krīzes izraisītajām sekām Irākas Kurdistānas reģionālajai valdībai (KRG); pauž bažas par to, ka bēgļu nometnes, kurās valda galēja nabadzība un trūkums, var kļūt par radikalizācijas perēkļiem; uzskata, ka ilgtermiņā tās ir destabilizējošs faktors uzņēmējām valstīm, un tādēļ prasa rast ilgtermiņa risinājumus, lai palīdzētu gan bēgļiem, gan šos cilvēkus uzņēmušajām valstīm; aicina ES sadarboties ar citiem partneriem, proti, UNHCR un UNICEF, lai risinātu problēmas, kas ir saistītas ar bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu nometnēm Irākā, Jordānijā, Libānā un Turcijā, jo īpaši attiecībā uz jauniešu un bērnu izglītības iespēju trūkumu; atzinīgi vērtē jaunajā stratēģijā un Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentā paredzēto finansējumu iedzīvotājiem, kuri uzņem bēgļus; aicina ES dalībvalstis palielināt savas saistības attiecībā uz bēgļu krīzi, visneaizsargātākajiem bēgļiem nodrošinot finanšu resursus un atbalstu saistībā ar mītnesvietas maiņu;

| 6. | norāda, ka pastāvīgi palielinās patvēruma pieteikumu skaits no Sīrijas un Irākas, un aicina ES dalībvalstis palielināt savus centienus uzņemt patvēruma meklētājus un ātri izskatīt jau iesniegtos pieteikumus; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka pastāvīgi palielinās patvēruma pieteikumu skaits no Sīrijas un Irākas, un aicina ES dalībvalstis palielināt savus centienus uzņemt patvēruma meklētājus un ātri izskatīt jau iesniegtos pieteikumus;

| 7. | atzinīgi vērtē dažu MENA reģiona valstu līdzdalību starptautiskajā koalīcijā pret ISIL/Da’esh; mudina šo valstu valdības un starptautisko sabiedrību pastiprināt centienus nepieļaut starptautiskā terorisma un karu Sīrijā un Lībijā finansēšanu; atkārto savu aicinājumu visām reģiona valstīm nepieļaut, ka privātpersonas un privātas un publiskas struktūras finansē vai veicina finansējuma piešķiršanu teroristu organizācijām un tiem Sīrijas valdības pārstāvjiem un uzņēmumiem, kam ir piemērotas ES sankcijas, kurām jābūt pietiekami bargām; prasa tām iesaistīties reģionālās sadarbības sistēmās kapitāla aprites uzraudzībai, izveidojot sadarbību starp Persijas līča sadarbības padomi (GCC), Arābu valstu līgu, Islāma sadarbības organizāciju (OIC) un ES iestādēm; uzsver steidzamo vajadzību ieviest efektīvu sodu sistēmu, kas būtu saskaņota ar Arābu valstu līgu, OIC un GCC, lai izbeigtu ISIL/Da’esh finansēšanu no starptautisko dalībnieku puses un teroristu organizācijas nelikumīgi iegūtas naftas tirdzniecību; šajā sakarā uzsver steidzamo vajadzību uzlabot muitas iestāžu sadarbību pie Turcijas, Irākas un Sīrijas robežas, lai neļautu ISIL/Da’esh pārdot nelikumīgi iegūtu naftu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē dažu MENA reģiona valstu līdzdalību starptautiskajā koalīcijā pret ISIL/Da’esh; mudina šo valstu valdības un starptautisko sabiedrību pastiprināt centienus nepieļaut starptautiskā terorisma un karu Sīrijā un Lībijā finansēšanu; atkārto savu aicinājumu visām reģiona valstīm nepieļaut, ka privātpersonas un privātas un publiskas struktūras finansē vai veicina finansējuma piešķiršanu teroristu organizācijām un tiem Sīrijas valdības pārstāvjiem un uzņēmumiem, kam ir piemērotas ES sankcijas, kurām jābūt pietiekami bargām; prasa tām iesaistīties reģionālās sadarbības sistēmās kapitāla aprites uzraudzībai, izveidojot sadarbību starp Persijas līča sadarbības padomi (GCC), Arābu valstu līgu, Islāma sadarbības organizāciju (OIC) un ES iestādēm; uzsver steidzamo vajadzību ieviest efektīvu sodu sistēmu, kas būtu saskaņota ar Arābu valstu līgu, OIC un GCC, lai izbeigtu ISIL/Da’esh finansēšanu no starptautisko dalībnieku puses un teroristu organizācijas nelikumīgi iegūtas naftas tirdzniecību; šajā sakarā uzsver steidzamo vajadzību uzlabot muitas iestāžu sadarbību pie Turcijas, Irākas un Sīrijas robežas, lai neļautu ISIL/Da’esh pārdot nelikumīgi iegūtu naftu;

| 8. | uzsver, ka ir svarīgi ilgtermiņā uzturēt stratēģisko dialogu ar Arābu valstu līgu, IOC un GCC; šajā sakarā atzinīgi vērtē 2014. gada 11. jūnijā Atēnās pieņemto deklarāciju, kā arī 2015. gada janvārī parakstīto saprašanās memorandu un prasa panākt to pilnīgu īstenošanu; uzsver, ka ļoti svarīga nozīme ir ES un Arābu valstu līgas, IOC un GCC regulārām augstākā līmeņa sanāksmēm; uzsver, ka Arābu valstu līgai būs jāuzņemas galvenā loma centienos pārvarēt krīzi; uzskata, ka minētās krīzes liecina par to, ka Arābu līgas valstīm šī organizācija ir jāpārveido, lai tā patiesi kļūtu par lēmumu pieņemšanas struktūru, kas spēj pieņemt saistošus lēmumus; norāda uz Eiropas Savienības un GCC stratēģisko sadarbību; uzsver, ka GCC var būt pozitīva politiska ietekme uz krīžu un konfliktu pārvaldību MENA valstīs; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir svarīgi ilgtermiņā uzturēt stratēģisko dialogu ar Arābu valstu līgu, IOC un GCC; šajā sakarā atzinīgi vērtē 2014. gada 11. jūnijā Atēnās pieņemto deklarāciju, kā arī 2015. gada janvārī parakstīto saprašanās memorandu un prasa panākt to pilnīgu īstenošanu; uzsver, ka ļoti svarīga nozīme ir ES un Arābu valstu līgas, IOC un GCC regulārām augstākā līmeņa sanāksmēm; uzsver, ka Arābu valstu līgai būs jāuzņemas galvenā loma centienos pārvarēt krīzi; uzskata, ka minētās krīzes liecina par to, ka Arābu līgas valstīm šī organizācija ir jāpārveido, lai tā patiesi kļūtu par lēmumu pieņemšanas struktūru, kas spēj pieņemt saistošus lēmumus; norāda uz Eiropas Savienības un GCC stratēģisko sadarbību; uzsver, ka GCC var būt pozitīva politiska ietekme uz krīžu un konfliktu pārvaldību MENA valstīs;

| 9. | turklāt uzsver, ka ir svarīgi uzturēt reģionālos dialogus ar Turciju un Irānu; atzinīgi vērtē neseno nolīgumu par Irānas kodolenerģijas programmu, ko noslēdza ES3+3 un Irāna, un pauž cerību, ka tas būs pamatā galīgam visaptverošam nolīgumam, kas tiks noslēgts paredzētajā termiņā; aicina PV/AP un dalībvalstis gadījumā, ja tiks panākts galīgs nolīgums par kodolenerģijas jautājumu, rīkot padziļinātas konsultācijas ar Irānu un vienlaikus nodrošināt tās apņemšanos ievērot kodolieroču neizplatīšanu, līdz to apstiprinās attiecīgās starptautiskās struktūras, tostarp Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA); šajā nolūkā mudina ES aktīvi iesaistīties uzticības vairošanas pasākumos starp Irānu un Saūda Arābiju; uzsver, ka ir jāpalielina sadarbība ar Turciju cīņā pret terorismu; uzstāj, ka Turcijai kā NATO dalībvalstij var būt liela loma cīņā pret ISIL/Da’esh un attiecībā uz stāvokļa stabilizēšanu Irākā un Sīrijā; aicina Turciju novērst dažas neskaidrības un pilnībā uzņemties stabilizējoša spēka lomu reģionā, efektīvi kontrolējot savu robežu ar Sīriju un ieņemot aktīvāku nostāju cīņā pret ISIL/Da’esh sadarbībā ar ES; |
| --- | --- |

9.

turklāt uzsver, ka ir svarīgi uzturēt reģionālos dialogus ar Turciju un Irānu; atzinīgi vērtē neseno nolīgumu par Irānas kodolenerģijas programmu, ko noslēdza ES3+3 un Irāna, un pauž cerību, ka tas būs pamatā galīgam visaptverošam nolīgumam, kas tiks noslēgts paredzētajā termiņā; aicina PV/AP un dalībvalstis gadījumā, ja tiks panākts galīgs nolīgums par kodolenerģijas jautājumu, rīkot padziļinātas konsultācijas ar Irānu un vienlaikus nodrošināt tās apņemšanos ievērot kodolieroču neizplatīšanu, līdz to apstiprinās attiecīgās starptautiskās struktūras, tostarp Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA); šajā nolūkā mudina ES aktīvi iesaistīties uzticības vairošanas pasākumos starp Irānu un Saūda Arābiju; uzsver, ka ir jāpalielina sadarbība ar Turciju cīņā pret terorismu; uzstāj, ka Turcijai kā NATO dalībvalstij var būt liela loma cīņā pret ISIL/Da’esh un attiecībā uz stāvokļa stabilizēšanu Irākā un Sīrijā; aicina Turciju novērst dažas neskaidrības un pilnībā uzņemties stabilizējoša spēka lomu reģionā, efektīvi kontrolējot savu robežu ar Sīriju un ieņemot aktīvāku nostāju cīņā pret ISIL/Da’esh sadarbībā ar ES;

| 10. | aicina reģiona valstis atturēties no terorisma un ieroču eksporta uz kaimiņvalstīm, jo tas var vēl vairāk destabilizēt situāciju; |
| --- | --- |

10.

aicina reģiona valstis atturēties no terorisma un ieroču eksporta uz kaimiņvalstīm, jo tas var vēl vairāk destabilizēt situāciju;

| 11. | atgādina, ka ir jārada apstākļi, kuri ļautu atsākt Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes miera sarunas, lai panāktu galīgu konflikta atrisinājumu, kas paredz abu valstu līdzāspastāvēšanu mierā un drošībā, pamatojoties uz 1967. gada robežām un par abu valstu galvaspilsētu nosakot Jeruzalemi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; atkārtoti pauž nopietnas bažas par to, ka strauji pasliktinās humanitārā situācija Gazas joslā; pauž nopietnas bažas par Izraēlas apmetņu politiku Rietumkrastā; pauž dziļas bažas par dialoga apstāšanos un pieaugošo spriedzi starp izraēliešiem un palestīniešiem; prasa abām pusēm, ES un starptautiskajai sabiedrībai šajā sakarā īstenot nopietnus un pārliecinošus centienus; atzinīgi vērtē un atbalsta augstās pārstāves F. Mogherini lēmumu, ka ES ir pastiprināti jāiesaistās Tuvo Austrumu miera procesā un jāveicina šis process; mudina visas puses atturēties no jebkādas rīcības, kas pasliktinātu situāciju, piemēram, kūdīšanas, provokācijām, pārmērīga spēka lietošanas un atriebības; atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu 2002. gada arābu miera iniciatīvai un aicina Arābu valstu līgu un Izraēlu to īstenot; uzsver, ka diskusijas par miera procesa atsākšanos un par Palestīniešu pašpārvaldes īstenoto Gazas joslas administratīvo un politisko kontroli lielā mērā iegūtu, ja tiktu iesaistīta Arābu valstu līga; uzsver to, cik būtiski svarīga nozīme bija Ēģiptei, lai panāktu vienošanos par galīgu uguns pārtraukšanu Hamas un Izraēlas konfliktā 2014. gada vasarā; aicina starptautiskos līdzekļu devējus ievērot Kairas konferencē 2014. gada oktobrī pieņemtās saistības; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka ir jārada apstākļi, kuri ļautu atsākt Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes miera sarunas, lai panāktu galīgu konflikta atrisinājumu, kas paredz abu valstu līdzāspastāvēšanu mierā un drošībā, pamatojoties uz 1967. gada robežām un par abu valstu galvaspilsētu nosakot Jeruzalemi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; atkārtoti pauž nopietnas bažas par to, ka strauji pasliktinās humanitārā situācija Gazas joslā; pauž nopietnas bažas par Izraēlas apmetņu politiku Rietumkrastā; pauž dziļas bažas par dialoga apstāšanos un pieaugošo spriedzi starp izraēliešiem un palestīniešiem; prasa abām pusēm, ES un starptautiskajai sabiedrībai šajā sakarā īstenot nopietnus un pārliecinošus centienus; atzinīgi vērtē un atbalsta augstās pārstāves F. Mogherini lēmumu, ka ES ir pastiprināti jāiesaistās Tuvo Austrumu miera procesā un jāveicina šis process; mudina visas puses atturēties no jebkādas rīcības, kas pasliktinātu situāciju, piemēram, kūdīšanas, provokācijām, pārmērīga spēka lietošanas un atriebības; atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu 2002. gada arābu miera iniciatīvai un aicina Arābu valstu līgu un Izraēlu to īstenot; uzsver, ka diskusijas par miera procesa atsākšanos un par Palestīniešu pašpārvaldes īstenoto Gazas joslas administratīvo un politisko kontroli lielā mērā iegūtu, ja tiktu iesaistīta Arābu valstu līga; uzsver to, cik būtiski svarīga nozīme bija Ēģiptei, lai panāktu vienošanos par galīgu uguns pārtraukšanu Hamas un Izraēlas konfliktā 2014. gada vasarā; aicina starptautiskos līdzekļu devējus ievērot Kairas konferencē 2014. gada oktobrī pieņemtās saistības;

| 12. | pauž pilnīgu atbalstu konkrētām darbībām, kas ES jāveic spēcīgas KDAP ietvaros, lai veicinātu stabilitāti un drošību MENA valstīs; pauž nožēlu par to, ka KDAP misijas un operācijas reģionā (EUBAM Libya, EUPOL COPPS un EUBAM Rafah) ir pārāk mazas un nepietiekamas, ņemot vērā drošības problēmu apmēru šajā reģionā, un prasa veikt stratēģisku pārskatīšanu attiecībā uz šiem pasākumiem; norāda, ka ES, pamatojoties uz šo apņemšanos ievērot cilvēktiesības un tiesiskumu, varētu būt nozīmīga loma, sniedzot konkrētu palīdzību un apmācību, lai apgūtu specifiskas prasmes tādās jomās kā krimināltiesību reforma, drošības sektora reforma (DSR), atbruņošanās, demobilizācija un reintegrācija (ADR), robežu uzraudzība, cīņa pret terorismu un radikalizāciju un ieroču un narkotiku kontrabandas un cilvēktirdzniecības novēršana; prasa īpašu uzmanību pievērst Lībijai; uzsver to, cik svarīgs ir dialogs un sadarbība ar Arābu valstu līgu (AVL) un Āfrikas Savienību, lai partnervalstis varētu attīstīt prasmes un piesaistīt nepieciešamos militāros līdzekļus un cilvēkresursus, lai cīnītos pret ekstrēmismu; |
| --- | --- |

12.

pauž pilnīgu atbalstu konkrētām darbībām, kas ES jāveic spēcīgas KDAP ietvaros, lai veicinātu stabilitāti un drošību MENA valstīs; pauž nožēlu par to, ka KDAP misijas un operācijas reģionā (EUBAM Libya, EUPOL COPPS un EUBAM Rafah) ir pārāk mazas un nepietiekamas, ņemot vērā drošības problēmu apmēru šajā reģionā, un prasa veikt stratēģisku pārskatīšanu attiecībā uz šiem pasākumiem; norāda, ka ES, pamatojoties uz šo apņemšanos ievērot cilvēktiesības un tiesiskumu, varētu būt nozīmīga loma, sniedzot konkrētu palīdzību un apmācību, lai apgūtu specifiskas prasmes tādās jomās kā krimināltiesību reforma, drošības sektora reforma (DSR), atbruņošanās, demobilizācija un reintegrācija (ADR), robežu uzraudzība, cīņa pret terorismu un radikalizāciju un ieroču un narkotiku kontrabandas un cilvēktirdzniecības novēršana; prasa īpašu uzmanību pievērst Lībijai; uzsver to, cik svarīgs ir dialogs un sadarbība ar Arābu valstu līgu (AVL) un Āfrikas Savienību, lai partnervalstis varētu attīstīt prasmes un piesaistīt nepieciešamos militāros līdzekļus un cilvēkresursus, lai cīnītos pret ekstrēmismu;

| 13. | stingri iebilst pret bezapkalpes lidaparātu izmantošanu, lai veiktu par terorismu aizdomās turēto personu nogalināšanu bez tiesas sprieduma un ekstrateritoriāli, un aicina aizliegt šādu lidaparātu izmantošanu šim nolūkam; |
| --- | --- |

13.

stingri iebilst pret bezapkalpes lidaparātu izmantošanu, lai veiktu par terorismu aizdomās turēto personu nogalināšanu bez tiesas sprieduma un ekstrateritoriāli, un aicina aizliegt šādu lidaparātu izmantošanu šim nolūkam;

| 14. | aicina ES dalībvalstu un MENA valstu iestādes ievērot spīdzināšanas aizliegumu, kas īpaši paredzēts ANO Konvencijā pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās un sodīšanas veidiem, kuru lielākā daļa minēto valstu ir parakstījušas un ratificējušas; atkārtoti norāda, ka atzīšanās, kas iegūta spīdzināšanas rezultātā, ir spēkā neesoša, un nosoda šo praksi; |
| --- | --- |

14.

aicina ES dalībvalstu un MENA valstu iestādes ievērot spīdzināšanas aizliegumu, kas īpaši paredzēts ANO Konvencijā pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās un sodīšanas veidiem, kuru lielākā daļa minēto valstu ir parakstījušas un ratificējušas; atkārtoti norāda, ka atzīšanās, kas iegūta spīdzināšanas rezultātā, ir spēkā neesoša, un nosoda šo praksi;

| 15. | it īpaši pauž bažas par to, ka dažādās politiskās krīzes reģionā ir mazinājušas dalībvalstu spējas iegūt informāciju; atgādina, ka ir ļoti svarīgi veicināt ES dalībvalstu un MENA valstu ciešāku sadarbību cīņā pret terorismu, ievērojot cilvēktiesību un starptautisko tiesību sistēmu; prasa īstenot sistemātisku un efektīvu sadarbību starp šīm valstīm un Eiropolu un Interpolu, lai palīdzētu tām attīstīt nepieciešamās struktūras un resursus pretterorisma jomā un cīņai pret organizēto noziedzību, tostarp cilvēktirdzniecību, īstenojot integrētas aizsardzības sistēmas, kas galvenokārt izveidotas, lai aizsargātu katras iesaistītās personas cilvēktiesības, ja ir ieviesti atbilstoši cilvēktiesību aizsardzības pasākumi; uzsver 5+5 dialogu, kas papildina Savienības Vidusjūrai (SV) rīcību un ļauj strādāt pie sadarbības drošības jomā; uzsver nepieciešamību pārvarēt trūkumus, kas pastāvīgi vērojami attiecībā uz sadarbību ar ārvalstu kaujinieku izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm; papildus aicina ES dalībvalstis apkopot resursus, lai stiprinātu esošos mehānismus (Frontex, Eurosur) un ieviestu Eiropas PDR, lai uzlabotu kontroli uz ES ārējām robežām; uzsver, ka ir jāpastiprina aktīvā sadarbība starp ārlietu un iekšlietu ministriem, jo īpaši attiecībā uz tiesu un policijas sadarbību un informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

15.

it īpaši pauž bažas par to, ka dažādās politiskās krīzes reģionā ir mazinājušas dalībvalstu spējas iegūt informāciju; atgādina, ka ir ļoti svarīgi veicināt ES dalībvalstu un MENA valstu ciešāku sadarbību cīņā pret terorismu, ievērojot cilvēktiesību un starptautisko tiesību sistēmu; prasa īstenot sistemātisku un efektīvu sadarbību starp šīm valstīm un Eiropolu un Interpolu, lai palīdzētu tām attīstīt nepieciešamās struktūras un resursus pretterorisma jomā un cīņai pret organizēto noziedzību, tostarp cilvēktirdzniecību, īstenojot integrētas aizsardzības sistēmas, kas galvenokārt izveidotas, lai aizsargātu katras iesaistītās personas cilvēktiesības, ja ir ieviesti atbilstoši cilvēktiesību aizsardzības pasākumi; uzsver 5+5 dialogu, kas papildina Savienības Vidusjūrai (SV) rīcību un ļauj strādāt pie sadarbības drošības jomā; uzsver nepieciešamību pārvarēt trūkumus, kas pastāvīgi vērojami attiecībā uz sadarbību ar ārvalstu kaujinieku izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm; papildus aicina ES dalībvalstis apkopot resursus, lai stiprinātu esošos mehānismus (Frontex, Eurosur) un ieviestu Eiropas PDR, lai uzlabotu kontroli uz ES ārējām robežām; uzsver, ka ir jāpastiprina aktīvā sadarbība starp ārlietu un iekšlietu ministriem, jo īpaši attiecībā uz tiesu un policijas sadarbību un informācijas apmaiņu;

| 16. | atgādina, ka steidzami jārod politisks risinājums Sīrijas konfliktam; norāda, ka pastāvīga risinājuma nolūkā steidzami ir nepieciešams Sīrijas vadīts un uz pāreju vērsts iekļaujošs politiskais process, pamatojoties uz 2012. gada 30. jūnija Ženēvas paziņojumu un saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām, lai saglabātu valsts vienotību, suverenitāti un teritoriālo nedalāmību; atzinīgi vērtē Sīrijas Nacionālās koalīcijas centienus paplašināt savu sastāvu un iesaistīt citas opozīcijas grupas, tostarp Nacionālās Koordinācijas komisijas neseno iesaistīšanu, lai noteiktu opozīcijas redzējumu par politisko pāreju; atbalsta ANO īpašā sūtņa Staffan de Mistura centienus izbeigt bruņotos konfliktus un atsākt politisko dialogu; uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt un atbalstīt Sīrijas demokrātisko opozīciju; atgādina par nepieciešamību saukt pie atbildības par noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un rupjiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko Bashar Al-Assad režīms veicis konflikta laikā; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka steidzami jārod politisks risinājums Sīrijas konfliktam; norāda, ka pastāvīga risinājuma nolūkā steidzami ir nepieciešams Sīrijas vadīts un uz pāreju vērsts iekļaujošs politiskais process, pamatojoties uz 2012. gada 30. jūnija Ženēvas paziņojumu un saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām, lai saglabātu valsts vienotību, suverenitāti un teritoriālo nedalāmību; atzinīgi vērtē Sīrijas Nacionālās koalīcijas centienus paplašināt savu sastāvu un iesaistīt citas opozīcijas grupas, tostarp Nacionālās Koordinācijas komisijas neseno iesaistīšanu, lai noteiktu opozīcijas redzējumu par politisko pāreju; atbalsta ANO īpašā sūtņa Staffan de Mistura centienus izbeigt bruņotos konfliktus un atsākt politisko dialogu; uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt un atbalstīt Sīrijas demokrātisko opozīciju; atgādina par nepieciešamību saukt pie atbildības par noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un rupjiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko Bashar Al-Assad režīms veicis konflikta laikā;

| 17. | prasa ikvienā iniciatīvā ar mērķi pārtraukt kaujas Sīrijā ņemt vērā starptautiskās humanitārās tiesības un starptautisko cilvēktiesību prasības, kas ir piemērojamas gan kara, gan miera laikā, kā arī starptautisko krimināltiesību prasības; aicina Eiropas Savienību palielināt spiedienu uz Asada režīmu ievērot ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2139 (2014), Nr. 2165 (2014) un Nr. 2191 (2014) un pastiprināt centienus piegādāt humāno palīdzību, tostarp reģionos, ko kontrolē Sīrijas mērenā opozīcija un atbalstīt to spēju veidošanu; atzinīgi vērtē apņemšanās, kas paustas Kuveitas III konferencē, un aicina ES un citus starptautiskos līdzekļu devējus izpildīt savas finansiālās saistības, reaģējot uz krīzi Sīrijā; atbalsta Komisijas ieteikumu veicināt administrācijas un sabiedrisko pakalpojumu atjaunošanu izpostītajos reģionos Sīrijā un aicina nekavējoties palīdzēt atjaunot Kobanes pilsētu; |
| --- | --- |

17.

prasa ikvienā iniciatīvā ar mērķi pārtraukt kaujas Sīrijā ņemt vērā starptautiskās humanitārās tiesības un starptautisko cilvēktiesību prasības, kas ir piemērojamas gan kara, gan miera laikā, kā arī starptautisko krimināltiesību prasības; aicina Eiropas Savienību palielināt spiedienu uz Asada režīmu ievērot ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2139 (2014), Nr. 2165 (2014) un Nr. 2191 (2014) un pastiprināt centienus piegādāt humāno palīdzību, tostarp reģionos, ko kontrolē Sīrijas mērenā opozīcija un atbalstīt to spēju veidošanu; atzinīgi vērtē apņemšanās, kas paustas Kuveitas III konferencē, un aicina ES un citus starptautiskos līdzekļu devējus izpildīt savas finansiālās saistības, reaģējot uz krīzi Sīrijā; atbalsta Komisijas ieteikumu veicināt administrācijas un sabiedrisko pakalpojumu atjaunošanu izpostītajos reģionos Sīrijā un aicina nekavējoties palīdzēt atjaunot Kobanes pilsētu;

| 18. | pauž spēcīgas bažas par humanitāro situāciju Sīrijā, kas jau četrus gadus pasliktinās; norāda, ka humānās palīdzības pieejamība ir samazinājusies palīdzības tīšas apgrūtināšanas dēļ un tas nekavējoties ir jāpārtrauc; ar spēcīgām bažām norāda, ka pēdējo divu gadu laikā ir gandrīz dubultojies to cilvēkus skaits, kuri dzīvo palīdzību sniedzošajām aģentūrām grūti pieejamās vai nepieejamās zonās; |
| --- | --- |

18.

pauž spēcīgas bažas par humanitāro situāciju Sīrijā, kas jau četrus gadus pasliktinās; norāda, ka humānās palīdzības pieejamība ir samazinājusies palīdzības tīšas apgrūtināšanas dēļ un tas nekavējoties ir jāpārtrauc; ar spēcīgām bažām norāda, ka pēdējo divu gadu laikā ir gandrīz dubultojies to cilvēkus skaits, kuri dzīvo palīdzību sniedzošajām aģentūrām grūti pieejamās vai nepieejamās zonās;

| 19. | norāda, ka ir dokumentēta kara laikā veikta sieviešu un meiteņu izvarošana, jo īpaši Sīrijā, Irākā un Da’esh kontrolētajās teritorijās; mudina, lai sievietēm, kas bruņotā konflikta laikā ir tikušas izvarotas, ES finansētos humānās palīdzības punktos tiktu piedāvāts pilns seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu spektrs, tostarp aborti, ievērojot starptautiskā humanitārās tiesības, ANO Drošības padomes rezolūcijas un Ženēvas konvenciju kopīgo 3. pantu, ar kuru tiek garantēta visa ievainotām un slimām personām nepieciešamā medicīniskā aprūpe, nepieļaujot nekādu nelabvēlīgu nošķiršanu; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka ir dokumentēta kara laikā veikta sieviešu un meiteņu izvarošana, jo īpaši Sīrijā, Irākā un Da’esh kontrolētajās teritorijās; mudina, lai sievietēm, kas bruņotā konflikta laikā ir tikušas izvarotas, ES finansētos humānās palīdzības punktos tiktu piedāvāts pilns seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu spektrs, tostarp aborti, ievērojot starptautiskā humanitārās tiesības, ANO Drošības padomes rezolūcijas un Ženēvas konvenciju kopīgo 3. pantu, ar kuru tiek garantēta visa ievainotām un slimām personām nepieciešamā medicīniskā aprūpe, nepieļaujot nekādu nelabvēlīgu nošķiršanu;

| 20. | uzsver, ka Irākas valdībai ir jāatbalsta tāds politiskās atbildības, varas un no naftas pārdošanas gūto ieņēmumu sadalījums iekļaujošā veidā, kurā būtu jāņem vērā visu reliģisko un etnisko grupu, jo īpaši sunnītu minoritātes, intereses; prasa to uzskatīt par svarīgu priekšnosacījumu ES un Irākas partnerattiecību nolīguma īstenošanai; aicina Irākas valdību nekavējoties nodrošināt aizsardzību etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, novērst šiītu paramilitāro grupējumu vardarbību pret sunnītu minoritāti, kā arī nodrošināt drošu patvērumu un būtiski nepieciešamo palīdzību bēgļiem, kas aizbēguši no ISIS terora; norāda uz panākto vienošanos starp Irākas valdību un Irākas Kurdistānas reģionālo valdību (KRG), mudina to pilnībā īstenot un aicina Irāku pilnībā ievērot KRG finansiālās tiesības, kas paredzētas konstitūcijā; uzsver Bagdādes un Erbīlas sadarbības nozīmīgumu un mudina to vēl vairāk pastiprināt Irākas un reģiona drošības un ekonomiskās labklājības nolūkā; mudina ES atbalstīt Irākas valdības politisko, administratīvo un militāro spēju veidošanu, jo īpaši ar mērķi risināt problēmas, ko rada sociālekonomiskā krīze un nepietiekama cilvēktiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka Irākas valdībai ir jāatbalsta tāds politiskās atbildības, varas un no naftas pārdošanas gūto ieņēmumu sadalījums iekļaujošā veidā, kurā būtu jāņem vērā visu reliģisko un etnisko grupu, jo īpaši sunnītu minoritātes, intereses; prasa to uzskatīt par svarīgu priekšnosacījumu ES un Irākas partnerattiecību nolīguma īstenošanai; aicina Irākas valdību nekavējoties nodrošināt aizsardzību etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, novērst šiītu paramilitāro grupējumu vardarbību pret sunnītu minoritāti, kā arī nodrošināt drošu patvērumu un būtiski nepieciešamo palīdzību bēgļiem, kas aizbēguši no ISIS terora; norāda uz panākto vienošanos starp Irākas valdību un Irākas Kurdistānas reģionālo valdību (KRG), mudina to pilnībā īstenot un aicina Irāku pilnībā ievērot KRG finansiālās tiesības, kas paredzētas konstitūcijā; uzsver Bagdādes un Erbīlas sadarbības nozīmīgumu un mudina to vēl vairāk pastiprināt Irākas un reģiona drošības un ekonomiskās labklājības nolūkā; mudina ES atbalstīt Irākas valdības politisko, administratīvo un militāro spēju veidošanu, jo īpaši ar mērķi risināt problēmas, ko rada sociālekonomiskā krīze un nepietiekama cilvēktiesību aizsardzība;

| 21. | pauž pārliecību, ka nolūkā panākt ilgstošu drošību reģionos, kas jau atbrīvoti no ISIS vai citiem teroristu grupējumiem, ir nepieciešams turpināt stabilizēt šīs zonas; norāda, ka to var paveikt, sniedzot humāno palīdzību, izmantojot atmīnēšanas programmas un uzraudzību; |
| --- | --- |

21.

pauž pārliecību, ka nolūkā panākt ilgstošu drošību reģionos, kas jau atbrīvoti no ISIS vai citiem teroristu grupējumiem, ir nepieciešams turpināt stabilizēt šīs zonas; norāda, ka to var paveikt, sniedzot humāno palīdzību, izmantojot atmīnēšanas programmas un uzraudzību;

| 22. | stingri nosoda 2015. gada 18. martā notikušo uzbrukumu Bardo muzejā Tunisā, par ko atbildību uzņēmās Islāma valsts; pauž bažas par teroristu tīklu rekrutēšanas iespējām valstī, ko vada nacionālās vienotības valdība, kurā iesaista mērenā islāma partija Ennahda; pauž bažas arī par Tunisijas slikti uzraudzīto robežu ar Lībiju, jo īpaši par narkotiku un ieroču kontrabandu, un atzinīgi vērtē neseno sadarbību starp Tunisiju un ES un tās dalībvalstīm šajā jomā; joprojām pauž bažas par Lībijas bēgļu milzīgo pieplūdumu Tunisijā, kas rada spēcīgu spiedienu uz valsts stabilitāti, un atzinīgi vērtē Tunisijas nodrošināto uzņemšanu, kas pašlaik skar vairāk nekā miljonu Lībijas bēgļu; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES un Tunisija turpinātu īstenot un stiprināt sadarbību drošības jomā, jo īpaši ieviešot kopīgas drošības programmas; uzskata, ka ir būtiski, lai Tunisijas jautājumam tiktu piešķirts lielāks atbalsts, īstenojot konkrētas saistības ekonomikas un investīciju jomā, lai atbalstītu trauslo pāreju uz demokrātiju, apzinoties, ka visa reģiona un ES interesēs ir Tunisijas eksperimentā gūt pozitīvu iznākumu; mudina Komisiju uzsvērt demokratizācijas nozīmīgumu un sūtīt simbolisku ziņu pēc apvērsumiem arābu valstīs, sarīkojot ES un MENA samitu Tunisā; |
| --- | --- |

22.

stingri nosoda 2015. gada 18. martā notikušo uzbrukumu Bardo muzejā Tunisā, par ko atbildību uzņēmās Islāma valsts; pauž bažas par teroristu tīklu rekrutēšanas iespējām valstī, ko vada nacionālās vienotības valdība, kurā iesaista mērenā islāma partija Ennahda; pauž bažas arī par Tunisijas slikti uzraudzīto robežu ar Lībiju, jo īpaši par narkotiku un ieroču kontrabandu, un atzinīgi vērtē neseno sadarbību starp Tunisiju un ES un tās dalībvalstīm šajā jomā; joprojām pauž bažas par Lībijas bēgļu milzīgo pieplūdumu Tunisijā, kas rada spēcīgu spiedienu uz valsts stabilitāti, un atzinīgi vērtē Tunisijas nodrošināto uzņemšanu, kas pašlaik skar vairāk nekā miljonu Lībijas bēgļu; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES un Tunisija turpinātu īstenot un stiprināt sadarbību drošības jomā, jo īpaši ieviešot kopīgas drošības programmas; uzskata, ka ir būtiski, lai Tunisijas jautājumam tiktu piešķirts lielāks atbalsts, īstenojot konkrētas saistības ekonomikas un investīciju jomā, lai atbalstītu trauslo pāreju uz demokrātiju, apzinoties, ka visa reģiona un ES interesēs ir Tunisijas eksperimentā gūt pozitīvu iznākumu; mudina Komisiju uzsvērt demokratizācijas nozīmīgumu un sūtīt simbolisku ziņu pēc apvērsumiem arābu valstīs, sarīkojot ES un MENA samitu Tunisā;

| 23. | pauž nopietnas bažas par drošības un humanitārā stāvokļa pasliktināšanos Lībijā; pauž nopietnas bažas par teroristu grupu paplašināšanās šajā valstī, jo īpaši par ISIL/Da’esh, kas izmanto politisko vakuumu un vardarbības eskalāciju; uzsver, ka ir svarīgi steidzami veikt pasākumus, lai samazinātu un izskaustu teroristu organizāciju ietekmi Lībijas teritorijā; pauž satraukumu par īpaši smagu situāciju valsts dienviddaļā, kas tiek izmantota kā platforma organizētajai noziedzībai un bruņotiem grupējumiem; uzsver nepieciešamību saglabāt Lībijas teritoriālo integritāti un nacionālo vienotību, ko var panākt tikai ar tādu politiku, kas paredz iesaistīt visus labi zināmos dalībniekus; atkārtoti apliecina atbalstu ANO vadītajām sarunām, ko organizē ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis Bernardino Léon, sarunu ceļā meklējot risinājumu, kas novedīs pie Lībijas vienotības valdības izveides; atzinīgi vērtē Alžīrijas un Marokas centienus veicināt dialogu Lībijas teritorijā; uzsver, ka ES jau ir paudusi gatavību ieviest ierobežojošus pasākumus pret tiem, kas traucē dialoga procesam saskaņā ar ANO DP Rezolūciju Nr. 2174 (2014); uzsver, ka ES jābūt gatavai sniegt atbalstu Lībijas iestādēm, tiklīdz būs rasts politisks risinājums un nodrošināts pamiers; uzsver, ka ES ir jāatbalsta centieni, kas vērsti uz atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju (ADR) un drošības sektora reformu (DSR) Lībijā, tiklīdz būs inaugurēta vienotības valdība un pēc tās pieprasījuma; tomēr brīdina, ka gadījumā, ja politiskās sarunas noved strupceļā un pieaug bruņotais konflikts, ES ir jābūt gatavai iesaistīties jebkādās ANO DP pilnvarotās miera uzturēšanas darbībās; |
| --- | --- |

23.

pauž nopietnas bažas par drošības un humanitārā stāvokļa pasliktināšanos Lībijā; pauž nopietnas bažas par teroristu grupu paplašināšanās šajā valstī, jo īpaši par ISIL/Da’esh, kas izmanto politisko vakuumu un vardarbības eskalāciju; uzsver, ka ir svarīgi steidzami veikt pasākumus, lai samazinātu un izskaustu teroristu organizāciju ietekmi Lībijas teritorijā; pauž satraukumu par īpaši smagu situāciju valsts dienviddaļā, kas tiek izmantota kā platforma organizētajai noziedzībai un bruņotiem grupējumiem; uzsver nepieciešamību saglabāt Lībijas teritoriālo integritāti un nacionālo vienotību, ko var panākt tikai ar tādu politiku, kas paredz iesaistīt visus labi zināmos dalībniekus; atkārtoti apliecina atbalstu ANO vadītajām sarunām, ko organizē ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis Bernardino Léon, sarunu ceļā meklējot risinājumu, kas novedīs pie Lībijas vienotības valdības izveides; atzinīgi vērtē Alžīrijas un Marokas centienus veicināt dialogu Lībijas teritorijā; uzsver, ka ES jau ir paudusi gatavību ieviest ierobežojošus pasākumus pret tiem, kas traucē dialoga procesam saskaņā ar ANO DP Rezolūciju Nr. 2174 (2014); uzsver, ka ES jābūt gatavai sniegt atbalstu Lībijas iestādēm, tiklīdz būs rasts politisks risinājums un nodrošināts pamiers; uzsver, ka ES ir jāatbalsta centieni, kas vērsti uz atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju (ADR) un drošības sektora reformu (DSR) Lībijā, tiklīdz būs inaugurēta vienotības valdība un pēc tās pieprasījuma; tomēr brīdina, ka gadījumā, ja politiskās sarunas noved strupceļā un pieaug bruņotais konflikts, ES ir jābūt gatavai iesaistīties jebkādās ANO DP pilnvarotās miera uzturēšanas darbībās;

| 24. | pauž bažas par drošības situācijas pasliktināšanos Jemenā; uzsver, ka politiskā krīze ir kļuvusi par drošības un humanitāro krīzi, kas destabilizē situāciju visā Arābijas pussalā un arī ārpus tās — visās MENA valstīs; atbalsta ANO centienus atsākt sarunas; uzsver, ka tikai plaša politiskā vienprātība mierīgu pārrunu ceļā starp galvenajiem politiskajiem grupējumiem un no bailēm brīvos apstākļos var sniegt ilgtspējīgu risinājumu pašreizējai krīzei un saglabāt valsts vienotību un teritoriālo nedalāmību; aicina ES un dalībvalstis īstenot konkrētus pasākumus, lai palīdzētu civiliedzīvotājiem un izbeigtu krīzi; |
| --- | --- |

24.

pauž bažas par drošības situācijas pasliktināšanos Jemenā; uzsver, ka politiskā krīze ir kļuvusi par drošības un humanitāro krīzi, kas destabilizē situāciju visā Arābijas pussalā un arī ārpus tās — visās MENA valstīs; atbalsta ANO centienus atsākt sarunas; uzsver, ka tikai plaša politiskā vienprātība mierīgu pārrunu ceļā starp galvenajiem politiskajiem grupējumiem un no bailēm brīvos apstākļos var sniegt ilgtspējīgu risinājumu pašreizējai krīzei un saglabāt valsts vienotību un teritoriālo nedalāmību; aicina ES un dalībvalstis īstenot konkrētus pasākumus, lai palīdzētu civiliedzīvotājiem un izbeigtu krīzi;

| 25. | stingri nosoda uzbrukumus civilajai infrastruktūrai un iedzīvotājiem Jemenā, kuros nogalināti daudzi cilvēki, ievērojami pasliktinot jau tā nelabvēlīgo situāciju humanitārajā jomā; aicina ES kopīgi ar starptautiskajiem un reģionālajiem dalībniekiem iesaistīties tūlītēja pamiera nodrošināšanā un vardarbības izbeigšanā pret civiliedzīvotājiem; aicina sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem darīt pieejamus papildu līdzekļus, lai novērstu humanitāro krīzi un sniegtu būtiski nepieciešamo palīdzību tiem, kuriem tā ir vajadzīga; |
| --- | --- |

25.

stingri nosoda uzbrukumus civilajai infrastruktūrai un iedzīvotājiem Jemenā, kuros nogalināti daudzi cilvēki, ievērojami pasliktinot jau tā nelabvēlīgo situāciju humanitārajā jomā; aicina ES kopīgi ar starptautiskajiem un reģionālajiem dalībniekiem iesaistīties tūlītēja pamiera nodrošināšanā un vardarbības izbeigšanā pret civiliedzīvotājiem; aicina sadarbībā ar citiem līdzekļu devējiem darīt pieejamus papildu līdzekļus, lai novērstu humanitāro krīzi un sniegtu būtiski nepieciešamo palīdzību tiem, kuriem tā ir vajadzīga;

| 26. | mudina Komisiju kopīgi ar MENA reģiona valstīm strukturāli risināt problēmu, kas saistīta ar jauniešiem, kuri pamet ES, lai cīnītos ISIS/Da’esh un citu teroristisko organizāciju pusē Sīrijā un Irākā; aicina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai novērstu kaujinieku izbraukšanu no savas valsts teritorijas saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2170 (2014), un izstrādāt kopēju stratēģiju drošības dienestiem un ES aģentūrām attiecībā uz džihādistu pārraudzību un kontroli; prasa īstenot sadarbību ES un starptautiskā līmenī, lai ar attiecīgiem tiesiskiem līdzekļiem vērstos pret ikvienu personu, kas tiek turēta aizdomās par līdzdalību terora aktos, un īstenotu citus preventīvus pasākumus, kuru mērķis ir konstatēt un novērst radikalizāciju; aicina dalībvalstis pastiprināt sadarbību un informācijas apmaiņu savā starpā un ar ES struktūrām; |
| --- | --- |

26.

mudina Komisiju kopīgi ar MENA reģiona valstīm strukturāli risināt problēmu, kas saistīta ar jauniešiem, kuri pamet ES, lai cīnītos ISIS/Da’esh un citu teroristisko organizāciju pusē Sīrijā un Irākā; aicina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai novērstu kaujinieku izbraukšanu no savas valsts teritorijas saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2170 (2014), un izstrādāt kopēju stratēģiju drošības dienestiem un ES aģentūrām attiecībā uz džihādistu pārraudzību un kontroli; prasa īstenot sadarbību ES un starptautiskā līmenī, lai ar attiecīgiem tiesiskiem līdzekļiem vērstos pret ikvienu personu, kas tiek turēta aizdomās par līdzdalību terora aktos, un īstenotu citus preventīvus pasākumus, kuru mērķis ir konstatēt un novērst radikalizāciju; aicina dalībvalstis pastiprināt sadarbību un informācijas apmaiņu savā starpā un ar ES struktūrām;

| 27. | uzsver, ka ir svarīgi, lai savā cīņā pret terorismu Ēģiptes valdība ievērotu pamata cilvēktiesības un politiskās brīvības, pārtrauktu mierīgo protestantu un aktīvistu sistemātisko arestēšanu un nodrošinātu tiesības uz taisnīgu tiesu; norāda, ka atzinīgi vērtētu nāves soda aizliegumu, kas varētu sniegt labumu tiem politisko un sociālo organizāciju pārstāvjiem, kuri nesen tikuši notiesāti; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir svarīgi, lai savā cīņā pret terorismu Ēģiptes valdība ievērotu pamata cilvēktiesības un politiskās brīvības, pārtrauktu mierīgo protestantu un aktīvistu sistemātisko arestēšanu un nodrošinātu tiesības uz taisnīgu tiesu; norāda, ka atzinīgi vērtētu nāves soda aizliegumu, kas varētu sniegt labumu tiem politisko un sociālo organizāciju pārstāvjiem, kuri nesen tikuši notiesāti;

| 28. | atzinīgi vērtē provizorisko nolīgumu par Nīlas upes plūsmu, kas 2015. gada 23. martā panākts starp Ēģipti, Sudānu un Etiopiju; uzsver, ka kopīga vienošanās par Nīlas ūdeņu izmantošanu ir būtiski svarīga visu iesaistīto valstu drošībai; uzsver, ka ES jābūt gatavai veicināt turpmāku dialogu starp visām pusēm, ja tiek uzskatīts, ka tas palīdzētu sarunās; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē provizorisko nolīgumu par Nīlas upes plūsmu, kas 2015. gada 23. martā panākts starp Ēģipti, Sudānu un Etiopiju; uzsver, ka kopīga vienošanās par Nīlas ūdeņu izmantošanu ir būtiski svarīga visu iesaistīto valstu drošībai; uzsver, ka ES jābūt gatavai veicināt turpmāku dialogu starp visām pusēm, ja tiek uzskatīts, ka tas palīdzētu sarunās;

Globālās stratēģijas pilnveidošana demokrātijas un cilvēktiesību jomā

| 29. | pauž pārliecību, ka demokrātijas trūkums ir viens no galvenajiem iemesliem politiskajai nestabilitātei reģionā un ka cilvēktiesību un demokrātijas pamatprincipu ievērošana ilgtermiņā ir visspēcīgākais līdzeklis pret pastāvīgo nestabilitāti MENA reģiona valstīs; aicina ES un dalībvalstis aplūkot MENA reģionu ne tikai saistībā ar īstermiņa drošības apdraudējumiem un nodrošināt aktīvu un ilgtspējīgu atbalstu reģiona sabiedrību demokrātiskajiem centieniem; uzsver nepieciešamību veikt līdzsvarotas darbības holistiskas un vērienīgas uz demokrātiju vērstas pieejas ietvaros, drošības politiku papildinot ar cilvēktiesību jomu, kas ir viena no ES prioritātēm; uzsver, cik svarīgi ir uzlabot ilgtermiņa stabilitāti MENA reģionā, turpinot ES atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši izmantojot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR) un Pilsoniskās sabiedrības kaimiņattiecību instrumentu, kā arī jaunos demokrātijas atbalsta instrumentus, piemēram, Eiropas Demokrātijas fondu (EDF); aicina dalībvalstis solidāri un apņēmīgi sniegt fonda budžetam pietiekamu finansējumu, lai nodrošinātu elastīgāko un efektīvāko atbalstu vietējiem demokrātisko pārmaiņu dalībniekiem reģionā; aicina EĀDD paaugstināt centienus Eiropas vērtību izplatīšanai un skaidrošanai, jo īpaši izmantojot regulāru saziņu ar iestādēm un vienlaikus arī ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

29.

pauž pārliecību, ka demokrātijas trūkums ir viens no galvenajiem iemesliem politiskajai nestabilitātei reģionā un ka cilvēktiesību un demokrātijas pamatprincipu ievērošana ilgtermiņā ir visspēcīgākais līdzeklis pret pastāvīgo nestabilitāti MENA reģiona valstīs; aicina ES un dalībvalstis aplūkot MENA reģionu ne tikai saistībā ar īstermiņa drošības apdraudējumiem un nodrošināt aktīvu un ilgtspējīgu atbalstu reģiona sabiedrību demokrātiskajiem centieniem; uzsver nepieciešamību veikt līdzsvarotas darbības holistiskas un vērienīgas uz demokrātiju vērstas pieejas ietvaros, drošības politiku papildinot ar cilvēktiesību jomu, kas ir viena no ES prioritātēm; uzsver, cik svarīgi ir uzlabot ilgtermiņa stabilitāti MENA reģionā, turpinot ES atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši izmantojot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR) un Pilsoniskās sabiedrības kaimiņattiecību instrumentu, kā arī jaunos demokrātijas atbalsta instrumentus, piemēram, Eiropas Demokrātijas fondu (EDF); aicina dalībvalstis solidāri un apņēmīgi sniegt fonda budžetam pietiekamu finansējumu, lai nodrošinātu elastīgāko un efektīvāko atbalstu vietējiem demokrātisko pārmaiņu dalībniekiem reģionā; aicina EĀDD paaugstināt centienus Eiropas vērtību izplatīšanai un skaidrošanai, jo īpaši izmantojot regulāru saziņu ar iestādēm un vienlaikus arī ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;

| 30. | atzinīgi vērtē PV/AP un Komisijas uzsāktās plašās konsultācijas par EKP pārskatīšanu; aicina Komisiju, EĀDD, Padomi un dalībvalstis izstrādāt efektīvākus un inovatīvus EKP politiskos un stratēģiskos aspektus; atzinīgi vērtē ES un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ārlietu ministru sanāksmi; atgādina, ka šī sanāksme bija pirmā reize septiņu gadu laikā, kad tikās ārlietu ministri; uzskata, ka ministriem būtu jātiekas ik gadu; aicina EĀDD un Komisiju arī turpmāk veicināt demokrātiskas reformas un atbalstīt demokrātiskos dalībniekus MENA reģionā, jo īpaši ES kaimiņvalstīs; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt pašreizējo līdzsvaru līdzekļu sadalījumā attiecībā uz EKP finansējumu; atgādina, ka valstīm, kuras ir guvušas panākumus reformu īstenošanā un kuras ievēro Eiropas politiku, būtu jāpiešķir izšķirošs papildu atbalsts, īpašu uzmanību pievēršot Tunisijai, un uzsver nepieciešamību veicināt sieviešu tiesības; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē PV/AP un Komisijas uzsāktās plašās konsultācijas par EKP pārskatīšanu; aicina Komisiju, EĀDD, Padomi un dalībvalstis izstrādāt efektīvākus un inovatīvus EKP politiskos un stratēģiskos aspektus; atzinīgi vērtē ES un Vidusjūras dienvidu reģiona valstu ārlietu ministru sanāksmi; atgādina, ka šī sanāksme bija pirmā reize septiņu gadu laikā, kad tikās ārlietu ministri; uzskata, ka ministriem būtu jātiekas ik gadu; aicina EĀDD un Komisiju arī turpmāk veicināt demokrātiskas reformas un atbalstīt demokrātiskos dalībniekus MENA reģionā, jo īpaši ES kaimiņvalstīs; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt pašreizējo līdzsvaru līdzekļu sadalījumā attiecībā uz EKP finansējumu; atgādina, ka valstīm, kuras ir guvušas panākumus reformu īstenošanā un kuras ievēro Eiropas politiku, būtu jāpiešķir izšķirošs papildu atbalsts, īpašu uzmanību pievēršot Tunisijai, un uzsver nepieciešamību veicināt sieviešu tiesības;

| 31. | aicina ES un dalībvalstis izveidot īpašu atbalsta un rehabilitācijas programmu sievietēm un meitenēm, kuras ir cietušas no seksuālās vardarbības un paverdzināšanas konflikta zonās MENA reģionā, jo īpaši Sīrijā un Irākā; mudina MENA reģiona valstu valdības, ANO, ES un attiecīgās NVO ņemt vērā to, ka sievietes un meitenes bēgļu gaitās ir īpaši neaizsargātas, it sevišķi tās, kuras ir nošķirtas no ģimenes, un sniegt viņām pienācīgu aizsardzību, kā arī pielikt lielākas pūles, palīdzot no seksuālās vardarbības cietušām personām, vienlaikus izstrādājot tādu sociālo politiku, kas nodrošina viņu reintegrāciju sabiedrībā; aicina bruņotos konfliktos iesaistītās puses ievērot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000), veikt pasākumus sieviešu un meiteņu aizsardzībai, jo īpaši pret seksuālu vardarbību, kontrabandu un seksuālo pakalpojumu tirdzniecību, kā arī cīnīties pret vainīgo nesodāmību; mudina MENA reģiona valstu valdības parakstīt un ratificēt Stambulas konvenciju, kas ir iedarbīgs instruments visaptverošā cīņā ar vardarbību pret sievietēm un meitenēm, tostarp vardarbību ģimenē un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; |
| --- | --- |

31.

aicina ES un dalībvalstis izveidot īpašu atbalsta un rehabilitācijas programmu sievietēm un meitenēm, kuras ir cietušas no seksuālās vardarbības un paverdzināšanas konflikta zonās MENA reģionā, jo īpaši Sīrijā un Irākā; mudina MENA reģiona valstu valdības, ANO, ES un attiecīgās NVO ņemt vērā to, ka sievietes un meitenes bēgļu gaitās ir īpaši neaizsargātas, it sevišķi tās, kuras ir nošķirtas no ģimenes, un sniegt viņām pienācīgu aizsardzību, kā arī pielikt lielākas pūles, palīdzot no seksuālās vardarbības cietušām personām, vienlaikus izstrādājot tādu sociālo politiku, kas nodrošina viņu reintegrāciju sabiedrībā; aicina bruņotos konfliktos iesaistītās puses ievērot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000), veikt pasākumus sieviešu un meiteņu aizsardzībai, jo īpaši pret seksuālu vardarbību, kontrabandu un seksuālo pakalpojumu tirdzniecību, kā arī cīnīties pret vainīgo nesodāmību; mudina MENA reģiona valstu valdības parakstīt un ratificēt Stambulas konvenciju, kas ir iedarbīgs instruments visaptverošā cīņā ar vardarbību pret sievietēm un meitenēm, tostarp vardarbību ģimenē un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu;

| 32. | uzsver reformu veicināšanas iespējas, ko rada sarunas par asociācijas nolīgumiem; uzsver, ka ir jāizveido saikne visās rīcības jomās, lai ES varētu pilnīgi un konsekventi padziļināt savas attiecības; uzsver, ka šajos nolīgumos ir jāiekļauj reāli un faktiski stimuli partneriem, lai reformas kļūtu saistošākas, efektīvākas un jūtamākas civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

32.

uzsver reformu veicināšanas iespējas, ko rada sarunas par asociācijas nolīgumiem; uzsver, ka ir jāizveido saikne visās rīcības jomās, lai ES varētu pilnīgi un konsekventi padziļināt savas attiecības; uzsver, ka šajos nolīgumos ir jāiekļauj reāli un faktiski stimuli partneriem, lai reformas kļūtu saistošākas, efektīvākas un jūtamākas civiliedzīvotājiem;

| 33. | uzsver, ka ES un MENA valstīm ir jāsadarbojas ciešāk, pamatojoties uz savstarpēji pieņemamiem mērķiem, kuru pamatā ir kopējas intereses; norāda uz ieguvumiem, ko var gūt, koordinējot ES palīdzību MENA valstīm ar citiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, kā uzlabot minēto koordināciju, un uzsver vajadzību koordinēt ārkārtas palīdzību ar ilgtermiņa attīstības palīdzību; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka ES un MENA valstīm ir jāsadarbojas ciešāk, pamatojoties uz savstarpēji pieņemamiem mērķiem, kuru pamatā ir kopējas intereses; norāda uz ieguvumiem, ko var gūt, koordinējot ES palīdzību MENA valstīm ar citiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, kā uzlabot minēto koordināciju, un uzsver vajadzību koordinēt ārkārtas palīdzību ar ilgtermiņa attīstības palīdzību;

| 34. | pauž stingru pārliecību, ka vietējās demokrātijas attīstība un efektīva vietējā pārvaldība ir būtiski svarīgi faktori stabilizācijai MENA valstīs, tāpēc aicina veikt vietējo un reģionālo iestāžu apvienību institucionalizāciju un spēju veidošanu MENA valstīs; |
| --- | --- |

34.

pauž stingru pārliecību, ka vietējās demokrātijas attīstība un efektīva vietējā pārvaldība ir būtiski svarīgi faktori stabilizācijai MENA valstīs, tāpēc aicina veikt vietējo un reģionālo iestāžu apvienību institucionalizāciju un spēju veidošanu MENA valstīs;

| 35. | nosoda pastāvīgos reliģijas un ticības brīvības tiesību pārkāpumus reģionā un atkārtoti uzsver nozīmīgumu, ko ES piešķir šim jautājumam; vēlreiz norāda, ka domu, pārliecības un ticības brīvība ir pamata cilvēktiesības; tādēļ uzsver nepieciešamību efektīvi apkarot reliģisko minoritāšu jebkāda veida diskrimināciju; prasa MENA valstu valdībām aizstāvēt reliģisko plurālismu; aicina Eiropas Savienību pastiprināt centienus saistībā ar reliģisko minoritāšu aktīvas aizsardzības veicināšanu un droša patvēruma nodrošināšanu; atzinīgi vērtē ES vadlīniju par reliģijas un ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību pieņemšanu 2013. pārskata gadā un aicina ES iestādes un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību šo vadlīniju īstenošanai gan starptautiskos un reģionālos forumos, gan divpusējās attiecībās ar trešām valstīm; mudina PV/AP un EĀDD iesaistīties pastāvīgā dialogā ar NVO, reliģiskajām vai ticības grupām un reliģiskajiem līderiem; |
| --- | --- |

35.

nosoda pastāvīgos reliģijas un ticības brīvības tiesību pārkāpumus reģionā un atkārtoti uzsver nozīmīgumu, ko ES piešķir šim jautājumam; vēlreiz norāda, ka domu, pārliecības un ticības brīvība ir pamata cilvēktiesības; tādēļ uzsver nepieciešamību efektīvi apkarot reliģisko minoritāšu jebkāda veida diskrimināciju; prasa MENA valstu valdībām aizstāvēt reliģisko plurālismu; aicina Eiropas Savienību pastiprināt centienus saistībā ar reliģisko minoritāšu aktīvas aizsardzības veicināšanu un droša patvēruma nodrošināšanu; atzinīgi vērtē ES vadlīniju par reliģijas un ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību pieņemšanu 2013. pārskata gadā un aicina ES iestādes un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību šo vadlīniju īstenošanai gan starptautiskos un reģionālos forumos, gan divpusējās attiecībās ar trešām valstīm; mudina PV/AP un EĀDD iesaistīties pastāvīgā dialogā ar NVO, reliģiskajām vai ticības grupām un reliģiskajiem līderiem;

| 36. | pauž pārliecību, ka kultūras sadarbība un diplomātija, kā arī akadēmiskā sadarbība un reliģiskais dialogs ir būtiski, lai apkarotu terorismu un visa veida radikālismu; uzsver, ka gan Eiropā, gan MENA reģionā viens no līdzekļiem pret radikalizāciju ir arī izglītība un kritiskās domāšanas attīstība, un tāpēc aicina ES un dalībvalstis atbalstīt šajā sakarā nepieciešamās investīcijas; uzsver, ka ir ļoti svarīgi veicināt kultūras un akadēmiskās apmaiņas, tostarp ar islāma pārstāvjiem MENA valstīs un musulmaņu kopienām Eiropā; mudina partnervalstis piedalīties ES kultūras programmās; aicina Komisiju atkārtoti apsvērt Eiropas Parlamenta priekšlikumu papildus programmai Erasmus+ izveidot vērienīgu Eiropas un Vidusjūras valstu Erasmus programmu; aicina Komisiju nekavējoties veltīt īpašu uzmanību programmām Erasmus+, kas veidotas Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm; mudina apmaiņas programmās iekļaut arī dalībniekus no tām MENA valstīm, kuras nav EKP dalībnieces; |
| --- | --- |

36.

pauž pārliecību, ka kultūras sadarbība un diplomātija, kā arī akadēmiskā sadarbība un reliģiskais dialogs ir būtiski, lai apkarotu terorismu un visa veida radikālismu; uzsver, ka gan Eiropā, gan MENA reģionā viens no līdzekļiem pret radikalizāciju ir arī izglītība un kritiskās domāšanas attīstība, un tāpēc aicina ES un dalībvalstis atbalstīt šajā sakarā nepieciešamās investīcijas; uzsver, ka ir ļoti svarīgi veicināt kultūras un akadēmiskās apmaiņas, tostarp ar islāma pārstāvjiem MENA valstīs un musulmaņu kopienām Eiropā; mudina partnervalstis piedalīties ES kultūras programmās; aicina Komisiju atkārtoti apsvērt Eiropas Parlamenta priekšlikumu papildus programmai Erasmus+ izveidot vērienīgu Eiropas un Vidusjūras valstu Erasmus programmu; aicina Komisiju nekavējoties veltīt īpašu uzmanību programmām Erasmus+, kas veidotas Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm; mudina apmaiņas programmās iekļaut arī dalībniekus no tām MENA valstīm, kuras nav EKP dalībnieces;

| 37. | uzsver, ka ir jāsagatavo iedarbīgs Eiropas atbildes vēstījums, kas būtu kopīgs visām dalībvalstīm, to pretnostatot džihādistu propagandai un vietējai radikalizācijai, ņemot vērā digitālo rīku, interneta un sociālo tīklu izmantošanu, iesaistot Eiropas vietējās iestādes un strādājot ar tām Eiropas iedzīvotāju kopienām, kurām ir spēcīgas kultūras saiknes ar MENA valstīm; uzskata, ka šim atbildes vēstījumam vajadzētu balstīties uz to kopējo vērtību veicināšanu, kuru pamatā ir cilvēktiesību universālums, un tam būtu jādiskreditē ideja par konfliktu starp reliģijām un konfliktu starp civilizācijām; prasa pieņemt darbā EĀDD darbiniekus, kas runā MENA reģiona valodās, lai palielinātu saziņas efektivitāti; norāda uz nepieciešamību izplatīt pozitīvu vēstījumu ar konkrētiem piemēriem par ES un MENA valstu attiecībām un sadarbību; uzsver vajadzību šajā reģionā uzlabot priekšstatu par ES un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka ir jāsagatavo iedarbīgs Eiropas atbildes vēstījums, kas būtu kopīgs visām dalībvalstīm, to pretnostatot džihādistu propagandai un vietējai radikalizācijai, ņemot vērā digitālo rīku, interneta un sociālo tīklu izmantošanu, iesaistot Eiropas vietējās iestādes un strādājot ar tām Eiropas iedzīvotāju kopienām, kurām ir spēcīgas kultūras saiknes ar MENA valstīm; uzskata, ka šim atbildes vēstījumam vajadzētu balstīties uz to kopējo vērtību veicināšanu, kuru pamatā ir cilvēktiesību universālums, un tam būtu jādiskreditē ideja par konfliktu starp reliģijām un konfliktu starp civilizācijām; prasa pieņemt darbā EĀDD darbiniekus, kas runā MENA reģiona valodās, lai palielinātu saziņas efektivitāti; norāda uz nepieciešamību izplatīt pozitīvu vēstījumu ar konkrētiem piemēriem par ES un MENA valstu attiecībām un sadarbību; uzsver vajadzību šajā reģionā uzlabot priekšstatu par ES un dalībvalstīm;

| 38. | uzsver EKP radītās iespējas kultūru un reliģiju dialoga jomā; uzsver saikni, kas pastāv starp apmaiņu un sadarbību kultūras un izglītības jomā starp ES un EKP valstīm, no vienas puses, un starp atvērtas pilsoniskās sabiedrības, demokrātijas un tiesiskuma attīstību un stiprināšanu, kā arī pamatbrīvību un cilvēktiesību veicināšanu, no otras puses; |
| --- | --- |

38.

uzsver EKP radītās iespējas kultūru un reliģiju dialoga jomā; uzsver saikni, kas pastāv starp apmaiņu un sadarbību kultūras un izglītības jomā starp ES un EKP valstīm, no vienas puses, un starp atvērtas pilsoniskās sabiedrības, demokrātijas un tiesiskuma attīstību un stiprināšanu, kā arī pamatbrīvību un cilvēktiesību veicināšanu, no otras puses;

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi veidot tiešu dialogu ar MENA valstu pilsonisko sabiedrību, lai labāk apzinātu tās vēlmes; uzsver savu atbalstu attiecībā uz apspriešanos un atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un jaunajai paaudzei EKP ietvaros; īpaši uzsver, cik svarīgi ir iesaistīt šo valstu jauniešus dialogā, pamatojoties uz atklātām un tiešām attiecībām un ievērojot līdztiesību; atgādina vēlēšanu novērošanas misiju nozīmi un aicina Eiropas Parlamentu un EĀDD šādas misijas nosūtīt uz visām reģiona valstīm pēc šo valstu valdību uzaicinājuma, ja ir reālas izredzes uz patiesi demokrātiskām vēlēšanām, un nodrošināt, ka šādu misiju rezultātā nenotiek manipulētu rezultātu leģitimizācija; prasa regulāri veikt pēcpasākumus saistībā ar šādu misiju sagatavotajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir svarīgi veidot tiešu dialogu ar MENA valstu pilsonisko sabiedrību, lai labāk apzinātu tās vēlmes; uzsver savu atbalstu attiecībā uz apspriešanos un atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un jaunajai paaudzei EKP ietvaros; īpaši uzsver, cik svarīgi ir iesaistīt šo valstu jauniešus dialogā, pamatojoties uz atklātām un tiešām attiecībām un ievērojot līdztiesību; atgādina vēlēšanu novērošanas misiju nozīmi un aicina Eiropas Parlamentu un EĀDD šādas misijas nosūtīt uz visām reģiona valstīm pēc šo valstu valdību uzaicinājuma, ja ir reālas izredzes uz patiesi demokrātiskām vēlēšanām, un nodrošināt, ka šādu misiju rezultātā nenotiek manipulētu rezultātu leģitimizācija; prasa regulāri veikt pēcpasākumus saistībā ar šādu misiju sagatavotajiem ieteikumiem;

| 40. | uzsver vajadzību apliecināt, cik būtiska loma ir Savienībai Vidusjūrai, kas ir unikāls forums dialogam par partnerību starp Eiropas Savienību un visām Vidusjūras reģiona valstīm un kam jākļūst par virzītājspēku investīcijām reģiona ilgtspējīgai sociālekonomiskajai attīstībai; norāda, ka Savienībai Vidusjūrai vajadzētu spēt piesaistīt nepieciešamo finansējumu šiem projektiem; atbalsta virzienu, kurā virzās ministru sanāksmju darbs; prasa plašāk izplatīt rezultātā iegūtās programmas un darbības, tostarp kopīgās vēlēšanu novērošanas misijas un kopīgās novērtēšanas misijas, un īstenot ciešāku sadarbību ar Eiropas Savienību; atgādina, ka ir svarīgi atjaunināt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentāro asambleju un atjaunot tās politisko vērienu, lai problēmas saistībā ar drošību un stabilitāti Vidusjūras reģionā risinātu tādā veidā, kas būtu patiesi pieņemams abām pusēm; |
| --- | --- |

40.

uzsver vajadzību apliecināt, cik būtiska loma ir Savienībai Vidusjūrai, kas ir unikāls forums dialogam par partnerību starp Eiropas Savienību un visām Vidusjūras reģiona valstīm un kam jākļūst par virzītājspēku investīcijām reģiona ilgtspējīgai sociālekonomiskajai attīstībai; norāda, ka Savienībai Vidusjūrai vajadzētu spēt piesaistīt nepieciešamo finansējumu šiem projektiem; atbalsta virzienu, kurā virzās ministru sanāksmju darbs; prasa plašāk izplatīt rezultātā iegūtās programmas un darbības, tostarp kopīgās vēlēšanu novērošanas misijas un kopīgās novērtēšanas misijas, un īstenot ciešāku sadarbību ar Eiropas Savienību; atgādina, ka ir svarīgi atjaunināt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentāro asambleju un atjaunot tās politisko vērienu, lai problēmas saistībā ar drošību un stabilitāti Vidusjūras reģionā risinātu tādā veidā, kas būtu patiesi pieņemams abām pusēm;

| 41. | pauž dziļas bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši pret mazaizsargātām iedzīvotāju grupām MENA valstīs, kurās risinās konflikti; uzskata, ka bērni ir viena no visneaizsargātākajām grupām, un tāpēc atkārtoti pauž, ka ir jāpastiprina centieni īstenot pārskatīto īstenošanas stratēģiju ES vadlīnijām par bērniem un bruņotu konfliktu; mudina ES vēl vairāk padziļināt savu sadarbību ar ANO īpašo pārstāvi jautājumos par bērniem un bruņotu konfliktu, atbalstot saistītos rīcības plānus un pārraudzības un ziņošanas mehānismus; |
| --- | --- |

41.

pauž dziļas bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši pret mazaizsargātām iedzīvotāju grupām MENA valstīs, kurās risinās konflikti; uzskata, ka bērni ir viena no visneaizsargātākajām grupām, un tāpēc atkārtoti pauž, ka ir jāpastiprina centieni īstenot pārskatīto īstenošanas stratēģiju ES vadlīnijām par bērniem un bruņotu konfliktu; mudina ES vēl vairāk padziļināt savu sadarbību ar ANO īpašo pārstāvi jautājumos par bērniem un bruņotu konfliktu, atbalstot saistītos rīcības plānus un pārraudzības un ziņošanas mehānismus;

Ciešāka sadarbība ekonomikas attīstības jomā

| 42. | norāda, ka MENA reģionu īpaši skar nabadzība un nevienlīdzība; pauž pārliecību, ka ekonomiskā un sociālā attīstība apvienojumā ar demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanu ir nepieciešama politiskās stabilitātes nodrošināšanai; pauž bažas par jauniešu stāvokli, un uzskata, ka ir būtiski, lai viņiem būtu pienācīgas un likumīgas nākotnes izredzes; uzsver, ka korupcijas apkarošanai MENA valstīs ir būtiska nozīme ne tikai Eiropas investīciju piesaistē un ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības veicināšanā, bet arī drošības izaicinājumu risināšanā; uzsver saikni starp pārredzamību, tiesiskumu un terorisma apkarošanu un to, ka visi šie jautājumi ir jārisina kopā; aicina EĀDD, Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis pastiprināt sadarbību MENA valstīs korupcijas apkarošanas jomā, kam jābūt prioritātei cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka MENA reģionu īpaši skar nabadzība un nevienlīdzība; pauž pārliecību, ka ekonomiskā un sociālā attīstība apvienojumā ar demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanu ir nepieciešama politiskās stabilitātes nodrošināšanai; pauž bažas par jauniešu stāvokli, un uzskata, ka ir būtiski, lai viņiem būtu pienācīgas un likumīgas nākotnes izredzes; uzsver, ka korupcijas apkarošanai MENA valstīs ir būtiska nozīme ne tikai Eiropas investīciju piesaistē un ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības veicināšanā, bet arī drošības izaicinājumu risināšanā; uzsver saikni starp pārredzamību, tiesiskumu un terorisma apkarošanu un to, ka visi šie jautājumi ir jārisina kopā; aicina EĀDD, Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis pastiprināt sadarbību MENA valstīs korupcijas apkarošanas jomā, kam jābūt prioritātei cīņā pret terorismu;

| 43. | uzskata, ka ES un MENA valstu stratēģiskajam dialogam vajadzētu radīt jaunu impulsu ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai, lai novērstu nevienlīdzību un sniegtu jaunas darba un izglītības perspektīvas — galvenokārt jauniešiem; uzsver, ka ir svarīgi radīt nosacījumus MENA valstu piekļuvei ES vienotajam tirgum, vienlaikus nodrošinot nepieciešamo aizsardzību; uzsver, ka ir svarīgi veicināt Eiropas investīcijas MENA valstīs, tostarp enerģētikas un infrastruktūras projektos, ar stratēģisko mērķi veicināt ilgtspējīgu attīstību un demokrātisku pārskatatbildību; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka ES un MENA valstu stratēģiskajam dialogam vajadzētu radīt jaunu impulsu ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai, lai novērstu nevienlīdzību un sniegtu jaunas darba un izglītības perspektīvas — galvenokārt jauniešiem; uzsver, ka ir svarīgi radīt nosacījumus MENA valstu piekļuvei ES vienotajam tirgum, vienlaikus nodrošinot nepieciešamo aizsardzību; uzsver, ka ir svarīgi veicināt Eiropas investīcijas MENA valstīs, tostarp enerģētikas un infrastruktūras projektos, ar stratēģisko mērķi veicināt ilgtspējīgu attīstību un demokrātisku pārskatatbildību;

| 44. | atgādina, ka 2015. gads ir Eiropas gads attīstībai, kura mērķis ir mudināt vairāk Eiropas iedzīvotāju iesaistīties nabadzības izskaušanā pasaulē un kurš sakrīt ar starptautiskās sabiedrības plāniem vienoties par ilgtspējīgas attīstības mērķu kopumu; aicina publiskās iestādes visos valdības līmeņos MENA valstīs padarīt šo mērķu sasniegšanu par prioritāti; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka 2015. gads ir Eiropas gads attīstībai, kura mērķis ir mudināt vairāk Eiropas iedzīvotāju iesaistīties nabadzības izskaušanā pasaulē un kurš sakrīt ar starptautiskās sabiedrības plāniem vienoties par ilgtspējīgas attīstības mērķu kopumu; aicina publiskās iestādes visos valdības līmeņos MENA valstīs padarīt šo mērķu sasniegšanu par prioritāti;

| 45. | uzsver, ka labāks dialogs par enerģētikas jautājumiem Vidusjūras reģionā varētu palīdzēt veicināt reģionālo sadarbību, sekmēt reģiona stabilitāti un nodrošināt ekoloģisko integritāti; tāpēc ierosina ES vairāk iesaistīties enerģētikas diplomātijā MENA reģionā, kā noteikts Enerģētikas savienībā; uzsver energoapgādes stratēģisko un ekonomisko nozīmīgumu ES dienvidu kaimiņvalstīs; atzinīgi vērtē Eiropas un Vidusjūras gāzes platformas izveidi un apliecina, ka ir jāveicina Eiropas un Vidusjūras starpsavienojumi gāzes un elektroenerģijas nozarēs; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka labāks dialogs par enerģētikas jautājumiem Vidusjūras reģionā varētu palīdzēt veicināt reģionālo sadarbību, sekmēt reģiona stabilitāti un nodrošināt ekoloģisko integritāti; tāpēc ierosina ES vairāk iesaistīties enerģētikas diplomātijā MENA reģionā, kā noteikts Enerģētikas savienībā; uzsver energoapgādes stratēģisko un ekonomisko nozīmīgumu ES dienvidu kaimiņvalstīs; atzinīgi vērtē Eiropas un Vidusjūras gāzes platformas izveidi un apliecina, ka ir jāveicina Eiropas un Vidusjūras starpsavienojumi gāzes un elektroenerģijas nozarēs;

| 46. | atbalsta augstākās un profesionālās izglītības finansēšanu MENA valstīs nolūkā radīt plašu profesionālās kompetences potenciālu; norāda, ka ES cirkulārās mobilitātes programma profesionālās izglītības jomā būtu, cik vien iespējams, jāpaplašina, iekļaujot tajā visas MENA valstis, izmantojot elastīgus un dinamiskus rīkus, piemēram, mobilitātes partnerības; |
| --- | --- |

46.

atbalsta augstākās un profesionālās izglītības finansēšanu MENA valstīs nolūkā radīt plašu profesionālās kompetences potenciālu; norāda, ka ES cirkulārās mobilitātes programma profesionālās izglītības jomā būtu, cik vien iespējams, jāpaplašina, iekļaujot tajā visas MENA valstis, izmantojot elastīgus un dinamiskus rīkus, piemēram, mobilitātes partnerības;

| 47. | aicina ES apstiprināt savu iesaistīšanos visos reģiona valstu ekonomiskās attīstības posmos, izmantojot visu tai pieejamo rīku palīdzību; atgādina, ka šie rīki var būt diapazonā no humānās palīdzības līdz padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem un ļauj aptvert procesu no krīzes beigām līdz stabilu iestāžu izveidei; |
| --- | --- |

47.

aicina ES apstiprināt savu iesaistīšanos visos reģiona valstu ekonomiskās attīstības posmos, izmantojot visu tai pieejamo rīku palīdzību; atgādina, ka šie rīki var būt diapazonā no humānās palīdzības līdz padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem un ļauj aptvert procesu no krīzes beigām līdz stabilu iestāžu izveidei;

| 48. | pauž nožēlu, ka ir vajadzīgs vismaz viens gads, lai piešķirtu makrofinansiālo palīdzību valstīm ar ļoti trauslu finanšu situāciju; mudina ES ļoti ātri mobilizēt un pārvirzīt vajadzīgo finansējumu; mudina ieviest jaunu ES atbalsta procesuālo aspektu gan attiecībā uz atbalstu, kas sniegts, izmantojot ES ārējās darbības finanšu instrumentus, gan makrofinansiālā atbalsta līmenī; makrofinansiālās palīdzības kontekstā uzsver, ka ES ir pienācīgi jānovērtē no saņēmējvalstīm prasīto pasākumu sociālekonomiskā un cilvēktiesību ietekme, lai nodrošinātu, ka šāda palīdzība neveicina nestabilitāti, piemēram, vājinot sabiedriskos pakalpojumus; aicina līdzekļu devējus no arābu valstīm koordinēt savu palīdzību Arābu valstu līgā un Persijas līča sadarbības padomē un, cik vien iespējams, ar ES; |
| --- | --- |

48.

pauž nožēlu, ka ir vajadzīgs vismaz viens gads, lai piešķirtu makrofinansiālo palīdzību valstīm ar ļoti trauslu finanšu situāciju; mudina ES ļoti ātri mobilizēt un pārvirzīt vajadzīgo finansējumu; mudina ieviest jaunu ES atbalsta procesuālo aspektu gan attiecībā uz atbalstu, kas sniegts, izmantojot ES ārējās darbības finanšu instrumentus, gan makrofinansiālā atbalsta līmenī; makrofinansiālās palīdzības kontekstā uzsver, ka ES ir pienācīgi jānovērtē no saņēmējvalstīm prasīto pasākumu sociālekonomiskā un cilvēktiesību ietekme, lai nodrošinātu, ka šāda palīdzība neveicina nestabilitāti, piemēram, vājinot sabiedriskos pakalpojumus; aicina līdzekļu devējus no arābu valstīm koordinēt savu palīdzību Arābu valstu līgā un Persijas līča sadarbības padomē un, cik vien iespējams, ar ES;

| 49. | aicina Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) koordinēt savas investīciju stratēģijas ar Savienību Vidusjūrai, lai radītu pozitīvas sinerģijas; |
| --- | --- |

49.

aicina Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) koordinēt savas investīciju stratēģijas ar Savienību Vidusjūrai, lai radītu pozitīvas sinerģijas;

| 50. | aicina ES veidot partnerattiecības ar reģiona valstīm, kuras neatrodas tai tieši blakus; piekrīt tam, ka ir jānoslēdz konvencija par brīvās tirdzniecības zonas izveidi starp ES un GCC, ciktāl ir iespējams abpusēji izdevīgs nolīgums, kas ES sniegtu lielāku klātbūtni un papildu ietekmi reģionā, jo īpaši atsākot sarunas par jaunu kopējas rīcības programmu; atgādina, ka šāds nolīgums starp GCC un EBTA stājās spēkā 2014. gada 1. jūlijā; |
| --- | --- |

50.

aicina ES veidot partnerattiecības ar reģiona valstīm, kuras neatrodas tai tieši blakus; piekrīt tam, ka ir jānoslēdz konvencija par brīvās tirdzniecības zonas izveidi starp ES un GCC, ciktāl ir iespējams abpusēji izdevīgs nolīgums, kas ES sniegtu lielāku klātbūtni un papildu ietekmi reģionā, jo īpaši atsākot sarunas par jaunu kopējas rīcības programmu; atgādina, ka šāds nolīgums starp GCC un EBTA stājās spēkā 2014. gada 1. jūlijā;

| 51. | mudina ES turpināt apspriedes par sarunu sākšanu par pilnīgiem un padziļinātiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar atsevišķām reģiona valstīm saskaņā ar saistībām, ko ES uzņēmās pēc Dovilas partnerības; atgādina, ka tirdzniecības attiecību attīstība ir daļa no ES ārpolitikas un palīdz sasniegt miera, labklājības un stabilitātes mērķus; |
| --- | --- |

51.

mudina ES turpināt apspriedes par sarunu sākšanu par pilnīgiem un padziļinātiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar atsevišķām reģiona valstīm saskaņā ar saistībām, ko ES uzņēmās pēc Dovilas partnerības; atgādina, ka tirdzniecības attiecību attīstība ir daļa no ES ārpolitikas un palīdz sasniegt miera, labklājības un stabilitātes mērķus;

| 52. | uzsver, ka MENA valstu reģionālā integrācija ļautu stiprināt politiskās saites, kā arī veicinātu tirdzniecību un attīstību; aicina MENA valstis diversificēt savu ekonomiku un importu; norāda, ka lielākā daļa MENA valstu tirdzniecības notiek ar valstīm ārpus MENA reģiona; pauž nožēlu par strupceļu, kurā ES nonākusi attiecībā uz Arābu Magribas savienību (AMU); aicina ES pielikt visas pūles diplomātiskā, politiskā un finanšu līmenī, lai palīdzētu panākt Magribas valstu reģionālo integrāciju, izmantojot AMU vai pamatojoties uz ģeogrāfiski plašāko Agadiras nolīgumu; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka MENA valstu reģionālā integrācija ļautu stiprināt politiskās saites, kā arī veicinātu tirdzniecību un attīstību; aicina MENA valstis diversificēt savu ekonomiku un importu; norāda, ka lielākā daļa MENA valstu tirdzniecības notiek ar valstīm ārpus MENA reģiona; pauž nožēlu par strupceļu, kurā ES nonākusi attiecībā uz Arābu Magribas savienību (AMU); aicina ES pielikt visas pūles diplomātiskā, politiskā un finanšu līmenī, lai palīdzētu panākt Magribas valstu reģionālo integrāciju, izmantojot AMU vai pamatojoties uz ģeogrāfiski plašāko Agadiras nolīgumu;

| 53. | atzinīgi vērtē Ārlietu padomes sniegto atbalstu iniciatīvai par investīciju koordināciju Vidusjūras dienvidu reģionā (AMICI); uzsver, ka ir svarīgas iniciatīvas, kuras veicina ES ārējās darbības saskaņotību un efektivitāti; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē Ārlietu padomes sniegto atbalstu iniciatīvai par investīciju koordināciju Vidusjūras dienvidu reģionā (AMICI); uzsver, ka ir svarīgas iniciatīvas, kuras veicina ES ārējās darbības saskaņotību un efektivitāti;

| 54. | atbalsta ciešāku sadarbību transporta jomā, jo īpaši ciešāk sasaistot ES un partnervalstu infrastruktūras tīklus, lai veicinātu preču pārvadājumus un cilvēku pārvietošanos; |
| --- | --- |

54.

atbalsta ciešāku sadarbību transporta jomā, jo īpaši ciešāk sasaistot ES un partnervalstu infrastruktūras tīklus, lai veicinātu preču pārvadājumus un cilvēku pārvietošanos;

o

o o

| 55. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Reģionu komitejai, visu ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram, Savienības Vidusjūrai ģenerālsekretāram un to dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

55.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Reģionu komitejai, visu ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram, Savienības Vidusjūrai ģenerālsekretāram un to dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0023.

(2)  OV C 247 E, 17.8.2012., 1. lpp.

(3)  OV C 199 E, 7.7.2012., 163. lpp..

(4)  OV C 168 E, 14.6.2013., 26. lpp..

(5)  OV C 261 E, 10.9.2013., 21. lpp..

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0207.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0027.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0010.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0040.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0077.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0071.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/110

---

P8_TA(2015)0272

Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (2015/2002(INI))

(2017/C 265/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 5. punktu, kā arī 8. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 5. punktu, kā arī 8. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo apspriešanas dokumentu “Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (1), kas tika publicēts 2015. gada 4. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo apspriešanas dokumentu “Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (1), kas tika publicēts 2015. gada 4. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgos paziņojumus “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200) (2), kas publicēts 2011. gada 8. martā, un “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303) (3), kas publicēts 2011. gada 25. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgos paziņojumus “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200) (2), kas publicēts 2011. gada 8. martā, un “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303) (3), kas publicēts 2011. gada 25. maijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Plašāka Eiropa — kaimiņattiecības: jauns ietvars attiecībām ar austrumu un dienvidu kaimiņiem” (COM(2003)0104) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Plašāka Eiropa — kaimiņattiecības: jauns ietvars attiecībām ar austrumu un dienvidu kaimiņiem” (COM(2003)0104) (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (5) un Padomes 2015. gada 20. aprīļa secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (5) un Padomes 2015. gada 20. aprīļa secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politiku, proti: 2003. gada 20. novembra rezolūciju par attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem (6), 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par plašāku Eiropu — jauna kaimiņattiecību politika (7), 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku (8), 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu (9), 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (10), 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (11), 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (12), 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību — EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (13), kā arī 2014. gada 12. marta rezolūciju par prioritāšu izvērtēšanu un noteikšanu ES attiecībām ar Austrumu partnerības valstīm (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politiku, proti: 2003. gada 20. novembra rezolūciju par attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem (6), 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par plašāku Eiropu — jauna kaimiņattiecību politika (7), 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku (8), 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu (9), 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (10), 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (11), 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (12), 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību — EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (13), kā arī 2014. gada 12. marta rezolūciju par prioritāšu izvērtēšanu un noteikšanu ES attiecībām ar Austrumu partnerības valstīm (14),

| — | ņemot vērā ES Austrumu partnerības samitā 2015. gada 22. maijā pieņemto Rīgas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Austrumu partnerības samitā 2015. gada 22. maijā pieņemto Rīgas deklarāciju,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi augsta līmeņa analītiķu grupa nākotnes enerģijas kopienas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi augsta līmeņa analītiķu grupa nākotnes enerģijas kopienas jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0194/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0194/2015),

| A. | tā kā Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) tika izstrādāta nolūkā padziļināt Eiropas Savienības (ES) attiecības ar kaimiņvalstīm, uzlabot sadarbību ar tām un stiprināt savstarpējās partnerības, lai tādējādi izveidotu kopīgas stabilitātes, drošības un labklājības telpu, kā uzsvērts LES 8. pantā; tā kā šis mērķis paliek nemainīgs; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) tika izstrādāta nolūkā padziļināt Eiropas Savienības (ES) attiecības ar kaimiņvalstīm, uzlabot sadarbību ar tām un stiprināt savstarpējās partnerības, lai tādējādi izveidotu kopīgas stabilitātes, drošības un labklājības telpu, kā uzsvērts LES 8. pantā; tā kā šis mērķis paliek nemainīgs;

| B. | tā kā patlaban kaimiņreģionu valstīs notiek pārmaiņas, kas izriet no aizvien lielāka skaita ieilgušu un jaunu drošības problēmu, un šo valstu stabilitāte un drošība ir mazinājusies, kā arī tās skar dziļāka ekonomikas krīze salīdzinot ar laikposmu, kad EKP sāka īstenot; |
| --- | --- |

B.

tā kā patlaban kaimiņreģionu valstīs notiek pārmaiņas, kas izriet no aizvien lielāka skaita ieilgušu un jaunu drošības problēmu, un šo valstu stabilitāte un drošība ir mazinājusies, kā arī tās skar dziļāka ekonomikas krīze salīdzinot ar laikposmu, kad EKP sāka īstenot;

| C. | tā kā pārskatītā politika būtu jābalsta uz savstarpēju atbildību un kopīgām saistībām attiecībā uz ES vērtībām un principiem, tostarp demokrātiju un tiesiskumu, cilvēktiesībām un efektīvām, atbildīgām un pārredzamām valsts iestādēm, un tā kā tas ir kaimiņreģionu valstu iedzīvotāju interesēs tādā pašā mērā kā mūsu pašu interesēs, jo tas nodrošina stabilitāti, drošību un labklājību; tā kā, neraugoties uz sarežģījumiem un problēmām praktiskā līmenī, Eiropas Savienībai ir nelokāmi jāturpina sniegt atbalsts pārejas procesiem visās valstīs, veicinot demokratizāciju, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā pārskatītā politika būtu jābalsta uz savstarpēju atbildību un kopīgām saistībām attiecībā uz ES vērtībām un principiem, tostarp demokrātiju un tiesiskumu, cilvēktiesībām un efektīvām, atbildīgām un pārredzamām valsts iestādēm, un tā kā tas ir kaimiņreģionu valstu iedzīvotāju interesēs tādā pašā mērā kā mūsu pašu interesēs, jo tas nodrošina stabilitāti, drošību un labklājību; tā kā, neraugoties uz sarežģījumiem un problēmām praktiskā līmenī, Eiropas Savienībai ir nelokāmi jāturpina sniegt atbalsts pārejas procesiem visās valstīs, veicinot demokratizāciju, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu;

| D. | tā kā plašus kaimiņreģionu valstu apvidus joprojām ietekmē bruņoti vai “iesaldēti” konflikti un krīzes; tā kā partnervalstīm ir jācenšas miermīlīgi atrisināt pašreizējos konfliktus; tā kā konflikti, tostarp “iesaldēti” vai ieilguši konflikti, kavē ekonomiskās, sociālās un politiskās pārmaiņas, kā arī reģionālo sadarbību, stabilitāti un drošību; tā kā ES būtu jārīkojas aktīvāk, lai panāktu miermīlīgu risinājumu pašreizējiem konfliktiem, |
| --- | --- |

D.

tā kā plašus kaimiņreģionu valstu apvidus joprojām ietekmē bruņoti vai “iesaldēti” konflikti un krīzes; tā kā partnervalstīm ir jācenšas miermīlīgi atrisināt pašreizējos konfliktus; tā kā konflikti, tostarp “iesaldēti” vai ieilguši konflikti, kavē ekonomiskās, sociālās un politiskās pārmaiņas, kā arī reģionālo sadarbību, stabilitāti un drošību; tā kā ES būtu jārīkojas aktīvāk, lai panāktu miermīlīgu risinājumu pašreizējiem konfliktiem,

| E. | tā kā šie konflikti negatīvi ietekmē patiesas un efektīvas EKP daudzpusējas dimensijas izveidi; tā kā miers un stabilitāte ir EKP pamatelementi; tā kā partnervalstīm šie principi ir jāievēro; |
| --- | --- |

E.

tā kā šie konflikti negatīvi ietekmē patiesas un efektīvas EKP daudzpusējas dimensijas izveidi; tā kā miers un stabilitāte ir EKP pamatelementi; tā kā partnervalstīm šie principi ir jāievēro;

| F. | tā kā ES stingri nosoda jebkādus cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp vardarbību pret sievietēm un meitenēm, izvarošanu, vergturību, goda aizstāvēšanas noziegumus, piespiedu laulības, bērnu darbu un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES stingri nosoda jebkādus cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp vardarbību pret sievietēm un meitenēm, izvarošanu, vergturību, goda aizstāvēšanas noziegumus, piespiedu laulības, bērnu darbu un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu;

| G. | tā kā notikumi šajā reģionā kopš 2004. gada, bet jo īpaši dažos pēdējos gados, liecina, ka EKP nespēj adekvāti un ātri reaģēt uz strauji mainīgajiem un sarežģītajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā notikumi šajā reģionā kopš 2004. gada, bet jo īpaši dažos pēdējos gados, liecina, ka EKP nespēj adekvāti un ātri reaģēt uz strauji mainīgajiem un sarežģītajiem apstākļiem;

| H. | tā kā EKP joprojām ir Eiropas Savienības ārpolitikas stratēģiska prioritāte; tā kā EKP pārskatīšana ir jāveic ar mērķi to stiprināt, kā arī cenšoties turpināt progresu ceļā uz visaptverošu un efektīvu ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku kopumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā EKP joprojām ir Eiropas Savienības ārpolitikas stratēģiska prioritāte; tā kā EKP pārskatīšana ir jāveic ar mērķi to stiprināt, kā arī cenšoties turpināt progresu ceļā uz visaptverošu un efektīvu ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku kopumā;

| I. | tā kā Komisija un EĀDD kopīgi ar Padomi un Parlamentu ir centušies pārveidot EKP nolūkā novērst tās nepilnības un pielāgot to jaunajiem apstākļiem katrā konkrētā valstī un starptautiskajā līmenī, īpaši pēc Arābu pavasara; tā kā tas tika atspoguļots jaunajā EKP finanšu instrumentā 2014.–2020. gadam — Eiropas kaimiņattiecību instrumentā (EKI); tā kā, pārskatot EKP, būtu jāņem vērā pašreizējās problēmas, ko rada krīze Austrumukrainā, Krimas okupācija un Da’esh; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija un EĀDD kopīgi ar Padomi un Parlamentu ir centušies pārveidot EKP nolūkā novērst tās nepilnības un pielāgot to jaunajiem apstākļiem katrā konkrētā valstī un starptautiskajā līmenī, īpaši pēc Arābu pavasara; tā kā tas tika atspoguļots jaunajā EKP finanšu instrumentā 2014.–2020. gadam — Eiropas kaimiņattiecību instrumentā (EKI); tā kā, pārskatot EKP, būtu jāņem vērā pašreizējās problēmas, ko rada krīze Austrumukrainā, Krimas okupācija un Da’esh;

| J. | tā kā nedrošība, nestabilitāte un nelabvēlīgi sociālie un ekonomiskie apstākļi kaimiņvalstīs var radīt negatīvu ietekmi un apturēt iepriekšējās demokrātiskās tendences; |
| --- | --- |

J.

tā kā nedrošība, nestabilitāte un nelabvēlīgi sociālie un ekonomiskie apstākļi kaimiņvalstīs var radīt negatīvu ietekmi un apturēt iepriekšējās demokrātiskās tendences;

| K. | tā kā kopš jaunās pieejas ieviešanas 2011. gadā politiskie notikumi apkārtējos reģionos liecina, ka ES ir vairāk jāpārdomā tās attiecības ar kaimiņvalstīm, ņemot vērā atšķirīgo reālo situāciju ES teritorijā un ārpus tās; tā kā ES ir jārisina jaunas problēmas kaimiņvalstīs un jāpielāgo sava stratēģija, pārbaudot savas intereses un prioritātes, kā arī novērtējot politikas instrumentus, stimulus un pieejamos resursus un to pievilcību partneru skatījumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš jaunās pieejas ieviešanas 2011. gadā politiskie notikumi apkārtējos reģionos liecina, ka ES ir vairāk jāpārdomā tās attiecības ar kaimiņvalstīm, ņemot vērā atšķirīgo reālo situāciju ES teritorijā un ārpus tās; tā kā ES ir jārisina jaunas problēmas kaimiņvalstīs un jāpielāgo sava stratēģija, pārbaudot savas intereses un prioritātes, kā arī novērtējot politikas instrumentus, stimulus un pieejamos resursus un to pievilcību partneru skatījumā;

| L. | tā kā EKP 2011. gada pārskats liecināja, ka jaunā pieeja ir jābalsta uz savstarpēju pārskatatbildību un kopīgām saistībām attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma universālajām vērtībām; |
| --- | --- |

L.

tā kā EKP 2011. gada pārskats liecināja, ka jaunā pieeja ir jābalsta uz savstarpēju pārskatatbildību un kopīgām saistībām attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma universālajām vērtībām;

| M. | tā kā ES būtu jārīkojas aktīvāk, lai panāktu miermīlīgu risinājumu pašreizējiem konfliktiem, jo īpaši “iesaldētu” un ieilgušu konfliktu gadījumā, kas pašlaik rada nepārvaramu šķērsli EKP pilnvērtīgai attīstībai kā austrumos, tā dienvidos, kavējot labas kaimiņattiecības un reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES būtu jārīkojas aktīvāk, lai panāktu miermīlīgu risinājumu pašreizējiem konfliktiem, jo īpaši “iesaldētu” un ieilgušu konfliktu gadījumā, kas pašlaik rada nepārvaramu šķērsli EKP pilnvērtīgai attīstībai kā austrumos, tā dienvidos, kavējot labas kaimiņattiecības un reģionālo sadarbību;

| N. | tā kā EKP attiecas uz atšķirīgiem kaimiņvalstu reģioniem, aptverot valstis ar dažādām interesēm, mērķiem un iespējām; |
| --- | --- |

N.

tā kā EKP attiecas uz atšķirīgiem kaimiņvalstu reģioniem, aptverot valstis ar dažādām interesēm, mērķiem un iespējām;

| O. | tā kā ir nepieciešama diferencēta pieeja un katras valsts vajadzībām pielāgota politika, īpaši tāpēc, ka ES kaimiņreģioni ir sadrumstalotāki nekā jebkad iepriekš un šo reģionu valstis savā starpā atšķiras daudzos aspektos, tostarp attiecībā uz to mērķiem un gaidām saistībā ar ES, kā arī problēmām, ar ko nākas saskarties, un ārējiem faktoriem; tā kā ES divpusējās attiecības ar EKP valstīm atrodas dažādos attīstības posmos; tā kā principa “vairāk par vairāk” efektīva izmantošana ir būtiski svarīga, lai veidotu un diferencētu attiecības ar partnervalstīm, un ES gan resursu, gan citu EKP ietvaros paredzētu stimulu veidā būtu “jāatalgo” valstis, kas demonstrē pastiprinātu sadarbību ar ES un progresu Eiropas vērtību īstenošanā; tā kā ES kaimiņvalstīm būtu jāspēj pašām noteikt savu nākotni neatkarīgi no ārēja spiediena; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir nepieciešama diferencēta pieeja un katras valsts vajadzībām pielāgota politika, īpaši tāpēc, ka ES kaimiņreģioni ir sadrumstalotāki nekā jebkad iepriekš un šo reģionu valstis savā starpā atšķiras daudzos aspektos, tostarp attiecībā uz to mērķiem un gaidām saistībā ar ES, kā arī problēmām, ar ko nākas saskarties, un ārējiem faktoriem; tā kā ES divpusējās attiecības ar EKP valstīm atrodas dažādos attīstības posmos; tā kā principa “vairāk par vairāk” efektīva izmantošana ir būtiski svarīga, lai veidotu un diferencētu attiecības ar partnervalstīm, un ES gan resursu, gan citu EKP ietvaros paredzētu stimulu veidā būtu “jāatalgo” valstis, kas demonstrē pastiprinātu sadarbību ar ES un progresu Eiropas vērtību īstenošanā; tā kā ES kaimiņvalstīm būtu jāspēj pašām noteikt savu nākotni neatkarīgi no ārēja spiediena;

| P. | tā kā ikgadējos progresa ziņojumos par vērtējamu kritēriju būtu jāuzskata progress, kas panākts saistībā ar konfliktu un pretrunu atrisināšanu starp EKP valstīm; |
| --- | --- |

P.

tā kā ikgadējos progresa ziņojumos par vērtējamu kritēriju būtu jāuzskata progress, kas panākts saistībā ar konfliktu un pretrunu atrisināšanu starp EKP valstīm;

| Q. | tā kā suverēnu valstu teritoriālās integritātes ievērošana ir Eiropas kaimiņvalstu savstarpējo attiecību pamatprincips un jebkuras valsts īstenota citas valsts teritorijas okupācija ir nepieļaujama; |
| --- | --- |

Q.

tā kā suverēnu valstu teritoriālās integritātes ievērošana ir Eiropas kaimiņvalstu savstarpējo attiecību pamatprincips un jebkuras valsts īstenota citas valsts teritorijas okupācija ir nepieļaujama;

| R. | tā kā daudzgadu finanšu shēmas ietvaros līdz 2020. gadam Eiropas Savienībai pieejamie resursi tās “pasaules mēroga dalībnieka” darbībai ir tikai 6 % no kopējā budžeta un aptver visas saistītās programmas, tostarp atbalstu attīstībai un sadarbībai; |
| --- | --- |

R.

tā kā daudzgadu finanšu shēmas ietvaros līdz 2020. gadam Eiropas Savienībai pieejamie resursi tās “pasaules mēroga dalībnieka” darbībai ir tikai 6 % no kopējā budžeta un aptver visas saistītās programmas, tostarp atbalstu attīstībai un sadarbībai;

| S. | tā kā EKP ir sniegusi ieguldījumu vienotas ES nostājas formulēšanā kaimiņvalstīs kopumā; tā kā dalībvalstīm vajadzētu uzņemties svarīgu lomu Eiropas kaimiņreģionos, saskaņojot savus centienus un palielinot ES uzticamību un spēju darboties, ievērojot vienotu ES nostāju; |
| --- | --- |

S.

tā kā EKP ir sniegusi ieguldījumu vienotas ES nostājas formulēšanā kaimiņvalstīs kopumā; tā kā dalībvalstīm vajadzētu uzņemties svarīgu lomu Eiropas kaimiņreģionos, saskaņojot savus centienus un palielinot ES uzticamību un spēju darboties, ievērojot vienotu ES nostāju;

| T. | tā kā Komisijas un EĀDD īstenotajam apspriežu procesam vajadzētu būt vispusīgam un iekļaujošam, lai nodrošinātu, ka apspriedes notiek ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām; tā kā būtu jāuzsver, ka ir būtiski veicināt sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības organizāciju dalību šajā apspriežu procesā; tā kā ir jāveic papildu darbs, lai uzlabotu EKP atpazīstamību un informētību par EKP partnervalstu sabiedriskās domas ietvaros; |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisijas un EĀDD īstenotajam apspriežu procesam vajadzētu būt vispusīgam un iekļaujošam, lai nodrošinātu, ka apspriedes notiek ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām; tā kā būtu jāuzsver, ka ir būtiski veicināt sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības organizāciju dalību šajā apspriežu procesā; tā kā ir jāveic papildu darbs, lai uzlabotu EKP atpazīstamību un informētību par EKP partnervalstu sabiedriskās domas ietvaros;

| U. | tā kā austrumu un dienvidu kaimiņvalstis saskaras ar atšķirīgām problēmām un, lai tās sekmīgi risinātu, EKP ir jābūt elastīgai un pielāgojamai katra reģiona īpašajām vajadzībām un problēmām, |
| --- | --- |

U.

tā kā austrumu un dienvidu kaimiņvalstis saskaras ar atšķirīgām problēmām un, lai tās sekmīgi risinātu, EKP ir jābūt elastīgai un pielāgojamai katra reģiona īpašajām vajadzībām un problēmām,

| 1. | uzsver EKP pārskatīšanas svarīgumu, nepieciešamību un savlaicīgumu; uzsver, ka pārskatītajai EKP ir jābūt tādai, ar ko var ātri un atbilstoši reaģēt konkrētā situācijā un vietā, vienlaikus piedāvājot arī tālejošu stratēģisku redzējumu par to, kā attīstīt attiecības ar kaimiņvalstīm gan divpusējā, gan daudzpusējā satvarā saskaņā ar apņemšanos veicināt pamatvērtības, uz kurām ir balstīta šī politika; |
| --- | --- |

1.

uzsver EKP pārskatīšanas svarīgumu, nepieciešamību un savlaicīgumu; uzsver, ka pārskatītajai EKP ir jābūt tādai, ar ko var ātri un atbilstoši reaģēt konkrētā situācijā un vietā, vienlaikus piedāvājot arī tālejošu stratēģisku redzējumu par to, kā attīstīt attiecības ar kaimiņvalstīm gan divpusējā, gan daudzpusējā satvarā saskaņā ar apņemšanos veicināt pamatvērtības, uz kurām ir balstīta šī politika;

| 2. | uzsver, ka EKP ir būtiska ES ārpolitikas daļa un tā jāsaglabā kā vienota politika; uzskata, ka EKP ir daļa no ES ārējās darbības, kuras potenciāls un vienreizība meklējams spējā globālas pieejas ietvaros izmantot daudz dažādu instrumentu diplomātijas, drošības, aizsardzības, ekonomikas, tirdzniecības, attīstības un humānās palīdzības nozarēs; uzskata, ka efektīva EKP ir būtiski svarīga, lai stiprinātu ES ārpolitikas uzticamību un tās vietu pasaules mērogā, un ka EKP ir jāapliecina ES patiesā vadošā loma kaimiņreģionos un attiecībās ar mūsu pasaules mēroga partneriem; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka EKP ir būtiska ES ārpolitikas daļa un tā jāsaglabā kā vienota politika; uzskata, ka EKP ir daļa no ES ārējās darbības, kuras potenciāls un vienreizība meklējams spējā globālas pieejas ietvaros izmantot daudz dažādu instrumentu diplomātijas, drošības, aizsardzības, ekonomikas, tirdzniecības, attīstības un humānās palīdzības nozarēs; uzskata, ka efektīva EKP ir būtiski svarīga, lai stiprinātu ES ārpolitikas uzticamību un tās vietu pasaules mērogā, un ka EKP ir jāapliecina ES patiesā vadošā loma kaimiņreģionos un attiecībās ar mūsu pasaules mēroga partneriem;

| 3. | uzskata, ka joprojām ir aktuāli EKP sākotnēji izvirzītie mērķi — izveidot uz Savienības kopējām vērtībām un principiem balstītu labklājības, stabilitātes, drošības un labu kaimiņattiecību telpu, sniedzot atbalstu un stimulus tādu būtisku strukturālu reformu īstenošanai kaimiņvalstīs, par kuru īstenošanu tās pašas atbildēs un arī pašas piekritīs to veikšanai, kas ļaus īstenot pastiprinātu sadarbību ar ES; tāpēc uzsver, ka ir jāņem vērā gūtā pieredze, jāatgriežas pie pamatiem un minētie mērķi atkal jāizvirza par darba kārtības prioritāti; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka joprojām ir aktuāli EKP sākotnēji izvirzītie mērķi — izveidot uz Savienības kopējām vērtībām un principiem balstītu labklājības, stabilitātes, drošības un labu kaimiņattiecību telpu, sniedzot atbalstu un stimulus tādu būtisku strukturālu reformu īstenošanai kaimiņvalstīs, par kuru īstenošanu tās pašas atbildēs un arī pašas piekritīs to veikšanai, kas ļaus īstenot pastiprinātu sadarbību ar ES; tāpēc uzsver, ka ir jāņem vērā gūtā pieredze, jāatgriežas pie pamatiem un minētie mērķi atkal jāizvirza par darba kārtības prioritāti;

| 4. | uzsver stratēģisko nozīmi, kura piemīt EKP kā politikai, kas rada daudzslāņainas attiecības un spēcīgu savstarpēju atkarību starp ES un tās partnervalstīm kaimiņreģionos; uzsver, ka būtiska EKP problēma ir saistīta ar jūtamu un konkrētu uzlabojumu nodrošināšanu partnervalstu iedzīvotājiem; uzskata, ka EKP būtu jākļūst par spēcīgāku, vairāk politiski ievirzītu un efektīvāku politiku, arī stiprinot tās pozitīvos elementus, tostarp lielāku uzsvaru uz partnerībām ar sabiedrību, diferenciāciju un pieeju “vairāk pa vairāk”; |
| --- | --- |

4.

uzsver stratēģisko nozīmi, kura piemīt EKP kā politikai, kas rada daudzslāņainas attiecības un spēcīgu savstarpēju atkarību starp ES un tās partnervalstīm kaimiņreģionos; uzsver, ka būtiska EKP problēma ir saistīta ar jūtamu un konkrētu uzlabojumu nodrošināšanu partnervalstu iedzīvotājiem; uzskata, ka EKP būtu jākļūst par spēcīgāku, vairāk politiski ievirzītu un efektīvāku politiku, arī stiprinot tās pozitīvos elementus, tostarp lielāku uzsvaru uz partnerībām ar sabiedrību, diferenciāciju un pieeju “vairāk pa vairāk”;

| 5. | uzsver, ka pārskatītās politikas centrā joprojām jābūt vispārējām pamatvērtībām — cilvēktiesībām, tiesiskumam, demokrātijai, brīvībai, vienlīdzībai un cilvēka cieņas ievērošanai, kas veido ES pamatu, kā noteikts ES ar trešām valstīm parakstīto asociācijas nolīgumu 2. pantā; atkārtoti uzsver, ka partnervalstu interesēs ir stiprināt tiesiskumu un atbalstīt demokrātiju un cilvēktiesības, un prasa paredzēt stingrākus nosacījumus attiecībā uz šo vispārējo pamatvērtību ievērošanu; šajā saistībā uzsver ES īpašā pārstāvja (ESĪP) cilvēktiesību jomā un Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) nozīmi; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pārskatītās politikas centrā joprojām jābūt vispārējām pamatvērtībām — cilvēktiesībām, tiesiskumam, demokrātijai, brīvībai, vienlīdzībai un cilvēka cieņas ievērošanai, kas veido ES pamatu, kā noteikts ES ar trešām valstīm parakstīto asociācijas nolīgumu 2. pantā; atkārtoti uzsver, ka partnervalstu interesēs ir stiprināt tiesiskumu un atbalstīt demokrātiju un cilvēktiesības, un prasa paredzēt stingrākus nosacījumus attiecībā uz šo vispārējo pamatvērtību ievērošanu; šajā saistībā uzsver ES īpašā pārstāvja (ESĪP) cilvēktiesību jomā un Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) nozīmi;

| 6. | uzsver, ka atjaunotajai politikai ir jābūt stratēģiskākai, mērķtiecīgākai un elastīgākai un ar reālu politisko skatījumu, kā arī tai jābūt politiski motivētai; aicina ES formulēt skaidru un tālejošu politisko skatījumu attiecībā uz EKP un veltīt īpašu uzmanību savām politiskajām prioritātēm austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs, ņemot vērā dažādās problēmas, ar kurām saskaras valstis katrā reģionā, kā arī to dažādos mērķus un politiskos centienus; uzsver, ka partnerības ar Austrumu un Vidusjūras reģiona valstīm ir ārkārtīgi svarīgas; aicina uz austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs norīkot īpašus pārstāvjus, kuru uzdevums būtu politiski koordinēt pārskatīto politiku un piedalīties visās ES darbībās, kas tiek īstenotas attiecīgajās kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka atjaunotajai politikai ir jābūt stratēģiskākai, mērķtiecīgākai un elastīgākai un ar reālu politisko skatījumu, kā arī tai jābūt politiski motivētai; aicina ES formulēt skaidru un tālejošu politisko skatījumu attiecībā uz EKP un veltīt īpašu uzmanību savām politiskajām prioritātēm austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs, ņemot vērā dažādās problēmas, ar kurām saskaras valstis katrā reģionā, kā arī to dažādos mērķus un politiskos centienus; uzsver, ka partnerības ar Austrumu un Vidusjūras reģiona valstīm ir ārkārtīgi svarīgas; aicina uz austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs norīkot īpašus pārstāvjus, kuru uzdevums būtu politiski koordinēt pārskatīto politiku un piedalīties visās ES darbībās, kas tiek īstenotas attiecīgajās kaimiņvalstīs;

| 7. | uzsver dalībvalstu, to kompetences un divpusējo attiecību ar EKP valstīm būtisko nozīmi saskaņotas ES politikas veidošanā; uzsver vajadzību nodrošināt pienācīgu koordināciju starp Augsto pārstāvi/Komisijas priekšsēdētāja vietnieci, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāru, ES delegācijām un ES īpašajiem pārstāvjiem, lai novērstu centienu dublēšanos; uzsver, ka Eiropas Savienības delegācijas ir nozīmīgs dalībnieks EKP īstenošanā; |
| --- | --- |

7.

uzsver dalībvalstu, to kompetences un divpusējo attiecību ar EKP valstīm būtisko nozīmi saskaņotas ES politikas veidošanā; uzsver vajadzību nodrošināt pienācīgu koordināciju starp Augsto pārstāvi/Komisijas priekšsēdētāja vietnieci, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāru, ES delegācijām un ES īpašajiem pārstāvjiem, lai novērstu centienu dublēšanos; uzsver, ka Eiropas Savienības delegācijas ir nozīmīgs dalībnieks EKP īstenošanā;

| 8. | aicina PV/AP izstrādāt tādus priekšlikumus sadarbībai ar tām Eiropas kaimiņvalstīm, kuras vēlas sadarboties, par paraugu ņemot Eiropas Ekonomikas zonas modeli, kas varētu būt nākamais solis to Eiropas perspektīvā un kas pamatotos uz ciešāku iesaistīšanos ES zonā saistībā ar brīvībām un pilnīgu integrāciju kopējā tirgū, un ietvertu arī ciešāku sadarbību kopējā ārpolitikā un drošības politikā (KĀDP); |
| --- | --- |

8.

aicina PV/AP izstrādāt tādus priekšlikumus sadarbībai ar tām Eiropas kaimiņvalstīm, kuras vēlas sadarboties, par paraugu ņemot Eiropas Ekonomikas zonas modeli, kas varētu būt nākamais solis to Eiropas perspektīvā un kas pamatotos uz ciešāku iesaistīšanos ES zonā saistībā ar brīvībām un pilnīgu integrāciju kopējā tirgū, un ietvertu arī ciešāku sadarbību kopējā ārpolitikā un drošības politikā (KĀDP);

| 9. | mudina noteikt īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa prioritātes un stratēģiskos mērķus, neaizmirstot, ka ar EKP ir jāveido diferencēta pieeja sadarbībai dažādās jomās gan EKP valstu starpā, gan ar šīm valstīm; uzsver, ka definējot savu pieeju, ES ir jāņem vērā savas un attiecīgo atsevišķo valstu intereses un prioritātes, kā arī to attīstības līmenis, ievērojot sabiedrības intereses un mērķus, kā arī šo valstu politiskie centieni un ģeopolitiskā vide; |
| --- | --- |

9.

mudina noteikt īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa prioritātes un stratēģiskos mērķus, neaizmirstot, ka ar EKP ir jāveido diferencēta pieeja sadarbībai dažādās jomās gan EKP valstu starpā, gan ar šīm valstīm; uzsver, ka definējot savu pieeju, ES ir jāņem vērā savas un attiecīgo atsevišķo valstu intereses un prioritātes, kā arī to attīstības līmenis, ievērojot sabiedrības intereses un mērķus, kā arī šo valstu politiskie centieni un ģeopolitiskā vide;

| 10. | uzsver, ka par galvenajiem jaunās pieejas aspektiem jāizvirza vietēja mēroga līdzdalība, savstarpēja pārskatatbildība un iekļautība, lai tādējādi nodrošinātu, ka EKP sniegtās priekšrocības valstīs sasniedz visus sabiedrības līmeņus, nevis tiek koncentrētas konkrētu grupu ietvaros; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka par galvenajiem jaunās pieejas aspektiem jāizvirza vietēja mēroga līdzdalība, savstarpēja pārskatatbildība un iekļautība, lai tādējādi nodrošinātu, ka EKP sniegtās priekšrocības valstīs sasniedz visus sabiedrības līmeņus, nevis tiek koncentrētas konkrētu grupu ietvaros;

| 11. | uzsver savu pārliecību, ka partnervalstu attīstības potenciāla stiprināšanas labad ir jāpaplašina pašreizējais EKP īstenotais politiskais dialogs un jāiekļauj tajā sociālais, ekonomikas un kultūras dialogs, ņemot vērā visus partnervalstu politiskās, sociālās, etniskās un kultūru daudzveidības aspektus; uzsver pozitīvos rezultātus, ko deva teritoriālā sadarbība, tieši iesaistot vietējās pašvaldības; |
| --- | --- |

11.

uzsver savu pārliecību, ka partnervalstu attīstības potenciāla stiprināšanas labad ir jāpaplašina pašreizējais EKP īstenotais politiskais dialogs un jāiekļauj tajā sociālais, ekonomikas un kultūras dialogs, ņemot vērā visus partnervalstu politiskās, sociālās, etniskās un kultūru daudzveidības aspektus; uzsver pozitīvos rezultātus, ko deva teritoriālā sadarbība, tieši iesaistot vietējās pašvaldības;

| 12. | pauž nožēlu par ierobežotajiem resursiem, kas piešķirti ES sadarbībai ar tās partneriem kaimiņreģionu valstīs, īpaši salīdzinājumā ar daudz lielākiem resursiem, ko EKP valstīs ieguldījušas ieinteresētās puses no trešām valstīm; norāda, ka tas mazina ES spēju atbalstīt un īstenot politikas darbības, kas atbilst ES stratēģiskajām interesēm tās kaimiņvalstīs; uzsver nepieciešamību pilnveidot atbalstu un palielināt līdzekļus, lai efektīvi atalgotu un atbalstītu partnervalstis, kuras ir patiesi apņēmušās īstenot reformas, demokratizāciju un ievērot cilvēktiesības un kuras ir panākušas jūtamu progresu virzībā uz šo mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par ierobežotajiem resursiem, kas piešķirti ES sadarbībai ar tās partneriem kaimiņreģionu valstīs, īpaši salīdzinājumā ar daudz lielākiem resursiem, ko EKP valstīs ieguldījušas ieinteresētās puses no trešām valstīm; norāda, ka tas mazina ES spēju atbalstīt un īstenot politikas darbības, kas atbilst ES stratēģiskajām interesēm tās kaimiņvalstīs; uzsver nepieciešamību pilnveidot atbalstu un palielināt līdzekļus, lai efektīvi atalgotu un atbalstītu partnervalstis, kuras ir patiesi apņēmušās īstenot reformas, demokratizāciju un ievērot cilvēktiesības un kuras ir panākušas jūtamu progresu virzībā uz šo mērķu sasniegšanu;

| 13. | uzsver vajadzību stiprināt pārskatatbildības un pārredzamības mehānismus partnervalstīs, lai nodrošinātu, ka tās spēj apgūt un izmantot līdzekļus efektīvā un atbildīgā veidā; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt efektīvus mehānismus ES atbalsta izmantošanas pārraudzībai un uzraudzībai EKP valstīs, tostarp izmantojot pilsoniskās sabiedrības īstenotu kontroli; |
| --- | --- |

13.

uzsver vajadzību stiprināt pārskatatbildības un pārredzamības mehānismus partnervalstīs, lai nodrošinātu, ka tās spēj apgūt un izmantot līdzekļus efektīvā un atbildīgā veidā; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt efektīvus mehānismus ES atbalsta izmantošanas pārraudzībai un uzraudzībai EKP valstīs, tostarp izmantojot pilsoniskās sabiedrības īstenotu kontroli;

| 14. | aicina ES uzlabot koordināciju ar citiem līdzekļu devējiem un starptautiskajām finanšu iestādēm, tostarp īstenojot AMICI iniciatīvu, saskaņā ar savu apņemšanos kļūt par atbildīgāku, cienītu un efektīvu pasaules mēroga dalībnieku un uzsver nepieciešamību veikt kopīgu plānošanu ar dalībvalstīm un to starpā; uzsver, ka ir jāuzlabo koordinācija ar dalībvalstīm, kā arī ar reģionālajām un vietējām iestādēm, lai nodrošinātu vienotu, saskaņotu un efektīvu pieeju attiecībā uz īstermiņa un vidēja termiņa mērķiem ES sadarbībā ar kaimiņvalstīm, un aicina Padomē sākt diskusiju par šo jautājumu; |
| --- | --- |

14.

aicina ES uzlabot koordināciju ar citiem līdzekļu devējiem un starptautiskajām finanšu iestādēm, tostarp īstenojot AMICI iniciatīvu, saskaņā ar savu apņemšanos kļūt par atbildīgāku, cienītu un efektīvu pasaules mēroga dalībnieku un uzsver nepieciešamību veikt kopīgu plānošanu ar dalībvalstīm un to starpā; uzsver, ka ir jāuzlabo koordinācija ar dalībvalstīm, kā arī ar reģionālajām un vietējām iestādēm, lai nodrošinātu vienotu, saskaņotu un efektīvu pieeju attiecībā uz īstermiņa un vidēja termiņa mērķiem ES sadarbībā ar kaimiņvalstīm, un aicina Padomē sākt diskusiju par šo jautājumu;

| 15. | uzsver, ka ES ir jānodrošina pietiekams finansējums, lai īstenotu tās mērķus saistībā ar pastiprinātu iesaisti kaimiņvalstu reģionos; uzskata, ka ārējo finanšu instrumentu vidēja termiņa pārskatā būtu jāņem vērā pārskatītā politika un ka EKI tāpēc jāatspoguļo mērķis padarīt EKP efektīvāku un nodrošināt ES sadarbības ar saviem partneriem paredzamību un ilgtspējību, kā arī atbilstošu procedūras elastību; turklāt prasa nodrošināt lielāku saskaņotību un konsekvenci starp dažādiem ES ārējā finansējuma instrumentiem; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ES ir jānodrošina pietiekams finansējums, lai īstenotu tās mērķus saistībā ar pastiprinātu iesaisti kaimiņvalstu reģionos; uzskata, ka ārējo finanšu instrumentu vidēja termiņa pārskatā būtu jāņem vērā pārskatītā politika un ka EKI tāpēc jāatspoguļo mērķis padarīt EKP efektīvāku un nodrošināt ES sadarbības ar saviem partneriem paredzamību un ilgtspējību, kā arī atbilstošu procedūras elastību; turklāt prasa nodrošināt lielāku saskaņotību un konsekvenci starp dažādiem ES ārējā finansējuma instrumentiem;

| 16. | uzsver stimulējošo nozīmi, kas šajā saistībā piemīt Eiropas Demokrātijas fondam, papildinot līdzšinējos ES instrumentus ar jaunu, elastīgāku un reaģētspējīgāku, kā arī finansiāli efektīvāku pieeju, kas nodrošina trūkumu novēršanu; aicina Komisiju piešķirt EDF vairāk līdzekļu; |
| --- | --- |

16.

uzsver stimulējošo nozīmi, kas šajā saistībā piemīt Eiropas Demokrātijas fondam, papildinot līdzšinējos ES instrumentus ar jaunu, elastīgāku un reaģētspējīgāku, kā arī finansiāli efektīvāku pieeju, kas nodrošina trūkumu novēršanu; aicina Komisiju piešķirt EDF vairāk līdzekļu;

| 17. | atzīst, ka attieksmei pret Eiropu un ES kaimiņvalstīs ir faktiska ietekme uz konfliktu, bet noraida jebkādu līdzdalību represijās un cilvēktiesību pārkāpumos kaimiņvalstīs, kas veikti, īstenojot kļūdainus īstermiņa pasākumus stabilitātes panākšanai; |
| --- | --- |

17.

atzīst, ka attieksmei pret Eiropu un ES kaimiņvalstīs ir faktiska ietekme uz konfliktu, bet noraida jebkādu līdzdalību represijās un cilvēktiesību pārkāpumos kaimiņvalstīs, kas veikti, īstenojot kļūdainus īstermiņa pasākumus stabilitātes panākšanai;

ES mērogā īstenotas rīcības pievienotā vērtība

Eiropas kaimiņattiecību politikas pārveidošana

| 18. | uzsver nepieciešamību pārveidot EKP, lai izveidotu spēcīgas, noturīgas partnerības ar EKP valstīm, pamatojoties uz ES vērtību un principu saglabāšanu un ievērošanu, kā arī savstarpējo interešu veicināšanu; aicina pamatot politikas tehniskos aspektus ar skaidru politisko redzējumu; |
| --- | --- |

18.

uzsver nepieciešamību pārveidot EKP, lai izveidotu spēcīgas, noturīgas partnerības ar EKP valstīm, pamatojoties uz ES vērtību un principu saglabāšanu un ievērošanu, kā arī savstarpējo interešu veicināšanu; aicina pamatot politikas tehniskos aspektus ar skaidru politisko redzējumu;

| 19. | norāda, ka EKP būtu jāizmanto sava metodika un instrumenti, kam būtu jāatbilst dažādu EKP valstu un ES centienu, vajadzību un nosprausto mērķu līmenim; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka EKP būtu jāizmanto sava metodika un instrumenti, kam būtu jāatbilst dažādu EKP valstu un ES centienu, vajadzību un nosprausto mērķu līmenim;

| 20. | aicina Komisiju galveno uzmanību pievērst tām nozarēm, kuras tā kopā ar saviem partneriem apzinājusi kā tādas un kurās var panākt progresu un vispārēju pievienoto vērtību, un pakāpeniski paplašināt sadarbību, kas balstīta uz progresu un tālejošiem mērķiem, jo īpaši veicināt ekonomisko izaugsmi un sabiedrības attīstību, sevišķi pievēršoties jaunajām paaudzēm; uzsver, ka ekonomiskās reformas ir jāīsteno kopā ar politiskajām reformām un ka labu pārvaldību iespējams panākt, tikai nodrošinot atklātu, atbildīgu un pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu, kura pamatā ir demokrātiskas iestādes; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju galveno uzmanību pievērst tām nozarēm, kuras tā kopā ar saviem partneriem apzinājusi kā tādas un kurās var panākt progresu un vispārēju pievienoto vērtību, un pakāpeniski paplašināt sadarbību, kas balstīta uz progresu un tālejošiem mērķiem, jo īpaši veicināt ekonomisko izaugsmi un sabiedrības attīstību, sevišķi pievēršoties jaunajām paaudzēm; uzsver, ka ekonomiskās reformas ir jāīsteno kopā ar politiskajām reformām un ka labu pārvaldību iespējams panākt, tikai nodrošinot atklātu, atbildīgu un pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu, kura pamatā ir demokrātiskas iestādes;

| 21. | uzsver, ka paplašināšanās politika un kaimiņattiecību politika ir divas atšķirīgas politikas ar atšķirīgiem mērķiem; tomēr atkārtoti norāda, ka Eiropas valstis EKP ietvaros, tāpat kā jebkura Eiropas valsts, var pieteikties uzņemšanai Savienībā, ja tās izpilda atbilstības kritērijus un nosacījumus, kas minēti LES 49. pantā; atzīstot, ka vispirms ir īstenojamas reformas un pāreja, bet, nevēloties veicināt nereālistiskas gaidas, tomēr uzstāj, ka attiecībā uz visām valstīm, kuras atbilst šiem nosacījumiem un kuras ir apliecinājušas nepārprotamu eiropeisko tiecību un mērķus, kā stimuls ir jāsaglabā iespēja pievienoties Savienībai; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka paplašināšanās politika un kaimiņattiecību politika ir divas atšķirīgas politikas ar atšķirīgiem mērķiem; tomēr atkārtoti norāda, ka Eiropas valstis EKP ietvaros, tāpat kā jebkura Eiropas valsts, var pieteikties uzņemšanai Savienībā, ja tās izpilda atbilstības kritērijus un nosacījumus, kas minēti LES 49. pantā; atzīstot, ka vispirms ir īstenojamas reformas un pāreja, bet, nevēloties veicināt nereālistiskas gaidas, tomēr uzstāj, ka attiecībā uz visām valstīm, kuras atbilst šiem nosacījumiem un kuras ir apliecinājušas nepārprotamu eiropeisko tiecību un mērķus, kā stimuls ir jāsaglabā iespēja pievienoties Savienībai;

Atbalsts demokrātijai, tiesu reformai, tiesiskumam, labai pārvaldībai un institucionālās veiktspējas palielināšanai

| 22. | uzskata, ka centrālais EKP aspekts ir atbalsts demokrātijai, tiesiskumam, labai pārvaldībai, valstiskuma stiprināšanai, kā arī cilvēktiesībām un pamatbrīvībām; uzsver, ka EKP ietvaros nebūtu jāpieņem politikas virzieni, kas veicina šo pamatvērtību apdraudējumu; uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāpiedāvā stimuli un zinātība, lai veiktu un atbalstītu demokrātiskās reformas un pārvarētu politiskās, ekonomiskās un sociālās problēmas; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka centrālais EKP aspekts ir atbalsts demokrātijai, tiesiskumam, labai pārvaldībai, valstiskuma stiprināšanai, kā arī cilvēktiesībām un pamatbrīvībām; uzsver, ka EKP ietvaros nebūtu jāpieņem politikas virzieni, kas veicina šo pamatvērtību apdraudējumu; uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāpiedāvā stimuli un zinātība, lai veiktu un atbalstītu demokrātiskās reformas un pārvarētu politiskās, ekonomiskās un sociālās problēmas;

| 23. | uzsver, ka galvenā uzmanība joprojām jāpievērš tam, lai stiprinātu un konsolidētu demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, tiesu sistēmas neatkarību, cīņu pret korupciju, cieņu pret minoritāšu dažādību un to tiesību, tostarp LGBTI personu, cilvēku ar invaliditāti un etniskām minoritātēm piederošu personu tiesību, ievērošanu; uzsver, ka veidojot valstu iestāžu, tostarp to nacionālo asambleju spējas, kā arī atbalstot pilsonisko sabiedrību, demokrātijas aizstāvības grupas un politiskās partijas, tiks sekmēts politiskais dialogs un plurālisms; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka galvenā uzmanība joprojām jāpievērš tam, lai stiprinātu un konsolidētu demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, tiesu sistēmas neatkarību, cīņu pret korupciju, cieņu pret minoritāšu dažādību un to tiesību, tostarp LGBTI personu, cilvēku ar invaliditāti un etniskām minoritātēm piederošu personu tiesību, ievērošanu; uzsver, ka veidojot valstu iestāžu, tostarp to nacionālo asambleju spējas, kā arī atbalstot pilsonisko sabiedrību, demokrātijas aizstāvības grupas un politiskās partijas, tiks sekmēts politiskais dialogs un plurālisms;

| 24. | uzsver, ka sieviešu tiesības, dzimumu līdztiesība un tiesības uz nediskrimināciju ir pamattiesības un galvenie ES ārējās darbības principi; uzsver, ka ir svarīgi veicināt bērnu un jauniešu tiesības un dzimumu līdztiesību, kā arī palielināt sieviešu ekonomiskās un politiskās pilnvaras, lai ES kaimiņvalstīs veidotu iekļaujošas, pārtikušas un stabilas sabiedrības; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka sieviešu tiesības, dzimumu līdztiesība un tiesības uz nediskrimināciju ir pamattiesības un galvenie ES ārējās darbības principi; uzsver, ka ir svarīgi veicināt bērnu un jauniešu tiesības un dzimumu līdztiesību, kā arī palielināt sieviešu ekonomiskās un politiskās pilnvaras, lai ES kaimiņvalstīs veidotu iekļaujošas, pārtikušas un stabilas sabiedrības;

| 25. | uzskata, ka pārskatītajai EKP būtu vēl vairāk jāstiprina pamatbrīvību ievērošana EKP valstīs, veicinot tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, kā arī preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kas savukārt veicina ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka pārskatītajai EKP būtu vēl vairāk jāstiprina pamatbrīvību ievērošana EKP valstīs, veicinot tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, kā arī preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kas savukārt veicina ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošanu;

| 26. | uzsver, ka ir būtiski attīstīt EKP sociālo dimensiju, sadarbojoties ar partneriem cīņā pret nabadzību un atstumtību, stimulējot nodarbinātību un godīgu izaugsmi, motivējot veidot stabilas darba attiecības, kā arī veicinot izglītību, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, tādējādi risinot arī dažus no galvenajiem neregulārās migrācijas iemesliem; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ir būtiski attīstīt EKP sociālo dimensiju, sadarbojoties ar partneriem cīņā pret nabadzību un atstumtību, stimulējot nodarbinātību un godīgu izaugsmi, motivējot veidot stabilas darba attiecības, kā arī veicinot izglītību, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, tādējādi risinot arī dažus no galvenajiem neregulārās migrācijas iemesliem;

| 27. | atzīst ES un kaimiņreģionu valstu kultūras dialoga nozīmi konfliktu novēršanas un miera veidošanas jomā, radošo nozaru attīstībā, vārda brīvības stiprināšanā, sociālās un ekonomiskās attīstības atbalstīšanā, dialoga stiprināšanā ar pilsonisko sabiedrību un starp dažādu kultūru un reliģiju pārstāvjiem, arī lai novērstu aizvien pieaugošu diskrimināciju un vajāšanas, no kā cieš minoritāšu un reliģiskās grupas; aicina stiprināt kultūras attiecību ietvaru, kas ļautu izstrādāt mobilitātes, apmācības un spēju veidošanas un kultūras un izglītības apmaiņas programmas; |
| --- | --- |

27.

atzīst ES un kaimiņreģionu valstu kultūras dialoga nozīmi konfliktu novēršanas un miera veidošanas jomā, radošo nozaru attīstībā, vārda brīvības stiprināšanā, sociālās un ekonomiskās attīstības atbalstīšanā, dialoga stiprināšanā ar pilsonisko sabiedrību un starp dažādu kultūru un reliģiju pārstāvjiem, arī lai novērstu aizvien pieaugošu diskrimināciju un vajāšanas, no kā cieš minoritāšu un reliģiskās grupas; aicina stiprināt kultūras attiecību ietvaru, kas ļautu izstrādāt mobilitātes, apmācības un spēju veidošanas un kultūras un izglītības apmaiņas programmas;

| 28. | uzsver, ka būtu jāstiprina un jāveicina tādas pieejas izmantošana, kas paredz “partnerību ar sabiedrību”; mudina noteikt EKP kopējās intereses un mērķus, apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām no dažādām sabiedrības grupām, ne tikai ar iestādēm; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka būtu jāstiprina un jāveicina tādas pieejas izmantošana, kas paredz “partnerību ar sabiedrību”; mudina noteikt EKP kopējās intereses un mērķus, apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām no dažādām sabiedrības grupām, ne tikai ar iestādēm;

| 29. | uzsver, ka pārveides un demokratizācijas procesā ir būtiski attīstīt plaukstošu un aktīvu pilsonisko sabiedrību, iekļaujot sociālos partnerus un darījumu aprindas; aicina sniegt turpmāku atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, vietējiem MVU un citiem nevalstiskajiem dalībniekiem, jo tie darbojas kā virzītājspēks reformu procesā, un aicina EKP ietvaros īstenot apņēmīgāku dialogu starp ES un kaimiņvalstu pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem; pasvītro Eiropas uzņēmumu nozīmi un to lomu uzņēmējdarbības starptautisko standartu, tostarp uzņēmumu sociālās atbildības standartu, veicināšanā un izplatīšanā; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka pārveides un demokratizācijas procesā ir būtiski attīstīt plaukstošu un aktīvu pilsonisko sabiedrību, iekļaujot sociālos partnerus un darījumu aprindas; aicina sniegt turpmāku atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, vietējiem MVU un citiem nevalstiskajiem dalībniekiem, jo tie darbojas kā virzītājspēks reformu procesā, un aicina EKP ietvaros īstenot apņēmīgāku dialogu starp ES un kaimiņvalstu pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem; pasvītro Eiropas uzņēmumu nozīmi un to lomu uzņēmējdarbības starptautisko standartu, tostarp uzņēmumu sociālās atbildības standartu, veicināšanā un izplatīšanā;

Diferenciācija un nosacītība

| 30. | aicina nodrošināt, ka EKP satvars kļūst piemērotāks konkrētām vajadzībām un elastīgāks, ļaujot pielāgoties starp partnervalstīm pastāvošajai dažādībai, un konsekventi īstenot diferencētu pieeju; uzsver, ka diferenciācijai jānotiek EKP valstu starpā; |
| --- | --- |

30.

aicina nodrošināt, ka EKP satvars kļūst piemērotāks konkrētām vajadzībām un elastīgāks, ļaujot pielāgoties starp partnervalstīm pastāvošajai dažādībai, un konsekventi īstenot diferencētu pieeju; uzsver, ka diferenciācijai jānotiek EKP valstu starpā;

| 31. | uzsver nepieciešamību ieviest iedarbīgu nosacītību attiecībā uz reformu procesiem, kā arī to, ka ES ir jāievēro saskaņotāka pieeja attiecībā uz tās nostāju un nosacītību finansiālo piešķīrumu nodrošināšanai; uzsver, ka ES nevar pārkāpt savas pamatvērtības un dokumentos nostiprinātās pamattiesības un tai ir jānovērš dubultstandartu veidošanās; uzsver, ka attiecībās ar valstīm, kuras progresē, īstenojot reformas, kuru mērķis ir ilgtermiņa politiskā, ekonomiskā un sociālā attīstība un kuras cenšas pilnīgāk integrēties ES, Savienībai būtu jāuzņemas lielākas saistības un jāsniedz tām būtiskāks atbalsts, un katra valsts būtu jāvērtē, ņemot vērā tās sasniegumus šo reformu jomā; uzsver, ka ir svarīgi pilnībā piemērot principu “vairāk par vairāk”; |
| --- | --- |

31.

uzsver nepieciešamību ieviest iedarbīgu nosacītību attiecībā uz reformu procesiem, kā arī to, ka ES ir jāievēro saskaņotāka pieeja attiecībā uz tās nostāju un nosacītību finansiālo piešķīrumu nodrošināšanai; uzsver, ka ES nevar pārkāpt savas pamatvērtības un dokumentos nostiprinātās pamattiesības un tai ir jānovērš dubultstandartu veidošanās; uzsver, ka attiecībās ar valstīm, kuras progresē, īstenojot reformas, kuru mērķis ir ilgtermiņa politiskā, ekonomiskā un sociālā attīstība un kuras cenšas pilnīgāk integrēties ES, Savienībai būtu jāuzņemas lielākas saistības un jāsniedz tām būtiskāks atbalsts, un katra valsts būtu jāvērtē, ņemot vērā tās sasniegumus šo reformu jomā; uzsver, ka ir svarīgi pilnībā piemērot principu “vairāk par vairāk”;

| 32. | uzsver, ka asociācijas nolīgumi ir progresīvākais, tomēr ne pēdējais solis attiecībās starp ES un tās kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka asociācijas nolīgumi ir progresīvākais, tomēr ne pēdējais solis attiecībās starp ES un tās kaimiņvalstīm;

| 33. | uzskata, ka ES būtu jāaicina neasociētās partnervalstis iesaistīties nozaru sadarbībā, ietverot iespēju slēgt jaunus vai stiprināt jau noslēgtos nozaru nolīgumus, piemēram, Enerģētikas kopienas nolīgumu, kas atvieglotu neasociēto partnervalstu integrāciju konkrētās nozaru daļās ES četru pamatbrīvību vienotajā zonā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ES būtu jāaicina neasociētās partnervalstis iesaistīties nozaru sadarbībā, ietverot iespēju slēgt jaunus vai stiprināt jau noslēgtos nozaru nolīgumus, piemēram, Enerģētikas kopienas nolīgumu, kas atvieglotu neasociēto partnervalstu integrāciju konkrētās nozaru daļās ES četru pamatbrīvību vienotajā zonā;

| 34. | uzskata, ka EKP ietvaros īpaša uzmanība pievēršama sadarbībai ekonomiskās pārvaldības jomā, kā arī valsts publisko finanšu stabilitātes jomā; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka EKP ietvaros īpaša uzmanība pievēršama sadarbībai ekonomiskās pārvaldības jomā, kā arī valsts publisko finanšu stabilitātes jomā;

Drošības dimensija

| 35. | norāda, ka kaimiņreģionu valstīs lielākās bažas rada miera, drošības un stabilitātes saglabāšana un ka drošības situācija krasi pasliktinās; aicina paredzēt EKP spēcīgu drošības komponentu ar atbilstošiem politikas instrumentiem, kuru līdz šim, diemžēl, ir pietrūcis; uzsver, ka ES būtu jāpievēršas tam, lai palielinātu pašreizējo krīzes pārvaldības instrumentu efektivitāti un lietderīgumu, kas ļautu izveidot spējas krīzes pārvaldības intervences pasākumu spektra paplašināšanai; uzsver, ka drošība, stabilitāte un attīstība ir cieši saistītas un ka ir jāīsteno vispusīga pieeja, lai novērstu draudus drošībai šajā reģionā un šo draudu galvenos cēloņus; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka kaimiņreģionu valstīs lielākās bažas rada miera, drošības un stabilitātes saglabāšana un ka drošības situācija krasi pasliktinās; aicina paredzēt EKP spēcīgu drošības komponentu ar atbilstošiem politikas instrumentiem, kuru līdz šim, diemžēl, ir pietrūcis; uzsver, ka ES būtu jāpievēršas tam, lai palielinātu pašreizējo krīzes pārvaldības instrumentu efektivitāti un lietderīgumu, kas ļautu izveidot spējas krīzes pārvaldības intervences pasākumu spektra paplašināšanai; uzsver, ka drošība, stabilitāte un attīstība ir cieši saistītas un ka ir jāīsteno vispusīga pieeja, lai novērstu draudus drošībai šajā reģionā un šo draudu galvenos cēloņus;

| 36. | konstatē, ka Sāhelas-Sahāras joslas stabilitāti vajadzētu uzskatīt kā galveno nedrošības punktu gan Āfrikas ziemeļu, gan dienvidu daļā un ka šī reģiona nestabilitāti ir radījusi ieroču, narkotiku un cilvēku tirdzniecības tīklu pārklāšanās, kā rezultātā tiek apdraudēta Eiropas stabilitāte; |
| --- | --- |

36.

konstatē, ka Sāhelas-Sahāras joslas stabilitāti vajadzētu uzskatīt kā galveno nedrošības punktu gan Āfrikas ziemeļu, gan dienvidu daļā un ka šī reģiona nestabilitāti ir radījusi ieroču, narkotiku un cilvēku tirdzniecības tīklu pārklāšanās, kā rezultātā tiek apdraudēta Eiropas stabilitāte;

| 37. | aicina ciešāk koordinēt EKP un kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) plašākas darbības, vienlaikus stiprinot saikni starp iekšējo un ārējo drošību un pievēršoties dažādiem EKP valstu un ES drošības aspektiem; uzsver, ka ir jānodrošina pilnīga saskaņotība un saderība starp EKP pārskatu un Eiropas Drošības stratēģijas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

37.

aicina ciešāk koordinēt EKP un kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) plašākas darbības, vienlaikus stiprinot saikni starp iekšējo un ārējo drošību un pievēršoties dažādiem EKP valstu un ES drošības aspektiem; uzsver, ka ir jānodrošina pilnīga saskaņotība un saderība starp EKP pārskatu un Eiropas Drošības stratēģijas pārskatīšanu;

| 38. | uzsver, ka ir nepieciešama vispārēja politiskā stratēģija, vienlaikus nodrošinot pilnīgu atbilstību starptautiskajiem tiesību aktiem un saistībām, kā noteikts 1975. gada Helsinku konferences Nobeiguma aktā, kas balstīts uz cilvēktiesību, minoritāšu tiesību un pamatbrīvību ievērošanu, neatkarību, suverenitāti un valstu teritoriālo integritāti, robežu neaizskaramību, vienlīdzīgām tiesībām un tautu pašnoteikšanās tiesībām, kā arī uz miermīlīgu konfliktu atrisināšanu; norāda, ka šajā saistībā Apvienoto Nāciju Organizācijas ietvaros būtisku lomu var uzņemties Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO), kas ir lielākā par drošību atbildīgā reģionālā organizācija, un uzskata, ka tai būtu jādod jauns impulss, uzņemoties vidutājas lomu; atbalsta partnervalstu tiesības izdarīt neatkarīgu un suverēnu izvēli ārējās un drošības politikas jomā, pieņemot lēmumus bez ārēja spiediena un brīvprātīgi; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka ir nepieciešama vispārēja politiskā stratēģija, vienlaikus nodrošinot pilnīgu atbilstību starptautiskajiem tiesību aktiem un saistībām, kā noteikts 1975. gada Helsinku konferences Nobeiguma aktā, kas balstīts uz cilvēktiesību, minoritāšu tiesību un pamatbrīvību ievērošanu, neatkarību, suverenitāti un valstu teritoriālo integritāti, robežu neaizskaramību, vienlīdzīgām tiesībām un tautu pašnoteikšanās tiesībām, kā arī uz miermīlīgu konfliktu atrisināšanu; norāda, ka šajā saistībā Apvienoto Nāciju Organizācijas ietvaros būtisku lomu var uzņemties Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO), kas ir lielākā par drošību atbildīgā reģionālā organizācija, un uzskata, ka tai būtu jādod jauns impulss, uzņemoties vidutājas lomu; atbalsta partnervalstu tiesības izdarīt neatkarīgu un suverēnu izvēli ārējās un drošības politikas jomā, pieņemot lēmumus bez ārēja spiediena un brīvprātīgi;

| 39. | aicina nodrošināt, ka pārskatītā politika palīdz partnervalstīm veidot atbilstīgas valsts struktūrvienības drošības jautājumu risināšanai, piemēram, efektīvai tiesībaizsardzībai, izlūkošanai un drošībai, tostarp kiberdrošībai, kuras būtu jāpilnveido, pilnībā ievērojot cilvēktiesības, un jāpapildina ar atbilstīgu parlamentāro pārraudzību; uzsver, ka ES būtu jāiesaistās tādās jomās kā drošības sektora reforma (DSR), bet pēckonflikta apstākļos — atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas projektos; aicina ES pievērsties partnervalstu robežkontroles spēju veidošanai; ņem vērā dažu šo valstu līdz šim sniegto un arvien īstenoto ieguldījumu; aicina kaimiņreģionu valstis attiecīgā gadījumā sniegt savu ieguldījumu KDAP misijās; aicina ES veicināt kaimiņvalstu kopīgās iniciatīvas drošības jomā, lai tās spētu uzņemties lielāku atbildību un sniegt pozitīvu ieguldījumu sava reģiona drošībā; |
| --- | --- |

39.

aicina nodrošināt, ka pārskatītā politika palīdz partnervalstīm veidot atbilstīgas valsts struktūrvienības drošības jautājumu risināšanai, piemēram, efektīvai tiesībaizsardzībai, izlūkošanai un drošībai, tostarp kiberdrošībai, kuras būtu jāpilnveido, pilnībā ievērojot cilvēktiesības, un jāpapildina ar atbilstīgu parlamentāro pārraudzību; uzsver, ka ES būtu jāiesaistās tādās jomās kā drošības sektora reforma (DSR), bet pēckonflikta apstākļos — atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas projektos; aicina ES pievērsties partnervalstu robežkontroles spēju veidošanai; ņem vērā dažu šo valstu līdz šim sniegto un arvien īstenoto ieguldījumu; aicina kaimiņreģionu valstis attiecīgā gadījumā sniegt savu ieguldījumu KDAP misijās; aicina ES veicināt kaimiņvalstu kopīgās iniciatīvas drošības jomā, lai tās spētu uzņemties lielāku atbildību un sniegt pozitīvu ieguldījumu sava reģiona drošībā;

| 40. | atgādina ES dalībvalstīm par saistībām, ko tās uzņēmušās saskaņā ar Padomes kopējo nostāju par ieroču eksportu (2008/944/KĀDP), kurā ir ietverta arī prasība dalībvalstīm nepiešķirt eksporta atļauju attiecībā uz militārām tehnoloģijām vai ekipējumu uz kādu kaimiņvalsti, ja pastāv acīmredzams risks, ka eksportam paredzēto militāro tehnoloģiju vai ekipējumu varētu izmantot iekšējām represijām un nopietnu starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanā, kas galamērķa valstī provocētu vai paildzinātu bruņotus konfliktus vai saasinātu pastāvošo saspīlējumu vai konfliktus tajā, vai to varētu izmantot agresijā pret citu valsti vai arī, lai ar spēku uzturētu teritoriālas pretenzijas; |
| --- | --- |

40.

atgādina ES dalībvalstīm par saistībām, ko tās uzņēmušās saskaņā ar Padomes kopējo nostāju par ieroču eksportu (2008/944/KĀDP), kurā ir ietverta arī prasība dalībvalstīm nepiešķirt eksporta atļauju attiecībā uz militārām tehnoloģijām vai ekipējumu uz kādu kaimiņvalsti, ja pastāv acīmredzams risks, ka eksportam paredzēto militāro tehnoloģiju vai ekipējumu varētu izmantot iekšējām represijām un nopietnu starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanā, kas galamērķa valstī provocētu vai paildzinātu bruņotus konfliktus vai saasinātu pastāvošo saspīlējumu vai konfliktus tajā, vai to varētu izmantot agresijā pret citu valsti vai arī, lai ar spēku uzturētu teritoriālas pretenzijas;

| 41. | uzsver, ka ES kaimiņvalstīs ir aktīvi jāveicina konfliktu miermīlīga risināšana un jāsniedz atbalsts šiem procesiem, kā arī turpmākajai izlīguma politikai, izmantojot dažādus rīkus un instrumentus, pamatojoties uz to potenciālo pievienoto vērtību; uzskata, ka šādos pasākumos būtu jāiekļauj ES īpašo pārstāvju darbība, uzticības veicināšanas programmas, cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšana un civilās KDAP misijas; aicina PV/AP un EĀDD izstrādāt inovatīvus pasākumus un pieejas, tostarp sabiedrības informēšanas stratēģijas un neformālas apspriedes, lai veicinātu dialogu un izlīgumu; norāda, ka ES delegācijas ieņem noteicošo lomu agrīnās brīdināšanas mehānismu ieviešanā, veidojot ciešus novēršanas tīklus ar dažādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka ES kaimiņvalstīs ir aktīvi jāveicina konfliktu miermīlīga risināšana un jāsniedz atbalsts šiem procesiem, kā arī turpmākajai izlīguma politikai, izmantojot dažādus rīkus un instrumentus, pamatojoties uz to potenciālo pievienoto vērtību; uzskata, ka šādos pasākumos būtu jāiekļauj ES īpašo pārstāvju darbība, uzticības veicināšanas programmas, cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšana un civilās KDAP misijas; aicina PV/AP un EĀDD izstrādāt inovatīvus pasākumus un pieejas, tostarp sabiedrības informēšanas stratēģijas un neformālas apspriedes, lai veicinātu dialogu un izlīgumu; norāda, ka ES delegācijas ieņem noteicošo lomu agrīnās brīdināšanas mehānismu ieviešanā, veidojot ciešus novēršanas tīklus ar dažādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| 42. | atkārtoti pauž atbalstu partnervalstu suverenitātei, teritoriālajai integritātei un politiskajai neatkarībai; uzskata, ka EKP būtu jāveicina un jāatbalsta šie principi praksē; uzsver, ka iesaldētie vai ieilgušie konflikti kavē pilnvērtīgu EKP attīstību; tādēļ pauž nožēlu par to, ka, kopš tika uzsākta EKP īstenošana, progress pašreizējo konfliktu atrisināšanā nav panākts; atgādina par savu nostāju, ka kādas partnervalsts teritorijas okupācija ir EKP pamatprincipu un mērķu pārkāpums; uzsver nepieciešamību pēc iespējas ātri panākt miermīlīgu noregulējumu iesaldētajiem konfliktiem, pamatojoties uz starptautisko tiesību normām un principiem; aicina PV/AP aktīvāk iesaistīties šajā procesā, liekot skaidri saprast, ka divpusējo attiecību padziļināšana ir saistīta ar konfliktu miermīlīgu atrisināšanu un starptautisko tiesību ievērošanu; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi īstenot principiālu politiku, kas veicina atbildību par visiem cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem un novērš dubultus standartus, jo īpaši šajā sakarībā; |
| --- | --- |

42.

atkārtoti pauž atbalstu partnervalstu suverenitātei, teritoriālajai integritātei un politiskajai neatkarībai; uzskata, ka EKP būtu jāveicina un jāatbalsta šie principi praksē; uzsver, ka iesaldētie vai ieilgušie konflikti kavē pilnvērtīgu EKP attīstību; tādēļ pauž nožēlu par to, ka, kopš tika uzsākta EKP īstenošana, progress pašreizējo konfliktu atrisināšanā nav panākts; atgādina par savu nostāju, ka kādas partnervalsts teritorijas okupācija ir EKP pamatprincipu un mērķu pārkāpums; uzsver nepieciešamību pēc iespējas ātri panākt miermīlīgu noregulējumu iesaldētajiem konfliktiem, pamatojoties uz starptautisko tiesību normām un principiem; aicina PV/AP aktīvāk iesaistīties šajā procesā, liekot skaidri saprast, ka divpusējo attiecību padziļināšana ir saistīta ar konfliktu miermīlīgu atrisināšanu un starptautisko tiesību ievērošanu; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi īstenot principiālu politiku, kas veicina atbildību par visiem cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem un novērš dubultus standartus, jo īpaši šajā sakarībā;

| 43. | mudina ES reģionālo konfliktu risināšanā izmantot noskaņojumu un pieredzi, kas gūti vēsturiskajā Eiropas integrācijas procesā, jo divpusējie jautājumi ir jārisina miermīlīgā ceļā, un labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir EKP pamatelementi; šajā saistībā aicina iedzīvotājus un valsts dalībniekus iesaistīties horizontālās partnerībās un mērķsadarbībā ar partneriem Savienībā, kā arī sadarboties ar sabiedrību un jaunākajām paaudzēm, kas ir noteicošais faktors pārmaiņu veicināšanai; |
| --- | --- |

43.

mudina ES reģionālo konfliktu risināšanā izmantot noskaņojumu un pieredzi, kas gūti vēsturiskajā Eiropas integrācijas procesā, jo divpusējie jautājumi ir jārisina miermīlīgā ceļā, un labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir EKP pamatelementi; šajā saistībā aicina iedzīvotājus un valsts dalībniekus iesaistīties horizontālās partnerībās un mērķsadarbībā ar partneriem Savienībā, kā arī sadarboties ar sabiedrību un jaunākajām paaudzēm, kas ir noteicošais faktors pārmaiņu veicināšanai;

Reģionālās integrācijas veicināšana

| 44. | uzsver EKP reģionālās dimensijas nozīmi un nepieciešamību sekmēt un veicināt reģionālo sinerģiju un integritāti, īstenojot reģionālās sadarbības programmas; uzsver, ka ir jāstiprina ekonomiskā sadarbība starp EKP valstīm, lai panāktu stabilitāti un labklājību Eiropas kaimiņreģionos; |
| --- | --- |

44.

uzsver EKP reģionālās dimensijas nozīmi un nepieciešamību sekmēt un veicināt reģionālo sinerģiju un integritāti, īstenojot reģionālās sadarbības programmas; uzsver, ka ir jāstiprina ekonomiskā sadarbība starp EKP valstīm, lai panāktu stabilitāti un labklājību Eiropas kaimiņreģionos;

| 45. | šajā saistībā aicina ES divpusējās attiecības ar EKP valstīm papildināt ar tās daudzpusējo dimensiju, īstenojot vairāk tādu pasākumu un iniciatīvu šajā jomā, kuros īpaši tiktu stiprināti pārrobežu projekti, attīstītas cilvēku tuvināšanas programmas, izstrādātas reģionālās sadarbības iniciatīvas un vēl vairāk tiktu veicināts aktīvs dialogs ar pilsonisko sabiedrību; uzskata, ka turpmākajā EKP būtu jāpiedāvā reģionāla, iekļaujoša platforma cilvēktiesību jautājumu apspriešanai saskaņā ar EKP pamatprincipiem; |
| --- | --- |

45.

šajā saistībā aicina ES divpusējās attiecības ar EKP valstīm papildināt ar tās daudzpusējo dimensiju, īstenojot vairāk tādu pasākumu un iniciatīvu šajā jomā, kuros īpaši tiktu stiprināti pārrobežu projekti, attīstītas cilvēku tuvināšanas programmas, izstrādātas reģionālās sadarbības iniciatīvas un vēl vairāk tiktu veicināts aktīvs dialogs ar pilsonisko sabiedrību; uzskata, ka turpmākajā EKP būtu jāpiedāvā reģionāla, iekļaujoša platforma cilvēktiesību jautājumu apspriešanai saskaņā ar EKP pamatprincipiem;

| 46. | aicina regulāri veikt cilvēktiesību ietekmes novērtējumus, tostarp no dzimumu līdztiesības aspekta, par visiem tirdzniecības nolīgumiem un ES finansiālā atbalsta programmām un projektiem EKP ietvaros; |
| --- | --- |

46.

aicina regulāri veikt cilvēktiesību ietekmes novērtējumus, tostarp no dzimumu līdztiesības aspekta, par visiem tirdzniecības nolīgumiem un ES finansiālā atbalsta programmām un projektiem EKP ietvaros;

| 47. | aicina nodrošināt, ka pārskatītā politika stiprina pastāvošās sadarbības platformas, proti, Savienību Vidusjūrai un Austrumu partnerību, lai aktīvāk atbalstītu reģionālo integrāciju, ja partneru noteiktās prioritātes konkrētā politikas jomā ir līdzīgas, lai risinātu konkrētus jautājumus reģionu līmenī, piemēram, mobilitātes, enerģētikas vai drošības jautājumus, un lai ciešāk tuvinātu partnerus ekonomikas standartu un tiesību aktu ziņā; uzskata, ka ir jāsaskaņo un stratēģiskāk jāveido EKP daudzpusējās struktūras; |
| --- | --- |

47.

aicina nodrošināt, ka pārskatītā politika stiprina pastāvošās sadarbības platformas, proti, Savienību Vidusjūrai un Austrumu partnerību, lai aktīvāk atbalstītu reģionālo integrāciju, ja partneru noteiktās prioritātes konkrētā politikas jomā ir līdzīgas, lai risinātu konkrētus jautājumus reģionu līmenī, piemēram, mobilitātes, enerģētikas vai drošības jautājumus, un lai ciešāk tuvinātu partnerus ekonomikas standartu un tiesību aktu ziņā; uzskata, ka ir jāsaskaņo un stratēģiskāk jāveido EKP daudzpusējās struktūras;

| 48. | uzsver daudzpusēju asambleju, piemēram, Euronest un Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas, nozīmi, jo šie forumi nodrošina telpu politiskajam dialogam un atbilstīgos veidos efektīvi sekmē līdzdalību šādā dialogā; |
| --- | --- |

48.

uzsver daudzpusēju asambleju, piemēram, Euronest un Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas, nozīmi, jo šie forumi nodrošina telpu politiskajam dialogam un atbilstīgos veidos efektīvi sekmē līdzdalību šādā dialogā;

| 49. | uzsver, ka parlamentārā diplomātija un regulāras divpusējās parlamentārās sanāksmes, ko Eiropas Parlaments organizē ar partnervalstīm kaimiņreģionā, sniedz pievienoto vērtību kā instruments pieredzes apmaiņai un atsevišķo valstu un ES attiecību stāvokļa novērtēšanai; mudina dalībvalstu parlamentus savas divpusējās parlamentārās sanāksmes īstenot EKP ietvaros, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka parlamentārā diplomātija un regulāras divpusējās parlamentārās sanāksmes, ko Eiropas Parlaments organizē ar partnervalstīm kaimiņreģionā, sniedz pievienoto vērtību kā instruments pieredzes apmaiņai un atsevišķo valstu un ES attiecību stāvokļa novērtēšanai; mudina dalībvalstu parlamentus savas divpusējās parlamentārās sanāksmes īstenot EKP ietvaros, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju;

| 50. | uzsver nozīmi, kāda ir ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferencei (CORLEAP) un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejai (ARLEM), kas ļauj reģionālajiem un vietējiem pārstāvjiem veidot dialogu ar Eiropas Savienības iestādēm un īstenot ekonomisko, sociālo un teritoriālo sadarbību; |
| --- | --- |

50.

uzsver nozīmi, kāda ir ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferencei (CORLEAP) un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejai (ARLEM), kas ļauj reģionālajiem un vietējiem pārstāvjiem veidot dialogu ar Eiropas Savienības iestādēm un īstenot ekonomisko, sociālo un teritoriālo sadarbību;

| 51. | uzsver, ka reģionālu pilsoniskās sabiedrības platformu, piemēram, Austrumu partnerības un Dienvidu kaimiņattiecību pilsoniskās sabiedrības foruma, izveide, stiprina ieinteresēto personu daudzpusēju līdzdalību, virzot uz priekšu demokratizācijas un ekonomikas reformu procesu kaimiņreģionos; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka reģionālu pilsoniskās sabiedrības platformu, piemēram, Austrumu partnerības un Dienvidu kaimiņattiecību pilsoniskās sabiedrības foruma, izveide, stiprina ieinteresēto personu daudzpusēju līdzdalību, virzot uz priekšu demokratizācijas un ekonomikas reformu procesu kaimiņreģionos;

Kaimiņvalstu kaimiņi

| 52. | uzsver nepieciešamību veidot spēcīgas partnerības ar kaimiņvalstīm; norāda — ir svarīgi nodrošināt, ka EKP ietilpst plašākā ES ārpolitikā un ka ir jāņem vērā gan citi stratēģiskie dalībnieki, kuriem ir ietekme kaimiņreģionu valstīs — “kaimiņvalstu kaimiņi” —, gan arī starptautiskas un reģionālas organizācijas, cita starpā risinot kopīgu interešu jautājumus un savstarpējas problēmas, tostarp reģionālās un globālās drošības jomā, vajadzības gadījumā attiecīgi izmantojot pašreizējos divpusējos ietvarus vai daudzpusējo dialogu; |
| --- | --- |

52.

uzsver nepieciešamību veidot spēcīgas partnerības ar kaimiņvalstīm; norāda — ir svarīgi nodrošināt, ka EKP ietilpst plašākā ES ārpolitikā un ka ir jāņem vērā gan citi stratēģiskie dalībnieki, kuriem ir ietekme kaimiņreģionu valstīs — “kaimiņvalstu kaimiņi” —, gan arī starptautiskas un reģionālas organizācijas, cita starpā risinot kopīgu interešu jautājumus un savstarpējas problēmas, tostarp reģionālās un globālās drošības jomā, vajadzības gadījumā attiecīgi izmantojot pašreizējos divpusējos ietvarus vai daudzpusējo dialogu;

| 53. | uzsver, ka ES ir reāli jāizvērtē dažādās politikas iespējas, kādas ir tās partneriem, kā arī jāapsver iespējas veidot sadarbību ar kaimiņvalstīm dažādos līmeņos un izvērtēt trešo valstu ārpolitiku tās kaimiņreģionos, nodrošinot tiesības ES un tās suverēnajām partnervalstīm pašām lemt par savstarpējo attiecību veidošanu; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka ES ir reāli jāizvērtē dažādās politikas iespējas, kādas ir tās partneriem, kā arī jāapsver iespējas veidot sadarbību ar kaimiņvalstīm dažādos līmeņos un izvērtēt trešo valstu ārpolitiku tās kaimiņreģionos, nodrošinot tiesības ES un tās suverēnajām partnervalstīm pašām lemt par savstarpējo attiecību veidošanu;

| 54. | atkārtoti uzsver pārliecību, ka DCFTA noteikumi nerada komerciālas problēmas Krievijas Federācijai un ka asociācijas nolīgumi nebūtu jāuztver kā šķērslis labu attiecību veidošanai starp austrumu partneriem un ikvienu no to kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

54.

atkārtoti uzsver pārliecību, ka DCFTA noteikumi nerada komerciālas problēmas Krievijas Federācijai un ka asociācijas nolīgumi nebūtu jāuztver kā šķērslis labu attiecību veidošanai starp austrumu partneriem un ikvienu no to kaimiņvalstīm;

| 55. | aicina ES izstrādāt efektīvus mehānismus to EKP partnervalstu atbalstam, kuras cenšas īstenot vērienīgu Eiropas integrācijas programmu un tādēļ cieš no trešo valstu īstenotiem pretpasākumiem, piespiedu tirdzniecības vai tiešas militārās agresijas; atkārtoti uzsver, ka, lai gan EKP nav vērsta ne pret vienu citu stratēģisko dalībnieku un noraida ideju par “nulles summas” ģeopolitisko konkurenci kaimiņreģionos, ES ir jāpiedāvā ticamas apņemšanās un stingrs politiskais atbalsts partneriem, kuri vēlas ciešāk saskaņot savu politiku ar ES; |
| --- | --- |

55.

aicina ES izstrādāt efektīvus mehānismus to EKP partnervalstu atbalstam, kuras cenšas īstenot vērienīgu Eiropas integrācijas programmu un tādēļ cieš no trešo valstu īstenotiem pretpasākumiem, piespiedu tirdzniecības vai tiešas militārās agresijas; atkārtoti uzsver, ka, lai gan EKP nav vērsta ne pret vienu citu stratēģisko dalībnieku un noraida ideju par “nulles summas” ģeopolitisko konkurenci kaimiņreģionos, ES ir jāpiedāvā ticamas apņemšanās un stingrs politiskais atbalsts partneriem, kuri vēlas ciešāk saskaņot savu politiku ar ES;

| 56. | aicina ES izmantot to reģionālo organizāciju zināšanas, kurās ES kaimiņvalstis ir pārstāvētas, piemēram, Eiropas Padomes, EDSO, Āfrikas Savienības, kā arī attiecīgo Apvienoto Nāciju Organizācijas un Arābu valstu līgas reģionālo pārstāvniecību zināšanas un tās aktīvi iesaistīt un sadarboties ar tām reģionālo konfliktu noregulēšanā; atgādina, ka tie ir nozīmīgi forumi, ar kuru starpniecību var iesaistīt partnerus reformu veikšanā, risināt cilvēktiesību problēmas un reģionālos jautājumus, kuru risināšanā tiem jāuzņemas lielāka atbildība, un sekmēt demokratizāciju; |
| --- | --- |

56.

aicina ES izmantot to reģionālo organizāciju zināšanas, kurās ES kaimiņvalstis ir pārstāvētas, piemēram, Eiropas Padomes, EDSO, Āfrikas Savienības, kā arī attiecīgo Apvienoto Nāciju Organizācijas un Arābu valstu līgas reģionālo pārstāvniecību zināšanas un tās aktīvi iesaistīt un sadarboties ar tām reģionālo konfliktu noregulēšanā; atgādina, ka tie ir nozīmīgi forumi, ar kuru starpniecību var iesaistīt partnerus reformu veikšanā, risināt cilvēktiesību problēmas un reģionālos jautājumus, kuru risināšanā tiem jāuzņemas lielāka atbildība, un sekmēt demokratizāciju;

Politikas mērķi un instrumenti

Daudzveidīgs piedāvājums — prioritārās nozares

| 57. | aicina ES izpētīt un sadarbībā ar partneriem apzināt sadarbības un integrācijas stiprināšanas prioritātes dažādās politikas jomās, piemēram, attiecībā uz ekonomikas un cilvēkresursu attīstību, konfliktu un katastrofu novēršanu, infrastruktūru un reģionālo attīstību, vidi, tirdzniecības konkurences politiku, MVU, migrāciju, drošību, enerģētiku un energoefektivitāti, nolūkā radīt labklājības, stabilitātes un labu kaimiņattiecību telpu; |
| --- | --- |

57.

aicina ES izpētīt un sadarbībā ar partneriem apzināt sadarbības un integrācijas stiprināšanas prioritātes dažādās politikas jomās, piemēram, attiecībā uz ekonomikas un cilvēkresursu attīstību, konfliktu un katastrofu novēršanu, infrastruktūru un reģionālo attīstību, vidi, tirdzniecības konkurences politiku, MVU, migrāciju, drošību, enerģētiku un energoefektivitāti, nolūkā radīt labklājības, stabilitātes un labu kaimiņattiecību telpu;

| 58. | uzskata, ka jaunajā EKP ir jāatspoguļo ES iekšpolitikas un ārpolitikas saskaņošanas mērķis, kā arī ciešā un pieaugošā saistība starp konkrētām iekšējām un ārējām problēmām; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka jaunajā EKP ir jāatspoguļo ES iekšpolitikas un ārpolitikas saskaņošanas mērķis, kā arī ciešā un pieaugošā saistība starp konkrētām iekšējām un ārējām problēmām;

| 59. | uzskata, ka ciešāka sadarbība nākotnes vienotā digitālā tirgus izveidē un e-pārvaldes reformu un atvērtās pārvaldības risinājumu atbalstīšanā ir viens no instrumentiem pilsoņu līdzdalības veicināšanai; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka ciešāka sadarbība nākotnes vienotā digitālā tirgus izveidē un e-pārvaldes reformu un atvērtās pārvaldības risinājumu atbalstīšanā ir viens no instrumentiem pilsoņu līdzdalības veicināšanai;

| 60. | uzsver cilvēku brīvas pārvietošanās lielo nozīmi un atbalsta mobilitātes veicināšanu kaimiņreģionos drošā un labi pārvaldītā vidē, veicot vīzu režīma atvieglošanu un liberalizāciju, īpaši attiecībā uz studentiem, jauniešiem, māksliniekiem un pētniekiem; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm vēl vairāk stiprināt mobilitātes partnerības ar kaimiņreģionu valstīm un radīt iespējas cirkulārās migrācijas shēmām, kas migrantiem atvērtu drošus un likumīgus ceļošanas maršrutus; aicina ES skaidri nodalīt tos, kuri patvērumu meklē vajāšanas dēļ, un nelegālos imigrantus, kuri ierodas ekonomisku apsvērumu dēļ; nosoda cilvēku tirdzniecību, kurā lielākais cietušo skaits ir sievietes, un uzsver, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību ar partnervalstīm, lai to apkarotu; |
| --- | --- |

60.

uzsver cilvēku brīvas pārvietošanās lielo nozīmi un atbalsta mobilitātes veicināšanu kaimiņreģionos drošā un labi pārvaldītā vidē, veicot vīzu režīma atvieglošanu un liberalizāciju, īpaši attiecībā uz studentiem, jauniešiem, māksliniekiem un pētniekiem; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm vēl vairāk stiprināt mobilitātes partnerības ar kaimiņreģionu valstīm un radīt iespējas cirkulārās migrācijas shēmām, kas migrantiem atvērtu drošus un likumīgus ceļošanas maršrutus; aicina ES skaidri nodalīt tos, kuri patvērumu meklē vajāšanas dēļ, un nelegālos imigrantus, kuri ierodas ekonomisku apsvērumu dēļ; nosoda cilvēku tirdzniecību, kurā lielākais cietušo skaits ir sievietes, un uzsver, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību ar partnervalstīm, lai to apkarotu;

| 61. | aicina Komisiju pievērst uzmanību dzimumu līdztiesības aspektam, veicinot profesionālo un akadēmisko izglītību, kā arī saistībā ar kaimiņreģionu valstīm izveidotajām cirkulārās migrācijas programmām, lai stiprinātu sieviešu līdzdalību šo valstu ekonomikā; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju pievērst uzmanību dzimumu līdztiesības aspektam, veicinot profesionālo un akadēmisko izglītību, kā arī saistībā ar kaimiņreģionu valstīm izveidotajām cirkulārās migrācijas programmām, lai stiprinātu sieviešu līdzdalību šo valstu ekonomikā;

| 62. | norāda, ka augsts bezdarba līmenis, jo īpaši jauniešu vidū, iespēju trūkums brīvi piekļūt informācijai, sociālā atstumtība un nabadzība, kā arī minoritāšu tiesību aizsardzības trūkums apvienojumā ar sieviešu zemo līdzdalību sociālajā un politiskajā dzīvē, slikta pārvaldība un augsts korupcijas līmenis ir galvenie nestabilitātes iemesli, un pieprasa papildu iesaistīšanos paralēli darbībām padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) ietvaros; norāda, ka vienīgi izredzes noslēgt tirdzniecības un brīvās tirdzniecības nolīgumus vairs nav pietiekami efektīvs virzītājspēks, lai nostiprinātu mūsu partnerību ar kaimiņvalstīm, īpaši Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm; norāda uz ES kaimiņvalstu reģionālās ekonomiskās sadarbības trūkumu un aicina izveidot apakšreģionālas iniciatīvas, lai veicinātu tirdzniecību starp šīm valstīm; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka augsts bezdarba līmenis, jo īpaši jauniešu vidū, iespēju trūkums brīvi piekļūt informācijai, sociālā atstumtība un nabadzība, kā arī minoritāšu tiesību aizsardzības trūkums apvienojumā ar sieviešu zemo līdzdalību sociālajā un politiskajā dzīvē, slikta pārvaldība un augsts korupcijas līmenis ir galvenie nestabilitātes iemesli, un pieprasa papildu iesaistīšanos paralēli darbībām padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) ietvaros; norāda, ka vienīgi izredzes noslēgt tirdzniecības un brīvās tirdzniecības nolīgumus vairs nav pietiekami efektīvs virzītājspēks, lai nostiprinātu mūsu partnerību ar kaimiņvalstīm, īpaši Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm; norāda uz ES kaimiņvalstu reģionālās ekonomiskās sadarbības trūkumu un aicina izveidot apakšreģionālas iniciatīvas, lai veicinātu tirdzniecību starp šīm valstīm;

| 63. | uzsver, ka ir svarīgi ieguldīt jauniešiem, sievietēm un turpmākajiem līderiem paredzētos projektos, pilnībā izmantojot iespējas, ko sniedz programmā Erasmus+ paredzētās stipendijas, lai veicinātu studentu un pasniedzēju apmaiņu starp EKP valstīm un ES dalībvalstīm nolūkā veidot turpmākos līderus EKP valstīs un ES dalībvalstīs, kā arī vēl vairāk popularizēt akadēmiskos un izglītības projektus, kas jau ir apliecinājuši savu vērtību šajā jomā, piemēram Eiropas Koledža; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka ir svarīgi ieguldīt jauniešiem, sievietēm un turpmākajiem līderiem paredzētos projektos, pilnībā izmantojot iespējas, ko sniedz programmā Erasmus+ paredzētās stipendijas, lai veicinātu studentu un pasniedzēju apmaiņu starp EKP valstīm un ES dalībvalstīm nolūkā veidot turpmākos līderus EKP valstīs un ES dalībvalstīs, kā arī vēl vairāk popularizēt akadēmiskos un izglītības projektus, kas jau ir apliecinājuši savu vērtību šajā jomā, piemēram Eiropas Koledža;

| 64. | aicina Komisiju izpētīt un EKP valstīm piedāvāt dažāda līmeņa līdzdalību, sadarbību un iesaistīšanos ES politikas jomās, programmās un aģentūru, piemēram, Eiropola un FRONTEX, darbībā, muitu pārvaldībā, cīņā pret cilvēku tirdzniecību un ekonomiskajiem un pārrobežu noziegumiem, kā arī Enerģētiskas kopienā, jo tai kā sekmīgam nozares integrācijas nolīgumam var būt lielāka nozīme saistībā ar EKP; uzsver, cik būtiska ir energoapgādes drošība un ciešāka sadarbība starp Eiropas kaimiņreģionu valstīm enerģētikas jomā, lai sasniegtu kopīgu mērķi — nodrošināt cenas ziņā pieņemamas, ilgtspējīgas, efektīvas un nepiesārņojošas enerģijas netraucētu piegādi; aicina pakāpeniski atvērt enerģētikas savienību EKP valstīm; mudina Komisiju veicināt Budapeštas konvencijas īstenošanu cīņai pret kibernoziedzību EKP valstīs un aicināt tās EKP valstis, kuras vēl nav pievienojušās šai konvencijai, izdarīt to; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju izpētīt un EKP valstīm piedāvāt dažāda līmeņa līdzdalību, sadarbību un iesaistīšanos ES politikas jomās, programmās un aģentūru, piemēram, Eiropola un FRONTEX, darbībā, muitu pārvaldībā, cīņā pret cilvēku tirdzniecību un ekonomiskajiem un pārrobežu noziegumiem, kā arī Enerģētiskas kopienā, jo tai kā sekmīgam nozares integrācijas nolīgumam var būt lielāka nozīme saistībā ar EKP; uzsver, cik būtiska ir energoapgādes drošība un ciešāka sadarbība starp Eiropas kaimiņreģionu valstīm enerģētikas jomā, lai sasniegtu kopīgu mērķi — nodrošināt cenas ziņā pieņemamas, ilgtspējīgas, efektīvas un nepiesārņojošas enerģijas netraucētu piegādi; aicina pakāpeniski atvērt enerģētikas savienību EKP valstīm; mudina Komisiju veicināt Budapeštas konvencijas īstenošanu cīņai pret kibernoziedzību EKP valstīs un aicināt tās EKP valstis, kuras vēl nav pievienojušās šai konvencijai, izdarīt to;

| 65. | uzskata, ka lielāks uzsvars liekams uz tādu tehniskās palīdzības programmu izmantošanu kā TAIEX un Twinning, un ka partneri būtu jāiekļauj tādās ES programmās kā Erasmus un “Apvārsnis 2020”, jo tās palīdz koplietot zināšanas un radīt dažāda līmeņa tīklus, kā arī nodrošina pamatu kopīgas kaimiņattiecību telpas izveidei; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka lielāks uzsvars liekams uz tādu tehniskās palīdzības programmu izmantošanu kā TAIEX un Twinning, un ka partneri būtu jāiekļauj tādās ES programmās kā Erasmus un “Apvārsnis 2020”, jo tās palīdz koplietot zināšanas un radīt dažāda līmeņa tīklus, kā arī nodrošina pamatu kopīgas kaimiņattiecību telpas izveidei;

| 66. | uzskata, ka ir jāpastiprina politikas parlamentārā dimensija, sekmējot parlamentu sanāksmju un atbilstoši ES nolīgumiem izveidoto vienoto parlamentāro struktūru, kā arī parlamentāro asambleju efektivitāti; šajā saistībā atzinīgi vērtē Parlamenta pieņemto jauno pieeju parlamentārās demokrātijas atbalstam; uzsver EKP valstu parlamentu nozīmi šo valstu valdību pārskatatbildības nodrošināšanā un mudina stiprināt to uzraudzības spēju; prasa, lai Parlaments tiktu iesaistīts jaunās EKP īstenošanā un lai tas regulāri tiktu informēts par EKP panākto progresu partnervalstīs; uzskata, ka Eiropas politiskajām partijām un grupām dalībvalstu parlamentos, kā arī Eiropas Parlamentam var būt nozīmīga loma un tās var uzņemties lielu atbildību par tādas politiskās kultūras veicināšanu, kas ir balstīta uz pilnīgi funkcionējošām demokrātiskām iestādēm, tiesiskumu, vairākpartiju demokrātiju un sieviešu pilnvērtīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka ir jāpastiprina politikas parlamentārā dimensija, sekmējot parlamentu sanāksmju un atbilstoši ES nolīgumiem izveidoto vienoto parlamentāro struktūru, kā arī parlamentāro asambleju efektivitāti; šajā saistībā atzinīgi vērtē Parlamenta pieņemto jauno pieeju parlamentārās demokrātijas atbalstam; uzsver EKP valstu parlamentu nozīmi šo valstu valdību pārskatatbildības nodrošināšanā un mudina stiprināt to uzraudzības spēju; prasa, lai Parlaments tiktu iesaistīts jaunās EKP īstenošanā un lai tas regulāri tiktu informēts par EKP panākto progresu partnervalstīs; uzskata, ka Eiropas politiskajām partijām un grupām dalībvalstu parlamentos, kā arī Eiropas Parlamentam var būt nozīmīga loma un tās var uzņemties lielu atbildību par tādas politiskās kultūras veicināšanu, kas ir balstīta uz pilnīgi funkcionējošām demokrātiskām iestādēm, tiesiskumu, vairākpartiju demokrātiju un sieviešu pilnvērtīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanā;

| 67. | uzsver — lai EKP būtu sekmīga, jānodrošina arī dalībvalstu līdzdalība, arī paplašinot pamatiniciatīvas; tāpēc aicina Komisiju stiprināt politikas koordināciju un finanšu palīdzības kopīgu plānošanu un nodrošināt mehānismus informācijas par EKP valstīm apmaiņai starp dalībvalstīm un ES struktūrvienībām, kā arī apspriedes starp dalībvalstīm, ES struktūrvienībām un kaimiņvalstīm; uzskata, ka ES finansiālā un tehniskā palīdzība būtu jānodrošina atkarībā no veiksmīgas reālu etalonkritēriju izpildes reformu īstenošanas procesā, pamatojoties uz kuru tiek piešķirts turpmākais atbalsts; |
| --- | --- |

67.

uzsver — lai EKP būtu sekmīga, jānodrošina arī dalībvalstu līdzdalība, arī paplašinot pamatiniciatīvas; tāpēc aicina Komisiju stiprināt politikas koordināciju un finanšu palīdzības kopīgu plānošanu un nodrošināt mehānismus informācijas par EKP valstīm apmaiņai starp dalībvalstīm un ES struktūrvienībām, kā arī apspriedes starp dalībvalstīm, ES struktūrvienībām un kaimiņvalstīm; uzskata, ka ES finansiālā un tehniskā palīdzība būtu jānodrošina atkarībā no veiksmīgas reālu etalonkritēriju izpildes reformu īstenošanas procesā, pamatojoties uz kuru tiek piešķirts turpmākais atbalsts;

Novērtējums un atpazīstamība

| 68. | uzsver, ka rīcības plānos, kas izveidoti ciešā partnerībā ar atbildīgajām partnervalstu iestādēm un apspriežoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, galvenā uzmanība jāpievērš ierobežotam īstenojamu prioritāšu skaitam, un to īstenošana ir jāvērtē regulāri vai kad to liek darīt mainīgie apstākļi, ņemot vērā politikas iespējas, par kurām varētu kopīgi vienoties; norāda, ka ir svarīgi izstrādāt apspriešanās procesu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām saistībā ar kritēriju noteikšanu; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka rīcības plānos, kas izveidoti ciešā partnerībā ar atbildīgajām partnervalstu iestādēm un apspriežoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, galvenā uzmanība jāpievērš ierobežotam īstenojamu prioritāšu skaitam, un to īstenošana ir jāvērtē regulāri vai kad to liek darīt mainīgie apstākļi, ņemot vērā politikas iespējas, par kurām varētu kopīgi vienoties; norāda, ka ir svarīgi izstrādāt apspriešanās procesu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām saistībā ar kritēriju noteikšanu;

| 69. | uzsver, ka progresa ziņojumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš rīcības plānos noteikto prioritāšu īstenošanai un tajos būtu jāparāda partnervalstu iesaistīšanās līmenis; atkārto savu aicinājumu ziņojumos minētos datus skatīt perspektīvā, paturot prātā valstu kontekstu un ietverot iepriekšējo gadu tendences; uzskata, ka visas EKP valstu galvenās ieinteresētās puses, tostarp pilsoniskā sabiedrība, būtu patiesi jāiesaista un ar tām jāapspriežas pirms šo ziņojumu sagatavošanas; aicina galvenos dokumentus, piemēram, progresa ziņojumus, darīt viegli pieejamus attiecīgajās ES delegācijas tīmekļa vietnēs un iztulkotus vietējā valodā; aicina ES izmantot kvalitatīvākus līdzekļus partnervalstu sasniegtā progresa mērīšanā un īstenot efektīvus savstarpējās atbilstības pasākumus saistībā ar partneru panākto progresu tādās jomās kā cilvēktiesības, tiesiskums un demokrātija; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka progresa ziņojumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš rīcības plānos noteikto prioritāšu īstenošanai un tajos būtu jāparāda partnervalstu iesaistīšanās līmenis; atkārto savu aicinājumu ziņojumos minētos datus skatīt perspektīvā, paturot prātā valstu kontekstu un ietverot iepriekšējo gadu tendences; uzskata, ka visas EKP valstu galvenās ieinteresētās puses, tostarp pilsoniskā sabiedrība, būtu patiesi jāiesaista un ar tām jāapspriežas pirms šo ziņojumu sagatavošanas; aicina galvenos dokumentus, piemēram, progresa ziņojumus, darīt viegli pieejamus attiecīgajās ES delegācijas tīmekļa vietnēs un iztulkotus vietējā valodā; aicina ES izmantot kvalitatīvākus līdzekļus partnervalstu sasniegtā progresa mērīšanā un īstenot efektīvus savstarpējās atbilstības pasākumus saistībā ar partneru panākto progresu tādās jomās kā cilvēktiesības, tiesiskums un demokrātija;

| 70. | uzskata, ka ir jāuzlabo ES palīdzības redzamība, lai partnervalstu un ES dalībvalstu iedzīvotāji skaidri saskatītu ieguvumus, ko sniedz ES atbalsts; aicina Komisiju izstrādāt īpašu mehānismu ES humanitārās palīdzības sniegšanai kaimiņreģionu valstīm, kas atšķirtos no parauga, kurš tiek izmantots trešām valstīm visā pasaulē, un papildus citiem mērķiem nodrošinātu ES un tās politiskajai programmai lielāku atpazīstamību; uzsver tāda mehānisma nozīmi un nepieciešamību, kas spētu nodrošināt pārredzamību attiecībā uz ES piešķirto finansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka ir jāuzlabo ES palīdzības redzamība, lai partnervalstu un ES dalībvalstu iedzīvotāji skaidri saskatītu ieguvumus, ko sniedz ES atbalsts; aicina Komisiju izstrādāt īpašu mehānismu ES humanitārās palīdzības sniegšanai kaimiņreģionu valstīm, kas atšķirtos no parauga, kurš tiek izmantots trešām valstīm visā pasaulē, un papildus citiem mērķiem nodrošinātu ES un tās politiskajai programmai lielāku atpazīstamību; uzsver tāda mehānisma nozīmi un nepieciešamību, kas spētu nodrošināt pārredzamību attiecībā uz ES piešķirto finansiālo palīdzību;

| 71. | aicina ES stiprināt savas spējas cīnīties pret nepatiesas informācijas un propagandas kampaņām, kas ir vērstas pret ES un tās dalībvalstīm, jo šādas kampaņas ir vērstas uz ES vienotības un solidaritātes mazināšanu; aicina ES stiprināt savu atpazīstamību, lai ES sniegtais atbalsts un iesaistīšanās partnervalstīs būtu skaidri redzami; uzsver, cik svarīgi ir EKP valstīs veicināt objektīvu, neatkarīgu un neizkropļotu informāciju un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī to, cik nepieciešami ir stratēģiskās informēšanas pasākumi par ES iesaisti kaimiņreģionos, tostarp par ES vērtībām un mērķiem, pārskatītās politikas ietvaros izstrādājot visaptverošu, efektīvu un sistemātisku komunikācijas stratēģiju; |
| --- | --- |

71.

aicina ES stiprināt savas spējas cīnīties pret nepatiesas informācijas un propagandas kampaņām, kas ir vērstas pret ES un tās dalībvalstīm, jo šādas kampaņas ir vērstas uz ES vienotības un solidaritātes mazināšanu; aicina ES stiprināt savu atpazīstamību, lai ES sniegtais atbalsts un iesaistīšanās partnervalstīs būtu skaidri redzami; uzsver, cik svarīgi ir EKP valstīs veicināt objektīvu, neatkarīgu un neizkropļotu informāciju un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī to, cik nepieciešami ir stratēģiskās informēšanas pasākumi par ES iesaisti kaimiņreģionos, tostarp par ES vērtībām un mērķiem, pārskatītās politikas ietvaros izstrādājot visaptverošu, efektīvu un sistemātisku komunikācijas stratēģiju;

| 72. | aicina ES palielināt savu klātbūtni partnervalstīs, izmantojot interaktīvākus audiovizuālos līdzekļus un sociālos plašsaziņas līdzekļus attiecīgajās vietējās valodās, lai sasniegtu visu sabiedrību; aicina Komisiju sagatavot saprotamu saziņas stratēģiju EKP valstu iedzīvotājiem, lai skaidrotu viņiem ieguvumus no asociācijas nolīgumiem, tostarp no padziļinātās un visaptverošās brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA) nolīguma, kas ir instruments šo valstu politiskās sistēmas un ekonomikas modernizācijai; |
| --- | --- |

72.

aicina ES palielināt savu klātbūtni partnervalstīs, izmantojot interaktīvākus audiovizuālos līdzekļus un sociālos plašsaziņas līdzekļus attiecīgajās vietējās valodās, lai sasniegtu visu sabiedrību; aicina Komisiju sagatavot saprotamu saziņas stratēģiju EKP valstu iedzīvotājiem, lai skaidrotu viņiem ieguvumus no asociācijas nolīgumiem, tostarp no padziļinātās un visaptverošās brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA) nolīguma, kas ir instruments šo valstu politiskās sistēmas un ekonomikas modernizācijai;

o

o o

| 73. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EKP valstu valdībām un parlamentiem, Euronest un Savienības Vidusjūrai parlamentārajai asamblejai, Arābu valstu līgai, Āfrikas Savienībai, Eiropas Padomei un EDSO. |
| --- | --- |

73.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EKP valstu valdībām un parlamentiem, Euronest un Savienības Vidusjūrai parlamentārajai asamblejai, Arābu valstu līgai, Āfrikas Savienībai, Eiropas Padomei un EDSO.

---

(1)  JOIN(2015)0006. http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/consultation/consultation.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/euromed/docs/com2011_200_en.pdf

(3)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:lv:PDF

(4)  http://eeas.europa.eu/enp/pdf/pdf/com03_104_en.pdf

(5)  Ārējo attiecību padomes 2008. gada 18. februāra secinājumi -http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/98818.pdf

(6)  OV C 87 E, 7.4.2004., 506. lpp.

(7)  OV C 104 E, 30.4.2004., 127. lpp.

(8)  OV C 287 E, 24.11.2006., 312. lpp.

(9)  OV C 282 E, 6.11.2008., 443. lpp.

(10)  OV C 296 E, 2.10.2012., 105. lpp.

(11)  OV C 296 E, 2.10.2012., 114. lpp.

(12)  OV C 168 E, 14.6.2013., 26. lpp..

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0446.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0229.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/121 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/121

---

P8_TA(2015)0273

Dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanas īstenošana informācijas sabiedrībā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (2014/2256(INI))

(2017/C 265/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 26., 34., 114., 118. un 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 26., 34., 114., 118. un 167. pantu,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantu,

| — | ņemot vērā 1994. gada Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS),

| — | ņemot vērā UNESCO2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11., 13., 14., 16., 17., 22. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11., 13., 14., 16., 17., 22. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīvu 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (1),

| — | ņemot vērā Bernes konvenciju par literatūras un mākslas darbu aizsardzību un jo īpaši trīsposmu pārbaudi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bernes konvenciju par literatūras un mākslas darbu aizsardzību un jo īpaši trīsposmu pārbaudi,

| — | ņemot vērā Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) 1996. gada 20. decembra Līgumu par autortiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) 1996. gada 20. decembra Līgumu par autortiesībām,

| — | ņemot vērā WIPO1996. gada 20. decembra Līgumu par izpildījumu un fonogrammām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā WIPO1996. gada 20. decembra Līgumu par izpildījumu un fonogrammām,

| — | ņemot vērā WIPO Līgumu par audiovizuālo izpildījumu, kas noslēgts Pekinā 2012. gada 24. jūnijāWIPO diplomātiskajā konferencē par audiovizuālo izpildījumu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā WIPO Līgumu par audiovizuālo izpildījumu, kas noslēgts Pekinā 2012. gada 24. jūnijāWIPO diplomātiskajā konferencē par audiovizuālo izpildījumu aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Patentu iestādes (EPO) un Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (OHIM) 2013. gada septembra kopīgo pētījumu “Intelektuālā īpašuma tiesības intensīvi izmantojošās nozares — ieguldījums ekonomiskajā veiktspējā un nodarbinātībā Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Patentu iestādes (EPO) un Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (OHIM) 2013. gada septembra kopīgo pētījumu “Intelektuālā īpašuma tiesības intensīvi izmantojošās nozares — ieguldījums ekonomiskajā veiktspējā un nodarbinātībā Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/37/ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/37/ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/28/ES par dažiem atļautiem nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanas veidiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/28/ES par dažiem atļautiem nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanas veidiem (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 27. septembra Direktīvu 2011/77/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 27. septembra Direktīvu 2011/77/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem (6),

| — | ņemot vērā Padomes 1993. gada 27. septembra Direktīvu 93/83/EEK par dažu noteikumu saskaņošanu attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, kas piemērojamas satelītu apraidei un kabeļu retranslācijai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1993. gada 27. septembra Direktīvu 93/83/EEK par dažu noteikumu saskaņošanu attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām, kas piemērojamas satelītu apraidei un kabeļu retranslācijai (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/115/EK par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām intelektuālā īpašuma jomā (9), ar ko groza Padomes Direktīvu 92/100/EEK (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/115/EK par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām intelektuālā īpašuma jomā (9), ar ko groza Padomes Direktīvu 92/100/EEK (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/84/EK par tālākpārdošanas tiesībām par labu mākslas oriģināldarba autoram (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/84/EK par tālākpārdošanas tiesībām par labu mākslas oriģināldarba autoram (11),

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par privātās kopēšanas nodevām (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par privātās kopēšanas nodevām (12),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (13),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par audiovizuālo darbu izplatīšanu tiešsaistē Eiropas Savienībā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par audiovizuālo darbu izplatīšanu tiešsaistē Eiropas Savienībā (14),

| — | ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū (15),

| — | ņemot vērā sabiedrisko apspriešanu par ES autortiesību noteikumu pārskatīšanu, ko Komisija rīkoja no 2013. gada 5. decembra līdz 2014. gada 5. martam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sabiedrisko apspriešanu par ES autortiesību noteikumu pārskatīšanu, ko Komisija rīkoja no 2013. gada 5. decembra līdz 2014. gada 5. martam,

| — | ņemot vērā 2012. gada 16. februāra rezolūciju par Lūgumrakstu Nr. 0924/2011, ko Eiropas Neredzīgo savienības (EBU)/Karaliskā nacionālā neredzīgo cilvēku institūta (RNIB) vārdā iesniedza Apvienotās Karalistes valstspiederīgais Dan Pescod, par neredzīgu cilvēku piekļuvi grāmatām un citai drukātai produkcijai (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 16. februāra rezolūciju par Lūgumrakstu Nr. 0924/2011, ko Eiropas Neredzīgo savienības (EBU)/Karaliskā nacionālā neredzīgo cilvēku institūta (RNIB) vārdā iesniedza Apvienotās Karalistes valstspiederīgais Dan Pescod, par neredzīgu cilvēku piekļuvi grāmatām un citai drukātai produkcijai (16),

| — | ņemot vērā Komisijas zaļo grāmatu “Audiovizuālo darbu izplatīšana tiešsaistē Eiropas Savienībā: iespējas un problēmas ceļā uz digitālo vienoto tirgu”(COM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas zaļo grāmatu “Audiovizuālo darbu izplatīšana tiešsaistē Eiropas Savienībā: iespējas un problēmas ceļā uz digitālo vienoto tirgu”(COM(2011)0427),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Autortiesības uz zināšanām balstītā ekonomikā” (COM(2008)0466), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Autortiesības uz zināšanām balstītā ekonomikā” (COM(2008)0466),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Intelektuālā īpašuma tiesību vienotais tirgus. Radošuma un inovācijas veicināšana, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi, kvalitatīvas darbavietas un augstas kvalitātes produktus un pakalpojumus Eiropā” (COM(2011)0287), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Intelektuālā īpašuma tiesību vienotais tirgus. Radošuma un inovācijas veicināšana, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi, kvalitatīvas darbavietas un augstas kvalitātes produktus un pakalpojumus Eiropā” (COM(2011)0287),

| — | ņemot vērā 2011. gada 20. septembra saprašanās memorandu par pamatprincipiem komerciāli nepieejamu darbu digitalizācijā un to pieejamības nodrošināšanā nolūkā veicināt grāmatu un zinātnisko žurnālu digitalizāciju un pieejamību Eiropas bibliotēkām un līdzīgām iestādēm; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 20. septembra saprašanās memorandu par pamatprincipiem komerciāli nepieejamu darbu digitalizācijā un to pieejamības nodrošināšanā nolūkā veicināt grāmatu un zinātnisko žurnālu digitalizāciju un pieejamību Eiropas bibliotēkām un līdzīgām iestādēm;

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0209/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0209/2015),

| A. | tā kā Direktīvas 2001/29/EK pārskatīšanai ir būtiska nozīme jaunrades un inovācijas, kultūras daudzveidības, ekonomikas izaugsmes, konkurētspējas, digitālā vienotā tirgus un zināšanu un informācijas pieejamības veicināšanā un vienlaikus — literāru un mākslas darbu autoru tiesību pietiekamas atzīšanas un aizsardzības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Direktīvas 2001/29/EK pārskatīšanai ir būtiska nozīme jaunrades un inovācijas, kultūras daudzveidības, ekonomikas izaugsmes, konkurētspējas, digitālā vienotā tirgus un zināšanu un informācijas pieejamības veicināšanā un vienlaikus — literāru un mākslas darbu autoru tiesību pietiekamas atzīšanas un aizsardzības nodrošināšanā;

| B. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantā noteikts, ka Eiropas Savienība veicina dalībvalstu kultūras uzplaukumu un dažādību, jo īpaši ar jaunradi mākslā un literatūrā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantā noteikts, ka Eiropas Savienība veicina dalībvalstu kultūras uzplaukumu un dažādību, jo īpaši ar jaunradi mākslā un literatūrā;

| C. | tā kā Direktīvas 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā mērķis bija pielāgot tiesību aktus autortiesību un blakustiesību jomā, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Direktīvas 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā mērķis bija pielāgot tiesību aktus autortiesību un blakustiesību jomā, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību;

| D. | tā kā Direktīva 2001/29/EK arī skar vairākas ES saistības saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, tostarp Bernes konvencijas par literatūras un mākslas darbu aizsardzību noteikumiem, WIPO Līgumu par autortiesībām un Līgumu par izpildījumu un fonogrammām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Direktīva 2001/29/EK arī skar vairākas ES saistības saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, tostarp Bernes konvencijas par literatūras un mākslas darbu aizsardzību noteikumiem, WIPO Līgumu par autortiesībām un Līgumu par izpildījumu un fonogrammām;

| E. | tā kā Komisija un dalībvalstis veic ievērojamus ieguldījumus Eiropas kultūras mantojuma iestāžu bagātīgo kolekciju digitalizācijā un pieejamības tiešsaistē nodrošināšanā, lai iedzīvotāji varētu piekļūt materiāliem no jebkuras vietas pasaulē un izmantojot jebkādas ierīces; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija un dalībvalstis veic ievērojamus ieguldījumus Eiropas kultūras mantojuma iestāžu bagātīgo kolekciju digitalizācijā un pieejamības tiešsaistē nodrošināšanā, lai iedzīvotāji varētu piekļūt materiāliem no jebkuras vietas pasaulē un izmantojot jebkādas ierīces;

| F. | tā kā Eiropas kultūras un jaunrades nozares ir ES ekonomikas izaugsmes un darbvietu izveides dzinējspēks un sniedz būtisku ieguldījumu ES ekonomikā, jo saskaņā ar jaunākajām aplēsēm šajās nozarēs ir nodarbināti vairāk nekā 7 miljoni cilvēku un tās veido vairāk nekā 4,2 % ES IKP, un tā kā 2008.–2012. gada ekonomikas krīzes laikā kultūras nozares turpināja veidot jaunas darbvietas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas kultūras un jaunrades nozares ir ES ekonomikas izaugsmes un darbvietu izveides dzinējspēks un sniedz būtisku ieguldījumu ES ekonomikā, jo saskaņā ar jaunākajām aplēsēm šajās nozarēs ir nodarbināti vairāk nekā 7 miljoni cilvēku un tās veido vairāk nekā 4,2 % ES IKP, un tā kā 2008.–2012. gada ekonomikas krīzes laikā kultūras nozares turpināja veidot jaunas darbvietas;

| G. | tā kā EPO un OHIM 2013. gada septembra kopīgais pētījums parāda, ka intelektuālā īpašuma tiesības intensīvi izmantojošās nozares veido aptuveni 39 % no kopējās ekonomiskās darbības Eiropas Savienībā ar vērtību apmēram EUR 4 700 miljardi gadā un tieši nodarbina 26 % iedzīvotāju (jeb rada 56 miljonus darbvietu), netiešajai nodarbinātībai veidojot papildu 9 % no visa darbvietu skaita Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

G.

tā kā EPO un OHIM 2013. gada septembra kopīgais pētījums parāda, ka intelektuālā īpašuma tiesības intensīvi izmantojošās nozares veido aptuveni 39 % no kopējās ekonomiskās darbības Eiropas Savienībā ar vērtību apmēram EUR 4 700 miljardi gadā un tieši nodarbina 26 % iedzīvotāju (jeb rada 56 miljonus darbvietu), netiešajai nodarbinātībai veidojot papildu 9 % no visa darbvietu skaita Eiropas Savienībā;

| H. | tā kā digitālā revolūcija ir nesusi jaunas saziņas metodes un līdzekļus un pavērusi ceļu jauniem izteiksmes veidiem, kas, gan radot šaubas par tradicionālajām trīspusējām attiecībām starp radošo darbu autoriem, kultūras uzņēmējiem un lietotājiem, ir stimulējuši uz zināšanām balstītas ekonomikas veidošanos, radot jaunas darbvietas un palīdzot veicināt kultūru un inovāciju; |
| --- | --- |

H.

tā kā digitālā revolūcija ir nesusi jaunas saziņas metodes un līdzekļus un pavērusi ceļu jauniem izteiksmes veidiem, kas, gan radot šaubas par tradicionālajām trīspusējām attiecībām starp radošo darbu autoriem, kultūras uzņēmējiem un lietotājiem, ir stimulējuši uz zināšanām balstītas ekonomikas veidošanos, radot jaunas darbvietas un palīdzot veicināt kultūru un inovāciju;

| I. | tā kā ikvienai politiskai iniciatīvai attiecībā uz digitālo vienoto tirgu ir jāatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un jo īpaši tās 11., 13., 14., 16., 17. un 22. pantam; |
| --- | --- |

I.

tā kā ikvienai politiskai iniciatīvai attiecībā uz digitālo vienoto tirgu ir jāatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un jo īpaši tās 11., 13., 14., 16., 17. un 22. pantam;

| J. | tā kā kultūru un valodu daudzveidība sniedzas pāri valstu robežām, dažām Eiropas valodām tiekot izmantotām saziņā vairākās valstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā kultūru un valodu daudzveidība sniedzas pāri valstu robežām, dažām Eiropas valodām tiekot izmantotām saziņā vairākās valstīs;

| K. | tā kā Pamattiesību harta aizsargā vārda brīvību, informācijas brīvību un humanitāro un eksakto zinātņu brīvību un garantē personas datu un kultūru un valodu daudzveidības aizsardzību, tiesības uz īpašumu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, tiesības uz izglītību un tiesības veikt uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pamattiesību harta aizsargā vārda brīvību, informācijas brīvību un humanitāro un eksakto zinātņu brīvību un garantē personas datu un kultūru un valodu daudzveidības aizsardzību, tiesības uz īpašumu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, tiesības uz izglītību un tiesības veikt uzņēmējdarbību;

| L. | tā kā autora tiesības uz savu radošo darbu aizsardzību jāturpina piemērot arī digitālajā laikmetā; |
| --- | --- |

L.

tā kā autora tiesības uz savu radošo darbu aizsardzību jāturpina piemērot arī digitālajā laikmetā;

| M. | tā kā ir jāapsver pasākumi, ar ko veicina kultūras apmaiņas turpmāku attīstību un uzlabo juridisko noteiktību nozarē; tā kā kopš Direktīvas 2001/29/EK piemērošanas ir izveidoti daudzi radoši tiešsaistes pakalpojumi un patērētājiem līdz šim nekad nav bijis pieejams tik plašs radošo un kultūras darbu klāsts; tā kā lietotājiem ir vajadzīga piekļuve bagātīgam un daudzveidīgam kvalitatīva satura piedāvājumam; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir jāapsver pasākumi, ar ko veicina kultūras apmaiņas turpmāku attīstību un uzlabo juridisko noteiktību nozarē; tā kā kopš Direktīvas 2001/29/EK piemērošanas ir izveidoti daudzi radoši tiešsaistes pakalpojumi un patērētājiem līdz šim nekad nav bijis pieejams tik plašs radošo un kultūras darbu klāsts; tā kā lietotājiem ir vajadzīga piekļuve bagātīgam un daudzveidīgam kvalitatīva satura piedāvājumam;

| N. | tā kā 2008. gadā ar ES iniciatīvu izveidotās Eiropas digitālās bibliotēkas harmoniska un sistemātiska attīstība ir padarījusi pieejamus darbus no dalībvalstu bibliotēkām; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2008. gadā ar ES iniciatīvu izveidotās Eiropas digitālās bibliotēkas harmoniska un sistemātiska attīstība ir padarījusi pieejamus darbus no dalībvalstu bibliotēkām;

| O. | tā kā radošie darbi ir starp galvenajiem avotiem, ko izmanto digitālās ekonomikas un informācijas tehnoloģijas nozares dalībnieki, piemēram, meklējumprogrammas, sociālie plašsaziņas līdzekļi un platformas ar lietotāju radītu saturu, taču teju visa radošo darbu sniegtā vērtība tiek nodota šiem digitālajiem starpniekiem, kas atsakās maksāt atlīdzību autoriem vai piedāvā ārkārtīgi zemu samaksu; |
| --- | --- |

O.

tā kā radošie darbi ir starp galvenajiem avotiem, ko izmanto digitālās ekonomikas un informācijas tehnoloģijas nozares dalībnieki, piemēram, meklējumprogrammas, sociālie plašsaziņas līdzekļi un platformas ar lietotāju radītu saturu, taču teju visa radošo darbu sniegtā vērtība tiek nodota šiem digitālajiem starpniekiem, kas atsakās maksāt atlīdzību autoriem vai piedāvā ārkārtīgi zemu samaksu;

| P. | tā kā ar Direktīvu 2011/77/ES un Direktīvu 2006/116/EK tika saskaņoti autortiesību un blakustiesību aizsardzības noteikumi, pilnībā saskaņojot katra darba veida un ar to saistīto tiesību aizsardzības periodus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

P.

tā kā ar Direktīvu 2011/77/ES un Direktīvu 2006/116/EK tika saskaņoti autortiesību un blakustiesību aizsardzības noteikumi, pilnībā saskaņojot katra darba veida un ar to saistīto tiesību aizsardzības periodus dalībvalstīs;

| Q. | tā kā ES likumdevējiem ir pienākums veicināt autortiesību un blakustiesību skaidru juridisku regulējumu, ko var saprast visas ieinteresētās personas un it sevišķi sabiedrība kopumā un kas nodrošina tiesisko noteiktību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES likumdevējiem ir pienākums veicināt autortiesību un blakustiesību skaidru juridisku regulējumu, ko var saprast visas ieinteresētās personas un it sevišķi sabiedrība kopumā un kas nodrošina tiesisko noteiktību;

| R. | ņemot vērā vairāku interneta starpnieku konkurences priekšrocības un aizvien lielāko ietekmīgumu un šā stāvokļa nelabvēlīgo ietekmi uz autoru radošo potenciālu un citu radošo darbu izplatītāju pakalpojumu attīstību; |
| --- | --- |

R.

ņemot vērā vairāku interneta starpnieku konkurences priekšrocības un aizvien lielāko ietekmīgumu un šā stāvokļa nelabvēlīgo ietekmi uz autoru radošo potenciālu un citu radošo darbu izplatītāju pakalpojumu attīstību;

| S. | tā kā, izstrādājot autortiesību un blakustiesību juridisko regulējumu, būtu jāņem vērā nepieciešamība veicināt novatoriskus ražošanas un tirdzniecības modeļus, izmantojot jauno tehnoloģiju sniegtās priekšrocības, lai uzlabotu ES uzņēmumu konkurētspēju; |
| --- | --- |

S.

tā kā, izstrādājot autortiesību un blakustiesību juridisko regulējumu, būtu jāņem vērā nepieciešamība veicināt novatoriskus ražošanas un tirdzniecības modeļus, izmantojot jauno tehnoloģiju sniegtās priekšrocības, lai uzlabotu ES uzņēmumu konkurētspēju;

| T. | tā kā Komisijas 2014.–2019. gada programmas prioritāte un galvenais jautājums ir izaugsme un darbvietas, |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisijas 2014.–2019. gada programmas prioritāte un galvenais jautājums ir izaugsme un darbvietas,

| 1. | norāda, ka autortiesības ir materiāls veids, kā nodrošināt, lai radošo darbu autori saņem atlīdzinājumu un lai tiek finansēts radošais process; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka autortiesības ir materiāls veids, kā nodrošināt, lai radošo darbu autori saņem atlīdzinājumu un lai tiek finansēts radošais process;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, proti, apspriešanās rīkošanu par autortiesībām, kas izraisīja lielu interesi no dažnedažādu ieinteresēto personu puses, tostarp kultūras nozarē un pilsoniskajā sabiedrībā (17); |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, proti, apspriešanās rīkošanu par autortiesībām, kas izraisīja lielu interesi no dažnedažādu ieinteresēto personu puses, tostarp kultūras nozarē un pilsoniskajā sabiedrībā (17);

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos jaunajā Komisijas pilnvaru termiņā turpināt ES digitalizācijas programmas, ieskaitot autortiesību jautājumu, pilnveidošanu; atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada darba programmu, ciktāl tajā tiek solīts izveidot digitālā vienotā tirgus paketi, kurā ietilpst tiesību akta priekšlikums, kura mērķis ir autortiesību noteikumu modernizēšana nolūkā tos pielāgot digitālajam laikmetam; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos jaunajā Komisijas pilnvaru termiņā turpināt ES digitalizācijas programmas, ieskaitot autortiesību jautājumu, pilnveidošanu; atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada darba programmu, ciktāl tajā tiek solīts izveidot digitālā vienotā tirgus paketi, kurā ietilpst tiesību akta priekšlikums, kura mērķis ir autortiesību noteikumu modernizēšana nolūkā tos pielāgot digitālajam laikmetam;

| 4. | atgādina, ka autortiesības un blakustiesības aizsargā un veicina gan jaunu produktu un pakalpojumu attīstīšanu un tirdzniecību, gan to radošā satura izveidi un izmantošanu, tādējādi sekmējot konkurētspējas, nodarbinātības un inovāciju attīstību dažādās ES rūpniecības nozarēs; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka autortiesības un blakustiesības aizsargā un veicina gan jaunu produktu un pakalpojumu attīstīšanu un tirdzniecību, gan to radošā satura izveidi un izmantošanu, tādējādi sekmējot konkurētspējas, nodarbinātības un inovāciju attīstību dažādās ES rūpniecības nozarēs;

| 5. | uzsver, ka autortiesības ir tikai tik iedarbīgas, cik iedarbīgi ir to aizsardzībai paredzētie izpildes pasākumi, un ka plaukstošu un novatorisku radošo nozari var nodrošināt tikai ar stingru autortiesību izpildi; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka autortiesības ir tikai tik iedarbīgas, cik iedarbīgi ir to aizsardzībai paredzētie izpildes pasākumi, un ka plaukstošu un novatorisku radošo nozari var nodrošināt tikai ar stingru autortiesību izpildi;

| 6. | norāda, ka autortiesību un blakustiesību esamība neatņemami norāda uz teritorialitāti; uzsver, ka šis princips un pasākumi, ar ko nodrošina satura pārnesamību, nav savstarpējā pretrunā; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka autortiesību un blakustiesību esamība neatņemami norāda uz teritorialitāti; uzsver, ka šis princips un pasākumi, ar ko nodrošina satura pārnesamību, nav savstarpējā pretrunā;

| 7. | uzsver, ka Direktīvas 2001/29/EK pārskatīšanā jāturpina garantēt princips, ka tiesību turētāji saņem taisnīgu atlīdzību; prasa atkārtoti apstiprināt teritorialitātes principu, tādējādi dodot iespēju ikvienai dalībvalstij nodrošināt taisnīgas atlīdzības principa ievērošanu saskaņā ar sevis pašas kultūras politiku; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Direktīvas 2001/29/EK pārskatīšanā jāturpina garantēt princips, ka tiesību turētāji saņem taisnīgu atlīdzību; prasa atkārtoti apstiprināt teritorialitātes principu, tādējādi dodot iespēju ikvienai dalībvalstij nodrošināt taisnīgas atlīdzības principa ievērošanu saskaņā ar sevis pašas kultūras politiku;

| 8. | norāda, ka kopš Direktīvas 2001/29/EK piemērošanas ir pieaudzis lietotājiem likumīgi pieejamo darbu klāsts; turklāt norāda, ka pārrobežu piekļuve dažādiem lietojumiem, ko patērētājiem piedāvā tehnoloģiskais progress, var prasīt uz faktiem balstītus pašreizējā tiesiskā regulējuma uzlabojumus, lai turpinātu attīstīt dažāda kultūras un radošā satura legālo tiešsaistes piedāvājumu, tā nodrošinot Eiropas kultūras daudzveidības pieejamību; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka kopš Direktīvas 2001/29/EK piemērošanas ir pieaudzis lietotājiem likumīgi pieejamo darbu klāsts; turklāt norāda, ka pārrobežu piekļuve dažādiem lietojumiem, ko patērētājiem piedāvā tehnoloģiskais progress, var prasīt uz faktiem balstītus pašreizējā tiesiskā regulējuma uzlabojumus, lai turpinātu attīstīt dažāda kultūras un radošā satura legālo tiešsaistes piedāvājumu, tā nodrošinot Eiropas kultūras daudzveidības pieejamību;

| 9. | atgādina, ka ģeogrāfisko ierobežojumu dēļ patērētājiem pārāk bieži tiek liegta pieeja atsevišķiem uz saturu orientētiem pakalpojumiem un tas ir pretrunā Direktīvas 2001/29/EK mērķim — iekšējā tirgus četru brīvību īstenošanai; tāpēc mudina Komisiju ierosināt atbilstošus risinājumus, ar ko uzlabot pakalpojumu un ar autortiesībām aizsargāta satura pārrobežu pieejamību patērētājiem; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka ģeogrāfisko ierobežojumu dēļ patērētājiem pārāk bieži tiek liegta pieeja atsevišķiem uz saturu orientētiem pakalpojumiem un tas ir pretrunā Direktīvas 2001/29/EK mērķim — iekšējā tirgus četru brīvību īstenošanai; tāpēc mudina Komisiju ierosināt atbilstošus risinājumus, ar ko uzlabot pakalpojumu un ar autortiesībām aizsargāta satura pārrobežu pieejamību patērētājiem;

| 10. | uzskata, ka Direktīvā 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu izmantotās pieejas sniegto pieredzi var izmantot attiecībā uz citiem satura veidiem, taču jautājumus saistībā ar pārnesamību un ģeogrāfisko bloķēšanu nevar atrisināt ar vienu visaptverošu risinājumu, bet tie, iespējams, prasītu vairākus atšķirīgus intervences pasākumus — gan regulatīvus, gan tirgus virzītus; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Direktīvā 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu izmantotās pieejas sniegto pieredzi var izmantot attiecībā uz citiem satura veidiem, taču jautājumus saistībā ar pārnesamību un ģeogrāfisko bloķēšanu nevar atrisināt ar vienu visaptverošu risinājumu, bet tie, iespējams, prasītu vairākus atšķirīgus intervences pasākumus — gan regulatīvus, gan tirgus virzītus;

| 11. | uzsver, ka ES jaunrades darbi ir viens no tās bagātākajiem resursiem un to potenciālajiem lietotājiem vajadzētu būt iespējai samaksāt un tos izmantot pat tad, ja tos tirgo tikai citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ES jaunrades darbi ir viens no tās bagātākajiem resursiem un to potenciālajiem lietotājiem vajadzētu būt iespējai samaksāt un tos izmantot pat tad, ja tos tirgo tikai citā dalībvalstī;

| 12. | pievērš uzmanību tam, ka, ja raidorganizācijas vēlas pārraidi visā Eiropā, var izmantot Direktīvā 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu paredzēto daudzteritoriālās licencēšanas iespēju; |
| --- | --- |

12.

pievērš uzmanību tam, ka, ja raidorganizācijas vēlas pārraidi visā Eiropā, var izmantot Direktīvā 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu paredzēto daudzteritoriālās licencēšanas iespēju;

| 13. | norāda, ka filmu un televīzijas satura materiālu finansēšana, ražošana un kopražošana lielā mērā ir atkarīga no ekskluzīvām teritoriālajām licencēm, ko piešķir vietējiem izplatītājiem dažādās platformās, kuras atspoguļo dažādu Eiropas tirgu kultūras īpatnības; ņemot to vērā, uzsver, ka iespēja saskaņā ar līgumslēgšanas brīvību izvēlēties teritoriālā seguma apjomu un izplatīšanas platformas veidu sekmē ieguldījumus filmās un televīzijas satura materiālos un veicina kultūras daudzveidību; aicina Komisiju nodrošināt, lai pirms ikvienas autortiesību modernizēšanas iniciatīvas īstenošanas tiktu veikts visaptverošs pētījums par šādas iniciatīvas iespējamo ietekmi uz filmu un televīzijas materiālu ražošanu, finansēšanu un izplatīšanu, kā arī uz kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka filmu un televīzijas satura materiālu finansēšana, ražošana un kopražošana lielā mērā ir atkarīga no ekskluzīvām teritoriālajām licencēm, ko piešķir vietējiem izplatītājiem dažādās platformās, kuras atspoguļo dažādu Eiropas tirgu kultūras īpatnības; ņemot to vērā, uzsver, ka iespēja saskaņā ar līgumslēgšanas brīvību izvēlēties teritoriālā seguma apjomu un izplatīšanas platformas veidu sekmē ieguldījumus filmās un televīzijas satura materiālos un veicina kultūras daudzveidību; aicina Komisiju nodrošināt, lai pirms ikvienas autortiesību modernizēšanas iniciatīvas īstenošanas tiktu veikts visaptverošs pētījums par šādas iniciatīvas iespējamo ietekmi uz filmu un televīzijas materiālu ražošanu, finansēšanu un izplatīšanu, kā arī uz kultūras daudzveidību;

| 14. | uzsver, ka nozarē īstenotajai ģeogrāfiskajai bloķēšanai nebūtu jākavē ES dalībvalstīs dzīvojošu kultūras minoritāšu piekļuve tādam saturam vai pakalpojumiem viņu valodā, kuri pieejami bez maksas vai par kuriem ir samaksāts; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka nozarē īstenotajai ģeogrāfiskajai bloķēšanai nebūtu jākavē ES dalībvalstīs dzīvojošu kultūras minoritāšu piekļuve tādam saturam vai pakalpojumiem viņu valodā, kuri pieejami bez maksas vai par kuriem ir samaksāts;

| 15. | atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot likumīgi iegūta un likumīgi publiskota satura tiešsaistes pakalpojumu pārnesamību ES, vienlaikus pilnībā ievērojot autortiesības un tiesību īpašnieku intereses; |
| --- | --- |

15.

atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot likumīgi iegūta un likumīgi publiskota satura tiešsaistes pakalpojumu pārnesamību ES, vienlaikus pilnībā ievērojot autortiesības un tiesību īpašnieku intereses;

| 16. | atgādina, ka Eiropas kultūras tirgus ir dabiski neviendabīgs Eiropas kultūras un valodu daudzveidības dēļ; atzīmē, ka šī dažādība drīzāk jāuztver kā priekšrocība, nevis šķērslis vienotajam tirgum; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka Eiropas kultūras tirgus ir dabiski neviendabīgs Eiropas kultūras un valodu daudzveidības dēļ; atzīmē, ka šī dažādība drīzāk jāuztver kā priekšrocība, nevis šķērslis vienotajam tirgum;

| 17. | ņem vērā teritoriālo licenču nozīmību ES, īpaši attiecībā uz audiovizuālo darbu un filmu ražošanu, kā pamatā galvenokārt ir raidorganizāciju pirmsiegādes vai pirmsfinansēšanas sistēmas; |
| --- | --- |

17.

ņem vērā teritoriālo licenču nozīmību ES, īpaši attiecībā uz audiovizuālo darbu un filmu ražošanu, kā pamatā galvenokārt ir raidorganizāciju pirmsiegādes vai pirmsfinansēšanas sistēmas;

| 18. | ar bažām norāda uz nelikumīgu tiešsaistes pakalpojumu skaita pieaugumu un aizvien biežāk novērojamo pirātismu, un, vispārīgāk, uz intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem — tendenci, kas nopietni apdraud dalībvalstu ekonomiku un jaunradi Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

18.

ar bažām norāda uz nelikumīgu tiešsaistes pakalpojumu skaita pieaugumu un aizvien biežāk novērojamo pirātismu, un, vispārīgāk, uz intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem — tendenci, kas nopietni apdraud dalībvalstu ekonomiku un jaunradi Eiropas Savienībā;

| 19. | uzsver, ka jebkuras autortiesību regulējuma reformas pamatā jābūt augsta līmeņa aizsardzībai, jo tiesības ir būtisks intelektuālās jaunrades aspekts un nodrošina stabilu, nepārprotamu un elastīgu juridisko bāzi, kas veicina investīcijas un izaugsmi kultūras un radošajā nozarē, vienlaikus novēršot juridisko nenoteiktību un neatbilstību, kas negatīvi ietekmē iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka jebkuras autortiesību regulējuma reformas pamatā jābūt augsta līmeņa aizsardzībai, jo tiesības ir būtisks intelektuālās jaunrades aspekts un nodrošina stabilu, nepārprotamu un elastīgu juridisko bāzi, kas veicina investīcijas un izaugsmi kultūras un radošajā nozarē, vienlaikus novēršot juridisko nenoteiktību un neatbilstību, kas negatīvi ietekmē iekšējā tirgus darbību;

| 20. | uzsver, ka līdz ar svarīgo uzdevumu paplašināt digitālā vienotā tirgus darbības struktūras ir jāīsteno arī pasākumi, lai nodrošinātu, ka analogais vienotais tirgus turpina darboties pienācīgi; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka līdz ar svarīgo uzdevumu paplašināt digitālā vienotā tirgus darbības struktūras ir jāīsteno arī pasākumi, lai nodrošinātu, ka analogais vienotais tirgus turpina darboties pienācīgi;

| 21. | norāda, ka nozarēs, kurās ir ļoti liels autortiesību īpatsvars, Eiropas Savienībā ir nodarbināti vairāk nekā septiņi miljoni cilvēku; tāpēc prasa Komisijai nodrošināt, lai tad, ja likumdošanas iniciatīvas mērķis ir autortiesību modernizēšana, vispirms būtu vispusīgi izvērtēta šādas iniciatīvas ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību (ex ante novērtējums) un būtu veikta arī tās potenciālo izmaksu un ieguvumu analīze; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka nozarēs, kurās ir ļoti liels autortiesību īpatsvars, Eiropas Savienībā ir nodarbināti vairāk nekā septiņi miljoni cilvēku; tāpēc prasa Komisijai nodrošināt, lai tad, ja likumdošanas iniciatīvas mērķis ir autortiesību modernizēšana, vispirms būtu vispusīgi izvērtēta šādas iniciatīvas ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību (ex ante novērtējums) un būtu veikta arī tās potenciālo izmaksu un ieguvumu analīze;

| 22. | uzsver, ka ES tiesību aktus, kuri reglamentē autortiesības, ir jāpārskata ar pienācīgi noteiktu mērķi un pamatojoties uz pārliecinošiem datiem, lai garantētu Eiropas radošo nozaru pastāvīgu attīstību; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ES tiesību aktus, kuri reglamentē autortiesības, ir jāpārskata ar pienācīgi noteiktu mērķi un pamatojoties uz pārliecinošiem datiem, lai garantētu Eiropas radošo nozaru pastāvīgu attīstību;

| 23. | atzīst, ka komerciālas darbības, kas pārkāpj autortiesības, rada nopietnus draudus digitālā vienotā tirgus darbībai un dažāda kultūras un radošā satura legālā tiešsaistes piedāvājuma izveidei; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka komerciālas darbības, kas pārkāpj autortiesības, rada nopietnus draudus digitālā vienotā tirgus darbībai un dažāda kultūras un radošā satura legālā tiešsaistes piedāvājuma izveidei;

| 24. | uzskata, ka ir obligāti jānodrošina radošo darbu autoriem un veidotājiem spēcīgākas pozīcijas un izdevīgāka atlīdzība saistībā ar viņu darbu digitālu izplatīšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka ir obligāti jānodrošina radošo darbu autoriem un veidotājiem spēcīgākas pozīcijas un izdevīgāka atlīdzība saistībā ar viņu darbu digitālu izplatīšanu un izmantošanu;

Ekskluzīvas tiesības

| 25. | atzīst, ka ir jānodrošina autoru un izpildītāju radošā un mākslinieciskā darba juridiskā aizsardzība; apliecina, ka kultūras un zināšanu izplatīšana ir sabiedrības interesēs; atzīst, ka šo darbu laišanai tirgū nozīmīga ir producentu un izdevēju darbība un ka ir jāpanāk, lai taisnīgi un pienācīgi būtu atalgoti visu kategoriju tiesību subjekti; prasa nodrošināt autoriem un izpildītājiem spēcīgākas līgumslēdzēja pozīcijas attiecībā pret citiem tiesību subjektiem un starpniekiem, šajā nolūkā jo īpaši apsverot saprātīgu laikposmu, kurā trešās personas varētu izmantot no autoriem saņemtās tiesības un kuram beidzoties tās šīs tiesības zaudētu, jo līgumattiecību īstenošanai var būt raksturīgs nevienlīdzīgs spēku samērs; šajā sakarībā uzsver to, cik nozīmīga ir līgumslēgšanas brīvība; |
| --- | --- |

25.

atzīst, ka ir jānodrošina autoru un izpildītāju radošā un mākslinieciskā darba juridiskā aizsardzība; apliecina, ka kultūras un zināšanu izplatīšana ir sabiedrības interesēs; atzīst, ka šo darbu laišanai tirgū nozīmīga ir producentu un izdevēju darbība un ka ir jāpanāk, lai taisnīgi un pienācīgi būtu atalgoti visu kategoriju tiesību subjekti; prasa nodrošināt autoriem un izpildītājiem spēcīgākas līgumslēdzēja pozīcijas attiecībā pret citiem tiesību subjektiem un starpniekiem, šajā nolūkā jo īpaši apsverot saprātīgu laikposmu, kurā trešās personas varētu izmantot no autoriem saņemtās tiesības un kuram beidzoties tās šīs tiesības zaudētu, jo līgumattiecību īstenošanai var būt raksturīgs nevienlīdzīgs spēku samērs; šajā sakarībā uzsver to, cik nozīmīga ir līgumslēgšanas brīvība;

| 26. | norāda, ka samērīgai autortiesību un citu tiesību objektu aizsardzībai ir liela nozīme, tostarp arī no kultūras viedokļa, un ka saskaņā ar LESD 167. pantu Savienībai ir jārīkojas, ņemot vērā kultūras aspektus; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka samērīgai autortiesību un citu tiesību objektu aizsardzībai ir liela nozīme, tostarp arī no kultūras viedokļa, un ka saskaņā ar LESD 167. pantu Savienībai ir jārīkojas, ņemot vērā kultūras aspektus;

| 27. | uzsver, ka autoriem un izpildītājiem ir jāsaņem vienlīdz taisnīga atlīdzība gan digitālajā, gan analogajā vidē; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka autoriem un izpildītājiem ir jāsaņem vienlīdz taisnīga atlīdzība gan digitālajā, gan analogajā vidē;

| 28. | aicina Komisiju, ņemot vērā pašas noteikto labāka regulējuma mērķi, izvērtēt attiecīgam nolūkam paredzētus atbilstošus pasākumus, kas varētu uzlabot juridisko noteiktību; aicina Komisiju izpētīt, kā vienotais Eiropas autortiesību akts ietekmē nodarbinātību un inovāciju, kā tas ietekmē autoru, izpildītāju un citu tiesību subjektu intereses un vai šī akta ietekmē patērētājiem kļūst pieejamāka reģionu kultūras daudzveidība; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju, ņemot vērā pašas noteikto labāka regulējuma mērķi, izvērtēt attiecīgam nolūkam paredzētus atbilstošus pasākumus, kas varētu uzlabot juridisko noteiktību; aicina Komisiju izpētīt, kā vienotais Eiropas autortiesību akts ietekmē nodarbinātību un inovāciju, kā tas ietekmē autoru, izpildītāju un citu tiesību subjektu intereses un vai šī akta ietekmē patērētājiem kļūst pieejamāka reģionu kultūras daudzveidība;

| 29. | norāda, ka tik trauslā mijiedarbību sistēmā, kādā tiek producēts un finansēts radošais darbs, ekskluzīvas tiesības un līgumslēgšanas brīvība ir būtiskākie elementi, jo tie ļauj līdzsvarotāk sadalīt risku, sniedz iespēju dažādiem dalībniekiem iesaistīties kopīgos projektos, kas paredzēti kultūras ziņā daudzveidīgai auditorijai, un nodrošina pamatu stimulam investēt profesionāla satura darbu tapšanā; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka tik trauslā mijiedarbību sistēmā, kādā tiek producēts un finansēts radošais darbs, ekskluzīvas tiesības un līgumslēgšanas brīvība ir būtiskākie elementi, jo tie ļauj līdzsvarotāk sadalīt risku, sniedz iespēju dažādiem dalībniekiem iesaistīties kopīgos projektos, kas paredzēti kultūras ziņā daudzveidīgai auditorijai, un nodrošina pamatu stimulam investēt profesionāla satura darbu tapšanā;

| 30. | iesaka Savienības likumdevējam gan sabiedrības interešu, gan personas datu aizsardzības nolūkā apsvērt to, kā vēl vairāk samazināt ierobežojumus, kas nepieļauj publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu; norāda, ka tiesību akti šādā nolūkā būtu jāgroza, ņemot vērā Direktīvu 2013/37/ES, autortiesību sistēmas pamatprincipus un attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru; |
| --- | --- |

30.

iesaka Savienības likumdevējam gan sabiedrības interešu, gan personas datu aizsardzības nolūkā apsvērt to, kā vēl vairāk samazināt ierobežojumus, kas nepieļauj publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu; norāda, ka tiesību akti šādā nolūkā būtu jāgroza, ņemot vērā Direktīvu 2013/37/ES, autortiesību sistēmas pamatprincipus un attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru;

| 31. | aicina Komisiju efektīvi garantēt sabiedriskā īpašuma darbu aizsardzību, jo tiem pēc definīcijas nepiemēro autortiesību aizsardzību; tāpēc mudina Komisiju skaidri norādīt, ka neaizsargāta darba gadījumā nav aizsargāta arī šāda darba digitalizācija, ja vien tās rezultātā netop jauns, savādāks darbs; tāpat aicina Komisiju pārbaudīt, vai tiesību subjektiem var būt tiesības savus darbus pilnībā vai daļēji neaizsargāt; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju efektīvi garantēt sabiedriskā īpašuma darbu aizsardzību, jo tiem pēc definīcijas nepiemēro autortiesību aizsardzību; tāpēc mudina Komisiju skaidri norādīt, ka neaizsargāta darba gadījumā nav aizsargāta arī šāda darba digitalizācija, ja vien tās rezultātā netop jauns, savādāks darbs; tāpat aicina Komisiju pārbaudīt, vai tiesību subjektiem var būt tiesības savus darbus pilnībā vai daļēji neaizsargāt;

| 32. | aicina Komisiju atbilstoši Bernes konvencijā noteiktajiem starptautiskajiem standartiem vēl vairāk saskaņot autortiesību aizsardzības jēdzienu, aizsardzības jēdzienu tomēr necenšoties paplašināt; mudina dalībvalstis racionāli pabeigt Direktīvas 2006/116/EK un Direktīvas 2011/77/ES transponēšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju atbilstoši Bernes konvencijā noteiktajiem starptautiskajiem standartiem vēl vairāk saskaņot autortiesību aizsardzības jēdzienu, aizsardzības jēdzienu tomēr necenšoties paplašināt; mudina dalībvalstis racionāli pabeigt Direktīvas 2006/116/EK un Direktīvas 2011/77/ES transponēšanu un īstenošanu;

Izņēmumi un ierobežojumi

| 33. | aicina Savienības likumdevēju arī turpmāk ņemt vērā Direktīvā 2001/29/EK noteikto mērķi, proti, garantēt autortiesību un blakustiesību pienācīgu aizsardzību kā vienu no galvenajiem veidiem, kas nodrošina Eiropas kultūras jaunradi, un saglabāt taisnīgu līdzsvaru starp aizsargātu tiesību objektu dažādu kategoriju īpašniekiem un lietotājiem, kā arī starp dažādu kategoriju tiesību subjektiem; turklāt uzsver — veicot grozījumus šīs jomas tiesību aktos, būtu jāgarantē, ka ar autortiesībām un blakustiesībām aizsargāti darbi un pakalpojumi neatkarīgi no to formāta ir pieejami cilvēkiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

33.

aicina Savienības likumdevēju arī turpmāk ņemt vērā Direktīvā 2001/29/EK noteikto mērķi, proti, garantēt autortiesību un blakustiesību pienācīgu aizsardzību kā vienu no galvenajiem veidiem, kas nodrošina Eiropas kultūras jaunradi, un saglabāt taisnīgu līdzsvaru starp aizsargātu tiesību objektu dažādu kategoriju īpašniekiem un lietotājiem, kā arī starp dažādu kategoriju tiesību subjektiem; turklāt uzsver — veicot grozījumus šīs jomas tiesību aktos, būtu jāgarantē, ka ar autortiesībām un blakustiesībām aizsargāti darbi un pakalpojumi neatkarīgi no to formāta ir pieejami cilvēkiem ar invaliditāti;

| 34. | uzsver, ka autortiesības un blakustiesības ir Eiropas kultūras un radošo nozaru tiesiskais regulējums, izglītības un pētniecības nozaru tiesiskais regulējums un regulējums nozarei, kura gūst labumu no šo tiesību izņēmumiem un ierobežojumiem, un ka minētās tiesības ir šo nozaru darbības un tajās iespējamās nodarbinātības pamats; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka autortiesības un blakustiesības ir Eiropas kultūras un radošo nozaru tiesiskais regulējums, izglītības un pētniecības nozaru tiesiskais regulējums un regulējums nozarei, kura gūst labumu no šo tiesību izņēmumiem un ierobežojumiem, un ka minētās tiesības ir šo nozaru darbības un tajās iespējamās nodarbinātības pamats;

| 35. | norāda, ka izņēmumi un ierobežojumi ir jāpiemēro tieši tādā nolūkā, kādam tie paredzēti, un attiecīgi ņemot vērā konkrētas digitālās un analogās vides īpašības, vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp tiesību subjektu un sabiedrības interesēm; tāpēc aicina Komisiju izvērtēt iespēju pārskatīt vairākus spēkā esošos izņēmumus un ierobežojumus, lai tos labāk pielāgotu digitālajai videi, rēķinoties ar digitālās vides pastāvīgu attīstību un konkurētspējas nepieciešamību; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka izņēmumi un ierobežojumi ir jāpiemēro tieši tādā nolūkā, kādam tie paredzēti, un attiecīgi ņemot vērā konkrētas digitālās un analogās vides īpašības, vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp tiesību subjektu un sabiedrības interesēm; tāpēc aicina Komisiju izvērtēt iespēju pārskatīt vairākus spēkā esošos izņēmumus un ierobežojumus, lai tos labāk pielāgotu digitālajai videi, rēķinoties ar digitālās vides pastāvīgu attīstību un konkurētspējas nepieciešamību;

| 36. | uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai izņēmumi un ierobežojumi būtu pieejami personām ar invaliditāti; šajā sakarībā atzīmē Marrākešas līguma noslēgšanu, jo tas nodrošinās, ka grāmatas būs vieglāk pieejamas personām ar redzes traucējumiem, un mudina minēto līgumu nevilcinoties ratificēt, negaidot, ka ratificēšanas vajadzībām tiks pārskatīts ES tiesiskais regulējums; ir pārliecināts, ka minētais līgums ir solis pareizajā virzienā, bet ka daudz vēl ir jāpaveic, lai saturs būtu brīvi pieejams cilvēkiem ar dažādiem spēju traucējumiem; |
| --- | --- |

36.

uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai izņēmumi un ierobežojumi būtu pieejami personām ar invaliditāti; šajā sakarībā atzīmē Marrākešas līguma noslēgšanu, jo tas nodrošinās, ka grāmatas būs vieglāk pieejamas personām ar redzes traucējumiem, un mudina minēto līgumu nevilcinoties ratificēt, negaidot, ka ratificēšanas vajadzībām tiks pārskatīts ES tiesiskais regulējums; ir pārliecināts, ka minētais līgums ir solis pareizajā virzienā, bet ka daudz vēl ir jāpaveic, lai saturs būtu brīvi pieejams cilvēkiem ar dažādiem spēju traucējumiem;

| 37. | akcentē Eiropas kultūras daudzveidības nozīmi un norāda, ka atšķirīga izņēmumu īstenošana dalībvalstīs var apgrūtināt iekšējā tirgus funkcionēšanu ne vien saistībā ar pārrobežu darbību attīstību, bet arī ar ES globālo konkurētspēju un inovāciju un ka tā var radīt juridisku nenoteiktību gan autoriem, gan lietotājiem; uzskata, ka tādēļ dažiem izņēmumiem un ierobežojumiem vienotāki noteikumi varētu būt izdevīgāki; tomēr atzīmē, ka atšķirības var būt pamatotas, jo ir jāļauj dalībvalstīm pieņemt likumus konkrētu valsts kultūras un ekonomikas interešu kontekstā un saskaņā ar proporcionalitātes un subsidiaritātes principiem; |
| --- | --- |

37.

akcentē Eiropas kultūras daudzveidības nozīmi un norāda, ka atšķirīga izņēmumu īstenošana dalībvalstīs var apgrūtināt iekšējā tirgus funkcionēšanu ne vien saistībā ar pārrobežu darbību attīstību, bet arī ar ES globālo konkurētspēju un inovāciju un ka tā var radīt juridisku nenoteiktību gan autoriem, gan lietotājiem; uzskata, ka tādēļ dažiem izņēmumiem un ierobežojumiem vienotāki noteikumi varētu būt izdevīgāki; tomēr atzīmē, ka atšķirības var būt pamatotas, jo ir jāļauj dalībvalstīm pieņemt likumus konkrētu valsts kultūras un ekonomikas interešu kontekstā un saskaņā ar proporcionalitātes un subsidiaritātes principiem;

| 38. | aicina Komisiju izvērtēt minimālo standartu piemērošanu saistībā ar dažādiem izņēmumiem un ierobežojumiem un tad panākt, lai visi Direktīvā 2001/29/EK minētie izņēmumi un ierobežojumi būtu pienācīgi īstenoti un lai iekšējā tirgū kultūras daudzveidība būtu vienādi pieejama pārrobežu mērogā, kā arī vairot juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju izvērtēt minimālo standartu piemērošanu saistībā ar dažādiem izņēmumiem un ierobežojumiem un tad panākt, lai visi Direktīvā 2001/29/EK minētie izņēmumi un ierobežojumi būtu pienācīgi īstenoti un lai iekšējā tirgū kultūras daudzveidība būtu vienādi pieejama pārrobežu mērogā, kā arī vairot juridisko noteiktību;

| 39. | uzskata, ka ir stingrāk jānosaka izņēmumi iestādēm, kuras darbojas sabiedrības interesēs, piemēram, bibliotēkām, muzejiem un arhīviem, lai veicinātu visaptverošu kultūras mantojuma pieejamību, tostarp ar tiešsaistes platformu starpniecību; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka ir stingrāk jānosaka izņēmumi iestādēm, kuras darbojas sabiedrības interesēs, piemēram, bibliotēkām, muzejiem un arhīviem, lai veicinātu visaptverošu kultūras mantojuma pieejamību, tostarp ar tiešsaistes platformu starpniecību;

| 40. | aicina Komisiju rūpīgi apsvērt pamattiesību aizsardzību, sevišķi diskriminācijas apkarošanu vai preses brīvības aizsardzību; šajā sakarībā atgādina, ka šādu izņēmumu gadījumā būtu jānodrošina taisnīga atlīdzība; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju rūpīgi apsvērt pamattiesību aizsardzību, sevišķi diskriminācijas apkarošanu vai preses brīvības aizsardzību; šajā sakarībā atgādina, ka šādu izņēmumu gadījumā būtu jānodrošina taisnīga atlīdzība;

| 41. | atgādina, ka kultūras un radošajās nozarēs svarīga ir mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbība, kas rada darbvietas un izaugsmi Eiropas Savienībā; uzsver, ka lielākā daļa MVU kultūras un radošajās nozarēs ne vien izmanto iespēju elastīgi piemērot autortiesību noteikumus, nodrošinot kultūras un radošo darbu tapšanu, finansēšanu un izplatīšanu, bet arī izstrādā novatoriskus risinājumus, kas garantē, ka lietotājiem ir tiešsaistē pieejami vietējā tirgus pieprasījumam un specifikai pielāgoti radošie darbi; |
| --- | --- |

41.

atgādina, ka kultūras un radošajās nozarēs svarīga ir mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbība, kas rada darbvietas un izaugsmi Eiropas Savienībā; uzsver, ka lielākā daļa MVU kultūras un radošajās nozarēs ne vien izmanto iespēju elastīgi piemērot autortiesību noteikumus, nodrošinot kultūras un radošo darbu tapšanu, finansēšanu un izplatīšanu, bet arī izstrādā novatoriskus risinājumus, kas garantē, ka lietotājiem ir tiešsaistē pieejami vietējā tirgus pieprasījumam un specifikai pielāgoti radošie darbi;

| 42. | ar interesi konstatē, ka digitālajos tīklos rodas jauni darbu izmantošanas veidi, jo īpaši transformējoša lietošana, un uzsver, ka ir jāmeklē risinājumi, kas efektīvu aizsardzību, kura garantē pienācīgu atlīdzību un taisnīgu kompensāciju radošo darbu autoriem, ļauj nodrošināt līdz ar kultūras preču un zināšanu pieejamību, kas savukārt ir vajadzīga sabiedrībai; |
| --- | --- |

42.

ar interesi konstatē, ka digitālajos tīklos rodas jauni darbu izmantošanas veidi, jo īpaši transformējoša lietošana, un uzsver, ka ir jāmeklē risinājumi, kas efektīvu aizsardzību, kura garantē pienācīgu atlīdzību un taisnīgu kompensāciju radošo darbu autoriem, ļauj nodrošināt līdz ar kultūras preču un zināšanu pieejamību, kas savukārt ir vajadzīga sabiedrībai;

| 43. | uzsver — ja izņēmums vai ierobežojums jau ir spēkā, jauniem satura izmantošanas veidiem, kas iespējami, pateicoties tehnoloģiju progresam vai jauniem tehnoloģiju lietošanas veidiem, būtu pēc iespējas vairāk jāatbilst spēkā esošajam izņēmumam vai ierobežojumam, ja vien jaunais ir līdzīgs esošajam izmantošanas veidam, jo ir jāvairo juridiskā noteiktība, un tas būtu jāpārbauda, veicot testu trijos posmos; atzīst, ka ar tik elastīgu attiecīgo izņēmumu un ierobežojumu interpretāciju tos varētu pielāgot atšķirīgiem apstākļiem un sociālajām vajadzībām dažādās valstīs; |
| --- | --- |

43.

uzsver — ja izņēmums vai ierobežojums jau ir spēkā, jauniem satura izmantošanas veidiem, kas iespējami, pateicoties tehnoloģiju progresam vai jauniem tehnoloģiju lietošanas veidiem, būtu pēc iespējas vairāk jāatbilst spēkā esošajam izņēmumam vai ierobežojumam, ja vien jaunais ir līdzīgs esošajam izmantošanas veidam, jo ir jāvairo juridiskā noteiktība, un tas būtu jāpārbauda, veicot testu trijos posmos; atzīst, ka ar tik elastīgu attiecīgo izņēmumu un ierobežojumu interpretāciju tos varētu pielāgot atšķirīgiem apstākļiem un sociālajām vajadzībām dažādās valstīs;

| 44. | īpaši uzsver to, ka ir jāgarantē izņēmumu un ierobežojumu tehnoloģiskā neitralitāte un turpmāka savietojamība, pienācīgi ņemot vērā mediju konverģences ietekmi, un vienlaikus jāstrādā arī sabiedrības interesēs, veicinot stimulus, kas palīdz radīt, finansēt un izplatīt jaunus darbus, un ka ir jānodrošina, lai šie darbi būtu sabiedrībai pieejami ar jauniem, novatoriskiem un aizraujošiem risinājumiem; |
| --- | --- |

44.

īpaši uzsver to, ka ir jāgarantē izņēmumu un ierobežojumu tehnoloģiskā neitralitāte un turpmāka savietojamība, pienācīgi ņemot vērā mediju konverģences ietekmi, un vienlaikus jāstrādā arī sabiedrības interesēs, veicinot stimulus, kas palīdz radīt, finansēt un izplatīt jaunus darbus, un ka ir jānodrošina, lai šie darbi būtu sabiedrībai pieejami ar jauniem, novatoriskiem un aizraujošiem risinājumiem;

| 45. | ierosina pārskatīt pakalpojumu sniedzēju un starpnieku saistības, lai precizētu viņu juridisko statusu un ar autortiesībām saistīto atbildību, kā arī lai garantētu, ka radošajā procesā un piegādes ķēdē ir veikta pienācīga pārbaude, un lai radošo darbu autoriem un tiesību subjektiem Eiropas Savienībā būtu nodrošināta taisnīga atlīdzība; |
| --- | --- |

45.

ierosina pārskatīt pakalpojumu sniedzēju un starpnieku saistības, lai precizētu viņu juridisko statusu un ar autortiesībām saistīto atbildību, kā arī lai garantētu, ka radošajā procesā un piegādes ķēdē ir veikta pienācīga pārbaude, un lai radošo darbu autoriem un tiesību subjektiem Eiropas Savienībā būtu nodrošināta taisnīga atlīdzība;

| 46. | uzstāj, ka digitālā tirgus attīstība nav iespējama, ja vienlaikus nav nodrošināta radošo un kultūras nozaru attīstība; |
| --- | --- |

46.

uzstāj, ka digitālā tirgus attīstība nav iespējama, ja vienlaikus nav nodrošināta radošo un kultūras nozaru attīstība;

| 47. | uzsver, ka izņēmums attiecībā uz karikatūrām, parodijām un stilizācijām ir vitālai demokrātiskai diskusijai nozīmīgs faktors; ir pārliecināts, ka ar izņēmumu būtu jāpanāk līdzsvars starp radošo darbu autoru un oriģinālo prototipu interesēm un tiesībām, no vienas puses, un aizsargātā darba lietotāja vārda brīvību, no otras puses, jo lietotājs paļaujas uz izņēmumu, kas noteikts attiecībā uz karikatūru, parodiju vai stilizāciju; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka izņēmums attiecībā uz karikatūrām, parodijām un stilizācijām ir vitālai demokrātiskai diskusijai nozīmīgs faktors; ir pārliecināts, ka ar izņēmumu būtu jāpanāk līdzsvars starp radošo darbu autoru un oriģinālo prototipu interesēm un tiesībām, no vienas puses, un aizsargātā darba lietotāja vārda brīvību, no otras puses, jo lietotājs paļaujas uz izņēmumu, kas noteikts attiecībā uz karikatūru, parodiju vai stilizāciju;

| 48. | uzsver, ka ir pienācīgi jāizvērtē teksta un datu automātiskas analīzes metožu (piemēram, tekstizraces un datizraces vai satura izguves) izmantošana pētniecības nolūkā, ja vien ir saņemta atļauja lasīt darbu; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka ir pienācīgi jāizvērtē teksta un datu automātiskas analīzes metožu (piemēram, tekstizraces un datizraces vai satura izguves) izmantošana pētniecības nolūkā, ja vien ir saņemta atļauja lasīt darbu;

| 49. | uzstāj, ka digitālā tirgus attīstība ir cieši saistīta ar radošo un kultūras nozaru attīstību un ka abiem šiem procesiem ir jānotiek vienlaicīgi, jo tikai tā var sasniegt noturīgu labklājību; |
| --- | --- |

49.

uzstāj, ka digitālā tirgus attīstība ir cieši saistīta ar radošo un kultūras nozaru attīstību un ka abiem šiem procesiem ir jānotiek vienlaicīgi, jo tikai tā var sasniegt noturīgu labklājību;

| 50. | atzīmē, ka tiesības uz privātīpašumu ir viens no mūsdienu sabiedrības stūrakmeņiem; turklāt norāda, ka vieglāk pieejami izglītības materiāli un kultūras preces ir ārkārtīgi svarīgi zināšanu sabiedrības attīstībai un ka likumdevējiem tas būtu jāņem vērā; |
| --- | --- |

50.

atzīmē, ka tiesības uz privātīpašumu ir viens no mūsdienu sabiedrības stūrakmeņiem; turklāt norāda, ka vieglāk pieejami izglītības materiāli un kultūras preces ir ārkārtīgi svarīgi zināšanu sabiedrības attīstībai un ka likumdevējiem tas būtu jāņem vērā;

| 51. | prasa noteikt izņēmumu pētniecības un izglītības mērķiem, kuram būtu jāattiecas ne vien uz izglītības iestādēm, bet arī uz akreditētām izglītības vai pētniecības darbībām, tostarp darbībām tiešsaistē un pārrobežu darbībām, kas saistītas ar kompetento iestāžu vai tiesību aktos atzītu izglītības iestādi vai institūciju vai kas ietilpst izglītības programmas darbības jomā; |
| --- | --- |

51.

prasa noteikt izņēmumu pētniecības un izglītības mērķiem, kuram būtu jāattiecas ne vien uz izglītības iestādēm, bet arī uz akreditētām izglītības vai pētniecības darbībām, tostarp darbībām tiešsaistē un pārrobežu darbībām, kas saistītas ar kompetento iestāžu vai tiesību aktos atzītu izglītības iestādi vai institūciju vai kas ietilpst izglītības programmas darbības jomā;

| 52. | uzsver, ka jaunu izņēmumu vai ierobežojumu ES tiesību sistēmā, kura reglamentē autortiesības, drīkst ieviest tikai ar pienācīgu pamatojumu, ko nodrošina rūpīga un objektīva ekonomiskā un juridiskā analīze; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka jaunu izņēmumu vai ierobežojumu ES tiesību sistēmā, kura reglamentē autortiesības, drīkst ieviest tikai ar pienācīgu pamatojumu, ko nodrošina rūpīga un objektīva ekonomiskā un juridiskā analīze;

| 53. | atzīst, ka bibliotēkas ir svarīgas zināšanu pieejamībai, un aicina Komisiju izvērtēt, vai būtu jāpieņem izņēmums, kas ļauj sabiedriskajām un zinātniskajām bibliotēkām likumīgi izsniegt ikvienam digitāla formāta darbus personiskai lietošanai uz noteiktu laiku ar interneta vai bibliotēkas tīklu starpniecību, un tā nodrošināt, lai bibliotēkas spētu efektīvi un aktuālā veidā pildīt savu pienākumu izplatīt zināšanas, kurš ir sabiedrības interesēs; iesaka par e-grāmatu izsniegšanu to autoriem nodrošināt tikpat taisnīgu kompensāciju, kādu viņi saņem par iespiestu grāmatu izsniegšanu, ievērojot valsts teritorijā noteiktos ierobežojumus; |
| --- | --- |

53.

atzīst, ka bibliotēkas ir svarīgas zināšanu pieejamībai, un aicina Komisiju izvērtēt, vai būtu jāpieņem izņēmums, kas ļauj sabiedriskajām un zinātniskajām bibliotēkām likumīgi izsniegt ikvienam digitāla formāta darbus personiskai lietošanai uz noteiktu laiku ar interneta vai bibliotēkas tīklu starpniecību, un tā nodrošināt, lai bibliotēkas spētu efektīvi un aktuālā veidā pildīt savu pienākumu izplatīt zināšanas, kurš ir sabiedrības interesēs; iesaka par e-grāmatu izsniegšanu to autoriem nodrošināt tikpat taisnīgu kompensāciju, kādu viņi saņem par iespiestu grāmatu izsniegšanu, ievērojot valsts teritorijā noteiktos ierobežojumus;

| 54. | aicina Komisiju apsvērt iespēju noteikt izņēmumu, kas ļauj bibliotēkām saturu digitalizēt konsultāciju, katalogu kārtošanas un arhivēšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju apsvērt iespēju noteikt izņēmumu, kas ļauj bibliotēkām saturu digitalizēt konsultāciju, katalogu kārtošanas un arhivēšanas vajadzībām;

| 55. | uzsver, cik būtiski ir ņemt vērā secinājumus, kas gūti vairāku eksperimentu rezultātā, kurus grāmatizdevēji ir veikuši, lai izveidotu taisnīgus, līdzsvarotus un dzīvotspējīgus uzņēmējdarbības modeļus; |
| --- | --- |

55.

uzsver, cik būtiski ir ņemt vērā secinājumus, kas gūti vairāku eksperimentu rezultātā, kurus grāmatizdevēji ir veikuši, lai izveidotu taisnīgus, līdzsvarotus un dzīvotspējīgus uzņēmējdarbības modeļus;

| 56. | norāda, ka dažās dalībvalstīs ir ieviesta kompensāciju shēmu obligāta licencēšana; uzsver, ka ir jāgarantē, lai arī turpmāk būtu iespējamas darbības, kas atļautas ar izņēmumu; atgādina, ka kompensācija par izņēmumu un ierobežojumu īstenošanu būtu jāapsver tikai tādā gadījumā, ja darbības, uz kurām būtu jāattiecas izņēmumam, ir kaitējušas tiesību subjektam; turklāt aicina Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centru sagatavot rūpīgu zinātnisko analīzi, izvērtējot šos dalībvalstu pasākumus un to ietekmi uz katru attiecīgo ieinteresēto personu; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka dažās dalībvalstīs ir ieviesta kompensāciju shēmu obligāta licencēšana; uzsver, ka ir jāgarantē, lai arī turpmāk būtu iespējamas darbības, kas atļautas ar izņēmumu; atgādina, ka kompensācija par izņēmumu un ierobežojumu īstenošanu būtu jāapsver tikai tādā gadījumā, ja darbības, uz kurām būtu jāattiecas izņēmumam, ir kaitējušas tiesību subjektam; turklāt aicina Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centru sagatavot rūpīgu zinātnisko analīzi, izvērtējot šos dalībvalstu pasākumus un to ietekmi uz katru attiecīgo ieinteresēto personu;

| 57. | atgādina, ka izņēmums attiecībā uz kopēšanu privātām vajadzībām ir svarīgs un ka tas var būt tehniski neierobežots, ja vien radošo darbu autori saņem taisnīgu atlīdzību; aicina Komisiju, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, analizēt Parlamenta 2014. gada 27. februāra rezolūciju par nodevām par kopēšanu privātām vajadzībām (18) un jaunākā Komisijas īstenotā starpniecības procesa rezultātus (19) un analizēt arī to, cik dzīvotspējīgi ir pasākumi, ar ko pašlaik tiesību subjektiem nodrošina taisnīgu atlīdzību par reprodukcijām, kuras fiziskas personas radījušas privātai lietošanai, šajā kontekstā jo īpaši izvērtējot pārredzamības pasākumus; |
| --- | --- |

57.

atgādina, ka izņēmums attiecībā uz kopēšanu privātām vajadzībām ir svarīgs un ka tas var būt tehniski neierobežots, ja vien radošo darbu autori saņem taisnīgu atlīdzību; aicina Komisiju, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, analizēt Parlamenta 2014. gada 27. februāra rezolūciju par nodevām par kopēšanu privātām vajadzībām (18) un jaunākā Komisijas īstenotā starpniecības procesa rezultātus (19) un analizēt arī to, cik dzīvotspējīgi ir pasākumi, ar ko pašlaik tiesību subjektiem nodrošina taisnīgu atlīdzību par reprodukcijām, kuras fiziskas personas radījušas privātai lietošanai, šajā kontekstā jo īpaši izvērtējot pārredzamības pasākumus;

| 58. | norāda, ka nodevas par kopēšanu privātām vajadzībām vajadzētu reglamentēt tā, lai iedzīvotāji būtu informēti par nodevas faktisko apmēru un par to, kāpēc šāda nodeva ir noteikta un kā tā tiks izmantota; |
| --- | --- |

58.

norāda, ka nodevas par kopēšanu privātām vajadzībām vajadzētu reglamentēt tā, lai iedzīvotāji būtu informēti par nodevas faktisko apmēru un par to, kāpēc šāda nodeva ir noteikta un kā tā tiks izmantota;

| 59. | uzsver, ka nodevām par digitālo tehnoloģiju ražojumu iegādi būtu jākļūst pārredzamākām un optimālākām, lai aizsargātu tiesību subjektu un patērētāju tiesības, un tas būtu jāpanāk, ņemot vērā Direktīvu 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka nodevām par digitālo tehnoloģiju ražojumu iegādi būtu jākļūst pārredzamākām un optimālākām, lai aizsargātu tiesību subjektu un patērētāju tiesības, un tas būtu jāpanāk, ņemot vērā Direktīvu 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū;

| 60. | uzsver, ka skaidrāks un pārredzamāks autortiesību regulējums ir būtisks autortiesību izmantotājiem, jo īpaši attiecībā uz lietotāju radītu saturu un autortiesību nodevām, jo šāds regulējums veicinātu radošumu un tiešsaistes platformu turpmāku attīstību, kā arī nodrošinātu, ka autortiesību subjekti saņem pienācīgu atlīdzību; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka skaidrāks un pārredzamāks autortiesību regulējums ir būtisks autortiesību izmantotājiem, jo īpaši attiecībā uz lietotāju radītu saturu un autortiesību nodevām, jo šāds regulējums veicinātu radošumu un tiešsaistes platformu turpmāku attīstību, kā arī nodrošinātu, ka autortiesību subjekti saņem pienācīgu atlīdzību;

| 61. | norāda, ka ir svarīgi ievērot Direktīvas 2001/29/EK 6. panta 4. punktu, un uzsver, ka ar līgumu vai līguma noteikumiem nevajadzētu kavēt izņēmumu vai ierobežojumu efektīvu īstenošanu un liegt piekļuvi saturam, uz kuru neattiecas autortiesību vai blakustiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

61.

norāda, ka ir svarīgi ievērot Direktīvas 2001/29/EK 6. panta 4. punktu, un uzsver, ka ar līgumu vai līguma noteikumiem nevajadzētu kavēt izņēmumu vai ierobežojumu efektīvu īstenošanu un liegt piekļuvi saturam, uz kuru neattiecas autortiesību vai blakustiesību aizsardzība;

| 62. | aicina izplatītājus publicēt visu tiem pieejamo informāciju par tehnoloģiskajiem pasākumiem, kas veicami, lai garantētu attiecīgā satura sadarbspēju; |
| --- | --- |

62.

aicina izplatītājus publicēt visu tiem pieejamo informāciju par tehnoloģiskajiem pasākumiem, kas veicami, lai garantētu attiecīgā satura sadarbspēju;

| 63. | uzsver nepieciešamību nodrošināt plašāku sadarbspēju, jo īpaši starp programmatūru un galiekārtu, jo sadarbspējas trūkums kavē inovāciju, mazina konkurenci un kaitē patērētājiem; ir pārliecināts, ka sadarbspējas trūkuma dēļ rodas viena konkrēta produkta vai pakalpojuma dominējošs stāvoklis tirgū, kas savukārt slāpē konkurenci un ierobežo patērētāju izvēli Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

63.

uzsver nepieciešamību nodrošināt plašāku sadarbspēju, jo īpaši starp programmatūru un galiekārtu, jo sadarbspējas trūkums kavē inovāciju, mazina konkurenci un kaitē patērētājiem; ir pārliecināts, ka sadarbspējas trūkuma dēļ rodas viena konkrēta produkta vai pakalpojuma dominējošs stāvoklis tirgū, kas savukārt slāpē konkurenci un ierobežo patērētāju izvēli Eiropas Savienībā;

| 64. | norāda, ka, ņemot vērā tehnoloģiju straujo attīstību digitālajā tirgū, autortiesību jomā ir nepieciešams tehnoloģiski neitrāls autortiesību regulējums; |
| --- | --- |

64.

norāda, ka, ņemot vērā tehnoloģiju straujo attīstību digitālajā tirgū, autortiesību jomā ir nepieciešams tehnoloģiski neitrāls autortiesību regulējums;

| 65. | atzīst, ka samērīgi un efektīvi piespiedu izpildes pasākumi ir svarīgi radošo darbu autoru, tiesību subjektu un patērētāju atbalstam; |
| --- | --- |

65.

atzīst, ka samērīgi un efektīvi piespiedu izpildes pasākumi ir svarīgi radošo darbu autoru, tiesību subjektu un patērētāju atbalstam;

| 66. | aicina Komisiju un Savienības likumdevēju apsvērt risinājumus, kas ļautu novirzīt vērtību no satura uz pakalpojumiem; uzsver, ka mūsdienu digitālajā vidē ir jāpielāgo starpnieka statusa definīcija; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju un Savienības likumdevēju apsvērt risinājumus, kas ļautu novirzīt vērtību no satura uz pakalpojumiem; uzsver, ka mūsdienu digitālajā vidē ir jāpielāgo starpnieka statusa definīcija;

| 67. | uzsver, ka patērētāji bieži saskaras ar dažādiem ierobežojumiem un ka patērētāju tiesību jēdziens autortiesību regulējumā ļoti bieži nav reglamentēts; aicina Komisiju novērtēt spēkā esošā autortiesību regulējuma efektivitāti, raugoties no patērētāju viedokļa, un izstrādāt skaidru un visaptverošu patērētāju tiesību kopumu; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka patērētāji bieži saskaras ar dažādiem ierobežojumiem un ka patērētāju tiesību jēdziens autortiesību regulējumā ļoti bieži nav reglamentēts; aicina Komisiju novērtēt spēkā esošā autortiesību regulējuma efektivitāti, raugoties no patērētāju viedokļa, un izstrādāt skaidru un visaptverošu patērētāju tiesību kopumu;

o

o o

| 68. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem |
| --- | --- |

68.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem

---

(1)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

(2)  OV L 84, 20.3.2014., 72. lpp.

(3)  OV L 175, 27.6.2013., 1. lpp.

(4)  OV L 299, 27.10.2012., 5. lpp.

(5)  OV L 372, 27.12.2006., 12. lpp.

(6)  OV L 265, 11.10.2011., 1. lpp.

(7)  OV L 248, 6.10.1993., 15. lpp.

(8)  OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.

(9)  OV L 376, 27.12.2006., 28. lpp.

(10)  OV L 346, 27.11.1992., 61. lpp.

(11)  OV L 272, 13.10.2001., 32. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0179.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0368.

(14)  OV C 353 E, 3.12.2013., 64. lpp.

(15)  OV C 50 E, 21.2.2012., 48. lpp.

(16)  OV C 249 E, 30.8.2013., 49. lpp.

(17)  Eiropas Komisija, MARKT ĢD, Ziņojums par atbildēm uz sabiedrisko apspriešanu par ES autortiesību noteikumu pārskatīšanu, 2014. gada jūlijs.

(18)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0179.

(19)  António Vitorino2013. gada 31. janvāra ieteikumi, kas tapuši pēc jaunākā starpniecības procesa, kuru Komisija īstenoja attiecībā uz nodevām par kopēšanu un reproducēšanu privātām vajadzībām.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/130

---

P8_TA(2015)0274

Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) darbību novērtējums

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par ES jauno pieeju cilvēktiesībām un demokrātijai — darbību, ko Eiropas Demokrātijas fonds (EDF) veicis kopš tā izveides, novērtējums (2014/2231(INI))

(2017/C 265/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6., 8. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6., 8. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. marta ieteikumu Padomei par Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) iespējamo izveides kārtību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. marta ieteikumu Padomei par Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) iespējamo izveides kārtību (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (2),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (3),

| — | ņemot vērā ES 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, ko Padome pieņēma 2014. gada 23. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, ko Padome pieņēma 2014. gada 23. jūnijā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 235/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām visā pasaulē (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 235/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām visā pasaulē (6),

| — | ņemot vērā 2009. gada 18. maija Padomes secinājumus “Atbalsts demokrātiskai pārvaldībai — izveidot uzlabotu ES sistēmu” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 18. maija Padomes secinājumus “Atbalsts demokrātiskai pārvaldībai — izveidot uzlabotu ES sistēmu” (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par demokrātijas atbalstu Eiropas Savienības ārējās attiecībās (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par demokrātijas atbalstu Eiropas Savienības ārējās attiecībās (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 13. decembra secinājumus, kuros bija ietverts 2010. gada progresa ziņojums un izmēģinājuma valstu saraksts (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 13. decembra secinājumus, kuros bija ietverts 2010. gada progresa ziņojums un izmēģinājuma valstu saraksts (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 20. jūnija secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 20. jūnija secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 1. decembra secinājumus par Eiropas Demokrātijas fondu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 1. decembra secinājumus par Eiropas Demokrātijas fondu (11),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnija secinājumus par cilvēktiesībām un demokrātiju (12) un Padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnija secinājumus par cilvēktiesībām un demokrātiju (12) un Padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (13),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 31. janvāra secinājumus par ES atbalstu attiecībā uz ilgtspējīgām pārmaiņām pārejas sabiedrībās (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 31. janvāra secinājumus par ES atbalstu attiecībā uz ilgtspējīgām pārmaiņām pārejas sabiedrībās (14),

| — | ņemot vērā ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2015. gada 4. marta kopīgo apspriešanās dokumentu “Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (JOIN(2015)0006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2015. gada 4. marta kopīgo apspriešanās dokumentu “Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (JOIN(2015)0006),

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta 2013. gada pārskatu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta 2013. gada pārskatu (15),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs. Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs. Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana” (COM(2011)0303),

| — | ņemot vērā toreizējam Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam Jerzy Buzek un toreizējai Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un priekšsēdētāja vietniecei Catherine Ashton adresēto 2011. gada 25. novembra vēstuli par atbalstu EDF izveidei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā toreizējam Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam Jerzy Buzek un toreizējai Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un priekšsēdētāja vietniecei Catherine Ashton adresēto 2011. gada 25. novembra vēstuli par atbalstu EDF izveidei,

| — | ņemot vērā EDF valdes 2014. gada 3. decembra lēmumu atcelt sākotnējos EDF darbības ģeogrāfiskos ierobežojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDF valdes 2014. gada 3. decembra lēmumu atcelt sākotnējos EDF darbības ģeogrāfiskos ierobežojumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0177/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0177/2015),

| A. | tā kā demokrātijas veicināšana un atbalstīšana, tiesiskums un cilvēktiesību un pamatbrīvību universāluma un nedalāmības ievērošana atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 21. pantam un ES Pamattiesību hartai spieder pie ES ārpolitikas pamatmērķiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā demokrātijas veicināšana un atbalstīšana, tiesiskums un cilvēktiesību un pamatbrīvību universāluma un nedalāmības ievērošana atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 21. pantam un ES Pamattiesību hartai spieder pie ES ārpolitikas pamatmērķiem;

| B. | tā kā ES uzskata, ka īstenas demokrātiskas kultūras veicināšanā izšķirīgs demokrātijas veidošanas procesā ir atbildības princips; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES uzskata, ka īstenas demokrātiskas kultūras veicināšanā izšķirīgs demokrātijas veidošanas procesā ir atbildības princips;

| C. | tā kā daudzās ES dalībvalstīs pēdējos gadu desmitos ir sekmīgi īstenots sabiedrības demokrātiskas pārveides process, un šīs valstis šajā jomā ir uzkrājušas lielu pieredzi, kas varētu būt noderīga EFD darbā un kuru var un vajag izmantot ekspertu un politiskajā līmenī EFD darbam; |
| --- | --- |

C.

tā kā daudzās ES dalībvalstīs pēdējos gadu desmitos ir sekmīgi īstenots sabiedrības demokrātiskas pārveides process, un šīs valstis šajā jomā ir uzkrājušas lielu pieredzi, kas varētu būt noderīga EFD darbā un kuru var un vajag izmantot ekspertu un politiskajā līmenī EFD darbam;

| D. | tā kā notikumi, kas norisinājušies Arābu pavasarī un austrumu kaimiņreģionā, ir izraisījuši cilvēktiesību veicināšanai un demokrātijas atbalstam izmantoto ES politikas instrumentu pārveidi; |
| --- | --- |

D.

tā kā notikumi, kas norisinājušies Arābu pavasarī un austrumu kaimiņreģionā, ir izraisījuši cilvēktiesību veicināšanai un demokrātijas atbalstam izmantoto ES politikas instrumentu pārveidi;

| E. | tā kā vairākās pasaules valstīs, kurās darbojas EDF, mazinās leģitīmas pilsoniskās sabiedrības rīcības brīvība un pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansēšanas iespējas, jo autoritāri režīmi izmanto arvien sarežģītākus līdzekļus, kā ierobežot NVO un demokrātiju atbalstošu personu un organizāciju, tostarp EDF finansējuma saņēmēju, darbu; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairākās pasaules valstīs, kurās darbojas EDF, mazinās leģitīmas pilsoniskās sabiedrības rīcības brīvība un pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansēšanas iespējas, jo autoritāri režīmi izmanto arvien sarežģītākus līdzekļus, kā ierobežot NVO un demokrātiju atbalstošu personu un organizāciju, tostarp EDF finansējuma saņēmēju, darbu;

| F. | tā kā ES kaimiņvalstīm pēdējos gados ir bijis jārisina daudzi politiski, drošības un ekonomikas problēmuzdevumi, kas nelabvēlīgi ietekmē demokratizācijas centienus un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES kaimiņvalstīm pēdējos gados ir bijis jārisina daudzi politiski, drošības un ekonomikas problēmuzdevumi, kas nelabvēlīgi ietekmē demokratizācijas centienus un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

| G. | tā kā valstīs, kurās darbojas EDF, ir jāveicina objektīvas un neatkarīgas informācijas pieejamība un jāstiprina plašsaziņas līdzekļu vide, tostarp interneta un sociālie plašsaziņas līdzekļi, aizsargājot plašsaziņas līdzekļu un vārda brīvību un cīnoties ar visiem sociālās un politiskās cenzūras veidiem; tā kā šajās valstīs ir arī jāatbalsta demokratizācijas centieni, tostarp jānostiprina tiesiskums un cīņa pret korupciju; |
| --- | --- |

G.

tā kā valstīs, kurās darbojas EDF, ir jāveicina objektīvas un neatkarīgas informācijas pieejamība un jāstiprina plašsaziņas līdzekļu vide, tostarp interneta un sociālie plašsaziņas līdzekļi, aizsargājot plašsaziņas līdzekļu un vārda brīvību un cīnoties ar visiem sociālās un politiskās cenzūras veidiem; tā kā šajās valstīs ir arī jāatbalsta demokratizācijas centieni, tostarp jānostiprina tiesiskums un cīņa pret korupciju;

| H. | tā kā EDF izveide līdztekus citām ES programmām, piemēram, Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentam (EIDHR) un Eiropas Kaimiņattiecību politikas (EKP) pilsoniskās sabiedrības instrumentam, papildina ierasto uz valsti orientēto pieeju ar līdzsvarotāku, ilgākam termiņam paredzētu un uz sabiedrību orientētu perspektīvu, kas ir ļoti nepieciešama un kurā uzmanība ir pievērsta tiešai sadarbībai ar vietējām un reģionālām aktīvistu kustībām un demokrātiski noskaņotiem politikā iesaistītiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā EDF izveide līdztekus citām ES programmām, piemēram, Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentam (EIDHR) un Eiropas Kaimiņattiecību politikas (EKP) pilsoniskās sabiedrības instrumentam, papildina ierasto uz valsti orientēto pieeju ar līdzsvarotāku, ilgākam termiņam paredzētu un uz sabiedrību orientētu perspektīvu, kas ir ļoti nepieciešama un kurā uzmanība ir pievērsta tiešai sadarbībai ar vietējām un reģionālām aktīvistu kustībām un demokrātiski noskaņotiem politikā iesaistītiem dalībniekiem;

| I. | tā kā tādu demokrātijas atbalsta pasākumu ietekmes novērtējums, kādus, piemēram, veic EDF, pēc savas būtības ir grūts uzdevums, jo īpaši ne tikai tāpēc, ka politisko pārmaiņu procesi attiecīgajās valstīs ir pēc būtības nelineāri un notiek ilgtermiņā, bet arī tāpēc, ka šie pasākumi ir konfidenciāla rakstura; |
| --- | --- |

I.

tā kā tādu demokrātijas atbalsta pasākumu ietekmes novērtējums, kādus, piemēram, veic EDF, pēc savas būtības ir grūts uzdevums, jo īpaši ne tikai tāpēc, ka politisko pārmaiņu procesi attiecīgajās valstīs ir pēc būtības nelineāri un notiek ilgtermiņā, bet arī tāpēc, ka šie pasākumi ir konfidenciāla rakstura;

| J. | tā kā jaunās informācijas tehnoloģijas un sociālie mediji ir kļuvuši par nozīmīgiem instrumentiem cīņā par demokrātiju un tādēļ tiem jāieņem izcila vieta Eiropas demokrātijas atbalsta darba kārtībā; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunās informācijas tehnoloģijas un sociālie mediji ir kļuvuši par nozīmīgiem instrumentiem cīņā par demokrātiju un tādēļ tiem jāieņem izcila vieta Eiropas demokrātijas atbalsta darba kārtībā;

| K. | tā kā uz 2015. gada 30. jūniju EDF bija finansējis 186 iniciatīvas, piešķirot kopā vairāk par 5,2 miljoniem EUR dienvidu kaimiņreģionā un vairāk nekā 5,3 miljonus EUR austrumu kaimiņreģionā un citur; |
| --- | --- |

K.

tā kā uz 2015. gada 30. jūniju EDF bija finansējis 186 iniciatīvas, piešķirot kopā vairāk par 5,2 miljoniem EUR dienvidu kaimiņreģionā un vairāk nekā 5,3 miljonus EUR austrumu kaimiņreģionā un citur;

| L. | tā kā EDF darbību finansē ar unikālu līdzfinansēšanas režīmu, administratīvo budžetu nodrošinot Komisijai, bet praktisko darbību — no dalībvalstu un trešo valstu maksājumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā EDF darbību finansē ar unikālu līdzfinansēšanas režīmu, administratīvo budžetu nodrošinot Komisijai, bet praktisko darbību — no dalībvalstu un trešo valstu maksājumiem;

Vispārējs novērtējums

| 1. | atzinīgi vērtē EDF līdzšinējo darbu, ņemot vērā pašlaik sarežģīto starptautisko stāvokli, un uzskata, ka tas ir sasniedzis savu galveno mērķi, proti, “sekmēt un veicināt demokratizāciju un stabilas un ilgtspējīgas demokrātijas ieviešanu valstīs, kurās norisinās pārejas process, un sabiedrībās, kas cīnās par demokratizāciju” (16), tostarp “sniedzot atbalstu tiem, kam tā trūkst” cīnoties pret korupciju, veicinot dialogu par daudzveidību un nevardarbību, veicinot sociālo un politisko līdzdalību un aizsargājot aktīvistus un žurnālistus, kas uz vietām dara visu iespējamo, lai nodrošinātu un paātrinātu demokrātisko procesu sākšanos, padarot pieejamāku taisnīgumu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē EDF līdzšinējo darbu, ņemot vērā pašlaik sarežģīto starptautisko stāvokli, un uzskata, ka tas ir sasniedzis savu galveno mērķi, proti, “sekmēt un veicināt demokratizāciju un stabilas un ilgtspējīgas demokrātijas ieviešanu valstīs, kurās norisinās pārejas process, un sabiedrībās, kas cīnās par demokratizāciju” (16), tostarp “sniedzot atbalstu tiem, kam tā trūkst” cīnoties pret korupciju, veicinot dialogu par daudzveidību un nevardarbību, veicinot sociālo un politisko līdzdalību un aizsargājot aktīvistus un žurnālistus, kas uz vietām dara visu iespējamo, lai nodrošinātu un paātrinātu demokrātisko procesu sākšanos, padarot pieejamāku taisnīgumu;

| 2. | ar gandarījumu atzīst, ka, neraugoties uz īso darbības laiku, ierobežotajiem līdzekļiem un grūtībām novērtēt demokrātijas atbalsta pasākumu ietekmi, EDF pilda Parlamenta ieteikumus un kvalitatīvi papildina to atbalstu, ko ES jau sniedz demokrātijai, izmantojot ātru, elastīgu, augšupvērstu un uz pieprasījumu balstītu finansēšanas režīmu sniedza tieši saņēmējiem finansiāli izdevīgākajā veidā un papildinot citus ES instrumentus, pateicoties EDF valdes nelielajam administratīvajam slogam un EDF noteikto procedūru vienkāršumam; |
| --- | --- |

2.

ar gandarījumu atzīst, ka, neraugoties uz īso darbības laiku, ierobežotajiem līdzekļiem un grūtībām novērtēt demokrātijas atbalsta pasākumu ietekmi, EDF pilda Parlamenta ieteikumus un kvalitatīvi papildina to atbalstu, ko ES jau sniedz demokrātijai, izmantojot ātru, elastīgu, augšupvērstu un uz pieprasījumu balstītu finansēšanas režīmu sniedza tieši saņēmējiem finansiāli izdevīgākajā veidā un papildinot citus ES instrumentus, pateicoties EDF valdes nelielajam administratīvajam slogam un EDF noteikto procedūru vienkāršumam;

| 3. | uzskata, ka EDF kā demokrātijas atbalsta līdzeklis ir palīdzējis samazināt gan politisko, gan personīgo risku; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka EDF kā demokrātijas atbalsta līdzeklis ir palīdzējis samazināt gan politisko, gan personīgo risku;

| 4. | uzsver pilnīgu un pastāvīgu atbalstu ES plaši sazarotajiem centieniem atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālās kustības un aktīvistus visā pasaulē; atkārtoti pauž savu nostāju, ka ir svarīgi nodrošināt EDF darbību un jau esošo ES ārējo finansēšanas instrumentu, jo īpaši EIDHR un Eiropas Kaimiņattiecību instrumenta (EKI), komplementaritāti, jo to visu mērķis ir veicināt demokrātijas principu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu ES robežu tuvumā; |
| --- | --- |

4.

uzsver pilnīgu un pastāvīgu atbalstu ES plaši sazarotajiem centieniem atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālās kustības un aktīvistus visā pasaulē; atkārtoti pauž savu nostāju, ka ir svarīgi nodrošināt EDF darbību un jau esošo ES ārējo finansēšanas instrumentu, jo īpaši EIDHR un Eiropas Kaimiņattiecību instrumenta (EKI), komplementaritāti, jo to visu mērķis ir veicināt demokrātijas principu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu ES robežu tuvumā;

| 5. | atzinīgi vērtē EDF konsekvento iesaistīšanos vārda un biedrošanās brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvības, tiesiskuma veidošanas un nostiprināšanas, cīņas pret korupciju, sociālā un politiskā plurālisma atbalstīšanā — centienos, kuru nolūks ur veicināt demokrātisku režīmu izveidošanos gan ES austrumu, gan dienvidu kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē EDF konsekvento iesaistīšanos vārda un biedrošanās brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvības, tiesiskuma veidošanas un nostiprināšanas, cīņas pret korupciju, sociālā un politiskā plurālisma atbalstīšanā — centienos, kuru nolūks ur veicināt demokrātisku režīmu izveidošanos gan ES austrumu, gan dienvidu kaimiņvalstīs;

| 6. | uzskata, ka EDF īstenotās iniciatīvas ir pierādījušas fonda unikālās vienojošās un trūkumu novēršanas spējas gadījumos, kad nebija iespējams iegūt ES dalībvalstu un trešo valstu finansējumu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka EDF īstenotās iniciatīvas ir pierādījušas fonda unikālās vienojošās un trūkumu novēršanas spējas gadījumos, kad nebija iespējams iegūt ES dalībvalstu un trešo valstu finansējumu;

| 7. | prasa ES un dalībvalstīm izstrādāt holistisku pieeju, lai atbalstītu politisko pāreju un demokratizāciju trešās valstīs, kas ietver cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskuma veicināšanu, pārredzamību, pārskatatbildību, saskaņu, likumību un demokrātisko institūciju, tostarp likumdošanas iestāžu, nostiprināšanu; |
| --- | --- |

7.

prasa ES un dalībvalstīm izstrādāt holistisku pieeju, lai atbalstītu politisko pāreju un demokratizāciju trešās valstīs, kas ietver cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskuma veicināšanu, pārredzamību, pārskatatbildību, saskaņu, likumību un demokrātisko institūciju, tostarp likumdošanas iestāžu, nostiprināšanu;

Finansējums

| 8. | aicina EDF dibinātājas puses, jo īpaši visas dalībvalstis un Komisiju dot ieguldījumu vai palielināt sava ieguldījuma daļu EDF saskaņā ar saistībām, ko tās ir uzņēmušās; |
| --- | --- |

8.

aicina EDF dibinātājas puses, jo īpaši visas dalībvalstis un Komisiju dot ieguldījumu vai palielināt sava ieguldījuma daļu EDF saskaņā ar saistībām, ko tās ir uzņēmušās;

| 9. | atgādina, ka 2015. gadā 26. aprīlī EDF finansējumu ir apsolījušas un iemaksājušas tālāk minētās dalībvalstis: Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Rumānija, Slovākija, Spānija, Šveice, Ungārija, Vācija un Zviedrija, bet pārējās 12 dalībvalstis vēl to nav izdarījušas; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka 2015. gadā 26. aprīlī EDF finansējumu ir apsolījušas un iemaksājušas tālāk minētās dalībvalstis: Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Rumānija, Slovākija, Spānija, Šveice, Ungārija, Vācija un Zviedrija, bet pārējās 12 dalībvalstis vēl to nav izdarījušas;

| 10. | uzsver, ka nolūkā saglabāt un turpmāk attīstīt EDF efektivitāti, ir būtiski svarīgi ilgtermiņā nodrošināt pietiekamu, stabilu, pārredzamu un paredzamu finansējumu; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka nolūkā saglabāt un turpmāk attīstīt EDF efektivitāti, ir būtiski svarīgi ilgtermiņā nodrošināt pietiekamu, stabilu, pārredzamu un paredzamu finansējumu;

| 11. | aicina Komiosijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās komisāru nesen sāktajā EKP pārskatīšanā ņemt vērā EDF pievienoto vērtību un apsvērt iespējas, kā EDF nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komiosijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās komisāru nesen sāktajā EKP pārskatīšanā ņemt vērā EDF pievienoto vērtību un apsvērt iespējas, kā EDF nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu;

| 12. | aicina Beļģiju vismaz izvērtēt iespēju atmaksāt daļu vai visus no EDF un tā darbiniekiem saņemtos nodokļu ieņēmumus, piešķirot tos kā finansējumu EDF projektiem; atgādina, ka saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem EDF darbojas kā privāts fonds; |
| --- | --- |

12.

aicina Beļģiju vismaz izvērtēt iespēju atmaksāt daļu vai visus no EDF un tā darbiniekiem saņemtos nodokļu ieņēmumus, piešķirot tos kā finansējumu EDF projektiem; atgādina, ka saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem EDF darbojas kā privāts fonds;

| 13. | atzinīgi vērtē finanšu ieguldījumus no Ziemeļeiropas, Centrāleiropas un dažām Dienvideiropas dalībvalstīm; aicina pārējās dienvidu dalībvalstis, no kurām vairākām ir īpaši ciešas vēsturiskas, ekonomiskas vai kultūras saites ar dienvidu kaimiņvalstīm, pielikt īpašus pūliņus, lai dotu ieguldījumu EDF, piešķirot finansējumu vai norīkojot fonda labā strādāt darbiniekus; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē finanšu ieguldījumus no Ziemeļeiropas, Centrāleiropas un dažām Dienvideiropas dalībvalstīm; aicina pārējās dienvidu dalībvalstis, no kurām vairākām ir īpaši ciešas vēsturiskas, ekonomiskas vai kultūras saites ar dienvidu kaimiņvalstīm, pielikt īpašus pūliņus, lai dotu ieguldījumu EDF, piešķirot finansējumu vai norīkojot fonda labā strādāt darbiniekus;

| 14. | atzinīgi vērtē finanšu ieguldījumu, ko EDF saņēmis no tādiem ES partneriem kā Šveice un Kanāda; mudina citas valstis, jo īpaši Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, atbalstīt EDF; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē finanšu ieguldījumu, ko EDF saņēmis no tādiem ES partneriem kā Šveice un Kanāda; mudina citas valstis, jo īpaši Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, atbalstīt EDF;

| 15. | aicina visus EED donorus nodrošināt EDF Izpildkomitejas pilnīgu autonomiju, izraugoties līdzekļu saņēmējus, pamatojoties uz valdes apstiprinātu darba plānu, un aicina izbeigt līdzekļu iezīmēšanu pēc līdzekļu devēja konkrētām valstīm vai projektiem; |
| --- | --- |

15.

aicina visus EED donorus nodrošināt EDF Izpildkomitejas pilnīgu autonomiju, izraugoties līdzekļu saņēmējus, pamatojoties uz valdes apstiprinātu darba plānu, un aicina izbeigt līdzekļu iezīmēšanu pēc līdzekļu devēja konkrētām valstīm vai projektiem;

Cilvēkresursi

| 16. | prasa nostiprināt EDF sekretariāta spējas, kas izpaustos arī kā pienācīgs cilvēkresursu nodrošinājums, kas ļautu tam paveikt savus jaunos uzdevumus; |
| --- | --- |

16.

prasa nostiprināt EDF sekretariāta spējas, kas izpaustos arī kā pienācīgs cilvēkresursu nodrošinājums, kas ļautu tam paveikt savus jaunos uzdevumus;

| 17. | mudina dalībvalstis materializēt izteikto interesi par valstu ekspertu nosūtīšanu uz EDF sekretariātu; |
| --- | --- |

17.

mudina dalībvalstis materializēt izteikto interesi par valstu ekspertu nosūtīšanu uz EDF sekretariātu;

EDF ģeogrāfisko pilnvaru paplašināšana un līdzsvars starp austrumu un dienvidu kaimiņreģioniem

| 18. | atzinīgi vērtē EDF darbības ģeogrāfisko ierobežojumu atcelšanu, kas pieņemta fonda valdes 2014. gada 3. decembra sanāksmē; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē EDF darbības ģeogrāfisko ierobežojumu atcelšanu, kas pieņemta fonda valdes 2014. gada 3. decembra sanāksmē;

| 19. | pauž atzinību EDF par ģeogrāfiskā līdzsvara saglabāšanu starp ES austrumu un dienvidu kaimiņreģioniem projektu finansēšanā; |
| --- | --- |

19.

pauž atzinību EDF par ģeogrāfiskā līdzsvara saglabāšanu starp ES austrumu un dienvidu kaimiņreģioniem projektu finansēšanā;

Dotācijas un saņēmēji

| 20. | uzskata, ka ir izšķirīgi svarīgi EDF līdzekļu saņēmējiem nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu ilgtermiņā, nostiprinot papildinošas saiknes ar citiem divpusējiem līdzekļu devējiem un Eiropas ārējiem finanšu instrumentiem, jo īpaši EIDHR, kas attiecīgos gadījumos, kad tas ir lietderīgi, varētu pārņemt savā ziņā vidēja termiņa finansiālo atbalstu “nobriedušiem” EDF līdzekļu saņēmējiem, un šajā nolūkā:






  a) | aicina EDF un Komisiju izveidot kontaktgrupu ar mērķi identificēt piemērotāko veidu, kā EDF līdzekļu saņēmējus varētu pārvest uz EIDHR finansiālo atbalstu; un |
| --- | --- | --- |

20.

uzskata, ka ir izšķirīgi svarīgi EDF līdzekļu saņēmējiem nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu ilgtermiņā, nostiprinot papildinošas saiknes ar citiem divpusējiem līdzekļu devējiem un Eiropas ārējiem finanšu instrumentiem, jo īpaši EIDHR, kas attiecīgos gadījumos, kad tas ir lietderīgi, varētu pārņemt savā ziņā vidēja termiņa finansiālo atbalstu “nobriedušiem” EDF līdzekļu saņēmējiem, un šajā nolūkā:

a)

aicina EDF un Komisiju izveidot kontaktgrupu ar mērķi identificēt piemērotāko veidu, kā EDF līdzekļu saņēmējus varētu pārvest uz EIDHR finansiālo atbalstu; un

| b) | aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) iesniegt konkrētus priekšlikumus par plānošanas saskarnēm un sadarbības mehānismiem ar EDF, kas ilgākā laikā varētu nodrošināt koherenci un ilgtspēju; |
| --- | --- |

b)

aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) iesniegt konkrētus priekšlikumus par plānošanas saskarnēm un sadarbības mehānismiem ar EDF, kas ilgākā laikā varētu nodrošināt koherenci un ilgtspēju;

| 21. | aicina EDF turpināt aktīvi strādāt valstīs, kur iespējas piešķirt ārēju finansējumu pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti apgrūtinātas vai gadījumos, kad valsts finansējums ir diskriminējošs un to piešķir tikai zināmām organizācijām vai pilsoniskajām sabiedrībām; atbalsta EDF centienus izpētīt inovatīvus līdzekļus, lai atbalstītu pārmaiņu aģentus īpaši sarežģītā politiskā vidē; |
| --- | --- |

21.

aicina EDF turpināt aktīvi strādāt valstīs, kur iespējas piešķirt ārēju finansējumu pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti apgrūtinātas vai gadījumos, kad valsts finansējums ir diskriminējošs un to piešķir tikai zināmām organizācijām vai pilsoniskajām sabiedrībām; atbalsta EDF centienus izpētīt inovatīvus līdzekļus, lai atbalstītu pārmaiņu aģentus īpaši sarežģītā politiskā vidē;

| 22. | stingri mudina valdi turpināt atbalstīt demokrātiskos politiskos aktīvistus un sniegt finansējumu iekļaujošiem politiskiem procesiem; uzskata, ka EDF jāiesaistās un jāatbalsta jaunu politisko partiju veidošanās un to konsolidācija ar skaidru apņemšanos ievērot demokrātiskos principus, kad vien tas ir iespējams partnerībā ar esošajiem politiskajiem fondiem; |
| --- | --- |

22.

stingri mudina valdi turpināt atbalstīt demokrātiskos politiskos aktīvistus un sniegt finansējumu iekļaujošiem politiskiem procesiem; uzskata, ka EDF jāiesaistās un jāatbalsta jaunu politisko partiju veidošanās un to konsolidācija ar skaidru apņemšanos ievērot demokrātiskos principus, kad vien tas ir iespējams partnerībā ar esošajiem politiskajiem fondiem;

| 23. | atzinīgi vērtē EDF uzraudzības un novērtēšanas norādījumus; tomēr uzsver, ka šiem īstenošanas norādījumiem jābūt samērīgiem ar EDF darbības vērienu un cilvēkresursiem; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē EDF uzraudzības un novērtēšanas norādījumus; tomēr uzsver, ka šiem īstenošanas norādījumiem jābūt samērīgiem ar EDF darbības vērienu un cilvēkresursiem;

| 24. | mudina EDF arī turpmāk ņemt vērā jaunu tehnoloģiju izstrādi, integrējot dotācijās ar tehnoloģijām saistītu atbalstu; |
| --- | --- |

24.

mudina EDF arī turpmāk ņemt vērā jaunu tehnoloģiju izstrādi, integrējot dotācijās ar tehnoloģijām saistītu atbalstu;

| 25. | atzinīgi vērtē EDF dotācijas, kas piešķirtas saņēmējiem Ukrainā, kas ir sekmīgs piemērs efektīvajam atbalstam politiskajiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, kuri pēc tam kļūst par demokrātiski ievēlētiem pārstāvjiem; atzinīgi vērtē EED atbalstu, ko tās sniedz visiem demokrātijas veicināšanas aktīvistiem, kas darbojas ES kaimiņvalstīs, tādējādi cenšoties uzturēt konsolidētu demokrātisko režīmu attīstību; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē EDF dotācijas, kas piešķirtas saņēmējiem Ukrainā, kas ir sekmīgs piemērs efektīvajam atbalstam politiskajiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, kuri pēc tam kļūst par demokrātiski ievēlētiem pārstāvjiem; atzinīgi vērtē EED atbalstu, ko tās sniedz visiem demokrātijas veicināšanas aktīvistiem, kas darbojas ES kaimiņvalstīs, tādējādi cenšoties uzturēt konsolidētu demokrātisko režīmu attīstību;

| 26. | atzinīgi vērtē EDF dotācijas, kas piešķirtas saņēmējiem dažās dienvidu kaimiņreģiona valstīs, jo tās demonstrē EDF demokrātijas veicināšanas pievienoto vērtību īpaši nelabvēlīgā vidē; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē EDF dotācijas, kas piešķirtas saņēmējiem dažās dienvidu kaimiņreģiona valstīs, jo tās demonstrē EDF demokrātijas veicināšanas pievienoto vērtību īpaši nelabvēlīgā vidē;

| 27. | stingri mudina EDF pievērst lielāku uzmanību grupām, kas cieš no sociālas atstumtības vai politiskas marginalizācijas, cita starpā atbalstot sieviešu kustības, kuru mērķis ir veicināt sieviešu tiesības un lielāku sieviešu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē, etniskās un lingvistiskās minoritātes, LGBTI cilvēktiesību aktīvistus, reliģiskās minoritātes, kuras tiek vajātas, un pilsoniskos aktīvistus, kas saistīti ar reliģiskajām kopienām, kā arī vietējās kustības, neaizsargātas vai jaunas politiskās kustības, arodbiedrības, blogerus un jauno plašsaziņas līdzekļu aktīvistus; |
| --- | --- |

27.

stingri mudina EDF pievērst lielāku uzmanību grupām, kas cieš no sociālas atstumtības vai politiskas marginalizācijas, cita starpā atbalstot sieviešu kustības, kuru mērķis ir veicināt sieviešu tiesības un lielāku sieviešu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē, etniskās un lingvistiskās minoritātes, LGBTI cilvēktiesību aktīvistus, reliģiskās minoritātes, kuras tiek vajātas, un pilsoniskos aktīvistus, kas saistīti ar reliģiskajām kopienām, kā arī vietējās kustības, neaizsargātas vai jaunas politiskās kustības, arodbiedrības, blogerus un jauno plašsaziņas līdzekļu aktīvistus;

| 28. | aicina EDF izvērst, kad un ja tas ir vajadzīgs, sadarbību pilsonisko aktīvistu grupām, kas saistītas ar reliģiskajām kopienām, tostarp reliģiskajām minoritātēm, kuras tiek vajātas; atgādina, ka baznīca bija svarīga Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu komunistisko režīmu pretiniece un tai bija svarīga loma šo reģionu valstu demokrātiskas pārveides procesos; |
| --- | --- |

28.

aicina EDF izvērst, kad un ja tas ir vajadzīgs, sadarbību pilsonisko aktīvistu grupām, kas saistītas ar reliģiskajām kopienām, tostarp reliģiskajām minoritātēm, kuras tiek vajātas; atgādina, ka baznīca bija svarīga Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu komunistisko režīmu pretiniece un tai bija svarīga loma šo reģionu valstu demokrātiskas pārveides procesos;

| 29. | mudina EDF pastiprināt savu atbalstu jauniem līderiem un jaunievēlētiem sieviešu, jauniešu vai minoritāšu pārstāvjiem politiskās pārejas valstīs; |
| --- | --- |

29.

mudina EDF pastiprināt savu atbalstu jauniem līderiem un jaunievēlētiem sieviešu, jauniešu vai minoritāšu pārstāvjiem politiskās pārejas valstīs;

| 30. | aicina dalībvalstis ar EDF starpniecību turpināt sniegt finansiālu palīdzību Krievijas pilsoniskajai sabiedrībai un medijiem; norāda, ka nesenie notikumi, piemēram, ierobežojumi, kas noteikti pilsoniskās sabiedrības organizācijām, politiskās opozīcijas apspiešana un agresīvas mērķtiecīgas dezinformācijas kampaņas valsts kontrolētajos plašsaziņas līdzekļos acīmredzami kalpo, lai apzināti veidotu pamatu ārkārtīgi nacionālistiskam politiskajam klimatam, kam ir raksturīga antidemokrātiska retorika, represijas un naida runas; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis ar EDF starpniecību turpināt sniegt finansiālu palīdzību Krievijas pilsoniskajai sabiedrībai un medijiem; norāda, ka nesenie notikumi, piemēram, ierobežojumi, kas noteikti pilsoniskās sabiedrības organizācijām, politiskās opozīcijas apspiešana un agresīvas mērķtiecīgas dezinformācijas kampaņas valsts kontrolētajos plašsaziņas līdzekļos acīmredzami kalpo, lai apzināti veidotu pamatu ārkārtīgi nacionālistiskam politiskajam klimatam, kam ir raksturīga antidemokrātiska retorika, represijas un naida runas;

Parlamenta un EDF sadarbība

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka EDF saskaņā ar EDF statūtu 8. panta 4. punktu pirmo reizi ir iesniedzis savu gada ziņojuma Ārlietu komitejā; uzsver, cik svarīgi ir to sagatavot ik gadu, un ka tā ir laba iespēja analizēt informāciju un panākt jaunu sinerģiju; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē to, ka EDF saskaņā ar EDF statūtu 8. panta 4. punktu pirmo reizi ir iesniedzis savu gada ziņojuma Ārlietu komitejā; uzsver, cik svarīgi ir to sagatavot ik gadu, un ka tā ir laba iespēja analizēt informāciju un panākt jaunu sinerģiju;

| 32. | prasa nodrošināt reālu saikni starp EDF, Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupu (DEG) un attiecīgajām parlamentārajām komitejām un pastāvīgajām delegācijām; mudina EP deputātus atbalstīt EDF un izcelt EDF darbu attiecīgos pasākumos un EP delegāciju apmeklējumu laikā uz trešām valstīm, tostarp tiekoties ar atbalsta saņēmējiem; |
| --- | --- |

32.

prasa nodrošināt reālu saikni starp EDF, Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupu (DEG) un attiecīgajām parlamentārajām komitejām un pastāvīgajām delegācijām; mudina EP deputātus atbalstīt EDF un izcelt EDF darbu attiecīgos pasākumos un EP delegāciju apmeklējumu laikā uz trešām valstīm, tostarp tiekoties ar atbalsta saņēmējiem;

| 33. | prasa izvērst sadarbību starp EDF, tā atbalsta saņēmējiem un Saharova balvas tīklu; |
| --- | --- |

33.

prasa izvērst sadarbību starp EDF, tā atbalsta saņēmējiem un Saharova balvas tīklu;

| 34. | aicina EDF turpināt izvērst sadarbību ar Parlamenta Jauno līderu forumu; |
| --- | --- |

34.

aicina EDF turpināt izvērst sadarbību ar Parlamenta Jauno līderu forumu;

Politikas saskaņotība un koordinācija

| 35. | mudina gan dalībvalstis, gan ES iestādes nodrošināt demokratizācijas veicināšanas centienu īstenu iekšēju un ārēju saskaņotību un atzīt EDF lomu šādā aspektā; |
| --- | --- |

35.

mudina gan dalībvalstis, gan ES iestādes nodrošināt demokratizācijas veicināšanas centienu īstenu iekšēju un ārēju saskaņotību un atzīt EDF lomu šādā aspektā;

| 36. | mudina ES delegācijas un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības valstīs, kurās darbojas EDF, pievērst EDF uzmanību potenciālajiem atbalsta saņēmējiem un informēt potenciālos saņēmējus par EDF; attiecīgi mudina EDF darbiniekus uz ciešu sadarbību ar attiecīgo ES un dalībvalstu diplomātisko personālu saistībā ar potenciālajiem saņēmējiem, kurus EDF nevar atbalstīt, abpusēji ievērojot informācijas sensitivitāti un visu iesaistīto pušu drošību; |
| --- | --- |

36.

mudina ES delegācijas un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības valstīs, kurās darbojas EDF, pievērst EDF uzmanību potenciālajiem atbalsta saņēmējiem un informēt potenciālos saņēmējus par EDF; attiecīgi mudina EDF darbiniekus uz ciešu sadarbību ar attiecīgo ES un dalībvalstu diplomātisko personālu saistībā ar potenciālajiem saņēmējiem, kurus EDF nevar atbalstīt, abpusēji ievērojot informācijas sensitivitāti un visu iesaistīto pušu drošību;

| 37. | mudina ES delegācijas un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības strukturēti sadarboties, lai atvieglotu vīzu piešķiršanu tiem EDF dotāciju saņēmējiem, kuri uzaicināti ierasties Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

37.

mudina ES delegācijas un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības strukturēti sadarboties, lai atvieglotu vīzu piešķiršanu tiem EDF dotāciju saņēmējiem, kuri uzaicināti ierasties Eiropas Savienībā;

| 38. | atzinīgi vērtē EĀDD un Komisijas centienus izplatīt informāciju par EDF to darbiniekiem, jo īpaši ES delegācijās; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē EĀDD un Komisijas centienus izplatīt informāciju par EDF to darbiniekiem, jo īpaši ES delegācijās;

| 39. | aicina sasaukt EDF valdes trīsgadu sanāksmi ministru līmenī, lai pārdomātu ES demokrātijas atbalsta politiku un EDF turpmākās stratēģiskās prioritātes; |
| --- | --- |

39.

aicina sasaukt EDF valdes trīsgadu sanāksmi ministru līmenī, lai pārdomātu ES demokrātijas atbalsta politiku un EDF turpmākās stratēģiskās prioritātes;

Sadarbība ar citām demokrātijas atbalsta iestādēm

| 40. | aicina EDF atbilstīgi EDF statūtiem turpināt sadarboties ar Eiropas organizācijām, piemēram, Eiropas Padomi, IDEA (Starptautisko Demokrātijas un vēlēšanu palīdzības institūtu) un Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju; |
| --- | --- |

40.

aicina EDF atbilstīgi EDF statūtiem turpināt sadarboties ar Eiropas organizācijām, piemēram, Eiropas Padomi, IDEA (Starptautisko Demokrātijas un vēlēšanu palīdzības institūtu) un Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju;

| 41. | aicina EDF veicināt sadarbību ar galvenajiem dalībniekiem un starptautiskajām, reģionālajām un valsts līmeņa organizācijām, kas darbojas demokrātijas atbalsta jomā Eiropas Savienībā vai trešās valstīs, kurās darbojas EDF; |
| --- | --- |

41.

aicina EDF veicināt sadarbību ar galvenajiem dalībniekiem un starptautiskajām, reģionālajām un valsts līmeņa organizācijām, kas darbojas demokrātijas atbalsta jomā Eiropas Savienībā vai trešās valstīs, kurās darbojas EDF;

| 42. | mudina EDF apzināt sadarbības iespējas ar starptautiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, cita starpā ar Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumu un Annas Lindes fondu; |
| --- | --- |

42.

mudina EDF apzināt sadarbības iespējas ar starptautiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, cita starpā ar Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumu un Annas Lindes fondu;

Citi ieteikumi

| 43. | aicina EDF turpināt izstrādāt jaunus un novatoriskus demokrātijas atbalsta veidus un instrumentus, tostarp tādus, kas paredzēti politikā iesaistītiem dalībniekiem vai aktīvistiem, un apmainīties ar paraugpraksi nolūkā pielāgoties apstākļiem, kuri vairākās autoritāru režīmu vadītās valstīs kļūst arvien sarežģītāki, šajās valstīs īpašu vērību veltot jaunajiem medijiem un vietējām iniciatīvām; uzsver, ka ir svarīgi šajā sakarā izstrādāt attiecīgo valstu apstākļiem pielāgotas stratēģijas; |
| --- | --- |

43.

aicina EDF turpināt izstrādāt jaunus un novatoriskus demokrātijas atbalsta veidus un instrumentus, tostarp tādus, kas paredzēti politikā iesaistītiem dalībniekiem vai aktīvistiem, un apmainīties ar paraugpraksi nolūkā pielāgoties apstākļiem, kuri vairākās autoritāru režīmu vadītās valstīs kļūst arvien sarežģītāki, šajās valstīs īpašu vērību veltot jaunajiem medijiem un vietējām iniciatīvām; uzsver, ka ir svarīgi šajā sakarā izstrādāt attiecīgo valstu apstākļiem pielāgotas stratēģijas;

| 44. | aicina EDF tā demokrātiskā gara vārdā tā valdes sastāvā pilnībā pārstāvēt visas Eiropas Parlamenta politiskās grupas, pamatojoties uz D 'Hondt sistēmu un nodrošinot, ka katrai politiskajai grupai valdē ir vismaz viena vieta; |
| --- | --- |

44.

aicina EDF tā demokrātiskā gara vārdā tā valdes sastāvā pilnībā pārstāvēt visas Eiropas Parlamenta politiskās grupas, pamatojoties uz D 'Hondt sistēmu un nodrošinot, ka katrai politiskajai grupai valdē ir vismaz viena vieta;

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka EDF līdzšinējie sasniegumi ir labi zināmi sabiedrībai, un uzskata, ka, turpinot izcelt EDF unikalitāti un pievienoto vērtību un regulāri plaši darot zināmu par tās uzdevumu, varētu palielināt EDF spēju piesaistīt līdzekļus; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē to, ka EDF līdzšinējie sasniegumi ir labi zināmi sabiedrībai, un uzskata, ka, turpinot izcelt EDF unikalitāti un pievienoto vērtību un regulāri plaši darot zināmu par tās uzdevumu, varētu palielināt EDF spēju piesaistīt līdzekļus;

o

o o

| 46. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Demokrātijas fondam. |
| --- | --- |

46.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Demokrātijas fondam.

---

(1)  OV C 257 E, 6.9.2013., 13. lpp.

(2)  OV C 33 E, 5.2.2013., 165. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0470.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0076.

(5)  OV L 77, 15.3.2014., 95. lpp.

(6)  OV L 77, 15.3.2014., 85. lpp.

(7)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=LV&f=ST%209908%202009%20INIT

(8)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/111250.pdf

(9)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/118433.pdf

(10)  http://www.consilium.europa.eu/press/press-releases/latest-press-releases/newsroomrelated?bid=122917&grp=24311&lang=lv

(11)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/126505.pdf

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131171.pdf

(13)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/ 135130.pdf

(15)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_lv.pdf

(16)  EDF statūtu 2. pants, kas pieejams šajā tīmekļa vietnē: https://www.democracyendowment.eu/about-eed/

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/137 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/137

---

P8_TA(2015)0275

Stāvoklis Burundi

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par stāvokli Burundi (2015/2723(RSP))

(2017/C 265/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Burundi,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 10. aprīļa paziņojumu par stāvokli Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 10. aprīļa paziņojumu par stāvokli Burundi,

| — | ņemot vērā Arušas Miera un samierināšanās vienošanos attiecībā uz Burundi; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arušas Miera un samierināšanās vienošanos attiecībā uz Burundi;

| — | ņemot vērā Burundi konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Burundi konstitūciju,

| — | ņemot vērā Austrumāfrikas valstu kopienas valstu vadītāju paziņojumu, ar ko viņi nāca klajā 2015. gada 31. maijā Dāresalāmā, Tanzānijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumāfrikas valstu kopienas valstu vadītāju paziņojumu, ar ko viņi nāca klajā 2015. gada 31. maijā Dāresalāmā, Tanzānijā,

| — | ņemot vērā Burundi bijušo valsts vadītāju, politisko partiju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju steidzamo aicinājumu, kas tika izteikts 2015. gada 28. maijā Bužumburā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Burundi bijušo valsts vadītāju, politisko partiju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju steidzamo aicinājumu, kas tika izteikts 2015. gada 28. maijā Bužumburā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2015. gada 13. jūnija augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos lēmumus par stāvokli Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2015. gada 13. jūnija augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos lēmumus par stāvokli Burundi,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par Burundi,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves Federica Mogherini2015. gada 28. maija paziņojumu par lēmumu apturēt Burundi vēlēšanu novērošanas misijas darbību un PV/AP pārstāvja 2015. gada 29. jūnija paziņojumu par situāciju Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves Federica Mogherini2015. gada 28. maija paziņojumu par lēmumu apturēt Burundi vēlēšanu novērošanas misijas darbību un PV/AP pārstāvja 2015. gada 29. jūnija paziņojumu par situāciju Burundi,

| — | ņemot vērā ĀKK un EK Apvienotās parlamentārās asamblejas prezidija 2015. gada 14. jūnija lēmumu apturēt asamblejas pilnvarotās Burundi vēlēšanu novērošanas misijas darbību minētajā valstī izveidojušās situācijas dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un EK Apvienotās parlamentārās asamblejas prezidija 2015. gada 14. jūnija lēmumu apturēt asamblejas pilnvarotās Burundi vēlēšanu novērošanas misijas darbību minētajā valstī izveidojušās situācijas dēļ,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību, un Padomes 2014. gada jūnija secinājumus, kuros tā apņēmās pastiprināt savu darbu saistībā ar cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību, un Padomes 2014. gada jūnija secinājumus, kuros tā apņēmās pastiprināt savu darbu saistībā ar cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (ACDEG), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (ACDEG),

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Burundi konstitūcijas 96. pantā un Arušas Miera un samierināšanās vienošanās 7. panta 3. punktā ir noteikts, ka prezidents var atrasties amatā ne ilgāk kā divus termiņus; tā kā prezidents Pierre Nkurunziza amatā atrodas kopš 2005. gada, tiekot atkārtoti ievēlēts 2010. gada vēlēšanās, kuras opozīcija pēc valdības apsūdzēšanas iebiedēšanā boikotēja; |
| --- | --- |

A.

tā kā Burundi konstitūcijas 96. pantā un Arušas Miera un samierināšanās vienošanās 7. panta 3. punktā ir noteikts, ka prezidents var atrasties amatā ne ilgāk kā divus termiņus; tā kā prezidents Pierre Nkurunziza amatā atrodas kopš 2005. gada, tiekot atkārtoti ievēlēts 2010. gada vēlēšanās, kuras opozīcija pēc valdības apsūdzēšanas iebiedēšanā boikotēja;

| B. | tā kā prezidents Nkurunziza2015. gada 26. aprīlī paziņoja, ka kandidēs uz trešo pilnvaru termiņu, norādot, ka viņam uz to ir tiesības, jo pirmajā pilnvaru termiņā viņu amatā iecēla likumdevēji, un līdz ar to radīja valstī jukas, izraisot plašus protestus un neveiksmīgu militāru apvērsumu, kas notika 2015. gada maijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā prezidents Nkurunziza2015. gada 26. aprīlī paziņoja, ka kandidēs uz trešo pilnvaru termiņu, norādot, ka viņam uz to ir tiesības, jo pirmajā pilnvaru termiņā viņu amatā iecēla likumdevēji, un līdz ar to radīja valstī jukas, izraisot plašus protestus un neveiksmīgu militāru apvērsumu, kas notika 2015. gada maijā;

| C. | tā kā pēc šā paziņojuma izdarīšanas 2015. gada 14. maijā tika arestēti 17 virsnieki pēc neveiksmīga valsts apvērsuma mēģinājuma, kuru vadīja bijušais armijas ģenerālmajors Godefroid Niyombare, kas aizbēga no valsts, un saistībā ar kuru virknē sprādzienu uzbrukumu, kā arī īstenojot citu vardarbīgu rīcību, tika nogalināti vairāk nekā 70 cilvēki; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēc šā paziņojuma izdarīšanas 2015. gada 14. maijā tika arestēti 17 virsnieki pēc neveiksmīga valsts apvērsuma mēģinājuma, kuru vadīja bijušais armijas ģenerālmajors Godefroid Niyombare, kas aizbēga no valsts, un saistībā ar kuru virknē sprādzienu uzbrukumu, kā arī īstenojot citu vardarbīgu rīcību, tika nogalināti vairāk nekā 70 cilvēki;

| D. | tā kā no valsts aizbēguši ir divi Neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas (CENI) vadošie locekļi līdz ar Konstitucionālās tiesas vecāko tiesnesi, kam bija uzdots lemt par prezidenta trešā pilnvaru termiņa likumību, un Nacionālās asamblejas priekšsēdētāju, kas visi atsaucās uz bailēm par savu drošību; tā kā 2015. gada 25. jūnijā pēc tam, kad tika apšaubījis prezidenta tiesības tikt ievēlētam uz trešo pilnvaru termiņu, no valsts aizbēga arī Burundi viceprezidents Gervais Rufyikiri; |
| --- | --- |

D.

tā kā no valsts aizbēguši ir divi Neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas (CENI) vadošie locekļi līdz ar Konstitucionālās tiesas vecāko tiesnesi, kam bija uzdots lemt par prezidenta trešā pilnvaru termiņa likumību, un Nacionālās asamblejas priekšsēdētāju, kas visi atsaucās uz bailēm par savu drošību; tā kā 2015. gada 25. jūnijā pēc tam, kad tika apšaubījis prezidenta tiesības tikt ievēlētam uz trešo pilnvaru termiņu, no valsts aizbēga arī Burundi viceprezidents Gervais Rufyikiri;

| E. | tā kā policija pielietoja pārmērīgu spēku miermīlīgu protestēju apspiešanā un tā rezultātā tika zaudētas dzīvības; tā kā saskaņā ar policijas datiem laikposmā no 2015. gada 26. aprīļa līdz 12. maijam saistībā ar protestiem tika aizturēti 892 cilvēki, no kuriem 568 tika vēlāk atbrīvoti; tā kā 280 no aizturētajiem ir nodoti prokuratūras pārziņā; |
| --- | --- |

E.

tā kā policija pielietoja pārmērīgu spēku miermīlīgu protestēju apspiešanā un tā rezultātā tika zaudētas dzīvības; tā kā saskaņā ar policijas datiem laikposmā no 2015. gada 26. aprīļa līdz 12. maijam saistībā ar protestiem tika aizturēti 892 cilvēki, no kuriem 568 tika vēlāk atbrīvoti; tā kā 280 no aizturētajiem ir nodoti prokuratūras pārziņā;

| F. | tā kā vardarbību vēl vairāk pastiprina ar valsts iestādēm saistītu paramilitāro grupējumu darbība; tā kā NVO un cilvēktiesību aizstāvji ir nosodījuši CNDD-FDD (Nacionālā padome demokrātijas aizsardzībai — Demokrātijas aizsardzības spēki) paramilitāro grupējumu iefiltrēšanos policijas un bruņotajos spēkos; |
| --- | --- |

F.

tā kā vardarbību vēl vairāk pastiprina ar valsts iestādēm saistītu paramilitāro grupējumu darbība; tā kā NVO un cilvēktiesību aizstāvji ir nosodījuši CNDD-FDD (Nacionālā padome demokrātijas aizsardzībai — Demokrātijas aizsardzības spēki) paramilitāro grupējumu iefiltrēšanos policijas un bruņotajos spēkos;

| G. | tā kā opozīcijas partijas un pilsoniskā sabiedrība ignorēja vēlēšanas, norādot uz valsts iestāžu izmantošanu vienas partijas interesēs, CNDD-FDD jaunatnes paramilitārā grupējuma (Imbonerakure) īstenoto vardarbību un iebiedēšanu, uzticības trūkumu CENI (Burundi neatkarīgā valsts vēlēšanu komisija) un valdības stratēģijām nolūkā mazināt līdzdalību vēlēšanu procesā, cita starpā, vēlētāju reģistrācijas grūtībām un vēlēšanu apgabalu mainīšanu par labu valdošajai partijai; tā kā valstī valdošais stāvoklis ir licis Burundi katoļu baznīcai atsaukt savus mācītājus, kurus tā bija pilnvarojusi palīdzēt vēlēšanu organizēšanā, paziņojot, ka tā nevar atbalstīt vēlēšanas, kurās ir daudz pārkāpumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā opozīcijas partijas un pilsoniskā sabiedrība ignorēja vēlēšanas, norādot uz valsts iestāžu izmantošanu vienas partijas interesēs, CNDD-FDD jaunatnes paramilitārā grupējuma (Imbonerakure) īstenoto vardarbību un iebiedēšanu, uzticības trūkumu CENI (Burundi neatkarīgā valsts vēlēšanu komisija) un valdības stratēģijām nolūkā mazināt līdzdalību vēlēšanu procesā, cita starpā, vēlētāju reģistrācijas grūtībām un vēlēšanu apgabalu mainīšanu par labu valdošajai partijai; tā kā valstī valdošais stāvoklis ir licis Burundi katoļu baznīcai atsaukt savus mācītājus, kurus tā bija pilnvarojusi palīdzēt vēlēšanu organizēšanā, paziņojot, ka tā nevar atbalstīt vēlēšanas, kurās ir daudz pārkāpumu;

| H. | tā kā Burundi valdošā partija ir boikotējusi atsākušās starpniecības sarunas ANO koordinatora Abdoulaye Bathily — kuru tā ir aicinājusi atkāpties no amata — un ANO, Āfrikas Savienības (ĀS), Austrumāfrikas valstu kopienas un Lielo ezeru reģiona starptautiskās konferences pārstāvju “koordinēšanas” grupas vadībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Burundi valdošā partija ir boikotējusi atsākušās starpniecības sarunas ANO koordinatora Abdoulaye Bathily — kuru tā ir aicinājusi atkāpties no amata — un ANO, Āfrikas Savienības (ĀS), Austrumāfrikas valstu kopienas un Lielo ezeru reģiona starptautiskās konferences pārstāvju “koordinēšanas” grupas vadībā;

| I. | tā kā starptautiskajai sabiedrībai ir nozīmīga loma reģionā, jo tā nodrošina Arušas vienošanās ievērošanu, un tā kā tādas iestādes kā Starptautiskā Krimināltiesa pilda sevišķi svarīgas funkcijas, veicot neatkarīgu izmeklēšanu par vardarbību un noziegumiem, kas īstenoti Burundi; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskajai sabiedrībai ir nozīmīga loma reģionā, jo tā nodrošina Arušas vienošanās ievērošanu, un tā kā tādas iestādes kā Starptautiskā Krimināltiesa pilda sevišķi svarīgas funkcijas, veicot neatkarīgu izmeklēšanu par vardarbību un noziegumiem, kas īstenoti Burundi;

| J. | tā kā, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības aicinājumiem atlikt vēlēšanas un neņemot vērā pilsoniskās sabiedrības un opozīcijas īstenoto vēlēšanu boikotu, 2015. gada 29. jūnijā notika likumdevējas varas vēlēšanas un 2015. gada 15. jūlijā ir plānota prezidenta vēlēšanu norise; |
| --- | --- |

J.

tā kā, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības aicinājumiem atlikt vēlēšanas un neņemot vērā pilsoniskās sabiedrības un opozīcijas īstenoto vēlēšanu boikotu, 2015. gada 29. jūnijā notika likumdevējas varas vēlēšanas un 2015. gada 15. jūlijā ir plānota prezidenta vēlēšanu norise;

| K. | tā kā 2015. gada 29. jūnijā ES no Burundi atsauca savu vēlēšanu novērošanas misiju, uzskatot, ka likumdevējas varas vēlēšanu organizēšana, ja nav izpildīti minimālie nosacījumi, lai nodrošinātu vēlēšanu uzticamību, pārredzamību un iekļautību, krīzi var tikai saasināt; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2015. gada 29. jūnijā ES no Burundi atsauca savu vēlēšanu novērošanas misiju, uzskatot, ka likumdevējas varas vēlēšanu organizēšana, ja nav izpildīti minimālie nosacījumi, lai nodrošinātu vēlēšanu uzticamību, pārredzamību un iekļautību, krīzi var tikai saasināt;

| L. | tā kā ANO nosūtītie vēlēšanu novērotāji paziņoja, ka 2015. gada 29. jūnija vēlēšanas notika saspīlētas politiskās krīzes apstākļos un vispārēju baiļu un iebiedēšanas gaisotnē vairākās valsts daļās, secinot, ka apstākļi nav bijuši labvēlīgi brīvām, uzticamām un iekļaujošām vēlēšanām; |
| --- | --- |

L.

tā kā ANO nosūtītie vēlēšanu novērotāji paziņoja, ka 2015. gada 29. jūnija vēlēšanas notika saspīlētas politiskās krīzes apstākļos un vispārēju baiļu un iebiedēšanas gaisotnē vairākās valsts daļās, secinot, ka apstākļi nav bijuši labvēlīgi brīvām, uzticamām un iekļaujošām vēlēšanām;

| M. | tā kā vēlēšanu procesu joprojām būtiski izkropļo neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem noteiktie ierobežojumi, pārmērīga spēka lietošana pret demonstrantiem, opozīcijas partiju un pilsoniskās sabiedrības iebiedēšanas gaisotne un neuzticēšanās vēlēšanu iestādēm, kas licis ES pieņemt lēmumu apturēt savas vēlēšanu novērošanas misijas darbību; |
| --- | --- |

M.

tā kā vēlēšanu procesu joprojām būtiski izkropļo neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem noteiktie ierobežojumi, pārmērīga spēka lietošana pret demonstrantiem, opozīcijas partiju un pilsoniskās sabiedrības iebiedēšanas gaisotne un neuzticēšanās vēlēšanu iestādēm, kas licis ES pieņemt lēmumu apturēt savas vēlēšanu novērošanas misijas darbību;

| N. | tā kā Austrumāfrikas valstu kopiena (EAC) un Āfrikas Savienība (ĀS) ir paziņojušas, ka patlaban nav labvēlīgu apstākļu vēlēšanu organizēšanai un ka Burundi konstitūcijā paredzētajā grafikā šādus apstākļus nebūs iespējams nodrošināt; |
| --- | --- |

N.

tā kā Austrumāfrikas valstu kopiena (EAC) un Āfrikas Savienība (ĀS) ir paziņojušas, ka patlaban nav labvēlīgu apstākļu vēlēšanu organizēšanai un ka Burundi konstitūcijā paredzētajā grafikā šādus apstākļus nebūs iespējams nodrošināt;

| O. | tā kā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs (UNHCR) ziņo, ka no Burundi uz kaimiņvalstīm ir aizbēguši ap 127 000 cilvēku, izraisot ārkārtas humanitāro situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, Ruandā un Tanzānijā, kur tiek ziņots par holeras uzliesmojumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs (UNHCR) ziņo, ka no Burundi uz kaimiņvalstīm ir aizbēguši ap 127 000 cilvēku, izraisot ārkārtas humanitāro situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, Ruandā un Tanzānijā, kur tiek ziņots par holeras uzliesmojumu;

| P. | tā kā politiskais strupceļš, kas izveidojies Burundi, un drošības un ekonomikas situācijas pasliktināšanās būtiski ietekmē iedzīvotājus un apdraud visu reģionu, Burundi saskaroties ar smagāko krīzi kopš 12 gadus ilgā pilsoņu kara etnisko grupu starpā — kurā, kā lēsts, līdz 2005. gadam dzīvību zaudēja ap 300 000 cilvēku; |
| --- | --- |

P.

tā kā politiskais strupceļš, kas izveidojies Burundi, un drošības un ekonomikas situācijas pasliktināšanās būtiski ietekmē iedzīvotājus un apdraud visu reģionu, Burundi saskaroties ar smagāko krīzi kopš 12 gadus ilgā pilsoņu kara etnisko grupu starpā — kurā, kā lēsts, līdz 2005. gadam dzīvību zaudēja ap 300 000 cilvēku;

| Q. | tā kā, reaģējot uz iepriekšējām Eiropas Parlamenta rezolūcijām un jo īpaši saistībā ar tajās iekļautajām atsaucēm uz Kotonū nolīguma 96. pantu, ES pārstāvji ir uzstājuši, ka vēlēšanu procesā ir jāpiedalās visiem valsts politiskajiem spēkiem saskaņā ar vēlēšanu ceļvedi un Rīcības kodeksu vēlēšanu jomā (Code de bonne conduite en matière électorale); |
| --- | --- |

Q.

tā kā, reaģējot uz iepriekšējām Eiropas Parlamenta rezolūcijām un jo īpaši saistībā ar tajās iekļautajām atsaucēm uz Kotonū nolīguma 96. pantu, ES pārstāvji ir uzstājuši, ka vēlēšanu procesā ir jāpiedalās visiem valsts politiskajiem spēkiem saskaņā ar vēlēšanu ceļvedi un Rīcības kodeksu vēlēšanu jomā (Code de bonne conduite en matière électorale);

| R. | tā kā ES ir apturējusi Burundi vēlēšanu atbalstam paredzētās atlikušās summas (EUR 1,7 miljoni) izmaksu, ņemot vērā to, ka patlaban nav izpildīti priekšnosacījumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu uzticamu un raitu vēlēšanu procesu, kas noritētu miermīlīgi, iekļaujoši un pārredzami, kā arī nepārkāpjot politiskās brīvības, tostarp vārda brīvību; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES ir apturējusi Burundi vēlēšanu atbalstam paredzētās atlikušās summas (EUR 1,7 miljoni) izmaksu, ņemot vērā to, ka patlaban nav izpildīti priekšnosacījumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu uzticamu un raitu vēlēšanu procesu, kas noritētu miermīlīgi, iekļaujoši un pārredzami, kā arī nepārkāpjot politiskās brīvības, tostarp vārda brīvību;

| S. | tā kā arī Beļģija ir paziņojusi par vēlēšanām paredzētās palīdzības apturēšanu, izvēloties nepiešķirt pusi no vēlēšanām iedalītajiem EUR 4 miljoniem un pārtraucot dalību policijas sadarbības pasākumā, ko tā finansēja kopā ar Nīderlandi; tā kā arī Francija ir apturējusi sadarbību ar Burundi drošības jomā un Vācija ir paziņojusi, ka aptur visu divpusējo sadarbību, kurā iesaistīta Burundi valdība; |
| --- | --- |

S.

tā kā arī Beļģija ir paziņojusi par vēlēšanām paredzētās palīdzības apturēšanu, izvēloties nepiešķirt pusi no vēlēšanām iedalītajiem EUR 4 miljoniem un pārtraucot dalību policijas sadarbības pasākumā, ko tā finansēja kopā ar Nīderlandi; tā kā arī Francija ir apturējusi sadarbību ar Burundi drošības jomā un Vācija ir paziņojusi, ka aptur visu divpusējo sadarbību, kurā iesaistīta Burundi valdība;

| T. | tā kā vārda brīvību garantē Burundi konstitūcija, kā arī starptautiskie un reģionālie nolīgumi, kurus Burundi ir ratificējusi, un tās ievērošana ir daļa no valsts stratēģijas labai pārvaldībai un cīņai pret korupciju, kā arī būtisks nosacījums brīvām, godīgām, pārredzamām un miermīlīgām vēlēšanām; tā kā plašsaziņas līdzekļu darbība tomēr tiek galēji ierobežota, ko izraisījusi privāto raidorganizāciju slēgšana maija vidū, tas, ka žurnālisti ir masveidā pametuši valsti, un pastāvīgie draudi pret tiem, kas joprojām atrodas Burundi; |
| --- | --- |

T.

tā kā vārda brīvību garantē Burundi konstitūcija, kā arī starptautiskie un reģionālie nolīgumi, kurus Burundi ir ratificējusi, un tās ievērošana ir daļa no valsts stratēģijas labai pārvaldībai un cīņai pret korupciju, kā arī būtisks nosacījums brīvām, godīgām, pārredzamām un miermīlīgām vēlēšanām; tā kā plašsaziņas līdzekļu darbība tomēr tiek galēji ierobežota, ko izraisījusi privāto raidorganizāciju slēgšana maija vidū, tas, ka žurnālisti ir masveidā pametuši valsti, un pastāvīgie draudi pret tiem, kas joprojām atrodas Burundi;

| U. | tā kā ES sniedz ievērojamu ieguldījumu Burundi gada budžetā, no kā apmēram pusi veido starptautiskās palīdzības finansējums, un ir nesen Burundi — vienai no nabadzīgākajām valstīm pasaulē — piešķīrusi EUR 432 miljonus no Eiropas Attīstības fonda 2014.–2020. gada laikposmam, lai cita starpā palīdzētu uzlabot pārvaldību un pilnveidotu pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES sniedz ievērojamu ieguldījumu Burundi gada budžetā, no kā apmēram pusi veido starptautiskās palīdzības finansējums, un ir nesen Burundi — vienai no nabadzīgākajām valstīm pasaulē — piešķīrusi EUR 432 miljonus no Eiropas Attīstības fonda 2014.–2020. gada laikposmam, lai cita starpā palīdzētu uzlabot pārvaldību un pilnveidotu pilsonisko sabiedrību;

| V. | tā kā pašreizējā situācija ietekmē visu Burundi iedzīvotāju ekonomisko un sociālo dzīvi; tā kā valsts galvaspilsētā Bužumburā notiekošo vardarbīgo demonstrāciju dēļ ir slēgta lielākā daļa skolu un universitāšu, valsts valūta ir zaudējusi vērtību, pieaudzis bezdarbs un samazinājušies nodokļu ieņēmumi, jo ir slēgti tirdzniecības centri un sarukusi tirdzniecība ar kaimiņvalstīm, |
| --- | --- |

V.

tā kā pašreizējā situācija ietekmē visu Burundi iedzīvotāju ekonomisko un sociālo dzīvi; tā kā valsts galvaspilsētā Bužumburā notiekošo vardarbīgo demonstrāciju dēļ ir slēgta lielākā daļa skolu un universitāšu, valsts valūta ir zaudējusi vērtību, pieaudzis bezdarbs un samazinājušies nodokļu ieņēmumi, jo ir slēgti tirdzniecības centri un sarukusi tirdzniecība ar kaimiņvalstīm,

| 1. | pauž dziļas bažas par to, ka politiskā un humanitārā situācija Burundi un plašākā reģionā aizvien vairāk pasliktinās; aicina nekavējoties izbeigt vardarbību un oponentu politisku iebiedēšanu un nekavējoties atbruņot visus ar politiskajām partijām saistītos bruņotos jaunatnes grupējumus; izsaka līdzjūtību vardarbības upuriem un dzīvību zaudējušajiem un prasa nekavējoties sniegt humāno palīdzību tiem iedzīvotājiem, kuri bijuši spiesti atstāt savas mājas; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļas bažas par to, ka politiskā un humanitārā situācija Burundi un plašākā reģionā aizvien vairāk pasliktinās; aicina nekavējoties izbeigt vardarbību un oponentu politisku iebiedēšanu un nekavējoties atbruņot visus ar politiskajām partijām saistītos bruņotos jaunatnes grupējumus; izsaka līdzjūtību vardarbības upuriem un dzīvību zaudējušajiem un prasa nekavējoties sniegt humāno palīdzību tiem iedzīvotājiem, kuri bijuši spiesti atstāt savas mājas;

| 2. | nosoda Burundi valdības lēmumu tomēr rīkot vēlēšanas, neraugoties uz nestabilo politisko un drošības situāciju un ņemot vērā to, ka vēlēšanu procesu joprojām būtiski izkropļo neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem noteiktie ierobežojumi, pārmērīga spēka lietošana pret demonstrantiem, opozīcijas partiju un pilsoniskās sabiedrības iebiedēšanas gaisotne un neuzticēšanās vēlēšanu iestādēm; mudina Burundi iestādes saskaņā ar Āfrikas Savienības paustajiem aicinājumiem atlikt 2015. gada 15. jūlijā paredzētās prezidenta vēlēšanas un iesaistīt visas ieinteresētās personas centienos izveidot labvēlīgus apstākļus miermīlīgam, uzticamam, brīvam un godīgam vēlēšanu procesam; |
| --- | --- |

2.

nosoda Burundi valdības lēmumu tomēr rīkot vēlēšanas, neraugoties uz nestabilo politisko un drošības situāciju un ņemot vērā to, ka vēlēšanu procesu joprojām būtiski izkropļo neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem noteiktie ierobežojumi, pārmērīga spēka lietošana pret demonstrantiem, opozīcijas partiju un pilsoniskās sabiedrības iebiedēšanas gaisotne un neuzticēšanās vēlēšanu iestādēm; mudina Burundi iestādes saskaņā ar Āfrikas Savienības paustajiem aicinājumiem atlikt 2015. gada 15. jūlijā paredzētās prezidenta vēlēšanas un iesaistīt visas ieinteresētās personas centienos izveidot labvēlīgus apstākļus miermīlīgam, uzticamam, brīvam un godīgam vēlēšanu procesam;

| 3. | aicina visus, kas iesaistīti vēlēšanu procesā, arī par vēlēšanu organizēšanu un drošības pasākumiem atbildīgās iestādes, ievērot saistības saskaņā ar Arušas vienošanos un atgādina, ka ar šo vienošanos izbeidza pilsoņu karu un ka tā ir pamatā Burundi konstitūcijai; uzsver, ka ir svarīgi panākt vienprātīgu vienošanos par vēlēšanu grafiku, pamatojoties uz tehnisko novērtējumu, kas jāveic ANO; |
| --- | --- |

3.

aicina visus, kas iesaistīti vēlēšanu procesā, arī par vēlēšanu organizēšanu un drošības pasākumiem atbildīgās iestādes, ievērot saistības saskaņā ar Arušas vienošanos un atgādina, ka ar šo vienošanos izbeidza pilsoņu karu un ka tā ir pamatā Burundi konstitūcijai; uzsver, ka ir svarīgi panākt vienprātīgu vienošanos par vēlēšanu grafiku, pamatojoties uz tehnisko novērtējumu, kas jāveic ANO;

| 4. | atkārtoti uzsver, ka vienīgi ar dialogu un vienprātību, iesaistot Burundi valdību, opozīciju un pilsonisko sabiedrību, un saskaņā ar Arušas vienošanos un Burundi konstitūciju var panākt ilglaicīgu politisku risinājumu, garantējot drošību un demokrātiju visu Burundi iedzīvotāju interesēs; aicina visas Burundi ieinteresētās personas atsākt dialogu par visām jomām, kurās pastāv atšķirīgi uzskati; tādēļ atbalsta ĀS, EAC un ANO veiktos starpniecības centienus un ir gatavs sniegt atbalstu, lai īstenotu konkrētos pasākumus, par kuriem nesen paziņojusi ĀS; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti uzsver, ka vienīgi ar dialogu un vienprātību, iesaistot Burundi valdību, opozīciju un pilsonisko sabiedrību, un saskaņā ar Arušas vienošanos un Burundi konstitūciju var panākt ilglaicīgu politisku risinājumu, garantējot drošību un demokrātiju visu Burundi iedzīvotāju interesēs; aicina visas Burundi ieinteresētās personas atsākt dialogu par visām jomām, kurās pastāv atšķirīgi uzskati; tādēļ atbalsta ĀS, EAC un ANO veiktos starpniecības centienus un ir gatavs sniegt atbalstu, lai īstenotu konkrētos pasākumus, par kuriem nesen paziņojusi ĀS;

| 5. | vēlreiz pauž atbalstu EAC neatslābstošajiem centieniem un uzsver, cik svarīgi ir pasākumi, par ko vienojās augstākā līmeņa sanāksmēs Dāresalāmā 2015. gada 13. un 31. maijā, tostarp aicinājums atlikt vēlēšanas un nekavējoties pārtraukt vardarbību, atbruņot ar politiskajām partijām saistītos jauniešu grupējumus, sākt dialogu starp Burundi ieinteresētajām personām, kā arī reģiona apņemšanās nestāvēt malā, ja situācija pasliktinātos, tā nodrošinot pamatu politiskam un vienprātīgam krīzes risinājumam; |
| --- | --- |

5.

vēlreiz pauž atbalstu EAC neatslābstošajiem centieniem un uzsver, cik svarīgi ir pasākumi, par ko vienojās augstākā līmeņa sanāksmēs Dāresalāmā 2015. gada 13. un 31. maijā, tostarp aicinājums atlikt vēlēšanas un nekavējoties pārtraukt vardarbību, atbruņot ar politiskajām partijām saistītos jauniešu grupējumus, sākt dialogu starp Burundi ieinteresētajām personām, kā arī reģiona apņemšanās nestāvēt malā, ja situācija pasliktinātos, tā nodrošinot pamatu politiskam un vienprātīgam krīzes risinājumam;

| 6. | atgādina, ka ES partnerattiecības ar Burundi reglamentē Kotonū nolīgums un ka visām pusēm ir pienākums ievērot un īstenot šā nolīguma noteikumus, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām; norāda, ka Burundi arī ir parakstījusi un ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un ka tādēļ tai ir pienākums ievērot vispārējās cilvēktiesības un vārda brīvību; tādēļ aicina Burundi valdību ļaut īstenot patiesas un atklātas politiskās debates bez iebiedēšanas un atturēties no tiesu iestāžu ļaunprātīgas izmantošanas nolūkā neļaut darboties politiskajiem konkurentiem; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka ES partnerattiecības ar Burundi reglamentē Kotonū nolīgums un ka visām pusēm ir pienākums ievērot un īstenot šā nolīguma noteikumus, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām; norāda, ka Burundi arī ir parakstījusi un ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un ka tādēļ tai ir pienākums ievērot vispārējās cilvēktiesības un vārda brīvību; tādēļ aicina Burundi valdību ļaut īstenot patiesas un atklātas politiskās debates bez iebiedēšanas un atturēties no tiesu iestāžu ļaunprātīgas izmantošanas nolūkā neļaut darboties politiskajiem konkurentiem;

| 7. | pieņem zināšanai dialogu starp ES un Burundi iestādēm, kas risinājās saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu; tomēr uzskata, ka joprojām tiek pārkāpti būtiski Kotonū nolīguma pamatelementi, jo īpaši attiecībā uz cilvēka pamattiesību un demokrātijas principiem, un tādēļ aicina Komisiju sākt 96. panta procedūru, lai veiktu atbilstīgus pasākumus; |
| --- | --- |

7.

pieņem zināšanai dialogu starp ES un Burundi iestādēm, kas risinājās saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu; tomēr uzskata, ka joprojām tiek pārkāpti būtiski Kotonū nolīguma pamatelementi, jo īpaši attiecībā uz cilvēka pamattiesību un demokrātijas principiem, un tādēļ aicina Komisiju sākt 96. panta procedūru, lai veiktu atbilstīgus pasākumus;

| 8. | aicina Komisiju šajā sakarībā nekavējoties no jauna izvērtēt ES atbalstu, lai to pārvirzītu nolūkā palielināt finanšu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un koncentrēt uzmanību uz humāno palīdzību pretstatā centrālā budžeta atbalstam, vienlaikus paturot prātā īpaši veiksmīgo Burundi armijas lomu miera uzturēšanas misijā Somālijā; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju šajā sakarībā nekavējoties no jauna izvērtēt ES atbalstu, lai to pārvirzītu nolūkā palielināt finanšu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un koncentrēt uzmanību uz humāno palīdzību pretstatā centrālā budžeta atbalstam, vienlaikus paturot prātā īpaši veiksmīgo Burundi armijas lomu miera uzturēšanas misijā Somālijā;

| 9. | atbalsta Ārlietu padomes 2015. gada 22. jūnija aicinājumu Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) sagatavot sarakstu ar ierobežojošiem pasākumiem un vīzu un ceļošanas aizliegumiem pret tiem, kas atbildīgi par vardarbību, represijām un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, kā arī pret personām, kuras aktīvi kavē politiska risinājuma panākšanu ĀS un EAC ierosinātajā satvarā, un arī aicina PV/AP veikt nepieciešamos pasākumus, lai iesaldētu visu šo personu līdzekļus ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

9.

atbalsta Ārlietu padomes 2015. gada 22. jūnija aicinājumu Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) sagatavot sarakstu ar ierobežojošiem pasākumiem un vīzu un ceļošanas aizliegumiem pret tiem, kas atbildīgi par vardarbību, represijām un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, kā arī pret personām, kuras aktīvi kavē politiska risinājuma panākšanu ĀS un EAC ierosinātajā satvarā, un arī aicina PV/AP veikt nepieciešamos pasākumus, lai iesaldētu visu šo personu līdzekļus ES dalībvalstīs;

| 10. | pauž dziļas bažas par cietušo personu un nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumu skaitu, par ko tiek ziņots kopš krīzes sākšanās, jo īpaši par tādiem pārkāpumiem, kuru īstenošana tiek piedēvēta Imbonerakure dalībniekiem; norāda uz iebiedēšanu un apdraudējumu, ar ko saskaras cilvēktiesību aizstāvji, politiskie aktīvisti un žurnālisti, un uz opozīcijas partiju locekļu patvaļīgu arestu; prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visas personas, kas ir apcietinātas par to, ka ir īstenojušas savas tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un viedokļa paušanu; |
| --- | --- |

10.

pauž dziļas bažas par cietušo personu un nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumu skaitu, par ko tiek ziņots kopš krīzes sākšanās, jo īpaši par tādiem pārkāpumiem, kuru īstenošana tiek piedēvēta Imbonerakure dalībniekiem; norāda uz iebiedēšanu un apdraudējumu, ar ko saskaras cilvēktiesību aizstāvji, politiskie aktīvisti un žurnālisti, un uz opozīcijas partiju locekļu patvaļīgu arestu; prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visas personas, kas ir apcietinātas par to, ka ir īstenojušas savas tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un viedokļa paušanu;

| 11. | prasa, lai nekavējoties tiktu pārtraukta Imbonerakure dalībnieku īstenotā vardarbība un iebiedēšana; aicina CNDD-FDD nekavējoties veikt pasākumus, lai atbruņotu jauniešu paramilitāro grupējumu un neļautu tā biedriem iebiedēt oponentus un uzbrukt tiem, kā arī mudina nodrošināt, lai tie, kuri ir atbildīgi par ļaunprātīgu rīcību, tiktu tiesāti; prasa veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par apgalvojumiem, ka CNDD-FDD apbruņo un apmāca savu jaunatnes spārnu; tāpat prasa opozīcijas partiju līderiem novērst vardarbību, kas ir vērsta pret šo partiju oponentiem; |
| --- | --- |

11.

prasa, lai nekavējoties tiktu pārtraukta Imbonerakure dalībnieku īstenotā vardarbība un iebiedēšana; aicina CNDD-FDD nekavējoties veikt pasākumus, lai atbruņotu jauniešu paramilitāro grupējumu un neļautu tā biedriem iebiedēt oponentus un uzbrukt tiem, kā arī mudina nodrošināt, lai tie, kuri ir atbildīgi par ļaunprātīgu rīcību, tiktu tiesāti; prasa veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par apgalvojumiem, ka CNDD-FDD apbruņo un apmāca savu jaunatnes spārnu; tāpat prasa opozīcijas partiju līderiem novērst vardarbību, kas ir vērsta pret šo partiju oponentiem;

| 12. | atkārtoti norāda, ka personas, kas ir atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, nedrīkst palikt nesodītas un ka tās ir individuāli jāsauc pie atbildības un jātiesā; uzskata, ka ir īpaši svarīgi, lai saskaņā ar ĀS paziņojumu tiktu nekavējoties izvietoti cilvēktiesību novērotāji un militārie eksperti; |
| --- | --- |

12.

atkārtoti norāda, ka personas, kas ir atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, nedrīkst palikt nesodītas un ka tās ir individuāli jāsauc pie atbildības un jātiesā; uzskata, ka ir īpaši svarīgi, lai saskaņā ar ĀS paziņojumu tiktu nekavējoties izvietoti cilvēktiesību novērotāji un militārie eksperti;

| 13. | norāda, ka noteiktu spēku centieni pārvērst nemierus par etnisku konfliktu neizdodas un ka politisko nesaskaņu iemesli Burundi nav viennozīmīgi etniski; uzskata, ka tas apliecina Arušas vienošanās sekmīgos rezultātus, izveidojot etniski līdzsvarotu armiju un policijas spēkus; tāpēc aicina Starptautiskās Krimināltiesas prokuroru cieši uzraudzīt plašsaziņas līdzekļus saistībā ar etniskā naida kurināšanu, kā arī uzraudzīt politisko vadītāju runas; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka noteiktu spēku centieni pārvērst nemierus par etnisku konfliktu neizdodas un ka politisko nesaskaņu iemesli Burundi nav viennozīmīgi etniski; uzskata, ka tas apliecina Arušas vienošanās sekmīgos rezultātus, izveidojot etniski līdzsvarotu armiju un policijas spēkus; tāpēc aicina Starptautiskās Krimināltiesas prokuroru cieši uzraudzīt plašsaziņas līdzekļus saistībā ar etniskā naida kurināšanu, kā arī uzraudzīt politisko vadītāju runas;

| 14. | šajā sakarībā atgādina, ka ir svarīgi ievērot Rīcības kodeksu vēlēšanu jomā un ar ANO starpniecību sagatavoto vēlēšanu ceļvedi, ko politiskie spēki parakstīja 2013. gadā, un pilnībā atbalsta ANO un reģionālos centienus, kuru mērķis ir novērst turpmāku politiskās vardarbības pieaugumu; |
| --- | --- |

14.

šajā sakarībā atgādina, ka ir svarīgi ievērot Rīcības kodeksu vēlēšanu jomā un ar ANO starpniecību sagatavoto vēlēšanu ceļvedi, ko politiskie spēki parakstīja 2013. gadā, un pilnībā atbalsta ANO un reģionālos centienus, kuru mērķis ir novērst turpmāku politiskās vardarbības pieaugumu;

| 15. | aicina nekavējoties atcelt ierobežojumus plašsaziņas līdzekļiem un piekļuvei internetam un vēlreiz nosoda atkārtotos uzbrukumus Radio Publique Africaine, kas ir viena no galvenajām valsts ziņu aģentūrām; uzskata, ka likumīgas vēlēšanas var notikt tikai tad, ja plašsaziņas līdzekļi spēj darboties bez ierobežojumiem un žurnālisti — ziņot bez iebiedēšanas; |
| --- | --- |

15.

aicina nekavējoties atcelt ierobežojumus plašsaziņas līdzekļiem un piekļuvei internetam un vēlreiz nosoda atkārtotos uzbrukumus Radio Publique Africaine, kas ir viena no galvenajām valsts ziņu aģentūrām; uzskata, ka likumīgas vēlēšanas var notikt tikai tad, ja plašsaziņas līdzekļi spēj darboties bez ierobežojumiem un žurnālisti — ziņot bez iebiedēšanas;

| 16. | atzinīgi vērtē humānās palīdzības organizāciju un kaimiņvalstu iestāžu darbību, rūpējoties par to personu vajadzībām, kuras bēg no krīzes, un piedāvājot aizsardzību bēgļiem; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par papildu EUR 1,5 miljonu piešķiršanu, lai atvieglotu humanitāro situāciju; tomēr brīdina, ka gan ES, gan tās dalībvalstīm ir steidzami jādubulto saistības, ņemot vērā milzīgo bēgļu pieplūdumu jau tā nestabilā reģionā, informāciju par holeras uzliesmojumiem un satraucošos ziņojumus par seksuālo vardarbību; uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju ne tikai medicīnas un uztura palīdzības jomā, bet arī reintegrācijas un psiholoģiskās palīdzības jomā tiem, kas ir spiesti bēgt; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē humānās palīdzības organizāciju un kaimiņvalstu iestāžu darbību, rūpējoties par to personu vajadzībām, kuras bēg no krīzes, un piedāvājot aizsardzību bēgļiem; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par papildu EUR 1,5 miljonu piešķiršanu, lai atvieglotu humanitāro situāciju; tomēr brīdina, ka gan ES, gan tās dalībvalstīm ir steidzami jādubulto saistības, ņemot vērā milzīgo bēgļu pieplūdumu jau tā nestabilā reģionā, informāciju par holeras uzliesmojumiem un satraucošos ziņojumus par seksuālo vardarbību; uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju ne tikai medicīnas un uztura palīdzības jomā, bet arī reintegrācijas un psiholoģiskās palīdzības jomā tiem, kas ir spiesti bēgt;

| 17. | aicina ES un tās dalībvalstis pildīt visas saistības attiecībā uz ANO reģionālo plānu reaģēšanai uz bēgļu pieplūdumu no Burundi, kam līdz 2015. gada septembrim ir vajadzīgi USD 207 miljoni, lai palīdzētu sagaidāmajiem 200 000 Burundi bēgļiem, tostarp palielinot pašreizējos piešķīrumus šim reģionam; |
| --- | --- |

17.

aicina ES un tās dalībvalstis pildīt visas saistības attiecībā uz ANO reģionālo plānu reaģēšanai uz bēgļu pieplūdumu no Burundi, kam līdz 2015. gada septembrim ir vajadzīgi USD 207 miljoni, lai palīdzētu sagaidāmajiem 200 000 Burundi bēgļiem, tostarp palielinot pašreizējos piešķīrumus šim reģionam;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Burundi valdībai un Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, Austrumāfrikas valstu kopienas valdībām, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini, Āfrikas Savienībai, ANO ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Burundi valdībai un Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, Austrumāfrikas valstu kopienas valdībām, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini, Āfrikas Savienībai, ANO ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/142 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/142

---

P8_TA(2015)0276

Srebreņicas notikumu pieminēšana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Srebreņicas notikumu pieminēšanu (2015/2747(RSP))

(2017/C 265/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 7. jūlija (1) un 2009. gada 15. janvāra (2) rezolūcijas par Srebreņicu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 7. jūlija (1) un 2009. gada 15. janvāra (2) rezolūcijas par Srebreņicu,

| — | ņemot vērā normas, kas paredzētas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un kurās atzītas ikviena cilvēka tiesības uz dzīvību un personas brīvību un drošību, un uz domas, pārliecības un ticības brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā normas, kas paredzētas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un kurās atzītas ikviena cilvēka tiesības uz dzīvību un personas brīvību un drošību, un uz domas, pārliecības un ticības brīvību,

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā Luksemburgā parakstīto un 2015. gada 1. jūnijā spēkā stājušos Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā Luksemburgā parakstīto un 2015. gada 1. jūnijā spēkā stājušos Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 1993. gada 25. maija Rezolūciju Nr. 827, 2004. gada 9. jūlija Rezolūciju Nr. 1551 un 2004. gada 22. novembra Rezolūciju Nr. 1575, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 1993. gada 25. maija Rezolūciju Nr. 827, 2004. gada 9. jūlija Rezolūciju Nr. 1551 un 2004. gada 22. novembra Rezolūciju Nr. 1575,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 11. jūlijā aprit 20. gadadiena kopš genocīda un etniskās tīrīšanas, kas tika pastrādāta Bosnijas kara laikā Srebreņicā un tās apkārtnē un kam vajadzētu kļūt par jaunu atgādinājumu tam, cik bīstami ir galēji nacionālisma paveidi un sabiedrībā valdoša neiecietība, kura vēl vairāk saasinājās karadarbības apstākļos; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 11. jūlijā aprit 20. gadadiena kopš genocīda un etniskās tīrīšanas, kas tika pastrādāta Bosnijas kara laikā Srebreņicā un tās apkārtnē un kam vajadzētu kļūt par jaunu atgādinājumu tam, cik bīstami ir galēji nacionālisma paveidi un sabiedrībā valdoša neiecietība, kura vēl vairāk saasinājās karadarbības apstākļos;

| B. | tā kā 1995. gada 11. jūlijā serbu karaspēks ģenerāļa Ratko Mladiča vadībā un toreizējā Serbu Republikas prezidenta Radovana Karadžiča pakļautībā ieņēma Bosnijas pilsētu Srebreņicu, kas ar ANO Drošības padomes 1993. gada 16. aprīļa Rezolūciju Nr. 819 bija pasludināta par drošu zonu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 1995. gada 11. jūlijā serbu karaspēks ģenerāļa Ratko Mladiča vadībā un toreizējā Serbu Republikas prezidenta Radovana Karadžiča pakļautībā ieņēma Bosnijas pilsētu Srebreņicu, kas ar ANO Drošības padomes 1993. gada 16. aprīļa Rezolūciju Nr. 819 bija pasludināta par drošu zonu;

| C. | tā kā vairāku dienu ilgajā slaktiņā pēc Srebreņicas krišanas Bosnijas serbu spēki ģenerāļa Mladiča vadībā, kā arī paramilitārās vienības, tostarp nelikumīgas policijas vienības, nogalināja vairāk nekā 8 000 musulmaņu vīriešu un zēnu, kuri bija meklējuši drošību šajā teritorijā, ko aizsargāja Apvienoto Nāciju Organizācijas Aizsardzības spēki (UNPROFOR); tā kā gandrīz 30 000 sieviešu, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku tika piespiedu kārtā izraidīti, īstenojot plaša mēroga etniskās tīrīšanas kampaņu, kas šo notikumu padara par lielāko kara noziegumu, kāds Eiropā noticis pēc Otrā pasaules kara beigām; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairāku dienu ilgajā slaktiņā pēc Srebreņicas krišanas Bosnijas serbu spēki ģenerāļa Mladiča vadībā, kā arī paramilitārās vienības, tostarp nelikumīgas policijas vienības, nogalināja vairāk nekā 8 000 musulmaņu vīriešu un zēnu, kuri bija meklējuši drošību šajā teritorijā, ko aizsargāja Apvienoto Nāciju Organizācijas Aizsardzības spēki (UNPROFOR); tā kā gandrīz 30 000 sieviešu, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku tika piespiedu kārtā izraidīti, īstenojot plaša mēroga etniskās tīrīšanas kampaņu, kas šo notikumu padara par lielāko kara noziegumu, kāds Eiropā noticis pēc Otrā pasaules kara beigām;

| D. | tā kā Srebreņicas traģiskie notikumi izdzīvojušajiem atstāja dziļas emocionālas rētas un radīja paliekošus šķēršļus Bosnijas un Hercegovinas etnisko grupu politiskās samierināšanās centieniem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Srebreņicas traģiskie notikumi izdzīvojušajiem atstāja dziļas emocionālas rētas un radīja paliekošus šķēršļus Bosnijas un Hercegovinas etnisko grupu politiskās samierināšanās centieniem;

| E. | tā kā Srebreņicas masu slepkavības par genocīdu atzina gan Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) 2004. gada 19. aprīļa spriedumā par pārsūdzības lietu Prosecutor v. Radislav Krstić, lietas Nr.: IT-99-33, gan Starptautiskā Tiesa (ICJ) 2007. gada 27. februārī lietā par Konvencijas par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to piemērošanu (Bosnia and Herzegovina v. Serbia and Montenegro), 127. lpp., 297. punkts; |
| --- | --- |

E.

tā kā Srebreņicas masu slepkavības par genocīdu atzina gan Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) 2004. gada 19. aprīļa spriedumā par pārsūdzības lietu Prosecutor v. Radislav Krstić, lietas Nr.: IT-99-33, gan Starptautiskā Tiesa (ICJ) 2007. gada 27. februārī lietā par Konvencijas par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to piemērošanu (Bosnia and Herzegovina v. Serbia and Montenegro), 127. lpp., 297. punkts;

| F. | tā kā Bosnijas serbu kaujinieki daudzkārtēji pārkāpa Ženēvas konvencijas, vēršoties pret Srebreņicas civiliedzīvotājiem, tostarp deportējot tūkstošiem sieviešu, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku un izvarojot ļoti daudz sieviešu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Bosnijas serbu kaujinieki daudzkārtēji pārkāpa Ženēvas konvencijas, vēršoties pret Srebreņicas civiliedzīvotājiem, tostarp deportējot tūkstošiem sieviešu, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku un izvarojot ļoti daudz sieviešu;

| G. | tā kā, neraugoties uz centieniem atklāt un ekshumēt masu un individuālas apbedījuma vietas, gandrīz 1 200 vīriešu un zēnu no Srebreņicas vēl nav atrasti un identificēti; |
| --- | --- |

G.

tā kā, neraugoties uz centieniem atklāt un ekshumēt masu un individuālas apbedījuma vietas, gandrīz 1 200 vīriešu un zēnu no Srebreņicas vēl nav atrasti un identificēti;

| H. | tā kā 1999. gadā ANO ģenerālsekretārs ziņojumā par Srebreņicas ieņemšanu paziņoja, ka ANO nav īstenojusi savas pilnvaras, jo īpaši attiecībā uz tā dēvēto drošo zonu aizsardzību, un tādējādi ir līdzatbildīga; |
| --- | --- |

H.

tā kā 1999. gadā ANO ģenerālsekretārs ziņojumā par Srebreņicas ieņemšanu paziņoja, ka ANO nav īstenojusi savas pilnvaras, jo īpaši attiecībā uz tā dēvēto drošo zonu aizsardzību, un tādējādi ir līdzatbildīga;

| I. | tā kā ES balstās uz mierīgas līdzāspastāvēšanas un tās dalībnieku lojālas sadarbības principiem; tā kā viens no svarīgākajiem Eiropas integrācijas procesa virzītājspēkiem ir vēlme nepieļaut to, ka Eiropā atkal notiek karš un noziegumi, pārkāpjot starptautiskās humanitārās tiesības; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES balstās uz mierīgas līdzāspastāvēšanas un tās dalībnieku lojālas sadarbības principiem; tā kā viens no svarīgākajiem Eiropas integrācijas procesa virzītājspēkiem ir vēlme nepieļaut to, ka Eiropā atkal notiek karš un noziegumi, pārkāpjot starptautiskās humanitārās tiesības;

| J. | tā kā 2015. gada 30. janvārīICTY paturēja spēkā spriedumus pieciem augsta ranga Bosnijas serbu armijas virsniekiem, kuri bija notiesāti par līdzdalību 1995. gada Srebreņicas genocīdā; tā kā daži no notiesātajiem virsniekiem bija pakļauti tieši bijušajam Bosnijas serbu armijas vadītājam Ratko Mladičam, kurš pašlaik ICTY tiek tiesāts par dažādiem noziegumiem, tostarp genocīdu, |
| --- | --- |

J.

tā kā 2015. gada 30. janvārīICTY paturēja spēkā spriedumus pieciem augsta ranga Bosnijas serbu armijas virsniekiem, kuri bija notiesāti par līdzdalību 1995. gada Srebreņicas genocīdā; tā kā daži no notiesātajiem virsniekiem bija pakļauti tieši bijušajam Bosnijas serbu armijas vadītājam Ratko Mladičam, kurš pašlaik ICTY tiek tiesāts par dažādiem noziegumiem, tostarp genocīdu,

| 1. | piemin un godina visus Srebreņicas genocīda un bijušajā Dienvidslāvijā notikušo karu laikā izdarīto visu nežēlīgo noziegumu upurus; pauž līdzjūtību un solidaritāti ar upuru ģimenēm, daudzas no kurām dzīvo neziņā par savu tuvinieku likteni; |
| --- | --- |

1.

piemin un godina visus Srebreņicas genocīda un bijušajā Dienvidslāvijā notikušo karu laikā izdarīto visu nežēlīgo noziegumu upurus; pauž līdzjūtību un solidaritāti ar upuru ģimenēm, daudzas no kurām dzīvo neziņā par savu tuvinieku likteni;

| 2. | visasākajā veidā nosoda Srebreņicas genocīdu; svinīgi paziņo, ka šādi šausminoši noziegumi nekad vairs nedrīkst atkārtoties, un norāda, ka darīs visu, kas ir tā spēkos, lai tādus nepieļautu; iebilst pret jebkādu genocīda noliegšanu, relativizēšanu un kļūdainu interpretēšanu; |
| --- | --- |

2.

visasākajā veidā nosoda Srebreņicas genocīdu; svinīgi paziņo, ka šādi šausminoši noziegumi nekad vairs nedrīkst atkārtoties, un norāda, ka darīs visu, kas ir tā spēkos, lai tādus nepieļautu; iebilst pret jebkādu genocīda noliegšanu, relativizēšanu un kļūdainu interpretēšanu;

| 3. | uzsver to, ka Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem pārstāvjiem ir jāpieņem pagātne, lai kopā sekmīgi strādātu nolūkā sasniegt labāku nākotni visiem valsts iedzīvotājiem; uzsver to, ka šajā grūtajā procesā nozīmīga loma var būt kaimiņvalstīm, reliģiskajām organizācijām, pilsoniskajai sabiedrībai, mākslai, kultūrai, plašsaziņas līdzekļiem un izglītības sistēmām; |
| --- | --- |

3.

uzsver to, ka Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem pārstāvjiem ir jāpieņem pagātne, lai kopā sekmīgi strādātu nolūkā sasniegt labāku nākotni visiem valsts iedzīvotājiem; uzsver to, ka šajā grūtajā procesā nozīmīga loma var būt kaimiņvalstīm, reliģiskajām organizācijām, pilsoniskajai sabiedrībai, mākslai, kultūrai, plašsaziņas līdzekļiem un izglītības sistēmām;

| 4. | uzsver ICTY paveiktā darba nozīmīgumu un nepieciešamību paātrināt tiesas procesus un pārsūdzības un izbeigt tos bez nepamatotas kavēšanās; atkārtoti uzsver, ka lielāka uzmanība jāpievērš tam, lai tiesāšana par kara noziegumiem notiktu vietējā līmenī; |
| --- | --- |

4.

uzsver ICTY paveiktā darba nozīmīgumu un nepieciešamību paātrināt tiesas procesus un pārsūdzības un izbeigt tos bez nepamatotas kavēšanās; atkārtoti uzsver, ka lielāka uzmanība jāpievērš tam, lai tiesāšana par kara noziegumiem notiktu vietējā līmenī;

| 5. | atkārtoti pauž ES atbalstu Bosnijas un Hercegovinas un visu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvai un turpmākajam pievienošanās procesam; uzskata, ka vislabākais veids, kā veicināt samierināšanos un pārvarēt naidu un nesaskaņas, ir reģionālā sadarbība un Eiropas integrācijas process; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti pauž ES atbalstu Bosnijas un Hercegovinas un visu Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvai un turpmākajam pievienošanās procesam; uzskata, ka vislabākais veids, kā veicināt samierināšanos un pārvarēt naidu un nesaskaņas, ir reģionālā sadarbība un Eiropas integrācijas process;

| 6. | mudina izstrādāt izglītības un kultūras programmas, kas veicina izpratni par šādu nežēlīgu noziegumu cēloņiem un uzlabo informētību par vajadzību sargāt mieru un veicināt cilvēktiesības un iecietību starp reliģiskajām kopienām; pauž atbalstu tādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām kā Srebreņicas un Žepa anklāvu māšu asociācijai par vadošo lomu izpratnes veicināšanā un stabilāka pamata veidošanā visu valsts iedzīvotāju samierināšanai; |
| --- | --- |

6.

mudina izstrādāt izglītības un kultūras programmas, kas veicina izpratni par šādu nežēlīgu noziegumu cēloņiem un uzlabo informētību par vajadzību sargāt mieru un veicināt cilvēktiesības un iecietību starp reliģiskajām kopienām; pauž atbalstu tādām pilsoniskās sabiedrības organizācijām kā Srebreņicas un Žepa anklāvu māšu asociācijai par vadošo lomu izpratnes veicināšanā un stabilāka pamata veidošanā visu valsts iedzīvotāju samierināšanai;

| 7. | izsaka nožēlu par to, ka ANO Drošības padome, uz kuru gulst galvenā atbildība par starptautiskā miera un drošības saglabāšanu, nepieņēma rezolūciju Srebreņicas genocīda piemiņai – tas jo īpaši raisa nožēlu, ņemot vērā, ka Starptautiskā tiesa, kas ir ANO galvenā tiesu iestāde, ir noteikusi, ka Srebreņicā pastrādātie noziegumi bija genocīds; |
| --- | --- |

7.

izsaka nožēlu par to, ka ANO Drošības padome, uz kuru gulst galvenā atbildība par starptautiskā miera un drošības saglabāšanu, nepieņēma rezolūciju Srebreņicas genocīda piemiņai – tas jo īpaši raisa nožēlu, ņemot vērā, ka Starptautiskā tiesa, kas ir ANO galvenā tiesu iestāde, ir noteikusi, ka Srebreņicā pastrādātie noziegumi bija genocīds;

| 8. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomes vienbalsīgi pieņemto lēmumu pasludināt 11. jūliju par sēru dienu Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomes vienbalsīgi pieņemto lēmumu pasludināt 11. jūliju par sēru dienu Bosnijā un Hercegovinā;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām, Bosnijas un Hercegovinas un tās administratīvo vienību valdībai un parlamentam, kā arī Rietumbalkānu reģiona valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām, Bosnijas un Hercegovinas un tās administratīvo vienību valdībai un parlamentam, kā arī Rietumbalkānu reģiona valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 157 E, 6.7.2006., 468. lpp.

(2)  OV C 46 E, 24.2.2010., 111. lpp.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/144 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/144

---

P8_TA(2015)0277

Kambodžas likumprojekti par NVO un arodbiedrībām

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Kambodžas likumprojektiem par NVO un arodbiedrībām (2015/2756(RSP))

(2017/C 265/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu,

| — | ņemot vērā ANO īpašās referentes jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību 2015. gada 22. jūnija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašās referentes jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību 2015. gada 22. jūnija paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2015. gada 27. aprīļa noslēguma apsvērumus par otro periodisko ziņojumu par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2015. gada 27. aprīļa noslēguma apsvērumus par otro periodisko ziņojumu par Kambodžu,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2014. gada 15. augusta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Kambodžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2014. gada 15. augusta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Kambodžā,

| — | ņemot vērā dažādās Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) konvencijas, jo īpaši Konvenciju par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (Nr. 87) un Konvenciju par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus (Nr. 98), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dažādās Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) konvencijas, jo īpaši Konvenciju par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (Nr. 87) un Konvenciju par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus (Nr. 98),

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1997. gadā noslēgto sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gadā noslēgto sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Kambodžas aktīvajai pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši aktīvistiem zemes tiesību jautājumos, arodbiedrību biedriem, žurnālistiem un opozīcijas partiju biedriem, ir bijusi svarīga korektīva loma; |
| --- | --- |

A.

tā kā Kambodžas aktīvajai pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši aktīvistiem zemes tiesību jautājumos, arodbiedrību biedriem, žurnālistiem un opozīcijas partiju biedriem, ir bijusi svarīga korektīva loma;

| B. | tā kā 2015. gada 5. jūnijā Kambodžas valdība apstiprināja likumprojektu par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām (LANGO); tā kā 2015. gada 16. jūnijā likumprojekts tika nosūtīts izskatīšanai Kambodžas Nacionālajā asamblejā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gada 5. jūnijā Kambodžas valdība apstiprināja likumprojektu par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām (LANGO); tā kā 2015. gada 16. jūnijā likumprojekts tika nosūtīts izskatīšanai Kambodžas Nacionālajā asamblejā;

| C. | tā kā ES ir Kambodžas lielākais partneris attīstības palīdzības ziņā un 2014.–2020. gada laikposmam veikts jauns piešķīrums EUR 410 miljonu apmērā; tā kā ES atbalsta daudzas cilvēktiesību iniciatīvas, ko īsteno Kambodžas nevalstiskās organizācijas (NVO) un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī piedalījusies valsts un pašvaldību vēlēšanu novērošanā, vienlaikus sniedzot atbalstu vēlēšanu procesam; tā kā Kambodža ir ļoti atkarīga no attīstības palīdzības; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir Kambodžas lielākais partneris attīstības palīdzības ziņā un 2014.–2020. gada laikposmam veikts jauns piešķīrums EUR 410 miljonu apmērā; tā kā ES atbalsta daudzas cilvēktiesību iniciatīvas, ko īsteno Kambodžas nevalstiskās organizācijas (NVO) un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī piedalījusies valsts un pašvaldību vēlēšanu novērošanā, vienlaikus sniedzot atbalstu vēlēšanu procesam; tā kā Kambodža ir ļoti atkarīga no attīstības palīdzības;

| D. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašā referente jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību ir norādījusi, ka pilsoniskā sabiedrība Kambodžā nav varējusi piedalīties LANGO izstrādē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašā referente jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību ir norādījusi, ka pilsoniskā sabiedrība Kambodžā nav varējusi piedalīties LANGO izstrādē;

| E. | tā kā vairākas ietekmīgas NVO ir norādījušas, ka ar LANGO tiek turpināti iepriekšējie un iekšzemes un starptautiskās opozīcijas dēļ vēlāk atsauktie mēģinājumi pieņemt tiesību aktu, kas uzliktu nepamatotus ierobežojumus tiesībām uz biedrošanās brīvību un vārda brīvību un radītu juridisku pamatu politiski nevēlamu NVO patvaļīgai slēgšanai vai liegumam tās reģistrēt, tostarp tādu NVO, kurās darbojas cilvēktiesību aizstāvji; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairākas ietekmīgas NVO ir norādījušas, ka ar LANGO tiek turpināti iepriekšējie un iekšzemes un starptautiskās opozīcijas dēļ vēlāk atsauktie mēģinājumi pieņemt tiesību aktu, kas uzliktu nepamatotus ierobežojumus tiesībām uz biedrošanās brīvību un vārda brīvību un radītu juridisku pamatu politiski nevēlamu NVO patvaļīgai slēgšanai vai liegumam tās reģistrēt, tostarp tādu NVO, kurās darbojas cilvēktiesību aizstāvji;

| F. | tā kā tiesības uz vārda brīvību ir noteiktas Kambodžas konstitūcijas 41. pantā, savukārt 35. pants garantē tiesības uz politisko līdzdalību; |
| --- | --- |

F.

tā kā tiesības uz vārda brīvību ir noteiktas Kambodžas konstitūcijas 41. pantā, savukārt 35. pants garantē tiesības uz politisko līdzdalību;

| G. | tā kā miermīlīgas pulcēšanās tiesības paredzētas gan Kambodžas konstitūcijā, gan Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas 20. pantā un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 21. pantā; |
| --- | --- |

G.

tā kā miermīlīgas pulcēšanās tiesības paredzētas gan Kambodžas konstitūcijā, gan Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas 20. pantā un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 21. pantā;

| H. | tā kā tiesības piedalīties valsts lietu kārtošanā ir nostiprinātas Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 25. pantā un tā kā tiesības uz biedrošanās brīvību, ko aizsargā šī pakta 22. pants, ir būtisks papildinājums un nereti iespēja šādai līdzdalībai; tā kā pārredzamība un atbildība ir būtiski darbotiesspējīgas demokrātijas elementi; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesības piedalīties valsts lietu kārtošanā ir nostiprinātas Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 25. pantā un tā kā tiesības uz biedrošanās brīvību, ko aizsargā šī pakta 22. pants, ir būtisks papildinājums un nereti iespēja šādai līdzdalībai; tā kā pārredzamība un atbildība ir būtiski darbotiesspējīgas demokrātijas elementi;

| I. | tā kā ir sagaidāms, ka pēc šāda likuma pieņemšanas valstī ik gadu nevarēs īstenot USD 600–700 miljonu vērtus attīstības projektus; tā kā LANGO radītu ierobežojumus budžetiem, kas apdraudētu starptautisko NVO spēju īstenot izmaksu ziņā lietderīgus projektus; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir sagaidāms, ka pēc šāda likuma pieņemšanas valstī ik gadu nevarēs īstenot USD 600–700 miljonu vērtus attīstības projektus; tā kā LANGO radītu ierobežojumus budžetiem, kas apdraudētu starptautisko NVO spēju īstenot izmaksu ziņā lietderīgus projektus;

| J. | tā kā likumprojekts par arodbiedrību darbības regulējumu pārkāptu tiesības organizēties un varētu ievērojami ierobežot neatkarīgo arodbiedrību, tajā skaitā jau pastāvošo arodbiedrību, tiesības; tā kā likumprojektā paredzētas nepamatoti augstas minimālās prasības attiecībā uz to darba ņēmēju skaitu, kuriem jāapliecina pievienošanās arodbiedrībai, vēl pirms tā var tikt dibināta (20 %); tā kā likumprojektā paredzētas visaptverošas pilnvaras Darba ministrijas amatpersonām attiecībā uz streiku apstiprināšanu un arodbiedrības reģistrācijas apturēšanu, aizbildinoties ar patvaļīgiem iemesliem un neievērojot pienācīgas procesuālās prasības; tā kā likumprojektā paredzēts, ka mājsaimniecībā nodarbinātām personām nav tiesību apvienoties arodbiedrībās, ka arodbiedrību vadītājiem jāpakļaujas izglītības prasībām, kas diskriminē sievietes un nepilsoņus, ka ir aizliegti kontakti ar NVO, turklāt likumprojektā noteiktas neiedarbīgi zemas soda naudas tiem darba devējiem, kuri pārkāpj darba tiesības; |
| --- | --- |

J.

tā kā likumprojekts par arodbiedrību darbības regulējumu pārkāptu tiesības organizēties un varētu ievērojami ierobežot neatkarīgo arodbiedrību, tajā skaitā jau pastāvošo arodbiedrību, tiesības; tā kā likumprojektā paredzētas nepamatoti augstas minimālās prasības attiecībā uz to darba ņēmēju skaitu, kuriem jāapliecina pievienošanās arodbiedrībai, vēl pirms tā var tikt dibināta (20 %); tā kā likumprojektā paredzētas visaptverošas pilnvaras Darba ministrijas amatpersonām attiecībā uz streiku apstiprināšanu un arodbiedrības reģistrācijas apturēšanu, aizbildinoties ar patvaļīgiem iemesliem un neievērojot pienācīgas procesuālās prasības; tā kā likumprojektā paredzēts, ka mājsaimniecībā nodarbinātām personām nav tiesību apvienoties arodbiedrībās, ka arodbiedrību vadītājiem jāpakļaujas izglītības prasībām, kas diskriminē sievietes un nepilsoņus, ka ir aizliegti kontakti ar NVO, turklāt likumprojektā noteiktas neiedarbīgi zemas soda naudas tiem darba devējiem, kuri pārkāpj darba tiesības;

| K. | tā kā kopš 2014. gada maija apspriešanās, kurā aicināja piedalīties vietējās darba tiesību grupas, Kambodžas iestādes vairs nav rīkojušas nevienu sabiedrisko apspriešanos par turpmākajiem likumprojekta variantiem; tā kā valdības amatpersonu periodiski paziņojumi plašsaziņas līdzekļos liecina par to, ka arodbiedrību likums tiks pieņemts 2015. gadā; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš 2014. gada maija apspriešanās, kurā aicināja piedalīties vietējās darba tiesību grupas, Kambodžas iestādes vairs nav rīkojušas nevienu sabiedrisko apspriešanos par turpmākajiem likumprojekta variantiem; tā kā valdības amatpersonu periodiski paziņojumi plašsaziņas līdzekļos liecina par to, ka arodbiedrību likums tiks pieņemts 2015. gadā;

| L. | tā kā Kambodžā reģistrētas apmēram 5 000 NVO, kuras sniedz palīdzību tādās jomās kā cilvēktiesības, veselības aprūpe, pilsoniskā sabiedrība un lauksaimniecība; |
| --- | --- |

L.

tā kā Kambodžā reģistrētas apmēram 5 000 NVO, kuras sniedz palīdzību tādās jomās kā cilvēktiesības, veselības aprūpe, pilsoniskā sabiedrība un lauksaimniecība;

| M. | tā kā 2015. gada 16. jūnijā ministru prezidents Hun Sen tikšanās laikā ar ES vēstnieku Kambodžā Jean-François Cautain norādīja, ka Nacionālā asambleja plāno rīkot NVO likumprojekta apspriešanu un izteica vēlmi tajā iesaistīt pilsonisko sabiedrību un attīstības partnerus, |
| --- | --- |

M.

tā kā 2015. gada 16. jūnijā ministru prezidents Hun Sen tikšanās laikā ar ES vēstnieku Kambodžā Jean-François Cautain norādīja, ka Nacionālā asambleja plāno rīkot NVO likumprojekta apspriešanu un izteica vēlmi tajā iesaistīt pilsonisko sabiedrību un attīstības partnerus,

| 1. | mudina Kambodžas valdību atsaukt LANGO likumprojektu; |
| --- | --- |

1.

mudina Kambodžas valdību atsaukt LANGO likumprojektu;

| 2. | mudina Kambodžas valdību atzīt likumīgo un lietderīgo lomu, kāda ir pilsoniskajai sabiedrībai, arodbiedrībām un politiskajai opozīcijai, veicinot Kambodžas vispārējo ekonomisko un politisko attīstību; atgādina, ka pilsoniskā sabiedrība ir viens no galvenajiem balstiem jebkuras valsts attīstībā; uzsver, ka likumam par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām vajadzētu radīt labvēlīgu vidi pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā turpinātu sniegt ieguldījumu Kambodžas attīstībā; |
| --- | --- |

2.

mudina Kambodžas valdību atzīt likumīgo un lietderīgo lomu, kāda ir pilsoniskajai sabiedrībai, arodbiedrībām un politiskajai opozīcijai, veicinot Kambodžas vispārējo ekonomisko un politisko attīstību; atgādina, ka pilsoniskā sabiedrība ir viens no galvenajiem balstiem jebkuras valsts attīstībā; uzsver, ka likumam par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām vajadzētu radīt labvēlīgu vidi pilsoniskajai sabiedrībai, lai tā turpinātu sniegt ieguldījumu Kambodžas attīstībā;

| 3. | aicina Kambodžas valdību atsaukt likumprojektu par arodbiedrību darbības regulējumu, publiskot pašreizējo projektu un vēl pirms projekta atkārtotas iesniegšanas izskatīšanai apspriesties ar ekspertiem un arodbiedrību biedriem, lai to pārstrādātu, nodrošinot atbilstību starptautiskajām tiesībām un SDO konvencijām, jo īpaši Konvencijai par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (Nr. 87) un Konvencijai par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus (Nr. 98); |
| --- | --- |

3.

aicina Kambodžas valdību atsaukt likumprojektu par arodbiedrību darbības regulējumu, publiskot pašreizējo projektu un vēl pirms projekta atkārtotas iesniegšanas izskatīšanai apspriesties ar ekspertiem un arodbiedrību biedriem, lai to pārstrādātu, nodrošinot atbilstību starptautiskajām tiesībām un SDO konvencijām, jo īpaši Konvencijai par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (Nr. 87) un Konvencijai par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus (Nr. 98);

| 4. | pievienojas ANO īpašās referentes viedoklim, ka šādi tiesību akti būtu jāpieņem tikai visaptverošā līdzdalības procesā, kas ir pietiekami iesaistošs, lai nodrošinātu visu ieinteresēto personu ieguldījumu tā saturā; |
| --- | --- |

4.

pievienojas ANO īpašās referentes viedoklim, ka šādi tiesību akti būtu jāpieņem tikai visaptverošā līdzdalības procesā, kas ir pietiekami iesaistošs, lai nodrošinātu visu ieinteresēto personu ieguldījumu tā saturā;

| 5. | prasa, lai pilsoniskajai sabiedrībai un Kambodžas iedzīvotājiem tiktu dots pietiekami daudz laika pārskatīt un apspriest ikvienu tiesību aktu, un lai tie varētu iesniegt komentārus saviem ievēlētajiem pārstāvjiem vēl pirms par tiesību aktiem tiek balsots; |
| --- | --- |

5.

prasa, lai pilsoniskajai sabiedrībai un Kambodžas iedzīvotājiem tiktu dots pietiekami daudz laika pārskatīt un apspriest ikvienu tiesību aktu, un lai tie varētu iesniegt komentārus saviem ievēlētajiem pārstāvjiem vēl pirms par tiesību aktiem tiek balsots;

| 6. | aicina, lai ikvienā tiesību akta projektā tiktu ievēroti starptautiski atzītie vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvības principi, kurus Kambodža ir apņēmušies ievērot, ratificējot Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, un šie akti nedrīkstētu radīt pārmērīgus ierobežojumus pilsoniskās sabiedrības spējai darboties efektīvi un brīvi; |
| --- | --- |

6.

aicina, lai ikvienā tiesību akta projektā tiktu ievēroti starptautiski atzītie vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvības principi, kurus Kambodža ir apņēmušies ievērot, ratificējot Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, un šie akti nedrīkstētu radīt pārmērīgus ierobežojumus pilsoniskās sabiedrības spējai darboties efektīvi un brīvi;

| 7. | mudina Kambodžas valdību turpināt stiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību, jo īpaši vārda un pulcēšanās brīvības, ievērošanu; |
| --- | --- |

7.

mudina Kambodžas valdību turpināt stiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību, jo īpaši vārda un pulcēšanās brīvības, ievērošanu;

| 8. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos atbalstīt aicinājumu atsaukt LANGO likumprojektu un likumprojektu par arodbiedrību darbības regulējumu un nekavējoties apspriest šo jautājumu ar Kambodžas valdību; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos atbalstīt aicinājumu atsaukt LANGO likumprojektu un likumprojektu par arodbiedrību darbības regulējumu un nekavējoties apspriest šo jautājumu ar Kambodžas valdību;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas sekretariātam, ANO Cilvēktiesību padomei un Kambodžas Karalistes valdībai un Nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas sekretariātam, ANO Cilvēktiesību padomei un Kambodžas Karalistes valdībai un Nacionālajai asamblejai.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/147 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/147

---

P8_TA(2015)0278

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR), it īpaši divu aizturēto cilvēktiesību aktīvistu – Yves Makwambala un Fred Bauma – lieta

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR), it īpaši divu aizturēto cilvēktiesību aktīvistu –– Yves Makwambala un Fred Bauma –– lietu (2015/2757(RSP))

(2017/C 265/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR), jo īpaši 2013. gada 12. septembra rezolūciju (1) un ar tos saistīto ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas kopīgo rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR), jo īpaši 2013. gada 12. septembra rezolūciju (1) un ar tos saistīto ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas kopīgo rezolūciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas paziņojumus par stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši 2015. gada 21. janvāra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas paziņojumus par stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši 2015. gada 21. janvāra paziņojumu,

| — | ņemot vērā ES delegācijas Kongo Demokrātisko Republikā paziņojumus par cilvēktiesību stāvokli šajā valstī, jo īpaši 2015. gada 11. februāra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES delegācijas Kongo Demokrātisko Republikā paziņojumus par cilvēktiesību stāvokli šajā valstī, jo īpaši 2015. gada 11. februāra paziņojumu,

| — | ņemot vērā ES ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju, ko Padome pieņēma 2015. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju, ko Padome pieņēma 2015. gada 22. jūnijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 19. janvāra secinājumus par Kongo Demokrātisko Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 19. janvāra secinājumus par Kongo Demokrātisko Republiku,

| — | ņemot vērā starptautisko sūtņu grupas Lielo ezeru reģionā 2015. gada 22. janvāra paziņojumu par stāvokli KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautisko sūtņu grupas Lielo ezeru reģionā 2015. gada 22. janvāra paziņojumu par stāvokli KDR,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) īpašā referenta cilvēktiesību aizstāvju jautājumos un ĀS īpašā referenta cietumu un apcietinājuma apstākļu jautājumos 2015. gada 12. februāra kopīgo paziņojumu presei par cilvēktiesību stāvokli pēc notikumiem, kas KDR norisinājās saistībā ar grozījumiem vēlēšanu likumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) īpašā referenta cilvēktiesību aizstāvju jautājumos un ĀS īpašā referenta cietumu un apcietinājuma apstākļu jautājumos 2015. gada 12. februāra kopīgo paziņojumu presei par cilvēktiesību stāvokli pēc notikumiem, kas KDR norisinājās saistībā ar grozījumiem vēlēšanu likumā,

| — | ņemot vērā 2000. gada jūnijā parakstīto Kotonū partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada jūnijā parakstīto Kotonū partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko KDR ratificēja 1982. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko KDR ratificēja 1982. gadā,

| — | ņemot vērā KDR konstitūciju, jo īpaši tās 22., 23., 24. un 25. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā KDR konstitūciju, jo īpaši tās 22., 23., 24. un 25. pantu,

| — | ņemot vērā aicinājumu “Atbrīvot Filimbi aktīvistus”, ko 2015. gada 15. jūnijā iesniedza vairāk nekā 200 cilvēktiesību grupas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā aicinājumu “Atbrīvot Filimbi aktīvistus”, ko 2015. gada 15. jūnijā iesniedza vairāk nekā 200 cilvēktiesību grupas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 19–21. janvārī visā valstī sākās protesti pret vēlēšanu likuma projektu, kas ļautu pagarināt prezidenta pilnvaru laiku pretēji konstitūcijas noteikumiem, kā arī pieprasītu pirms valsts vēlēšanu organizēšanas rīkot, iespējams, ļoti ilgu tautas skaitīšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 19–21. janvārī visā valstī sākās protesti pret vēlēšanu likuma projektu, kas ļautu pagarināt prezidenta pilnvaru laiku pretēji konstitūcijas noteikumiem, kā arī pieprasītu pirms valsts vēlēšanu organizēšanas rīkot, iespējams, ļoti ilgu tautas skaitīšanu;

| B. | tā kā saskaņā ar varas iestāžu datiem protestos gāja bojā 27 cilvēki, lai gan citi avoti ziņoja par 42 nāves gadījumiem, un tā kā 350 cilvēki tika arestēti, daži no kuriem vēl joprojām atrodas apcietinājumā bez tiesas procesa vai piespiedu kārtā ir pazuduši; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar varas iestāžu datiem protestos gāja bojā 27 cilvēki, lai gan citi avoti ziņoja par 42 nāves gadījumiem, un tā kā 350 cilvēki tika arestēti, daži no kuriem vēl joprojām atrodas apcietinājumā bez tiesas procesa vai piespiedu kārtā ir pazuduši;

| C. | tā kā 2015. gada janvāra protestu laikā varas iestādes atslēdza interneta un mobilo teksta ziņojumu pakalpojumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gada janvāra protestu laikā varas iestādes atslēdza interneta un mobilo teksta ziņojumu pakalpojumus;

| D. | tā kā parlamenta pieņemtā vēlēšanu likuma galīgajā variantā šis pretrunīgais noteikums netika iekļauts; |
| --- | --- |

D.

tā kā parlamenta pieņemtā vēlēšanu likuma galīgajā variantā šis pretrunīgais noteikums netika iekļauts;

| E. | tā kā līdz ar protestu sākšanos varas iestādes sāka bargi vērsties pret cilvēktiesību aktīvistiem un opozīcijas politiķiem, kuri piedalījās miermīlīgās demonstrācijas pret šo noteikumu, tostarp pret Christopher Ngoyi, Jean-Claude Muyambo, Vano Kiboko un Cyrille Dowe, kuri joprojām atrodas apcietinājumā, kā šķiet, politisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

E.

tā kā līdz ar protestu sākšanos varas iestādes sāka bargi vērsties pret cilvēktiesību aktīvistiem un opozīcijas politiķiem, kuri piedalījās miermīlīgās demonstrācijas pret šo noteikumu, tostarp pret Christopher Ngoyi, Jean-Claude Muyambo, Vano Kiboko un Cyrille Dowe, kuri joprojām atrodas apcietinājumā, kā šķiet, politisku iemeslu dēļ;

| F. | tā kā 2015. gada 15. martā, kad tika dibināta demokrātiju atbalstoša jaunatnes kustība Filimbi, KDR Nacionālās Izlūkošanas aģentūra arestēja un bez apsūdzības izvirzīšanas paturēja apcietinājumā vairāk nekā 30 cilvēku, tostarp starptautiskos dalībniekus un KDR aktīvistus, mūziķus, uzņēmējus un žurnālistus; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada 15. martā, kad tika dibināta demokrātiju atbalstoša jaunatnes kustība Filimbi, KDR Nacionālās Izlūkošanas aģentūra arestēja un bez apsūdzības izvirzīšanas paturēja apcietinājumā vairāk nekā 30 cilvēku, tostarp starptautiskos dalībniekus un KDR aktīvistus, mūziķus, uzņēmējus un žurnālistus;

| G. | tā kā lielākā daļa no šiem aktīvistiem un viņu atbalstītājiem tika atbrīvoti, bet ārzemnieki izraidīti no valsts, un tā kā Yves Makwambala un Fred Bauma joprojām tiek turēti Kinšasā Makalas cietumā un tiek apsūdzēti par līdzdalību apvienībā, kas dibināta ar mērķi uzbrukt cilvēkiem un īpašumiem, organizēt sazvērestību pret valsts vadītāju un mēģinājumiem vai nu iznīcināt vai mainīt “konstitucionālo režīmu”, kā arī kūdīt cilvēkus ar ieročiem vērsties pret valsts varas iestādēm; tā kā varas iestādes ir arī apsūdzējušas Fred Bauma par miera traucēšanu, bet Yves Makwambala — par valsts vadītāja publisku apvainošanu laikā, kad viņi īstenoja savas vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības; |
| --- | --- |

G.

tā kā lielākā daļa no šiem aktīvistiem un viņu atbalstītājiem tika atbrīvoti, bet ārzemnieki izraidīti no valsts, un tā kā Yves Makwambala un Fred Bauma joprojām tiek turēti Kinšasā Makalas cietumā un tiek apsūdzēti par līdzdalību apvienībā, kas dibināta ar mērķi uzbrukt cilvēkiem un īpašumiem, organizēt sazvērestību pret valsts vadītāju un mēģinājumiem vai nu iznīcināt vai mainīt “konstitucionālo režīmu”, kā arī kūdīt cilvēkus ar ieročiem vērsties pret valsts varas iestādēm; tā kā varas iestādes ir arī apsūdzējušas Fred Bauma par miera traucēšanu, bet Yves Makwambala — par valsts vadītāja publisku apvainošanu laikā, kad viņi īstenoja savas vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības;

| H. | tā kā Filimbi tika veidota kā platforma, lai iedrošinātu KDR jauniešus miermīlīgi un ar atbildības sajūtu īstenot pilsoniskos pienākumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā Filimbi tika veidota kā platforma, lai iedrošinātu KDR jauniešus miermīlīgi un ar atbildības sajūtu īstenot pilsoniskos pienākumus;

| I. | tā kā 2015. gada martā un aprīlī Gomā (KDR austrumu daļā), valsts varas iestādes arestēja un vēlāk atlaida 15 jaunatnes kustības LUCHA aktīvistus, kuri piedalījās miermīlīgā demonstrācijā, pieprasot atbrīvot savus Kinšasā arestētos kolēģus; tā kā četriem no šiem aktīvistiem ir izvirzīta apsūdzība par musināšanu nepakļauties valsts iestādēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2015. gada martā un aprīlī Gomā (KDR austrumu daļā), valsts varas iestādes arestēja un vēlāk atlaida 15 jaunatnes kustības LUCHA aktīvistus, kuri piedalījās miermīlīgā demonstrācijā, pieprasot atbrīvot savus Kinšasā arestētos kolēģus; tā kā četriem no šiem aktīvistiem ir izvirzīta apsūdzība par musināšanu nepakļauties valsts iestādēm;

| J. | tā kā 2015. gada 27. martā KDR Nacionālā asambleja izveidoja parlamentāro informācijas misiju, lai vāktu informāciju un ziņojumus par šiem arestiem; tā kā šī misija savā ziņojumā secināja, ka nav pierādījumu, kas liecinātu, ka Filimbi vadītāji un dalībnieki ir iesaistīti teroristiskos vai citos vardarbīgos noziegumos vai to plānošanā, un aicināja rast politisku risinājumu viņu nekavējošai atbrīvošanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2015. gada 27. martā KDR Nacionālā asambleja izveidoja parlamentāro informācijas misiju, lai vāktu informāciju un ziņojumus par šiem arestiem; tā kā šī misija savā ziņojumā secināja, ka nav pierādījumu, kas liecinātu, ka Filimbi vadītāji un dalībnieki ir iesaistīti teroristiskos vai citos vardarbīgos noziegumos vai to plānošanā, un aicināja rast politisku risinājumu viņu nekavējošai atbrīvošanai;

| K. | tā kā 2015. gada 15. jūnijā 14 starptautiskās organizācijas un 220 KDR Kongo cilvēktiesību organizācijas aicināja nekavējoties atbrīvot šos abus aktīvistus; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2015. gada 15. jūnijā 14 starptautiskās organizācijas un 220 KDR Kongo cilvēktiesību organizācijas aicināja nekavējoties atbrīvot šos abus aktīvistus;

| L. | tā kā šajā sakarībā Maluku, 80 km attālumā no Kinšasas, tika atrasts masu kaps ar 421 cilvēka mirstīgajām atliekām; |
| --- | --- |

L.

tā kā šajā sakarībā Maluku, 80 km attālumā no Kinšasas, tika atrasts masu kaps ar 421 cilvēka mirstīgajām atliekām;

| M. | tā kā tieslietu ministrs nesen atzina, ka KDR tieslietu sistēmu skar daudzas problēmas, tostarp patronāža, ietekme, tirgošanās ar ietekmi, korupcija, nesodāmība un tiesas lēmumu nevienlīdzība; |
| --- | --- |

M.

tā kā tieslietu ministrs nesen atzina, ka KDR tieslietu sistēmu skar daudzas problēmas, tostarp patronāža, ietekme, tirgošanās ar ietekmi, korupcija, nesodāmība un tiesas lēmumu nevienlīdzība;

| N. | tā kā preses brīvību ierobežo žurnālistiem izteiktie draudi un pret viņiem vērstie uzbrukumi un daudzi plašsaziņas līdzekļi ir slēgti vai pakļauti pretlikumīgai cenzūrai; |
| --- | --- |

N.

tā kā preses brīvību ierobežo žurnālistiem izteiktie draudi un pret viņiem vērstie uzbrukumi un daudzi plašsaziņas līdzekļi ir slēgti vai pakļauti pretlikumīgai cenzūrai;

| O. | tā kā nākamās valsts mēroga vēlēšanas ir plānotas 2016. gada novembrī, un tās saskarsies gan ar organizatoriskām, gan finansiālām grūtībām; |
| --- | --- |

O.

tā kā nākamās valsts mēroga vēlēšanas ir plānotas 2016. gada novembrī, un tās saskarsies gan ar organizatoriskām, gan finansiālām grūtībām;

| P. | tā kā pilsoniskās sabiedrībai KDR bija nozīmīga loma 2013. gada politiskās pārejas procesā, 2006. gada un 2011. gada vēlēšanās, līgumu par derīgo izrakteņu ieguvi pārskatīšanā, 2013. gadā notikušajā Kongo līdzdalības pārtraukšanā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā; 2013. gada vēlēšanu likuma un tiesību aktu pret seksuālo vardarbību izstrādāšanā; |
| --- | --- |

P.

tā kā pilsoniskās sabiedrībai KDR bija nozīmīga loma 2013. gada politiskās pārejas procesā, 2006. gada un 2011. gada vēlēšanās, līgumu par derīgo izrakteņu ieguvi pārskatīšanā, 2013. gadā notikušajā Kongo līdzdalības pārtraukšanā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā; 2013. gada vēlēšanu likuma un tiesību aktu pret seksuālo vardarbību izstrādāšanā;

| Q. | tā kā valdības reakcija uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos ir mēģinājums izturēties pret aktīvistiem un aizstāvības organizācijām kā pret politiskajiem pretiniekiem nolūkā mazināt to ietekmi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā valdības reakcija uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos ir mēģinājums izturēties pret aktīvistiem un aizstāvības organizācijām kā pret politiskajiem pretiniekiem nolūkā mazināt to ietekmi;

| R. | tā kā 2014. gada jūnijā ES nosūtīja turpmāko pasākumu misiju, un tā norādīja, ka ir jānodrošina vēlētāju sarakstu atjaunināšana, jārada apstākļi godīgai konkurencei starp kandidātiem, kā arī jāpastiprina pilsonisko brīvību aizsardzība, vēlēšanu strīdu izšķiršanas sistēma un cīņa pret nesodāmību; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2014. gada jūnijā ES nosūtīja turpmāko pasākumu misiju, un tā norādīja, ka ir jānodrošina vēlētāju sarakstu atjaunināšana, jārada apstākļi godīgai konkurencei starp kandidātiem, kā arī jāpastiprina pilsonisko brīvību aizsardzība, vēlēšanu strīdu izšķiršanas sistēma un cīņa pret nesodāmību;

| S. | tā kā ES no 11. Eiropas Attīstības fonda ir piešķīrusi EUR 620 miljonus KDR nacionālajai indikatīvajai programmai 2014.–2020. gadam, kuras prioritātes ir pārvaldības un tiesiskuma, tostarp tiesu sistēmas, policijas un armijas reformu nostiprināšana, |
| --- | --- |

S.

tā kā ES no 11. Eiropas Attīstības fonda ir piešķīrusi EUR 620 miljonus KDR nacionālajai indikatīvajai programmai 2014.–2020. gadam, kuras prioritātes ir pārvaldības un tiesiskuma, tostarp tiesu sistēmas, policijas un armijas reformu nostiprināšana,

| 1. | pauž nožēlu par 2015. gada janvārī notikušo protestu laikā bojā gājušajiem un patvaļīgo vardarbību un arestiem, kas tika vērsti pret demonstrantiem, kā arī vēršanos pret aktīvistiem un politiskajiem oponentiem, jo īpaši saistībā ar notikumiem, kas risinājās 2015. gada martā, kad tika dibināta Filimbi kustība; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par 2015. gada janvārī notikušo protestu laikā bojā gājušajiem un patvaļīgo vardarbību un arestiem, kas tika vērsti pret demonstrantiem, kā arī vēršanos pret aktīvistiem un politiskajiem oponentiem, jo īpaši saistībā ar notikumiem, kas risinājās 2015. gada martā, kad tika dibināta Filimbi kustība;

| 2. | aicina KDR iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Yves Makwambala un Fred Bauma un atcelt visas apsūdzības, kas vērstas pret šim cilvēkiem un citiem Filimbi vadītājiem, kā arī pret visiem pārējiem aktīvistiem, savas pārliecības dēļ arestētajiem un tiem politiskajiem oponentiem, kuri ir patvaļīgi apcietināti un tiek turēti ieslodzījumā tikai savu politisko uzskatu dēļ vai arī par piedalīšanos miermīlīgās demonstrācijās; |
| --- | --- |

2.

aicina KDR iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Yves Makwambala un Fred Bauma un atcelt visas apsūdzības, kas vērstas pret šim cilvēkiem un citiem Filimbi vadītājiem, kā arī pret visiem pārējiem aktīvistiem, savas pārliecības dēļ arestētajiem un tiem politiskajiem oponentiem, kuri ir patvaļīgi apcietināti un tiek turēti ieslodzījumā tikai savu politisko uzskatu dēļ vai arī par piedalīšanos miermīlīgās demonstrācijās;

| 3. | atbalsta KDR Nacionālās asamblejas aicinājumus panākt ātru politisko risinājumu, kas ļautu Filimbi un citu miermīlīgu pilsoniskās sabiedrības apvienību biedriem īstenot savu vārda un pulcēšanās brīvību, nebaidoties no apsūdzībām vai vajāšanas; |
| --- | --- |

3.

atbalsta KDR Nacionālās asamblejas aicinājumus panākt ātru politisko risinājumu, kas ļautu Filimbi un citu miermīlīgu pilsoniskās sabiedrības apvienību biedriem īstenot savu vārda un pulcēšanās brīvību, nebaidoties no apsūdzībām vai vajāšanas;

| 4. | mudina iestādes nodrošināt, kas ieslodzītie netika un netiek pakļauti spīdzināšanai vai cietsirdīgai izturēšanai, un garantēt viņu ģimenēm un advokātiem pilnīgu aizsardzību un piekļuvi saviem radiniekiem un aizstāvamajiem; |
| --- | --- |

4.

mudina iestādes nodrošināt, kas ieslodzītie netika un netiek pakļauti spīdzināšanai vai cietsirdīgai izturēšanai, un garantēt viņu ģimenēm un advokātiem pilnīgu aizsardzību un piekļuvi saviem radiniekiem un aizstāvamajiem;

| 5. | uzskata faktu, ka NIA vairāk nekā 48 stundu laikā nav izvirzījusi šiem aizturētajiem nekādu apsūdzību, liedzot viņiem jurista palīdzību un neļaujot viņiem stāties tiesas priekšā, par acīmredzamu KDR konstitūcijā garantēto tiesību pārkāpumu; |
| --- | --- |

5.

uzskata faktu, ka NIA vairāk nekā 48 stundu laikā nav izvirzījusi šiem aizturētajiem nekādu apsūdzību, liedzot viņiem jurista palīdzību un neļaujot viņiem stāties tiesas priekšā, par acīmredzamu KDR konstitūcijā garantēto tiesību pārkāpumu;

| 6. | aicina KDR valdību kopīgi ar starptautiskajiem partneriem sākt pilnīgu, rūpīgu un pārredzamu izmeklēšanu par 2015. gada janvāra un marta notikumiem un par visām citām konstatētajām pretlikumīgām darbībām vai liegumu īstenot tiesības vai brīvības; uzsver, ka pie atbildības jāsauc ikviens ierēdnis, kas tiek turēts aizdomās par valsts un starptautiskajos tekstos garantēto tiesību vai brīvību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

6.

aicina KDR valdību kopīgi ar starptautiskajiem partneriem sākt pilnīgu, rūpīgu un pārredzamu izmeklēšanu par 2015. gada janvāra un marta notikumiem un par visām citām konstatētajām pretlikumīgām darbībām vai liegumu īstenot tiesības vai brīvības; uzsver, ka pie atbildības jāsauc ikviens ierēdnis, kas tiek turēts aizdomās par valsts un starptautiskajos tekstos garantēto tiesību vai brīvību pārkāpumiem;

| 7. | pauž nopietnas bažas par valsts iestāžu nepārtrauktajiem centieniem ierobežot vārda, miermīlīgas pulcēšanās un apvienošanās brīvības un par šo iestāžu veiktajiem minēto brīvību pārkāpumiem, jo pareizs politiskais klimats ir būtisks priekšnoteikums, lai KDR nākamgad plānotais vēlēšanu cikls būtu sekmīgs; |
| --- | --- |

7.

pauž nopietnas bažas par valsts iestāžu nepārtrauktajiem centieniem ierobežot vārda, miermīlīgas pulcēšanās un apvienošanās brīvības un par šo iestāžu veiktajiem minēto brīvību pārkāpumiem, jo pareizs politiskais klimats ir būtisks priekšnoteikums, lai KDR nākamgad plānotais vēlēšanu cikls būtu sekmīgs;

| 8. | īpaši nožēlo to, ka šie pārkāpumi ir vērsti tieši pret opozīcijas vadītājiem un jaunatnes kustībām; |
| --- | --- |

8.

īpaši nožēlo to, ka šie pārkāpumi ir vērsti tieši pret opozīcijas vadītājiem un jaunatnes kustībām;

| 9. | aicina KDR iestādes nodrošināt, ka iepriekšminētās brīvības tiek nekavējoties un bez nosacījumiem ievērotas, jo īpaši vēlēšanu periodā, kā tas ir garantēts KDR konstitūcijā un starptautiskajās cilvēktiesībās; |
| --- | --- |

9.

aicina KDR iestādes nodrošināt, ka iepriekšminētās brīvības tiek nekavējoties un bez nosacījumiem ievērotas, jo īpaši vēlēšanu periodā, kā tas ir garantēts KDR konstitūcijā un starptautiskajās cilvēktiesībās;

| 10. | atgādina, ka cieņa pret politisko daudzveidību un opozīciju, atklātas un miermīlīgas politiskās debates un konstitūcijā paredzēto vārda, miermīlīgas pulcēšanās, apvienošanās un informēšanas brīvības pilnīga ievērošana ir obligāti priekšnoteikumi, lai garantētu demokrātiskas vēlēšanas, kas ir ticamas, iekļaujošas, miermīlīgas un savlaicīgas; uzsver, ka šādas garantijas ir ārkārtīgi svarīgas, jo īpaši Lielo ezeru reģionā, un tās ir atkarīgas arī no Adisabebas miera, drošības un sadarbības nolīguma sekmīgas īstenošanas; šajā sakarībā atbalsta starptautisko sūtņu grupas Lielo ezeru reģionā centienus; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka cieņa pret politisko daudzveidību un opozīciju, atklātas un miermīlīgas politiskās debates un konstitūcijā paredzēto vārda, miermīlīgas pulcēšanās, apvienošanās un informēšanas brīvības pilnīga ievērošana ir obligāti priekšnoteikumi, lai garantētu demokrātiskas vēlēšanas, kas ir ticamas, iekļaujošas, miermīlīgas un savlaicīgas; uzsver, ka šādas garantijas ir ārkārtīgi svarīgas, jo īpaši Lielo ezeru reģionā, un tās ir atkarīgas arī no Adisabebas miera, drošības un sadarbības nolīguma sekmīgas īstenošanas; šajā sakarībā atbalsta starptautisko sūtņu grupas Lielo ezeru reģionā centienus;

| 11. | mudina KDR parlamentu, senātu un valsts prezidentu Joseph Kabila īstenot visus nepieciešamos pasākumus, lai stiprinātu demokrātiju un nodrošinātu, ka valsts pārvaldē patiesi tiek iesaistīti visi politiskie spēki, pilsoniskā sabiedrība un demokrātiju aizstāvošas kustības, kas pauž KDR tautas gribu, pamatojoties uz konstitūcijas un tiesību normām un uz brīvām un godīgām vēlēšanām; |
| --- | --- |

11.

mudina KDR parlamentu, senātu un valsts prezidentu Joseph Kabila īstenot visus nepieciešamos pasākumus, lai stiprinātu demokrātiju un nodrošinātu, ka valsts pārvaldē patiesi tiek iesaistīti visi politiskie spēki, pilsoniskā sabiedrība un demokrātiju aizstāvošas kustības, kas pauž KDR tautas gribu, pamatojoties uz konstitūcijas un tiesību normām un uz brīvām un godīgām vēlēšanām;

| 12. | mudina attīstīt tādas platformas kā Filimbi, kas dod iespēju demokrātiskajiem spēkiem tikt uzklausītiem un veicina jauniešu līdzdalību vēlēšanu procesā, no kura tie ir bijuši netaisnīgi izslēgti; |
| --- | --- |

12.

mudina attīstīt tādas platformas kā Filimbi, kas dod iespēju demokrātiskajiem spēkiem tikt uzklausītiem un veicina jauniešu līdzdalību vēlēšanu procesā, no kura tie ir bijuši netaisnīgi izslēgti;

| 13. | atgādina par saistībām, kuras KDR apņēmusies pildīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu, proti, ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus, kuri ietver vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī labu pārvaldību un politiskās varas pārredzamību; mudina KDR valdību ievērot šos noteikumus atbilstīgi Kotonū nolīguma 11. panta b) punktam un 96. un 97.panta un, ja tas netiks darīts, prasa Komisijai sākt atbilstīgu procedūru saskaņā ar Kotonū nolīguma 8., 9. un 96. pantu; |
| --- | --- |

13.

atgādina par saistībām, kuras KDR apņēmusies pildīt saskaņā ar Kotonū nolīgumu, proti, ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus, kuri ietver vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī labu pārvaldību un politiskās varas pārredzamību; mudina KDR valdību ievērot šos noteikumus atbilstīgi Kotonū nolīguma 11. panta b) punktam un 96. un 97.panta un, ja tas netiks darīts, prasa Komisijai sākt atbilstīgu procedūru saskaņā ar Kotonū nolīguma 8., 9. un 96. pantu;

| 14. | uzsver, ka ES turpmākā atbalsta vēlēšanu procesam KDR veidam un apjomam jābūt atkarīgiem no tā, cik sekmīgi tiks īstenoti ES 2011. gada vēlēšanu novērošanas misijas un 2014. gada turpmāko pasākumu misijas ieteikumi, kā arī no vēlēšanu grafika ievērošanas un ticama budžeta iesniegšanas; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ES turpmākā atbalsta vēlēšanu procesam KDR veidam un apjomam jābūt atkarīgiem no tā, cik sekmīgi tiks īstenoti ES 2011. gada vēlēšanu novērošanas misijas un 2014. gada turpmāko pasākumu misijas ieteikumi, kā arī no vēlēšanu grafika ievērošanas un ticama budžeta iesniegšanas;

| 15. | mudina ES delegāciju sekot līdzi notikumu gaitai un izmantot visus atbilstīgos mehānismus un instrumentus, tostarp Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, lai atbalstītu cilvēktiesību aizstāvjus un demokrātiju atbalstošas kustības; |
| --- | --- |

15.

mudina ES delegāciju sekot līdzi notikumu gaitai un izmantot visus atbilstīgos mehānismus un instrumentus, tostarp Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, lai atbalstītu cilvēktiesību aizstāvjus un demokrātiju atbalstošas kustības;

| 16. | mudina KDR tiesu iestādes aizstāvēt savu neatkarību no izmantošanas jebkādu politisko spēku interesēs un nodrošināt tiesību aktos atzīto tiesību, piemēram, piekļuves tiesām un tiesību uz taisnīgu tiesu, aizsardzību; |
| --- | --- |

16.

mudina KDR tiesu iestādes aizstāvēt savu neatkarību no izmantošanas jebkādu politisko spēku interesēs un nodrošināt tiesību aktos atzīto tiesību, piemēram, piekļuves tiesām un tiesību uz taisnīgu tiesu, aizsardzību;

| 17. | mudina KDR varas iestādes pārtraukt centienus mazināt pie Kinšasas atrastā masu kapa nozīmīgumu un atkārto ES un ANO aicinājumu steidzami veikt pārredzamu un ticamu izmeklēšanu, lai pazudušo cilvēku ģimenēm dotu pārliecību un izbeigtu dažādos apgalvojumus; |
| --- | --- |

17.

mudina KDR varas iestādes pārtraukt centienus mazināt pie Kinšasas atrastā masu kapa nozīmīgumu un atkārto ES un ANO aicinājumu steidzami veikt pārredzamu un ticamu izmeklēšanu, lai pazudušo cilvēku ģimenēm dotu pārliecību un izbeigtu dažādos apgalvojumus;

| 18. | pauž nožēlu par plašsaziņas līdzekļu slēgšanu un pretlikumīgo cenzēšanu, kā arī telesakaru slēgšanu uz laiku; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par plašsaziņas līdzekļu slēgšanu un pretlikumīgo cenzēšanu, kā arī telesakaru slēgšanu uz laiku;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, KDR prezidentam, premjerministram un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, KDR prezidentam, premjerministram un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0388.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/151 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/151

---

P8_TA(2015)0279

Bahreina, it īpaši Nabeel Rajab lieta

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par Bahreinu, it īpaši Nabeel Rajab lietu (2015/2758(RSP))

(2017/C 265/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu, proti, 2014. gada 6. februāra rezolūciju par Bahreinu, it īpaši Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja un Ibrahim Sharif lietām (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu, proti, 2014. gada 6. februāra rezolūciju par Bahreinu, it īpaši Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja un Ibrahim Sharif lietām (1);

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federikas Mogerīnī runaspersonas 2015. gada 17. jūnija paziņojumu par al-Wefaq ģenerālsekretāra Ali Salman notiesāšanu Bahreinā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federikas Mogerīnī runaspersonas 2015. gada 17. jūnija paziņojumu par al-Wefaq ģenerālsekretāra Ali Salman notiesāšanu Bahreinā;

| — | ņemot vērā Persijas līča arābu valstu sadarbības padomes un Eiropas Savienības (GCC-EU) Apvienotās padomes un ministru 2015. gada 24. maijā notikušo 24. sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Persijas līča arābu valstu sadarbības padomes un Eiropas Savienības (GCC-EU) Apvienotās padomes un ministru 2015. gada 24. maijā notikušo 24. sanāksmi,

| — | ņemot vērā Arābu valstu līgas Ministru padomes 2013. gada 1. septembrī Kairā pieņemto lēmumu Manamā, Bahreinā izveidot Arābu valstu cilvēktiesību tiesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arābu valstu līgas Ministru padomes 2013. gada 1. septembrī Kairā pieņemto lēmumu Manamā, Bahreinā izveidot Arābu valstu cilvēktiesību tiesu,

| — | ņemot vērā Bahreinas valdības 2014. gada septembra ziņojumu par to, kā Bahreinas valdība īsteno Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas 2014. gada februāra ieteikumus un par vispārējā regulārā pārskata (UPR) atjaunināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bahreinas valdības 2014. gada septembra ziņojumu par to, kā Bahreinas valdība īsteno Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas 2014. gada februāra ieteikumus un par vispārējā regulārā pārskata (UPR) atjaunināšanu,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu, kuriem Bahreina ir pievienojusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu, kuriem Bahreina ir pievienojusies,

| — | ņemot vērā 2004. gada jūnijā pieņemtās un 2008. gadā atjauninātās ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada jūnijā pieņemtās un 2008. gadā atjauninātās ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu,

| — | ņemot vērā jauno ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju, kurā cilvēktiesību aizsardzība un uzraudzīšana ir noteiktas par visu ES politikas virzienu integrālu daļu, un kurā ir īpaša sadaļa par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju, kurā cilvēktiesību aizsardzība un uzraudzīšana ir noteiktas par visu ES politikas virzienu integrālu daļu, un kurā ir īpaša sadaļa par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību,

| — | ņemot vērā ES Īpašā pārstāvja cilvēktiesību jautājumos Stavros Lambrinidis vizīti Bahreinā 2015. gada maija beigās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Īpašā pārstāvja cilvēktiesību jautājumos Stavros Lambrinidis vizīti Bahreinā 2015. gada maija beigās,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 5. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 5. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Bahreina ir apsolījusi panākt progresu tās reformās cilvēktiesību jomā pēc tam, kad Bahreinas neatkarīgā izmeklēšanas komisija (BICI) 2011. gada 23. novembrī nāca klajā ar sākotnējo ziņojumu un 2012. gada 21. novembrī ar rezultātu novērtējuma ziņojumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Bahreina ir apsolījusi panākt progresu tās reformās cilvēktiesību jomā pēc tam, kad Bahreinas neatkarīgā izmeklēšanas komisija (BICI) 2011. gada 23. novembrī nāca klajā ar sākotnējo ziņojumu un 2012. gada 21. novembrī ar rezultātu novērtējuma ziņojumu;

| B. | tā kā atzinīgi vērtējams tas, ka Bahreinas iekšlietu ministrijā ir izveidots Ombuda birojs, kā arī ir izveidota Ieslodzīto un aizturēto tiesību komisija un Īpašā izmeklēšanas vienība; tā kā šīm iestādēm būtu jākļūst vēl objektīvākām, pārredzamākām un neatkarīgākām no valdības institūcijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā atzinīgi vērtējams tas, ka Bahreinas iekšlietu ministrijā ir izveidots Ombuda birojs, kā arī ir izveidota Ieslodzīto un aizturēto tiesību komisija un Īpašā izmeklēšanas vienība; tā kā šīm iestādēm būtu jākļūst vēl objektīvākām, pārredzamākām un neatkarīgākām no valdības institūcijām;

| C. | tā kā kopš 2011. gada sacelšanās Bahreinas varas iestādes aizvien vairāk izmanto represīvus pasākumus pret pilsoniskās sabiedrības aktīviem pārstāvjiem un pret miermīlīgām organizācijām; tā kā 2014. gada 10. jūnijā 47 valstis, tostarp visas 28 ES dalībvalstis, ANO Cilvēktiesību Padomes 26. sesijā parakstīja kopīgo paziņojumu, kurā paustas nopietnas bažas par cilvēktiesību situāciju Bahreinā; tā kā kopīgajā paziņojumā bija skaidri norādītas tās jomas, kas raisa vislielākās bažas, tostarp ilgi ieslodzījuma termiņi par tiesību uz miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību izmantošanu, tas, ka nav pietiekamu garantiju tam, ka tiesa būs taisnīga, demonstrāciju apspiešana, personu, kas izmanto savas tiesības uz vārda un uzskatu brīvību pastāvīga iebiedēšana un ieslodzīšana, nežēlīga apiešanās un spīdzināšana aizturēšanas iestādēs, patvaļīga pilsonības atņemšana bez pienācīga tiesas procesa, nepietiekama saukšana pie atbildības par cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 2011. gada sacelšanās Bahreinas varas iestādes aizvien vairāk izmanto represīvus pasākumus pret pilsoniskās sabiedrības aktīviem pārstāvjiem un pret miermīlīgām organizācijām; tā kā 2014. gada 10. jūnijā 47 valstis, tostarp visas 28 ES dalībvalstis, ANO Cilvēktiesību Padomes 26. sesijā parakstīja kopīgo paziņojumu, kurā paustas nopietnas bažas par cilvēktiesību situāciju Bahreinā; tā kā kopīgajā paziņojumā bija skaidri norādītas tās jomas, kas raisa vislielākās bažas, tostarp ilgi ieslodzījuma termiņi par tiesību uz miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību izmantošanu, tas, ka nav pietiekamu garantiju tam, ka tiesa būs taisnīga, demonstrāciju apspiešana, personu, kas izmanto savas tiesības uz vārda un uzskatu brīvību pastāvīga iebiedēšana un ieslodzīšana, nežēlīga apiešanās un spīdzināšana aizturēšanas iestādēs, patvaļīga pilsonības atņemšana bez pienācīga tiesas procesa, nepietiekama saukšana pie atbildības par cilvēktiesību pārkāpumiem;

| D. | tā kā Bahreinas cilvēktiesību aizstāvis un Bahreinas cilvēktiesību centra (BCHR) priekšsēdētājs, Starptautiskās cilvēktiesību federācijas (FIDH) ģenerālsekretāra vietnieks un Human Rights Watch Tuvo Austrumu nodaļas padomdevējas komitejas loceklis Nabeel Rajab tika notiesāts uz sešiem mēnešiem ieslodzījumā vienkārši par to, ka viņš miermīlīgi izmantoja savas tiesības uz vārda brīvību; tā kā Nabeel Rajab tika apcietināts 2014. gada 1. oktobrī pēc tam, kad viņš apmeklēja Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteju, un viņam tika izvirzītas apsūdzības par to, ka viņš publicējis tvītus par savu līdzpilsoņu iespējamo sadarbību ar IS/Da’esh; tā kā viņš tika apsūdzēts valsts iestāžu un armijas apvainošanā; tā kā 2013. gada novembrī ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos Nabeel Rajab apcietinājumu raksturo kā patvaļīgu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Bahreinas cilvēktiesību aizstāvis un Bahreinas cilvēktiesību centra (BCHR) priekšsēdētājs, Starptautiskās cilvēktiesību federācijas (FIDH) ģenerālsekretāra vietnieks un Human Rights Watch Tuvo Austrumu nodaļas padomdevējas komitejas loceklis Nabeel Rajab tika notiesāts uz sešiem mēnešiem ieslodzījumā vienkārši par to, ka viņš miermīlīgi izmantoja savas tiesības uz vārda brīvību; tā kā Nabeel Rajab tika apcietināts 2014. gada 1. oktobrī pēc tam, kad viņš apmeklēja Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteju, un viņam tika izvirzītas apsūdzības par to, ka viņš publicējis tvītus par savu līdzpilsoņu iespējamo sadarbību ar IS/Da’esh; tā kā viņš tika apsūdzēts valsts iestāžu un armijas apvainošanā; tā kā 2013. gada novembrī ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos Nabeel Rajab apcietinājumu raksturo kā patvaļīgu;

| E. | tā kā Nabeel Rajab, kopš viņš 2002. gadā izveidoja Bahreinas Cilvēktiesību centru, ir bijuši piespriesti vairāki cietumsodi; tā kā Nabeel Rajab ir izvirzītas arī citas apsūdzības, kas saistītas ar viņa vārda brīvību un patlaban viņam draud 10 gadi ieslodzījumā par to, ka viņš it kā esot “apvainojis pilnvarotu struktūru” un “izplatījis baumas kara apstākļos”; |
| --- | --- |

E.

tā kā Nabeel Rajab, kopš viņš 2002. gadā izveidoja Bahreinas Cilvēktiesību centru, ir bijuši piespriesti vairāki cietumsodi; tā kā Nabeel Rajab ir izvirzītas arī citas apsūdzības, kas saistītas ar viņa vārda brīvību un patlaban viņam draud 10 gadi ieslodzījumā par to, ka viņš it kā esot “apvainojis pilnvarotu struktūru” un “izplatījis baumas kara apstākļos”;

| F. | tā kā līdzīgi kā Nabeel Rajab daudzi cilvēktiesību aizstāvji, piemēram, Naji Fateel, Dānijas cilvēktiesību aizstāvis Adbulhadi Al-Khawaja, Zviedrijas politiskais aktīvists Mohammed Habib Al-Muqdad un citi no tās sauktās “Bahrain 13” grupas, ir tikuši aizturēti, pakļauti tiesu vajāšanām Bahreinā, ieslodzīti un atrodas ilgā vai mūža ieslodzījumā tieši par to, ka viņi aizstāvēja cilvēktiesības; tā kā ir ziņas, ka pret lielāko daļu no viņiem ir tikusi vērsta vardarbība, nežēlīga apiešanās un fiziska vai psiholoģiska spīdzināšana; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdzīgi kā Nabeel Rajab daudzi cilvēktiesību aizstāvji, piemēram, Naji Fateel, Dānijas cilvēktiesību aizstāvis Adbulhadi Al-Khawaja, Zviedrijas politiskais aktīvists Mohammed Habib Al-Muqdad un citi no tās sauktās “Bahrain 13” grupas, ir tikuši aizturēti, pakļauti tiesu vajāšanām Bahreinā, ieslodzīti un atrodas ilgā vai mūža ieslodzījumā tieši par to, ka viņi aizstāvēja cilvēktiesības; tā kā ir ziņas, ka pret lielāko daļu no viņiem ir tikusi vērsta vardarbība, nežēlīga apiešanās un fiziska vai psiholoģiska spīdzināšana;

| G. | tā kā saskaņā ar BCHR datiem vairāk nekā 3 000 ieslodzīto ir patvaļīgi aizturēti, daudzi no viņiem cilvēktiesību aizstāvji, kas ieslodzīti un atrodas ilgā vai mūža ieslodzījumā, kas ir tieša represija par viņu darbību; tā kā ir ziņas, ka pret lielāko daļu no viņiem ir tikusi vērsta vardarbība, nežēlīga apiešanās un fiziska vai psiholoģiska spīdzināšana; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar BCHR datiem vairāk nekā 3 000 ieslodzīto ir patvaļīgi aizturēti, daudzi no viņiem cilvēktiesību aizstāvji, kas ieslodzīti un atrodas ilgā vai mūža ieslodzījumā, kas ir tieša represija par viņu darbību; tā kā ir ziņas, ka pret lielāko daļu no viņiem ir tikusi vērsta vardarbība, nežēlīga apiešanās un fiziska vai psiholoģiska spīdzināšana;

| H. | tā kā 2015. gada 16. jūnijā Bahreinas galvenās opozīcijas partijas al-Wefaq ģenerālsektretārs Šeihs Ali Salman tika notiesāts uz četriem gadiem ieslodzījumā saistībā ar 2011. gada pret valdību vērstajiem protestiem, kas notika reģiona “Arābu pavasara” sacelšanās kontekstā; tā kā ir ziņas, ka viņa juristiem tiesa liedza izklāstīt mutiskus argumentus, un viņiem netika dota nekāda pienācīga iespēja pārbaudīt pierādījumus; tā kā ANO neatkarīgo ekspertu grupa, no kuras daļa ir pazīstama kā Cilvēktiesību Padomes Īpašās procedūras grupa, ir mudinājusi Bahreinas varas iestādes atbrīvot Šeihu Ali Salman; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2015. gada 16. jūnijā Bahreinas galvenās opozīcijas partijas al-Wefaq ģenerālsektretārs Šeihs Ali Salman tika notiesāts uz četriem gadiem ieslodzījumā saistībā ar 2011. gada pret valdību vērstajiem protestiem, kas notika reģiona “Arābu pavasara” sacelšanās kontekstā; tā kā ir ziņas, ka viņa juristiem tiesa liedza izklāstīt mutiskus argumentus, un viņiem netika dota nekāda pienācīga iespēja pārbaudīt pierādījumus; tā kā ANO neatkarīgo ekspertu grupa, no kuras daļa ir pazīstama kā Cilvēktiesību Padomes Īpašās procedūras grupa, ir mudinājusi Bahreinas varas iestādes atbrīvot Šeihu Ali Salman;

| I. | tā kā kopš 2012.gada Bahreina nepamatoti izmanto pretterorisma likumus, lai patvaļīgi atsauktu aktīvistu un opozīcijas locekļu, tostarp 9 nepilngadīgo, pilsonību, šādi viņus represējot par viedokļu atšķirību; tā kā saskaņā ar vairākiem ziņojumiem 2015. gadā vien vairāk nekā 100 aktīvistiem, protestētājiem un politiķiem tika atņemta pilsonība, padarot lielāko daļu no viņiem par bezvalstniekiem, pārkāpjot ANO Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš 2012.gada Bahreina nepamatoti izmanto pretterorisma likumus, lai patvaļīgi atsauktu aktīvistu un opozīcijas locekļu, tostarp 9 nepilngadīgo, pilsonību, šādi viņus represējot par viedokļu atšķirību; tā kā saskaņā ar vairākiem ziņojumiem 2015. gadā vien vairāk nekā 100 aktīvistiem, protestētājiem un politiķiem tika atņemta pilsonība, padarot lielāko daļu no viņiem par bezvalstniekiem, pārkāpjot ANO Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu;

| J. | tā kā nāvessoda piemērošana politiski motivētās lietās kopš 2011. gada ir pieaugusi; tā kā kopš 2011. gada vismaz septiņiem cilvēkiem politiskajās lietās ir piespriests nāvessods, un četriem no viņiem tas piespriests 2015. gadā vien; |
| --- | --- |

J.

tā kā nāvessoda piemērošana politiski motivētās lietās kopš 2011. gada ir pieaugusi; tā kā kopš 2011. gada vismaz septiņiem cilvēkiem politiskajās lietās ir piespriests nāvessods, un četriem no viņiem tas piespriests 2015. gadā vien;

| K. | tā kā Bahreinas Neatkarīgā izmeklēšanas komisija (BICI), ko ar Karalisko rīkojumu izveidoja, lai izmeklētu 2011. gada notikumus Bahreinā un ziņotu par tiem, ir iesniegusi vairākus ieteikumus cilvēktiesību un politisko reformu jomā; tā kā ir gūti panākumi tiesu un tiesībaizsardzības sistēmu pārveidošanā, bet valdība nav pilnībā izpildījusi šīs komisijas galvenos ieteikumus, proti, atbrīvot protestu vadītājus, kas notiesāti par to, ka viņi izmantoja savas tiesības uz vārda un miermīlīgas pulcēšanās brīvību; tā kā samierināšanās sarunas, kas pazīstamas kā Nacionālais Dialogs, ir nonākušas strupceļā; tā kā dažas grupas joprojām nav pārstāvētas politiskajā sistēmā un drošības spēki joprojām bauda visatļautību; |
| --- | --- |

K.

tā kā Bahreinas Neatkarīgā izmeklēšanas komisija (BICI), ko ar Karalisko rīkojumu izveidoja, lai izmeklētu 2011. gada notikumus Bahreinā un ziņotu par tiem, ir iesniegusi vairākus ieteikumus cilvēktiesību un politisko reformu jomā; tā kā ir gūti panākumi tiesu un tiesībaizsardzības sistēmu pārveidošanā, bet valdība nav pilnībā izpildījusi šīs komisijas galvenos ieteikumus, proti, atbrīvot protestu vadītājus, kas notiesāti par to, ka viņi izmantoja savas tiesības uz vārda un miermīlīgas pulcēšanās brīvību; tā kā samierināšanās sarunas, kas pazīstamas kā Nacionālais Dialogs, ir nonākušas strupceļā; tā kā dažas grupas joprojām nav pārstāvētas politiskajā sistēmā un drošības spēki joprojām bauda visatļautību;

| 1. | prasa atsaukt apsūdzības un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus, politiskos aktīvistus un citus cilvēkus, kas apcietināti un apsūdzēti par iespējamiem pārkāpumiem saistībā ar vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību, tostarp Nabeel Rajab, Sheikh Ali Salman un “Bahrain 13”; |
| --- | --- |

1.

prasa atsaukt apsūdzības un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus, politiskos aktīvistus un citus cilvēkus, kas apcietināti un apsūdzēti par iespējamiem pārkāpumiem saistībā ar vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību, tostarp Nabeel Rajab, Sheikh Ali Salman un “Bahrain 13”;

| 2. | atzīst Bahreinas varas iestāžu apņēmību īstenot Bahreinas Neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BICI) 2011. gada ieteikumus un ANO vispārējā regulārā pārskata (UPR) par Bahreinu, kā arī citu ANO mehānismu ieteikumus, kā arī atzīst, ka Bahreinas varas iestādes nesen atbrīvojušas vairākus ieslodzītos, kas apsūdzēti noziegumos saistībā ar politiskās biedrošanās un vārda brīvību; mudina Bahreinas valdību strauji īstenot visus BICI un ziņojumā un UPR paustos ieteikumus, lai izbeigtu visus cilvēktiesību pārkāpumus un ievērotu cilvēktiesības un pamatbrīvības, saskaņā ar Bahreinas starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

2.

atzīst Bahreinas varas iestāžu apņēmību īstenot Bahreinas Neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BICI) 2011. gada ieteikumus un ANO vispārējā regulārā pārskata (UPR) par Bahreinu, kā arī citu ANO mehānismu ieteikumus, kā arī atzīst, ka Bahreinas varas iestādes nesen atbrīvojušas vairākus ieslodzītos, kas apsūdzēti noziegumos saistībā ar politiskās biedrošanās un vārda brīvību; mudina Bahreinas valdību strauji īstenot visus BICI un ziņojumā un UPR paustos ieteikumus, lai izbeigtu visus cilvēktiesību pārkāpumus un ievērotu cilvēktiesības un pamatbrīvības, saskaņā ar Bahreinas starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā;

| 3. | pauž visdziļākās bažas par pretterorisma likumu nepamatotu izmantošanu Bahreinā, lai pārkāptu cilvēktiesības, tostarp atņemot pilsonību; |
| --- | --- |

3.

pauž visdziļākās bažas par pretterorisma likumu nepamatotu izmantošanu Bahreinā, lai pārkāptu cilvēktiesības, tostarp atņemot pilsonību;

| 4. | nosoda pastāvīgo spīdzināšanas un citas cietsirdīgas, pazemojošas attieksmes vai sodu izmantošanu pret ieslodzītajiem, miermīlīgu protestu dalībniekiem un opozīcijas locekļiem, ko veic Bahreinas varas iestādes, un mudina Bahreinas valdību ievērot tās saistības un pienākumus saskaņā ar ANO Konvenciju pret spīdzināšanu; |
| --- | --- |

4.

nosoda pastāvīgo spīdzināšanas un citas cietsirdīgas, pazemojošas attieksmes vai sodu izmantošanu pret ieslodzītajiem, miermīlīgu protestu dalībniekiem un opozīcijas locekļiem, ko veic Bahreinas varas iestādes, un mudina Bahreinas valdību ievērot tās saistības un pienākumus saskaņā ar ANO Konvenciju pret spīdzināšanu;

| 5. | mudina Bahreinas valdību sadarboties ar ANO īpašajiem referentiem (proti, spīdzināšanas, pulcēšanās brīvības, tiesnešu un juristu neatkarības un cilvēktiesību aizstāvju jautājumos) un nosūtīt viņiem pastāvīgu uzaicinājumu; |
| --- | --- |

5.

mudina Bahreinas valdību sadarboties ar ANO īpašajiem referentiem (proti, spīdzināšanas, pulcēšanās brīvības, tiesnešu un juristu neatkarības un cilvēktiesību aizstāvju jautājumos) un nosūtīt viņiem pastāvīgu uzaicinājumu;

| 6. | norāda uz Bahreinas valdības pašreizējiem centieniem veikt kriminālkodeksa un tiesisko procedūru reformas un mudina turpināt šo procesu; mudina Bahreinas valdību darīt visu, lai nodrošinātu objektīvu un taisnīgu tiesu sistēmu, taisnīgu tiesu un garantētu tās ombuda, Īpašās izmeklēšanas vienības un Valsts Cilvēktiesību iestādes objektivitāti; |
| --- | --- |

6.

norāda uz Bahreinas valdības pašreizējiem centieniem veikt kriminālkodeksa un tiesisko procedūru reformas un mudina turpināt šo procesu; mudina Bahreinas valdību darīt visu, lai nodrošinātu objektīvu un taisnīgu tiesu sistēmu, taisnīgu tiesu un garantētu tās ombuda, Īpašās izmeklēšanas vienības un Valsts Cilvēktiesību iestādes objektivitāti;

| 7. | prasa nekavējoties ratificēt Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) Otro fakultatīvo protokolu, kura mērķis ir atcelt nāvessodu, Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu un Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

7.

prasa nekavējoties ratificēt Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) Otro fakultatīvo protokolu, kura mērķis ir atcelt nāvessodu, Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu un Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību;

| 8. | aicina Bahreinas varas iestādes īstenot nacionālā konsensa dialogu, lai panāktu paliekošu un iekļaujošu nacionālo samierināšanos un ilgtspējīgus šīs krīzes politiskos risinājumus; norāda, ka ilgtspējīgā politiskajā procesā ir jābūt iespējai brīvi paust leģitīmu un miermīlīgu kritiku; šajā sakarībā atgādina Bahreinas varas iestādēm, ka šiītu minoritātes un tās miermīlīgo politisko pārstāvju iesaistīšanai, pamatojoties uz cilvēka cieņas, respektēšanas un taisnīguma principiem, vajadzētu būt neatņemamai daļai no jebkuras uzticamas nacionālās samierināšanās un ilgtspējīgu reformu stratēģijas; |
| --- | --- |

8.

aicina Bahreinas varas iestādes īstenot nacionālā konsensa dialogu, lai panāktu paliekošu un iekļaujošu nacionālo samierināšanos un ilgtspējīgus šīs krīzes politiskos risinājumus; norāda, ka ilgtspējīgā politiskajā procesā ir jābūt iespējai brīvi paust leģitīmu un miermīlīgu kritiku; šajā sakarībā atgādina Bahreinas varas iestādēm, ka šiītu minoritātes un tās miermīlīgo politisko pārstāvju iesaistīšanai, pamatojoties uz cilvēka cieņas, respektēšanas un taisnīguma principiem, vajadzētu būt neatņemamai daļai no jebkuras uzticamas nacionālās samierināšanās un ilgtspējīgu reformu stratēģijas;

| 9. | atzinīgi vērtē opozīcijas līdera Ibrahim Sharif priekšlaicīgo atbrīvošanu no ieslodzījuma 2015. gada jūnijā, pēc tam, kad viņš saņēma karalisko apžēlošanu; uzskata, ka šīs lēmums ir apsveicams un nozīmīgs solis, lai Bahreinā veicinātu uzticēšanos un paļāvību; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē opozīcijas līdera Ibrahim Sharif priekšlaicīgo atbrīvošanu no ieslodzījuma 2015. gada jūnijā, pēc tam, kad viņš saņēma karalisko apžēlošanu; uzskata, ka šīs lēmums ir apsveicams un nozīmīgs solis, lai Bahreinā veicinātu uzticēšanos un paļāvību;

| 10. | mudina PV/AP turpināt visos darījumos ar Bahreinu vērst uzmanību uz to, cik nozīmīgas ir reformas un samierināšanās; visnotaļ aicina izveidot ES-Bahreinas darba grupu cilvēktiesību jautājumos, bet atzīmē, ka ES-Bahreinas cilvēktiesību dialogs nevar aizstāt visaptverošu dialogu starp valdību un opozīciju pašā Bahreinā; |
| --- | --- |

10.

mudina PV/AP turpināt visos darījumos ar Bahreinu vērst uzmanību uz to, cik nozīmīgas ir reformas un samierināšanās; visnotaļ aicina izveidot ES-Bahreinas darba grupu cilvēktiesību jautājumos, bet atzīmē, ka ES-Bahreinas cilvēktiesību dialogs nevar aizstāt visaptverošu dialogu starp valdību un opozīciju pašā Bahreinā;

| 11. | atzīmē ombuda, Ieslodzīto un aizturēto tiesību komisijas (PDRC) un Valsts Cilvēktiesību iestādes (NIHR) ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz ieslodzīto tiesībām un viņu apstākļiem cietumā, tostarp attiecībā uz iespējamo nežēlīgo apiešanos un spīdzināšanu; mudina šīs iestādes turpināt darbu neatkarīgi, objektīvi un pārredzami un aicina Bahreinas varas iestādes pilnībā īstenot minētos ieteikumus; |
| --- | --- |

11.

atzīmē ombuda, Ieslodzīto un aizturēto tiesību komisijas (PDRC) un Valsts Cilvēktiesību iestādes (NIHR) ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz ieslodzīto tiesībām un viņu apstākļiem cietumā, tostarp attiecībā uz iespējamo nežēlīgo apiešanos un spīdzināšanu; mudina šīs iestādes turpināt darbu neatkarīgi, objektīvi un pārredzami un aicina Bahreinas varas iestādes pilnībā īstenot minētos ieteikumus;

| 12. | prasa ES ātri rīkoties, lai izstrādātu visaptverošu stratēģiju attiecībā uz to, kā ES un Komisija varētu censties aktīvi panākt ieslodzīto aktīvistu un pārliecības dēļ ieslodzīto atbrīvošanu; aicina EĀDD un dalībvalstis nodrošināt, ka ES delegācija Rijādā un dalībvalstu vēstniecības Bahreinā pienācīgi īsteno ES pamatnostādnes cilvēktiesību jautājumos, it īpaši cilvēktiesību aizstāvju un spīdzināšanas jautājumos, un ziņo par to īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

prasa ES ātri rīkoties, lai izstrādātu visaptverošu stratēģiju attiecībā uz to, kā ES un Komisija varētu censties aktīvi panākt ieslodzīto aktīvistu un pārliecības dēļ ieslodzīto atbrīvošanu; aicina EĀDD un dalībvalstis nodrošināt, ka ES delegācija Rijādā un dalībvalstu vēstniecības Bahreinā pienācīgi īsteno ES pamatnostādnes cilvēktiesību jautājumos, it īpaši cilvēktiesību aizstāvju un spīdzināšanas jautājumos, un ziņo par to īstenošanu;

| 13. | prasa noteikt ES eksporta aizliegumu asaru gāzei un masu kontroles līdzekļiem, kamēr nav veikta izmeklēšana par to nepienācīgu izmantošanu un kamēr nav saukti pie atbildības tie, kas vainojami šādā nepienācīgā izmantošanā; |
| --- | --- |

13.

prasa noteikt ES eksporta aizliegumu asaru gāzei un masu kontroles līdzekļiem, kamēr nav veikta izmeklēšana par to nepienācīgu izmantošanu un kamēr nav saukti pie atbildības tie, kas vainojami šādā nepienācīgā izmantošanā;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam, kā arī Persijas līča sadarbības padomes locekļiem. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam, kā arī Persijas līča sadarbības padomes locekļiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0109.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/155 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/155

---

P8_TA(2015)0280

Divu kristiešu mācītāju stāvoklis Sudānā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūcija par divu kristiešu mācītāju stāvokli Sudānā (2015/2766(RSP))

(2017/C 265/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sudānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sudānu,

| — | ņemot vērā cilvēktiesību ekspertu 2014. gada 19. maija ziņojumu, kas izdots ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru ietvaros, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā cilvēktiesību ekspertu 2014. gada 19. maija ziņojumu, kas izdots ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru ietvaros,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā 2000. gada Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā 2013. gada ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvību,

| — | ņemot vērā Sudānas valsts cilvēktiesību plānu, kas pieņemts 2013. gadā, pamatojoties uz visu cilvēku universāluma un līdztiesības principiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sudānas valsts cilvēktiesību plānu, kas pieņemts 2013. gadā, pamatojoties uz visu cilvēku universāluma un līdztiesības principiem,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas, jo īpaši 2007. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 62/149, 2008. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 63/168, 2010. gada 21. decembra rezolūciju Nr. 65/206, 2012. gada 20. decembra rezolūciju Nr. 67/176 un 2014. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 3/69 par moratorija izsludināšanu attiecībā uz nāvessoda piemērošanu, kurās tā aicināja valstis, kurās nāvessods joprojām pastāv, noteikt nāvessodu izpildes moratoriju ar mērķi to pilnībā atcelt, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas, jo īpaši 2007. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 62/149, 2008. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 63/168, 2010. gada 21. decembra rezolūciju Nr. 65/206, 2012. gada 20. decembra rezolūciju Nr. 67/176 un 2014. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 3/69 par moratorija izsludināšanu attiecībā uz nāvessoda piemērošanu, kurās tā aicināja valstis, kurās nāvessods joprojām pastāv, noteikt nāvessodu izpildes moratoriju ar mērķi to pilnībā atcelt,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Dienvidsudānas prezbiterāņu evaņģēliskās baznīcas mācītāju Michael Yat Sudānas vizītes laikā 2014. gada 21. decembrī pēc viņa sprediķa Hartumas Ziemeļu baznīcā (Sudānas prezbiterāņu evaņģēliskās baznīcas filiāle) aizturēja Sudānas valsts izlūkošanas un drošības dienests (NISS); tā kā viņu arestēja tūlīt pēc dievkalpojuma, kurā viņš esot nosodījis pretrunīgi vērtējamo baznīcu zemju un īpašumu tirdzniecību un attieksmi pret kristiešiem Sudānā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Dienvidsudānas prezbiterāņu evaņģēliskās baznīcas mācītāju Michael Yat Sudānas vizītes laikā 2014. gada 21. decembrī pēc viņa sprediķa Hartumas Ziemeļu baznīcā (Sudānas prezbiterāņu evaņģēliskās baznīcas filiāle) aizturēja Sudānas valsts izlūkošanas un drošības dienests (NISS); tā kā viņu arestēja tūlīt pēc dievkalpojuma, kurā viņš esot nosodījis pretrunīgi vērtējamo baznīcu zemju un īpašumu tirdzniecību un attieksmi pret kristiešiem Sudānā;

| B. | tā kā mācītāju Peter Yen Reith arestēja 2015. gada 11. janvārī pēc tam, kad viņš bija nosūtījis vēstuli Sudānas Reliģijas lietu birojam, lūdzot informāciju par mācītāju Michael un vēloties vairāk uzzināt par viņa arestu; |
| --- | --- |

B.

tā kā mācītāju Peter Yen Reith arestēja 2015. gada 11. janvārī pēc tam, kad viņš bija nosūtījis vēstuli Sudānas Reliģijas lietu birojam, lūdzot informāciju par mācītāju Michael un vēloties vairāk uzzināt par viņa arestu;

| C. | tā kā abi vīrieši tika turēti apcietinājumā bez saziņas iespējām līdz 2015. gada 1. martam un 2015. gada 4. maijā viņiem abiem tika izvirzīta apsūdzība par vairākiem noziedzīgiem nodarījumiem saskaņā ar 1991.gada Sudānas Kriminālkodeksu, cita starpā apsūdzot viņus par: noziedzīgiem nodarījumiem grupā (21. pants), konstitucionālās iekārtas apdraudējumu (51. pants), kara veicināšanu pret valsti (50. pants), spiegošanu (53. pants), oficiālu dokumentu prettiesisku iegūšanu vai izplatīšanu (55. pants), naida kurināšanu (64. pants), sabiedriskās kārtības traucēšanu (69. pants) un zaimošanu (125. pants); |
| --- | --- |

C.

tā kā abi vīrieši tika turēti apcietinājumā bez saziņas iespējām līdz 2015. gada 1. martam un 2015. gada 4. maijā viņiem abiem tika izvirzīta apsūdzība par vairākiem noziedzīgiem nodarījumiem saskaņā ar 1991.gada Sudānas Kriminālkodeksu, cita starpā apsūdzot viņus par: noziedzīgiem nodarījumiem grupā (21. pants), konstitucionālās iekārtas apdraudējumu (51. pants), kara veicināšanu pret valsti (50. pants), spiegošanu (53. pants), oficiālu dokumentu prettiesisku iegūšanu vai izplatīšanu (55. pants), naida kurināšanu (64. pants), sabiedriskās kārtības traucēšanu (69. pants) un zaimošanu (125. pants);

| D. | tā kā, atzīstot personu par vainīgu apsūdzībās, pamatojoties uz Sudānas kriminālkodeksa 50. vai 53. pantu, tiek piespriests nāvessods; |
| --- | --- |

D.

tā kā, atzīstot personu par vainīgu apsūdzībās, pamatojoties uz Sudānas kriminālkodeksa 50. vai 53. pantu, tiek piespriests nāvessods;

| E. | tā kā 2015. gada 1. jūlijā Sudānas iestādes pārstāvji ieradās, lai iznīcinātu daļu no Bahri evaņģēliskās baznīcas kompleksa; tā kā baznīcas advokāts Mohamed Mustafa, kurš ir arī abu arestēto mācītāju advokāts, un Bahri evaņģēliskās baznīcas mācītājs Hafez sūdzējās, ka valsts iestādes darbinieks iznīcināja kompleksa nepareizo daļu; tā kā abas minētās personas apcietināja par valsts ierēdņa traucēšanu viņa pienākumu veikšanā; tā kā valsts ierēdnis turpināja iznīcināt kompleksa nepareizo daļu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2015. gada 1. jūlijā Sudānas iestādes pārstāvji ieradās, lai iznīcinātu daļu no Bahri evaņģēliskās baznīcas kompleksa; tā kā baznīcas advokāts Mohamed Mustafa, kurš ir arī abu arestēto mācītāju advokāts, un Bahri evaņģēliskās baznīcas mācītājs Hafez sūdzējās, ka valsts iestādes darbinieks iznīcināja kompleksa nepareizo daļu; tā kā abas minētās personas apcietināja par valsts ierēdņa traucēšanu viņa pienākumu veikšanā; tā kā valsts ierēdnis turpināja iznīcināt kompleksa nepareizo daļu;

| F. | tā kā kopš Dienvidsudānas atdalīšanās 2011. gadā draudi baznīcas līderiem, pret kristiešu kopienām vērsta iebiedēšana un baznīcu īpašumu iznīcināšana Sudānā ir turpinājusies paātrinātā tempā; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš Dienvidsudānas atdalīšanās 2011. gadā draudi baznīcas līderiem, pret kristiešu kopienām vērsta iebiedēšana un baznīcu īpašumu iznīcināšana Sudānā ir turpinājusies paātrinātā tempā;

| G. | tā kā 12 kristiešu jaunietes no Nūbas kalnu teritorijas tika arestētas 2015. gada 25. jūnijā, kad viņas iznāca no baptistu baznīcas, vainojot viņas nepiedienīga apģērba nēsāšanā; tā kā divas no šīm meitenēm nākamajā dienā atbrīvoja, neizvirzot apsūdzību, bet pārējās 10 atbrīvoja pret drošības naudu; |
| --- | --- |

G.

tā kā 12 kristiešu jaunietes no Nūbas kalnu teritorijas tika arestētas 2015. gada 25. jūnijā, kad viņas iznāca no baptistu baznīcas, vainojot viņas nepiedienīga apģērba nēsāšanā; tā kā divas no šīm meitenēm nākamajā dienā atbrīvoja, neizvirzot apsūdzību, bet pārējās 10 atbrīvoja pret drošības naudu;

| H. | tā kā kristiešu meitenēm būs jāstājas tiesas priekšā un pret viņām tiks izvirzīta apsūdzība saskaņā ar Sudānas Kriminālkodeksa 152. pantu, kurā teikts: “ikviens, kas sabiedriskā vietā uzvedas nepienācīgi, rīkojas pretēji sabiedrības morāles normām, nēsā nepieklājīgu, sabiedrības morāles normām neatbilstīgu vai sabiedrības jūtas aizskarošu apģērbu, tiek sodīts, piemērojot pēršanu, kas nedrīkst pārsniegt četrdesmit sitienus, sodanaudu, vai abus šos sodus”; |
| --- | --- |

H.

tā kā kristiešu meitenēm būs jāstājas tiesas priekšā un pret viņām tiks izvirzīta apsūdzība saskaņā ar Sudānas Kriminālkodeksa 152. pantu, kurā teikts: “ikviens, kas sabiedriskā vietā uzvedas nepienācīgi, rīkojas pretēji sabiedrības morāles normām, nēsā nepieklājīgu, sabiedrības morāles normām neatbilstīgu vai sabiedrības jūtas aizskarošu apģērbu, tiek sodīts, piemērojot pēršanu, kas nedrīkst pārsniegt četrdesmit sitienus, sodanaudu, vai abus šos sodus”;

| I. | tā kā Sudānas ratificētā Āfrikas Harta par cilvēktiesībām un tautu tiesībām ietver tiesības uz dzīvību un spīdzināšanas un nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas sodīšanas un izturēšanās aizliegumu, bet tā kā valstī par vairākiem noziedzīgiem nodarījumiem joprojām tiek veikti nāvessodi, locekļu amputācijas, pēršana vai cita veida miesassodi; |
| --- | --- |

I.

tā kā Sudānas ratificētā Āfrikas Harta par cilvēktiesībām un tautu tiesībām ietver tiesības uz dzīvību un spīdzināšanas un nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas sodīšanas un izturēšanās aizliegumu, bet tā kā valstī par vairākiem noziedzīgiem nodarījumiem joprojām tiek veikti nāvessodi, locekļu amputācijas, pēršana vai cita veida miesassodi;

| J. | tā kā vispārēja nāvessoda moratorija noteikšanai nolūkā to pilnībā atcelt arī turpmāk ir jābūt vienam no starptautiskās sabiedrības galvenajiem mērķiem, kā 2014. gada 18. decembrī uzsvēra ANO Ģenerālajā asamblejā, |
| --- | --- |

J.

tā kā vispārēja nāvessoda moratorija noteikšanai nolūkā to pilnībā atcelt arī turpmāk ir jābūt vienam no starptautiskās sabiedrības galvenajiem mērķiem, kā 2014. gada 18. decembrī uzsvēra ANO Ģenerālajā asamblejā,

| 1. | aicina Sudānas iestādes atsaukt visas apsūdzības pret mācītāju Michael Yat un mācītāju Peter Yen Reith un aicina nekavējoties un bez nosacījumiem viņus atbrīvot; vienlaikus aicina Sudānas valdību nodrošināt, ka līdz abu mācītāju atbrīvošanai viņi netiek pakļauti spīdzināšanai vai jebkādai citai nežēlīgai rīcībai un ka viņu fiziskā un garīgā integritāte tiek pienācīgi ievērota; |
| --- | --- |

1.

aicina Sudānas iestādes atsaukt visas apsūdzības pret mācītāju Michael Yat un mācītāju Peter Yen Reith un aicina nekavējoties un bez nosacījumiem viņus atbrīvot; vienlaikus aicina Sudānas valdību nodrošināt, ka līdz abu mācītāju atbrīvošanai viņi netiek pakļauti spīdzināšanai vai jebkādai citai nežēlīgai rīcībai un ka viņu fiziskā un garīgā integritāte tiek pienācīgi ievērota;

| 2. | prasa ES delegācijai Sudānā uzraudzīt tiesas procesus un palīdzēt mācītājiem; aicina ES uzņemties vadību, lai vērstu uzmanību uz nopietniem un plaši izplatītiem pārkāpumiem cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību jomā šajā valstī un lai nosodītu šos pārkāpumus; |
| --- | --- |

2.

prasa ES delegācijai Sudānā uzraudzīt tiesas procesus un palīdzēt mācītājiem; aicina ES uzņemties vadību, lai vērstu uzmanību uz nopietniem un plaši izplatītiem pārkāpumiem cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību jomā šajā valstī un lai nosodītu šos pārkāpumus;

| 3. | atgādina Sudānas iestādēm par to saistībām valstu un starptautiskā līmenī aizsargāt reliģijas un ticības brīvību; atkārtoti apstiprina, ka reliģijas, apziņas un ticības brīvība ir vispārējas cilvēktiesības, kas ir jāaizsargā visur un attiecībā uz ikvienu personu; asi nosoda jebkādu vardarbību un iebiedēšanu, kas ierobežo tiesības pēc paša gribas piederēt vai nepiederēt kādai reliģijai vai pieņemt kādu reliģiju, tostarp draudu, fiziska spēka un sodu izmantošanu, lai ticīgos vai neticīgos piespiestu atteikties no viņu reliģijas vai pieņemt reliģiju; |
| --- | --- |

3.

atgādina Sudānas iestādēm par to saistībām valstu un starptautiskā līmenī aizsargāt reliģijas un ticības brīvību; atkārtoti apstiprina, ka reliģijas, apziņas un ticības brīvība ir vispārējas cilvēktiesības, kas ir jāaizsargā visur un attiecībā uz ikvienu personu; asi nosoda jebkādu vardarbību un iebiedēšanu, kas ierobežo tiesības pēc paša gribas piederēt vai nepiederēt kādai reliģijai vai pieņemt kādu reliģiju, tostarp draudu, fiziska spēka un sodu izmantošanu, lai ticīgos vai neticīgos piespiestu atteikties no viņu reliģijas vai pieņemt reliģiju;

| 4. | nosoda 12 kristiešu meiteņu arestu; aicina Sudānas valdību izbeigt tiesvedību pret 10 meitenēm, kuru vaina vēl nav noskaidrota; |
| --- | --- |

4.

nosoda 12 kristiešu meiteņu arestu; aicina Sudānas valdību izbeigt tiesvedību pret 10 meitenēm, kuru vaina vēl nav noskaidrota;

| 5. | aicina Sudānas valdību atcelt visus tiesību aktus, kas diskriminē reliģijas dēļ, un aizsargāt minoritāšu grupu, tostarp visu reliģisko pārliecību cilvēku, identitāti; |
| --- | --- |

5.

aicina Sudānas valdību atcelt visus tiesību aktus, kas diskriminē reliģijas dēļ, un aizsargāt minoritāšu grupu, tostarp visu reliģisko pārliecību cilvēku, identitāti;

| 6. | nosoda kristiešu vajāšanu un iejaukšanos baznīcas lietās; mudina Sudānas valdību atturēties no šādām darbībām; aicina Sudānu atcelt tiesību aktus par atteikšanos no ticības un izbeigt baznīcu un citu reliģisko objektu slēgšanu; |
| --- | --- |

6.

nosoda kristiešu vajāšanu un iejaukšanos baznīcas lietās; mudina Sudānas valdību atturēties no šādām darbībām; aicina Sudānu atcelt tiesību aktus par atteikšanos no ticības un izbeigt baznīcu un citu reliģisko objektu slēgšanu;

| 7. | aicina Sudānas valdību reformēt valsts tiesu sistēmu saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, lai aizsargātu cilvēku pamattiesības un brīvības, un nodrošināt visu iedzīvotāju cilvēktiesību aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz sieviešu diskrimināciju, reliģiskajām minoritātēm un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; |
| --- | --- |

7.

aicina Sudānas valdību reformēt valsts tiesu sistēmu saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, lai aizsargātu cilvēku pamattiesības un brīvības, un nodrošināt visu iedzīvotāju cilvēktiesību aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz sieviešu diskrimināciju, reliģiskajām minoritātēm un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām;

| 8. | atkārtoti nosoda nāvessodu jebkādos apstākļos un atkārtoti norāda uz vajadzību ieviest vispasaules moratoriju ar mērķi atcelt nāves sodu; tādēļ aicina Sudānas valdību atcelt nāvessodu, kā arī pēršanas praksi, kas joprojām ir spēkā, un mīkstināt piespriestos nāvessodus; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti nosoda nāvessodu jebkādos apstākļos un atkārtoti norāda uz vajadzību ieviest vispasaules moratoriju ar mērķi atcelt nāves sodu; tādēļ aicina Sudānas valdību atcelt nāvessodu, kā arī pēršanas praksi, kas joprojām ir spēkā, un mīkstināt piespriestos nāvessodus;

| 9. | pauž bažas par aizvien pieaugošajām represijām pret opozīcijas pārstāvjiem; stingri nosoda Oumdourman tiesas 2015. gada 6. jūlija lēmumu, ar kuru Kongresa partijas priekšsēdētāja vietniekam Mastour Ahmed Mohamed un vēl diviem tās vadītājiem – Assem Omar un Ibrahim Mohamed – piesprieda 20 sitienus ar pletni, kas izpildāmi nekavējoties; pauž atbalstu jo īpaši ANO, ES, Āfrikas Savienības un trijotnes (Norvēģijā, Apvienotā Karaliste un ASV) īstenotajiem centieniem vienoties par Sudānas situācijas risinājumu un atbalsta pilsoniskās sabiedrības un opozīcijas partiju centienus veicināt visaptverošu miera procesu; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par aizvien pieaugošajām represijām pret opozīcijas pārstāvjiem; stingri nosoda Oumdourman tiesas 2015. gada 6. jūlija lēmumu, ar kuru Kongresa partijas priekšsēdētāja vietniekam Mastour Ahmed Mohamed un vēl diviem tās vadītājiem – Assem Omar un Ibrahim Mohamed – piesprieda 20 sitienus ar pletni, kas izpildāmi nekavējoties; pauž atbalstu jo īpaši ANO, ES, Āfrikas Savienības un trijotnes (Norvēģijā, Apvienotā Karaliste un ASV) īstenotajiem centieniem vienoties par Sudānas situācijas risinājumu un atbalsta pilsoniskās sabiedrības un opozīcijas partiju centienus veicināt visaptverošu miera procesu;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Sudānas Republikas valdībai, Āfrikas Savienībai, ANO ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Sudānas Republikas valdībai, Āfrikas Savienībai, ANO ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 7. jūlija

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/158 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/158

---

P8_TA(2015)0239

Revīzijas palātas locekļa iecelšana amatā — Bettina Michelle Jakobsen

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija lēmums par priekšlikumu iecelt Bettina Michelle Jakobsen par Revīzijas palātas locekli (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))

(Apspriešanās)

(2017/C 265/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0122/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 121. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 121. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0198/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0198/2015),

| A. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| B. | tā kā Budžeta kontroles komiteja 2015. gada 17. jūnija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidāti, |
| --- | --- |

B.

tā kā Budžeta kontroles komiteja 2015. gada 17. jūnija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidāti,

| 1. | apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Bettina Michelle Jakobsen par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Bettina Michelle Jakobsen par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/159

---

P8_TA(2015)0240

Savienības tiesību īstenošana saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (kodificēta redakcija) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2017/C 265/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0049), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0049),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0041/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0041/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0203/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0203/2015),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0174

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (kodificēta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/1843.)

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/160 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/160

---

P8_TA(2015)0241

Aizsardzība pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (kodificēta redakcija) (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2017/C 265/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0605), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0605),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0171/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0171/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0202/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0202/2015),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0280

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par aizsardzību pret zaudējumus radošu cenu noteikšanu kuģiem (kodificēta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1035.)

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/161 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/161

---

P8_TA(2015)0242

Zvejas iespējas zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas karogu, ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes zonā***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (05420/2015 – C8-0043/2015 – 2015/0001(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 265/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (05420/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (05420/2015),

| — | ņemot vērā Deklarācijas projektu par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (05420/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deklarācijas projektu par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (05420/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8–0043/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8–0043/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A8-0195/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu Deklarācijas apstiprināšanai, |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Deklarācijas apstiprināšanai,

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Venecuēlas Bolivāra Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Venecuēlas Bolivāra Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/162

---

P8_TA(2015)0243

Budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projekts — 2014. finanšu gada pārpalikums

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu — 2014. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD))

(2017/C 265/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2),

| — | ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (7),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 15. aprīlī (COM(2015)0160), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 15. aprīlī (COM(2015)0160),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 19. jūnijā un tajā pašā dienā nosūtīja Eiropas Parlamentam (09765/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 19. jūnijā un tajā pašā dienā nosūtīja Eiropas Parlamentam (09765/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0219/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0219/2015),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projekta mērķis ir 2014. finanšu gada budžeta pārpalikuma EUR 1 435 miljonu apmērā iekļaušana 2015. gada budžetā; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projekta mērķis ir 2014. finanšu gada budžeta pārpalikuma EUR 1 435 miljonu apmērā iekļaušana 2015. gada budžetā;

| B. | tā kā minēto pārpalikumu galvenokārt veido ieņēmumi, kas par EUR 1 183 miljoniem pārsniedza plānoto, neizlietoti izdevumi EUR 142 miljonu apmērā un valūtas maiņas atšķirības EUR 110 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā minēto pārpalikumu galvenokārt veido ieņēmumi, kas par EUR 1 183 miljoniem pārsniedza plānoto, neizlietoti izdevumi EUR 142 miljonu apmērā un valūtas maiņas atšķirības EUR 110 miljonu apmērā;

| C. | tā kā attiecībā uz ieņēmumiem divi galvenie elementi ir procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas (EUR 634 miljoni), kā arī pašu resursu pārpalikums (EUR 479 miljoni); |
| --- | --- |

C.

tā kā attiecībā uz ieņēmumiem divi galvenie elementi ir procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas (EUR 634 miljoni), kā arī pašu resursu pārpalikums (EUR 479 miljoni);

| D. | tā kā attiecībā uz izdevumiem III iedaļā ir ļoti maz neizmantotu līdzekļu — 2014. gadā tika pārnesti EUR 29 miljoni un 2013. gadā — EUR 6 miljoni, bet pārējām iestādēm summa pieauga līdz 101 miljonam; |
| --- | --- |

D.

tā kā attiecībā uz izdevumiem III iedaļā ir ļoti maz neizmantotu līdzekļu — 2014. gadā tika pārnesti EUR 29 miljoni un 2013. gadā — EUR 6 miljoni, bet pārējām iestādēm summa pieauga līdz 101 miljonam;

| E. | tā kā fakts, ka III iedaļā ir ļoti maz neizmantotu līdzekļu, uzsver pašreizējo maksājumu apropriāciju trūkumu, kas būs galvenā problēma saistībā ar 2015. gada budžeta izpildi, |
| --- | --- |

E.

tā kā fakts, ka III iedaļā ir ļoti maz neizmantotu līdzekļu, uzsver pašreizējo maksājumu apropriāciju trūkumu, kas būs galvenā problēma saistībā ar 2015. gada budžeta izpildi,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, kas attiecas tikai uz 2014. gada budžeta pārpalikuma (EUR 1 435 miljonu apmērā) iekļaušanu budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu, un Padomes nostāju attiecībā uz to; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, kas attiecas tikai uz 2014. gada budžeta pārpalikuma (EUR 1 435 miljonu apmērā) iekļaušanu budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu, un Padomes nostāju attiecībā uz to;

| 2. | atgādina, ka Padome sarunās par 2015. gada budžetu uzstāja uz to, lai maksājumi kopsummā par EUR 126,7 miljoniem saistībā ar Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu ar budžeta grozījuma Nr. 5/2014 un Nr. 7/2014 projektu tiktu pārnesti uz 2015. gada budžetu; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Padome sarunās par 2015. gada budžetu uzstāja uz to, lai maksājumi kopsummā par EUR 126,7 miljoniem saistībā ar Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu ar budžeta grozījuma Nr. 5/2014 un Nr. 7/2014 projektu tiktu pārnesti uz 2015. gada budžetu;

| 3. | uzskata — ņemot vērā šajā budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektā norādīto pārpalikumu, abi minētie 2014. gada budžeta grozījumu projekti, kas attiecas uz 7 ESSF pieteikumiem, noteikti varētu būt tikuši segti no 2014. gada budžeta; |
| --- | --- |

3.

uzskata — ņemot vērā šajā budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektā norādīto pārpalikumu, abi minētie 2014. gada budžeta grozījumu projekti, kas attiecas uz 7 ESSF pieteikumiem, noteikti varētu būt tikuši segti no 2014. gada budžeta;

| 4. | kopumā pauž nožēlu par Padomes tendenci nepildīt savus solījumus valstīm, kas atbilst nosacījumiem par ESSF izmantošanu, papildu līdzekļus neņemot no īpašajiem instrumentiem, kā paredzēts, bet gan atņemot tos citām programmām; tomēr atzinīgi vērtē to, ka Padome neizmantoja šādu pieeju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu; |
| --- | --- |

4.

kopumā pauž nožēlu par Padomes tendenci nepildīt savus solījumus valstīm, kas atbilst nosacījumiem par ESSF izmantošanu, papildu līdzekļus neņemot no īpašajiem instrumentiem, kā paredzēts, bet gan atņemot tos citām programmām; tomēr atzinīgi vērtē to, ka Padome neizmantoja šādu pieeju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu;

| 5. | atgādina, ka Komisija kopā ar budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu iesniedza arī budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu, kas attiecas uz ESSF izmantošanu Rumānijai, Bulgārijai un Itālijai kopsummā par EUR 66,5 miljoniem; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka Komisija kopā ar budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu iesniedza arī budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu, kas attiecas uz ESSF izmantošanu Rumānijai, Bulgārijai un Itālijai kopsummā par EUR 66,5 miljoniem;

| 6. | atgādina, ka, pieņemot budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, par EUR 1 435 miljoniem samazinātos uz NKI balstītās dalībvalstu iemaksas Savienības budžetā un tādējādi tiktu dāsni kompensēts to ieguldījums budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projekta finansēšanā; tādēļ uzsver, ka šos abus dokumentus ir paredzēts pieņemt vienlaicīgi, jo no politiskā viedokļa tie savstarpēji ir cieši saistīti; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka, pieņemot budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, par EUR 1 435 miljoniem samazinātos uz NKI balstītās dalībvalstu iemaksas Savienības budžetā un tādējādi tiktu dāsni kompensēts to ieguldījums budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projekta finansēšanā; tādēļ uzsver, ka šos abus dokumentus ir paredzēts pieņemt vienlaicīgi, jo no politiskā viedokļa tie savstarpēji ir cieši saistīti;

| 7. | uzsver, ka Parlaments ir gatavs iespējami drīz pieņemt gan budžeta grozījuma Nr. 3/2015, gan Nr. 4/2015 projektus, kā Komisija tos iesniegusi; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Parlaments ir gatavs iespējami drīz pieņemt gan budžeta grozījuma Nr. 3/2015, gan Nr. 4/2015 projektus, kā Komisija tos iesniegusi;

| 8. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu; |
| --- | --- |

8.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 3/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 3/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 69, 13.3.2015.

(3)  OV L 190, 17.7.2015.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(5)  OV L 103, 22.4.2015., 1. lpp.

(6)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(7)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/164 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/164

---

P8_TA(2015)0244

Budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projekts — ES Solidaritātes fonda izmantošana attiecībā uz Rumāniju, Bulgāriju un Itāliju

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu, kas pievienots priekšlikumam izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu Rumānijai, Bulgārijai un Itālijai (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD))

(2017/C 265/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2),

| — | ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (DFS regula),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (7),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 15. aprīlī (COM(2015)0161), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 15. aprīlī (COM(2015)0161),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu (plūdi Rumānijā, Bulgārijā un Itālijā), ko Komisija pieņēma 2015. gada 15. aprīlī (COM(2015)0162), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu (plūdi Rumānijā, Bulgārijā un Itālijā), ko Komisija pieņēma 2015. gada 15. aprīlī (COM(2015)0162),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 19. jūnijā un tajā pašā dienā nosūtīja Eiropas Parlamentam (09767/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 19. jūnijā un tajā pašā dienā nosūtīja Eiropas Parlamentam (09767/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0220/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0220/2015),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projekts attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu (ESSF) EUR 66 505 850 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar diviem plūdiem Rumānijā 2014. gada pavasarī un vasarā, par kuriem kopējā pieprasītā atbalsta summa ir EUR 8 495 950, plūdiem Bulgārijā 2014. gada jūlijā un augustā, par kuriem kopējā pieprasītā atbalsta summa ir EUR 1 983 600, un plūdiem Itālijā 2014. gada oktobrī un novembrī, par kuriem kopējā pieprasītā atbalsta summa ir EUR 56 026 300; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projekts attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu (ESSF) EUR 66 505 850 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar diviem plūdiem Rumānijā 2014. gada pavasarī un vasarā, par kuriem kopējā pieprasītā atbalsta summa ir EUR 8 495 950, plūdiem Bulgārijā 2014. gada jūlijā un augustā, par kuriem kopējā pieprasītā atbalsta summa ir EUR 1 983 600, un plūdiem Itālijā 2014. gada oktobrī un novembrī, par kuriem kopējā pieprasītā atbalsta summa ir EUR 56 026 300;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projekta mērķis ir minētā budžeta pielāgojuma oficiāla iekļaušana 2015. gada budžetā, |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projekta mērķis ir minētā budžeta pielāgojuma oficiāla iekļaušana 2015. gada budžetā,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz to; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz to;

| 2. | uzsver, ka steidzami jāpiešķir finansiāls atbalsts no ESSF minēto dabas katastrofu skartajām valstīm, ņemot vērā to, ka ar ESSF būtu jāpauž solidaritāte ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka steidzami jāpiešķir finansiāls atbalsts no ESSF minēto dabas katastrofu skartajām valstīm, ņemot vērā to, ka ar ESSF būtu jāpauž solidaritāte ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem;

| 3. | atgādina, ka Padome sarunās par 2015. gada budžetu uzstāja uz to, lai maksājumi kopsummā par EUR 126,7 miljoniem saistībā ar ESSF izmantošanu ar budžeta grozījuma Nr. 5/2014 un Nr. 7/2014 projektu tiktu pārnesti uz 2015. gada budžetu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka Padome sarunās par 2015. gada budžetu uzstāja uz to, lai maksājumi kopsummā par EUR 126,7 miljoniem saistībā ar ESSF izmantošanu ar budžeta grozījuma Nr. 5/2014 un Nr. 7/2014 projektu tiktu pārnesti uz 2015. gada budžetu;

| 4. | uzskata — ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektā norādīto pārpalikumu, minētie abi 2014. gada budžeta grozījumu projekti, kas attiecas uz 7 ESSF pieteikumiem, noteikti varētu būt tikuši segti no 2014. gada budžeta, ņemot vērā to, ka ESSF mērķis ir ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz šādām ārkārtas situācijām; |
| --- | --- |

4.

uzskata — ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektā norādīto pārpalikumu, minētie abi 2014. gada budžeta grozījumu projekti, kas attiecas uz 7 ESSF pieteikumiem, noteikti varētu būt tikuši segti no 2014. gada budžeta, ņemot vērā to, ka ESSF mērķis ir ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz šādām ārkārtas situācijām;

| 5. | kopumā pauž nožēlu par Padomes tendenci nepildīt savus solījumus valstīm, kas ir piedzīvojušas lielu katastrofu un kas līdz ar to atbilst nosacījumiem par ESSF izmantošanu, papildu līdzekļus neņemot no īpašajiem instrumentiem, kā paredzēts, bet gan atņemot tos citām programmām; tomēr atzinīgi vērtē to, ka Padome neizmantoja šādu pieeju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu; |
| --- | --- |

5.

kopumā pauž nožēlu par Padomes tendenci nepildīt savus solījumus valstīm, kas ir piedzīvojušas lielu katastrofu un kas līdz ar to atbilst nosacījumiem par ESSF izmantošanu, papildu līdzekļus neņemot no īpašajiem instrumentiem, kā paredzēts, bet gan atņemot tos citām programmām; tomēr atzinīgi vērtē to, ka Padome neizmantoja šādu pieeju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu;

| 6. | īpaši uzsver, ka pašreizējā kritiskā situācija maksājumu jomā izslēdz iespēju izmantot citus finansējuma avotus — var izmantot tikai Komisijas ierosināto variantu, kas ir izklāstīts budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektā; atgādina, ka ESSF ir īpašs instruments, kam budžetā ir jāparedz atbilstīgas apropriācijas, uz kurām neattiektos attiecīgie Daudzgadu finanšu shēmas maksimālie apjomi; |
| --- | --- |

6.

īpaši uzsver, ka pašreizējā kritiskā situācija maksājumu jomā izslēdz iespēju izmantot citus finansējuma avotus — var izmantot tikai Komisijas ierosināto variantu, kas ir izklāstīts budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektā; atgādina, ka ESSF ir īpašs instruments, kam budžetā ir jāparedz atbilstīgas apropriācijas, uz kurām neattiektos attiecīgie Daudzgadu finanšu shēmas maksimālie apjomi;

| 7. | atgādina, ka, pieņemot budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, par EUR 1 435 miljoniem samazinātos uz NKI balstītās dalībvalstu iemaksas Savienības budžetā un tādējādi tiktu dāsni kompensēts to ieguldījums budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projekta finansēšanā; tādēļ uzsver, ka šos abus dokumentus ir paredzēts pieņemt vienlaicīgi, jo no politiskā viedokļa tie savstarpēji ir cieši saistīti; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka, pieņemot budžeta grozījuma Nr. 3/2015 projektu, par EUR 1 435 miljoniem samazinātos uz NKI balstītās dalībvalstu iemaksas Savienības budžetā un tādējādi tiktu dāsni kompensēts to ieguldījums budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projekta finansēšanā; tādēļ uzsver, ka šos abus dokumentus ir paredzēts pieņemt vienlaicīgi, jo no politiskā viedokļa tie savstarpēji ir cieši saistīti;

| 8. | uzsver, ka Parlaments ir gatavs iespējami drīz pieņemt abus budžeta grozījumu projektus, kā Komisija tos iesniegusi; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Parlaments ir gatavs iespējami drīz pieņemt abus budžeta grozījumu projektus, kā Komisija tos iesniegusi;

| 9. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu; |
| --- | --- |

9.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 4/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 4/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 69, 13.3.2015.

(3)  OV L 190, 17.7.2015.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(5)  OV L 103, 22.4.2015., 1. lpp.

(6)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(7)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/166 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/166

---

P8_TA(2015)0245

ES Solidaritātes fonda izmantošana — plūdi Rumānijā, Bulgārijā un Itālijā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 11. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (plūdi Rumānijā, Bulgārijā un Itālijā) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD))

(2017/C 265/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0162 – C8-0094/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0162 – C8-0094/2015),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3), un jo īpaši tā 11. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3), un jo īpaši tā 11. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0211/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0211/2015),

| 1. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par ES Solidaritātes fonda izmantošanu (plūdi Rumānijā, Bulgārijā un Itālijā)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2015/1180.)

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/167

---

P8_TA(2015)0247

Budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projekts — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu, III iedaļa — Komisija, kas pievienots priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD))

(2017/C 265/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2),

| — | ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 13. janvārī (COM(2015)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 13. janvārī (COM(2015)0011),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 26. jūnijā un tajā pašā dienā nosūtīja Eiropas Parlamentam (09876/2015 – C8-0172/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 26. jūnijā un tajā pašā dienā nosūtīja Eiropas Parlamentam (09876/2015 – C8-0172/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0221/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0221/2015),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projekta mērķis ir veikt vajadzīgās izmaiņas budžeta nomenklatūrā atbilstoši likumdevēju vienošanās par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un nodrošināt vajadzīgo pārdali EUR 1 360 miljonu apmērā saistību apropriācijās un EUR 10 miljonu apmērā maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projekta mērķis ir veikt vajadzīgās izmaiņas budžeta nomenklatūrā atbilstoši likumdevēju vienošanās par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un nodrošināt vajadzīgo pārdali EUR 1 360 miljonu apmērā saistību apropriācijās un EUR 10 miljonu apmērā maksājumu apropriācijās;

| B. | tā kā ES garantijas fonds EUR 1 350 miljonu apmērā 2015. gadā tiek finansēts, pārdalot saistību apropriācijas no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EUR 790 miljoni), programmas “Apvārsnis 2020” (EUR 70 miljoni) un ITER projekta (EUR 490 miljoni); |
| --- | --- |

B.

tā kā ES garantijas fonds EUR 1 350 miljonu apmērā 2015. gadā tiek finansēts, pārdalot saistību apropriācijas no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EUR 790 miljoni), programmas “Apvārsnis 2020” (EUR 70 miljoni) un ITER projekta (EUR 490 miljoni);

| C. | tā kā Komisija samazinājumu ITER projektam ir paredzējusi kompensēt ar līdzvērtīgu palielinājumu laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija samazinājumu ITER projektam ir paredzējusi kompensēt ar līdzvērtīgu palielinājumu laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam;

| D. | tā kā EUR 10 miljoni gan saistību, gan maksājumu apropriācijās Eiropas Investīciju konsultāciju centram tiek piešķirti, līdzekļus pārdalot tikai no ITER projekta (budžeta pozīcija 08 04 01 02); |
| --- | --- |

D.

tā kā EUR 10 miljoni gan saistību, gan maksājumu apropriācijās Eiropas Investīciju konsultāciju centram tiek piešķirti, līdzekļus pārdalot tikai no ITER projekta (budžeta pozīcija 08 04 01 02);

| E. | tā kā visas papildu saistību un maksājumu apropriācijas, kas paredzētas ESIF īstenošanai, ir pilnībā pārdalītas, līdz ar to 2015. gada budžeta kopējais saistību un maksājumu apropriāciju apmērs paliek nemainīgs, |
| --- | --- |

E.

tā kā visas papildu saistību un maksājumu apropriācijas, kas paredzētas ESIF īstenošanai, ir pilnībā pārdalītas, līdz ar to 2015. gada budžeta kopējais saistību un maksājumu apropriāciju apmērs paliek nemainīgs,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz to; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz to;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka bija iespējams rast vienošanos par ESIF, jo visas iestādes bija apņēmušās panākt, ka to var sākt īstenot cik vien iespējams drīz; lai gan sarunu iznākums ir labāks nekā Komisijas sākotnējais priekšlikums, tomēr pauž nožēlu par negatīvo ietekmi uz programmu “Apvārsnis 2020” un EISI; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka bija iespējams rast vienošanos par ESIF, jo visas iestādes bija apņēmušās panākt, ka to var sākt īstenot cik vien iespējams drīz; lai gan sarunu iznākums ir labāks nekā Komisijas sākotnējais priekšlikums, tomēr pauž nožēlu par negatīvo ietekmi uz programmu “Apvārsnis 2020” un EISI;

| 3. | atgādina par Savienības budžeta uzdevumu pievienotās vērtības radīšanā, apvienojot līdzekļus un nodrošinot lielu sinerģiju starp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un ESIF, vienlaikus sekmējot Savienības ieguldījumu pastiprinošo ietekmi; atbalsta privātā un publiskā finansējuma papildu avotu izmantošanu, lai finansētu ieguldījumus Eiropas līmeņa mērķu īstenošanai, jo īpaši pievēršoties pārrobežu mēroga problēmām tādās jomās kā enerģētika, vide un transporta infrastruktūra; |
| --- | --- |

3.

atgādina par Savienības budžeta uzdevumu pievienotās vērtības radīšanā, apvienojot līdzekļus un nodrošinot lielu sinerģiju starp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un ESIF, vienlaikus sekmējot Savienības ieguldījumu pastiprinošo ietekmi; atbalsta privātā un publiskā finansējuma papildu avotu izmantošanu, lai finansētu ieguldījumus Eiropas līmeņa mērķu īstenošanai, jo īpaši pievēršoties pārrobežu mēroga problēmām tādās jomās kā enerģētika, vide un transporta infrastruktūra;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu tiks papildus piešķirti EUR 1 000 miljoni, izmantojot DFS vispārējo saistību rezervi, ko veido 2014. un 2015. gada budžetā pāri palikušās rezerves, tādējādi mazāk līdzekļu tiks pārdalīts no EISI un programmas “Apvārsnis 2020”; atgādina, ka saskaņā ar DFS regulas 14. pantu līdzekļi, kas ir DFS vispārējā saistību rezervē, būs pieejami tikai no 2016. gada; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu tiks papildus piešķirti EUR 1 000 miljoni, izmantojot DFS vispārējo saistību rezervi, ko veido 2014. un 2015. gada budžetā pāri palikušās rezerves, tādējādi mazāk līdzekļu tiks pārdalīts no EISI un programmas “Apvārsnis 2020”; atgādina, ka saskaņā ar DFS regulas 14. pantu līdzekļi, kas ir DFS vispārējā saistību rezervē, būs pieejami tikai no 2016. gada;

| 5. | tomēr kopumā pauž nožēlu par līdzekļu pārdali no EISI un programmas “Apvārsnis 2020”, jo šīs programmas ir svarīgas darbvietām un izaugsmei Eiropā; tādēļ ir paredzējis šos pārdalītos līdzekļus kompensēt nākamajās ikgadējās budžeta procedūrās; |
| --- | --- |

5.

tomēr kopumā pauž nožēlu par līdzekļu pārdali no EISI un programmas “Apvārsnis 2020”, jo šīs programmas ir svarīgas darbvietām un izaugsmei Eiropā; tādēļ ir paredzējis šos pārdalītos līdzekļus kompensēt nākamajās ikgadējās budžeta procedūrās;

| 6. | norāda, ka investīcijas pētniecībā un transporta jomā ir būtiski svarīgas, lai stiprinātu Savienības budžeta nozīmi un mērķi attiecībā uz izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības stimulēšanu un virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; šajā sakarībā atgādina, ka programma “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) ir galvenās programmas budžeta 1.a izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka investīcijas pētniecībā un transporta jomā ir būtiski svarīgas, lai stiprinātu Savienības budžeta nozīmi un mērķi attiecībā uz izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības stimulēšanu un virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; šajā sakarībā atgādina, ka programma “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) ir galvenās programmas budžeta 1.a izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”;

| 7. | apliecina gatavību atbilstoši likumdevēju vienošanās par ESIF pieņemt budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu, kā Padome to grozījusi, jo Parlaments ir ieinteresēts sākt ESIF īstenot cik vien iespējams drīz; |
| --- | --- |

7.

apliecina gatavību atbilstoši likumdevēju vienošanās par ESIF pieņemt budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu, kā Padome to grozījusi, jo Parlaments ir ieinteresēts sākt ESIF īstenot cik vien iespējams drīz;

| 8. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu; |
| --- | --- |

8.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2015 projektu;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 69, 13.3.2015.

(3)  OV L 190, 17.7.2015.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(5)  OV L 103, 22.4.2015., 1. lpp.

(6)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(7)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/170

---

P8_TA(2015)0248

Budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projekts — reakcija uz migrācijas spiedienu

Eiropas Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu — reakcija uz migrācijas spiedienu (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD))

(2017/C 265/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2),

| — | ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (DFS regula),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 13. maijā (COM(2015)0241), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 13. maijā (COM(2015)0241),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 19. jūnijā un tajā pašā dienā nosūtīja Parlamentam (09768/2015 – C8-0163/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 19. jūnijā un tajā pašā dienā nosūtīja Parlamentam (09768/2015 – C8-0163/2015),

| — | ņemot vērā 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumu “Eiropas programma migrācijas jomā” (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumu “Eiropas programma migrācijas jomā” (COM(2015)0240),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0212/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0212/2015),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projekta mērķis ir palielināt migrācijas un bēgļu plūsmu pārvaldībai paredzētos Savienības resursus, ņemot vērā nesenās traģēdijas Vidusjūras reģionā un migrācijas plūsmu palielināšanos; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projekta mērķis ir palielināt migrācijas un bēgļu plūsmu pārvaldībai paredzētos Savienības resursus, ņemot vērā nesenās traģēdijas Vidusjūras reģionā un migrācijas plūsmu palielināšanos;

| B. | tā kā saistību apropriācijas tiek palielinātas par EUR 75 722 000; |
| --- | --- |

B.

tā kā saistību apropriācijas tiek palielinātas par EUR 75 722 000;

| C. | tā kā maksājumu apropriāciju palielinājums EUR 69 652 000 apmērā tiek pilnībā pārvietots no programmas Galileo, tādējādi nemainot 2015. gada budžeta kopējo maksājumu apropriāciju apmēru; |
| --- | --- |

C.

tā kā maksājumu apropriāciju palielinājums EUR 69 652 000 apmērā tiek pilnībā pārvietots no programmas Galileo, tādējādi nemainot 2015. gada budžeta kopējo maksājumu apropriāciju apmēru;

| D. | tā kā ierosinātais palielinājums Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) ir kopumā EUR 26,8 miljoni saistību un maksājumu apropriācijās un tas daļēji tiek finansēts no papildu apropriācijām, kuras iegūst, izmantojot budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu, un daļēji — no līdzekļu pārvietojuma 18 02. nodaļā (Iekšējā drošība), slēdzot vecas ar Ārējo robežu fondu saistītas lietas; |
| --- | --- |

D.

tā kā ierosinātais palielinājums Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) ir kopumā EUR 26,8 miljoni saistību un maksājumu apropriācijās un tas daļēji tiek finansēts no papildu apropriācijām, kuras iegūst, izmantojot budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu, un daļēji — no līdzekļu pārvietojuma 18 02. nodaļā (Iekšējā drošība), slēdzot vecas ar Ārējo robežu fondu saistītas lietas;

| E. | tā kā ar ārkārtas situāciju saistītais finansiālais slogs līdz šim galvenokārt ir skāris Savienības dienvidu piekrastes valstu budžetus; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar ārkārtas situāciju saistītais finansiālais slogs līdz šim galvenokārt ir skāris Savienības dienvidu piekrastes valstu budžetus;

| F. | tā kā, ņemot vērā makroekonomisko prognozi vidējam termiņam un pretrunīgās demogrāfiskās tendences Savienībā un tās kaimiņapgabalos, īpaši Rietumāfrikā un Centrālāfrikā, migrācijas uz Eiropu palielināšanos nevar uzskatīt par pārejošu parādību; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ņemot vērā makroekonomisko prognozi vidējam termiņam un pretrunīgās demogrāfiskās tendences Savienībā un tās kaimiņapgabalos, īpaši Rietumāfrikā un Centrālāfrikā, migrācijas uz Eiropu palielināšanos nevar uzskatīt par pārejošu parādību;

| G. | tā kā ar budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu tiek arī palielināts darbinieku skaits 3 aģentūrās, proti, Frontex — 16 papildu štata vietas, Eiropas Patvēruma atbalsta birojā (EASO) — 4 štata vietas un Eiropas Policijas birojā (Eiropolā) — 3 štata vietas; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu tiek arī palielināts darbinieku skaits 3 aģentūrās, proti, Frontex — 16 papildu štata vietas, Eiropas Patvēruma atbalsta birojā (EASO) — 4 štata vietas un Eiropas Policijas birojā (Eiropolā) — 3 štata vietas;

| H. | tā kā migrācijas plūsmas, ja tās netiek efektīvi un laicīgi pārvaldītas, var radīt ievērojamas izmaksas citās politikas jomās, |
| --- | --- |

H.

tā kā migrācijas plūsmas, ja tās netiek efektīvi un laicīgi pārvaldītas, var radīt ievērojamas izmaksas citās politikas jomās,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz to; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu un Padomes nostāju attiecībā uz to;

| 2. | atzinīgi vērtē visu iestāžu gatavību palielināt budžeta apropriācijas, kas saistītas ar migrāciju un patvērumu, ņemot vērā acīmredzamo un steidzamo nepieciešamību; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē visu iestāžu gatavību palielināt budžeta apropriācijas, kas saistītas ar migrāciju un patvērumu, ņemot vērā acīmredzamo un steidzamo nepieciešamību;

| 3. | atgādina, ka Parlaments jau 2015. gada budžeta lasījumā 2014. gada oktobrī prasīja ievērojami lielākas apropriācijas šajās budžeta pozīcijās un papildu darbiniekus attiecīgajām aģentūrām; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka Parlaments jau 2015. gada budžeta lasījumā 2014. gada oktobrī prasīja ievērojami lielākas apropriācijas šajās budžeta pozīcijās un papildu darbiniekus attiecīgajām aģentūrām;

| 4. | tomēr pauž nožēlu par budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektā ierosināto ierobežoto palielinājumu, kas neatbilst faktiskajām vajadzībām, ņemot vērā pašreizējo krīzi Vidusjūras reģionā un tās iespējamo padziļināšanos, aizvien lielāko risku, ka pieaugs bēgļu skaits no Ukrainas, kā arī nepieciešamību risināt ar migrāciju saistītās problēmas kopumā; tomēr uzsver, ka ir stingri jākontrolē, kur šie līdzekļi nonāk, un līdz ar to ir vajadzīga lielāka pārredzamība attiecībā uz līgumu un apakšlīgumu slēgšanas procedūrām, ņemot vērā dažādās izmeklēšanas par nopietniem pārkāpumiem, kas atklāti dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.

tomēr pauž nožēlu par budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektā ierosināto ierobežoto palielinājumu, kas neatbilst faktiskajām vajadzībām, ņemot vērā pašreizējo krīzi Vidusjūras reģionā un tās iespējamo padziļināšanos, aizvien lielāko risku, ka pieaugs bēgļu skaits no Ukrainas, kā arī nepieciešamību risināt ar migrāciju saistītās problēmas kopumā; tomēr uzsver, ka ir stingri jākontrolē, kur šie līdzekļi nonāk, un līdz ar to ir vajadzīga lielāka pārredzamība attiecībā uz līgumu un apakšlīgumu slēgšanas procedūrām, ņemot vērā dažādās izmeklēšanas par nopietniem pārkāpumiem, kas atklāti dalībvalstīs;

| 5. | pauž nožēlu par dalībvalstu nevienprātību Padomē, kas radusies saistībā ar Komisijas priekšlikumu, kurš iekļauts Eiropas programmā migrācijas jomā; atgādina — ņemot vērā migrācijas raksturu, ārkārtas situācijas efektīvāk var risināt Savienības līmenī; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par dalībvalstu nevienprātību Padomē, kas radusies saistībā ar Komisijas priekšlikumu, kurš iekļauts Eiropas programmā migrācijas jomā; atgādina — ņemot vērā migrācijas raksturu, ārkārtas situācijas efektīvāk var risināt Savienības līmenī;

| 6. | uzskata, ka nevajadzētu samazināt iesaistīto aģentūru darbinieku skaitu vai pārcelt tos citā amatā; uzskata, ka šīm aģentūrām ir jāsadala darbinieki tā, lai tiktu galā ar pienākumiem, kuru apjoms arvien palielinās; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka nevajadzētu samazināt iesaistīto aģentūru darbinieku skaitu vai pārcelt tos citā amatā; uzskata, ka šīm aģentūrām ir jāsadala darbinieki tā, lai tiktu galā ar pienākumiem, kuru apjoms arvien palielinās;

| 7. | uzsver — ņemot vērā lielo skaitu ierašanās gadījumu Savienības dienvidu piekrastē, aizvien lielāko lomu, kas EASO jāuzņemas patvēruma jautājumu pārvaldībā un nepārprotamo prasību agrāk piešķirt līdzekļus, lai uzlabotu uzņemšanas apstākļus, priekšlikums palielināt EASO darbinieku skaitu tikai par 4 darbiniekiem nenoliedzami neatbilst vajadzībām; tāpēc prasa 2016. gadā paredzēt EASO pienācīgus cilvēkresursus un finansējumu, lai tas varētu efektīvi pildīt savus uzdevumus un īstenot savas operācijas; |
| --- | --- |

7.

uzsver — ņemot vērā lielo skaitu ierašanās gadījumu Savienības dienvidu piekrastē, aizvien lielāko lomu, kas EASO jāuzņemas patvēruma jautājumu pārvaldībā un nepārprotamo prasību agrāk piešķirt līdzekļus, lai uzlabotu uzņemšanas apstākļus, priekšlikums palielināt EASO darbinieku skaitu tikai par 4 darbiniekiem nenoliedzami neatbilst vajadzībām; tāpēc prasa 2016. gadā paredzēt EASO pienācīgus cilvēkresursus un finansējumu, lai tas varētu efektīvi pildīt savus uzdevumus un īstenot savas operācijas;

| 8. | uzskata, ka Komisijai būtu detalizēti jāizvērtē ietekme uz budžetu un papildu uzdevumi, ko rada pasākumi, kuri ES programmā migrācijas jomā un ES programmā drošības jomā ierosināti saistībā ar Eiropolu, lai Eiropas Parlaments un Padome varētu atbilstoši pielāgot Eiropolam vajadzīgo budžetu un darbiniekus; uzsver Eiropola nozīmi pārrobežu atbalstā dalībvalstīm un informācijas apmaiņā; uzsver, ka 2016. gadā ir jānodrošina Eiropolam pienācīgs finansējums un cilvēkresursi, lai tas varētu efektīvi pildīt savus uzdevumus un īstenot savas operācijas; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka Komisijai būtu detalizēti jāizvērtē ietekme uz budžetu un papildu uzdevumi, ko rada pasākumi, kuri ES programmā migrācijas jomā un ES programmā drošības jomā ierosināti saistībā ar Eiropolu, lai Eiropas Parlaments un Padome varētu atbilstoši pielāgot Eiropolam vajadzīgo budžetu un darbiniekus; uzsver Eiropola nozīmi pārrobežu atbalstā dalībvalstīm un informācijas apmaiņā; uzsver, ka 2016. gadā ir jānodrošina Eiropolam pienācīgs finansējums un cilvēkresursi, lai tas varētu efektīvi pildīt savus uzdevumus un īstenot savas operācijas;

| 9. | aicina Komisiju saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšanu veikt pēc iespējas precīzāku novērtējumu par Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda vajadzībām līdz 2020. gadam; aicina Komisiju pēc finanšu plāna pārskatīšanas iesniegt priekšlikumu par atbilstošu palielinājumu un, ja nepieciešams, koriģēt līdzekļu sadalījumu starp dažādām programmām un fonda izmantošanas metodes; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšanu veikt pēc iespējas precīzāku novērtējumu par Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda vajadzībām līdz 2020. gadam; aicina Komisiju pēc finanšu plāna pārskatīšanas iesniegt priekšlikumu par atbilstošu palielinājumu un, ja nepieciešams, koriģēt līdzekļu sadalījumu starp dažādām programmām un fonda izmantošanas metodes;

| 10. | pauž nodomu mainīt Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda budžeta nomenklatūru saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 516/2014 (8) norādīto, lai veicinātu pārredzamību un uzlabotu kontroli pār to, kā gada apropriācijas tiek sadalītas programmām un kā tiek izmantots fonds; |
| --- | --- |

10.

pauž nodomu mainīt Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda budžeta nomenklatūru saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 516/2014 (8) norādīto, lai veicinātu pārredzamību un uzlabotu kontroli pār to, kā gada apropriācijas tiek sadalītas programmām un kā tiek izmantots fonds;

| 11. | turklāt norāda, ka budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektā nav paredzēts iekļaut 2015. gada budžetā papildu maksājumu apropriācijas, bet gan kārtējo reizi tiek veikta jau piešķirtu resursu pārdalīšana; |
| --- | --- |

11.

turklāt norāda, ka budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektā nav paredzēts iekļaut 2015. gada budžetā papildu maksājumu apropriācijas, bet gan kārtējo reizi tiek veikta jau piešķirtu resursu pārdalīšana;

| 12. | uzstāj, ka līdzekļu pārdali no Galileo ir pienācīgi jākompensē 2016. gada budžetā; |
| --- | --- |

12.

uzstāj, ka līdzekļu pārdali no Galileo ir pienācīgi jākompensē 2016. gada budžetā;

| 13. | tomēr apstiprina gatavību pēc iespējas drīzāk pieņemt Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu, ņemot vērā situācijas steidzamību; |
| --- | --- |

13.

tomēr apstiprina gatavību pēc iespējas drīzāk pieņemt Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu, ņemot vērā situācijas steidzamību;

| 14. | tādēļ apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu; |
| --- | --- |

14.

tādēļ apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2015 projektu;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 5/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 5/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 69, 13.3.2015.

(3)  OV L 190, 17.7.2015.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(5)  OV L 103, 22.4.2015., 1. lpp.

(6)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0176.

(8)  Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 516/2014 kopējais finansējums, kas Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam paredzēts laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, ir EUR 3 137 miljoni. Šī summa tiek sadalīta šādi:

| a) | EUR 2 392 miljoni valsts programmām (19. pants); |
| --- | --- |

a)

EUR 2 392 miljoni valsts programmām (19. pants);

| b) | EUR 360 miljoni II pielikumā uzskaitītām konkrētām darbībām (16. pants), pārvietošanas programmām (17. pants), pārsūtīšanai (18. pants); |
| --- | --- |

b)

EUR 360 miljoni II pielikumā uzskaitītām konkrētām darbībām (16. pants), pārvietošanas programmām (17. pants), pārsūtīšanai (18. pants);

| c) | EUR 385 miljoni Savienības darbībām (20. pants), ārkārtas palīdzībai (21. pants), Eiropas migrācijas tīklam (22. pants), tehniskajai palīdzībai (23. pants). |
| --- | --- |

c)

EUR 385 miljoni Savienības darbībām (20. pants), ārkārtas palīdzībai (21. pants), Eiropas migrācijas tīklam (22. pants), tehniskajai palīdzībai (23. pants).

Pašreizējā budžeta nomenklatūra nekādi neatbilst šādam sadalījumam.

---

Trešdiena, 2015. gada 8. jūlija

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/173

---

P8_TA(2015)0253

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (protokols, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos) ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 265/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05548/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05548/2014),

| — | ņemot vērā projektu protokolam Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05547/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu protokolam Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05547/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta i) punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0127/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta i) punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0127/2014),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0188/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0188/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/174

---

P8_TA(2015)0254

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Serbiju (protokols, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos) ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 265/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06682/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06682/2014),

| — | ņemot vērā projektu protokolam par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06681/2014) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu protokolam par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06681/2014)

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta i) punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0098/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta i) punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0098/2014),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0189/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0189/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Serbijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Serbijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/175 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/175

---

P8_TA(2015)0255

Sadarbība ar Indiju zinātnes un tehnoloģijas jautājumos — nolīguma pagarināšana ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai pagarinātu Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 265/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai pagarinātu Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (05872/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai pagarinātu Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (05872/2015),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Lēmumu 2002/648/EK par Zinātniski tehniskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Lēmumu 2002/648/EK par Zinātniski tehniskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C8-0074/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C8-0074/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, 108. panta 7. punktu un 50. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, 108. panta 7. punktu un 50. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0179/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0179/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma pagarināšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma pagarināšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Indijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Indijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV L 213, 9.8.2002., 29. lpp.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/176 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/176

---

P8_TA(2015)0256

Zinātniskā un tehnoloģiskā sadarbība ar Fēru Salām — “Apvārsnis 2020” ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Fēru Salām, ar ko Fēru Salas iesaista pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 265/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05660/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05660/2015),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Fēru Salām, ar ko Fēru Salas iesaista pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (14014/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Fēru Salām, ar ko Fēru Salas iesaista pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (14014/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C8-0057/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, 108. panta 7. punktu un 50. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, 108. panta 7. punktu un 50. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0180/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0180/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Fēru Salu valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Fēru Salu valdībai un parlamentam.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/177 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/177

---

P8_TA(2015)0257

Akcionāru ilgtermiņa iesaistīšana un paziņojums par korporatīvo pārvaldību ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 265/35)

[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2015/...

ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu, Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem, un Direktīvu 2004/109/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 50. un 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/36/EK (3) nosaka prasības attiecībā uz akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu, kuras viņiem piešķir balsstiesīgās akcijas, saistībā ar to uzņēmumu kopsapulcēm, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū, kas atrodas vai darbojas dalībvalstī. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/36/EK (3) nosaka prasības attiecībā uz akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu, kuras viņiem piešķir balsstiesīgās akcijas, saistībā ar to uzņēmumu kopsapulcēm, kuru juridiskā adrese ir dalībvalstī un kuru akcijas atļauts tirgot regulētā tirgū, kas atrodas vai darbojas dalībvalstī.

| (2) | Kaut gan akcionāriem nepieder korporācijas, kas ir atsevišķi tiesību subjekti, kurus akcionāri nekontrolē pilnībā, bet viņiem ir svarīga loma šo korporāciju pārvaldībā.
  Finanšu krīze ir atklājusi, ka akcionāri daudzos gadījumos atbalsta vadītāju pārmērīga īstermiņa riska uzņemšanos. Turklāt ▌pašreizējais “uzraudzības” līmenis attiecībā uz institucionālo ieguldītāju un aktīvu pārvaldītāju iesaistīšanos
  ieguldījumu saņēmēju uzņēmumos
  bieži ir nepietiekams un
  pārāk orientēts uz īstermiņa peļņu
  , kas
  noved
  pie biržu sarakstos iekļautu uzņēmumu neoptimālas korporatīvās pārvaldības un darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

(2)

Kaut gan akcionāriem nepieder korporācijas, kas ir atsevišķi tiesību subjekti, kurus akcionāri nekontrolē pilnībā, bet viņiem ir svarīga loma šo korporāciju pārvaldībā.
  Finanšu krīze ir atklājusi, ka akcionāri daudzos gadījumos atbalsta vadītāju pārmērīga īstermiņa riska uzņemšanos. Turklāt ▌pašreizējais “uzraudzības” līmenis attiecībā uz institucionālo ieguldītāju un aktīvu pārvaldītāju iesaistīšanos
  ieguldījumu saņēmēju uzņēmumos
  bieži ir nepietiekams un
  pārāk orientēts uz īstermiņa peļņu
  , kas
  noved
  pie biržu sarakstos iekļautu uzņēmumu neoptimālas korporatīvās pārvaldības un darbības rezultātiem.

| (2a) | Ieinteresēto personu plašāka iesaistīšana uzņēmumu korporatīvajā pārvaldībā ir viena no svirām, kas var palīdzēt uzlabot šo uzņēmumu finanšu un nefinanšu darbības rezultātus. Tomēr tā kā akcionāru tiesības nav vienīgais ilgtermiņa faktors, kas jāņem vērā korporatīvajā pārvaldībā, tās jāpapildina ar papildu pasākumiem nolūkā nodrošināt visu ieinteresēto personu, jo īpaši darbinieku, vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības, plašāku iesaistīšanos. |
| --- | --- |

(2a)

Ieinteresēto personu plašāka iesaistīšana uzņēmumu korporatīvajā pārvaldībā ir viena no svirām, kas var palīdzēt uzlabot šo uzņēmumu finanšu un nefinanšu darbības rezultātus. Tomēr tā kā akcionāru tiesības nav vienīgais ilgtermiņa faktors, kas jāņem vērā korporatīvajā pārvaldībā, tās jāpapildina ar papildu pasākumiem nolūkā nodrošināt visu ieinteresēto personu, jo īpaši darbinieku, vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības, plašāku iesaistīšanos.

| (3) | Rīcības plānā par Eiropas uzņēmējdarbības tiesībām un korporatīvo vadību Komisija paziņoja par vairākiem pasākumiem korporatīvās pārvaldības jomā, jo īpaši nolūkā veicināt akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanu un uzlabot pārredzamību starp uzņēmumiem un ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(3)

Rīcības plānā par Eiropas uzņēmējdarbības tiesībām un korporatīvo vadību Komisija paziņoja par vairākiem pasākumiem korporatīvās pārvaldības jomā, jo īpaši nolūkā veicināt akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanu un uzlabot pārredzamību starp uzņēmumiem un ieguldītājiem.

| (4) | Lai vēl vairāk veicinātu akcionāru tiesību izmantošanu un iesaistīšanu starp biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem un akcionāriem, biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem vajadzētu būt
  tiesībām
  identificēt savus akcionārus un tieši sazināties ar viņiem. Tāpēc
  nolūkā uzlabot pārredzamību un dialogu
  šajā direktīvā būtu jāparedz satvars, lai nodrošinātu, ka akcionārus var identificēt. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(4)

Lai vēl vairāk veicinātu akcionāru tiesību izmantošanu un iesaistīšanu starp biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem un akcionāriem, biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem vajadzētu būt
  tiesībām
  identificēt savus akcionārus un tieši sazināties ar viņiem. Tāpēc
  nolūkā uzlabot pārredzamību un dialogu
  šajā direktīvā būtu jāparedz satvars, lai nodrošinātu, ka akcionārus var identificēt. [Gr. 29]

| (5) | Akcionāru tiesību efektīva izmantošana lielā mērā ir atkarīga no to starpnieku ķēdes efektivitātes, kuri tur vērtspapīru kontus akcionāriem, īpaši pārrobežu kontekstā. Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot informācijas nosūtīšanu, ko veic starpnieki, izmantojot vērtspapīru turējumu ķēdi, lai veicinātu akcionāru tiesību izmantošanu. |
| --- | --- |

(5)

Akcionāru tiesību efektīva izmantošana lielā mērā ir atkarīga no to starpnieku ķēdes efektivitātes, kuri tur vērtspapīru kontus akcionāriem, īpaši pārrobežu kontekstā. Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot informācijas nosūtīšanu, ko veic starpnieki, izmantojot vērtspapīru turējumu ķēdi, lai veicinātu akcionāru tiesību izmantošanu.

| (6) | Ņemot vērā starpnieku nozīmīgo lomu, viņiem būtu jānosaka pienākums veicināt akcionāru tiesību izmantošanu, ▌ja
  akcionāri vēlas
  izmantot šīs tiesības paši vai iecelt trešo personu to darīt. Ja
  akcionāri
  nevēlas izmantot tiesības
  paši
  un ir iecēluši starpnieku kā trešo personu, starpniekam būtu jāuzliek pienākums izmantot šīs tiesības saskaņā ar
  akcionāru
  viennozīmīgu atļauju un rīkojumu un
  viņu
  labā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā starpnieku nozīmīgo lomu, viņiem būtu jānosaka pienākums veicināt akcionāru tiesību izmantošanu, ▌ja
  akcionāri vēlas
  izmantot šīs tiesības paši vai iecelt trešo personu to darīt. Ja
  akcionāri
  nevēlas izmantot tiesības
  paši
  un ir iecēluši starpnieku kā trešo personu, starpniekam būtu jāuzliek pienākums izmantot šīs tiesības saskaņā ar
  akcionāru
  viennozīmīgu atļauju un rīkojumu un
  viņu
  labā.

| (7) | Lai veicinātu kapitāla ieguldījumus visā Savienībā un ar akcijām saistīto tiesību izmantošanu, šai direktīvai būtu
  jānodrošina augsta pārredzamības pakāpe attiecībā uz izmaksām par šādu starpnieku sniegtajiem pakalpojumiem
  . Lai novērstu pārrobežu pretstatā iekšzemes akciju turējumu cenu diskrimināciju
  , jebkādas atšķirības iekasētajās izmaksās starp tiesību iekšzemes un pārrobežu izmantošanu būtu pienācīgi jāpamato un tām jāatspoguļo to izmaksu faktiskā variācija, kuras radušās par starpnieku sniegtajiem pakalpojumiem
  . Trešo valstu starpniekiem, kas ir nodibinājuši filiāli Savienībā, būtu jāattiecina noteikumi par akcionāru identifikāciju, informācijas nosūtīšanu, akcionāru tiesību veicināšanu un
  izmaksu
  pārredzamību, lai nodrošinātu to noteikumu efektīvu piemērošanu, kas attiecas uz akcijām, ko tur šādi starpnieki. |
| --- | --- |

(7)

Lai veicinātu kapitāla ieguldījumus visā Savienībā un ar akcijām saistīto tiesību izmantošanu, šai direktīvai būtu
  jānodrošina augsta pārredzamības pakāpe attiecībā uz izmaksām par šādu starpnieku sniegtajiem pakalpojumiem
  . Lai novērstu pārrobežu pretstatā iekšzemes akciju turējumu cenu diskrimināciju
  , jebkādas atšķirības iekasētajās izmaksās starp tiesību iekšzemes un pārrobežu izmantošanu būtu pienācīgi jāpamato un tām jāatspoguļo to izmaksu faktiskā variācija, kuras radušās par starpnieku sniegtajiem pakalpojumiem
  . Trešo valstu starpniekiem, kas ir nodibinājuši filiāli Savienībā, būtu jāattiecina noteikumi par akcionāru identifikāciju, informācijas nosūtīšanu, akcionāru tiesību veicināšanu un
  izmaksu
  pārredzamību, lai nodrošinātu to noteikumu efektīvu piemērošanu, kas attiecas uz akcijām, ko tur šādi starpnieki.

| (8) | Efektīva un ilgtspējīga akcionāru iesaistīšana ir biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu korporatīvās pārvaldības
  būtisks elements
  ; šis modelis ir atkarīgs no kontroles un līdzsvara starp dažādām iestādēm un dažādām ieinteresētajām personām.
  Ieinteresēto personu, jo īpaši darbinieku, pienācīga iesaistīšanās ir uzskatāma par ārkārtīgi svarīgu elementu līdzsvarota Eiropas mēroga korporatīvās pārvaldības satvara izstrādē. |
| --- | --- |

(8)

Efektīva un ilgtspējīga akcionāru iesaistīšana ir biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu korporatīvās pārvaldības
  būtisks elements
  ; šis modelis ir atkarīgs no kontroles un līdzsvara starp dažādām iestādēm un dažādām ieinteresētajām personām.
  Ieinteresēto personu, jo īpaši darbinieku, pienācīga iesaistīšanās ir uzskatāma par ārkārtīgi svarīgu elementu līdzsvarota Eiropas mēroga korporatīvās pārvaldības satvara izstrādē.

| (9) | Institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji
  bieži
  ir biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu svarīgi akcionāri Savienībā, un tāpēc viņiem var būt
  nozīmīga
  loma šo uzņēmumu korporatīvajā pārvaldībā, bet plašākā mērogā arī attiecībā uz šo uzņēmumu stratēģiju un ilgtermiņa darbības rezultātiem. Tomēr pēdējo gadu pieredze liecina, ka institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji bieži nav
  pienācīgi
  iesaistīti uzņēmumos, kuros viņi tur akcijas, un ▌ka kapitāla tirgi
  bieži
  rada spēcīgu spiedienu uz uzņēmumiem darboties galvenokārt īstermiņā, kas
  pakļauj riskam uzņēmumu ilgtermiņa finanšu un nefinanšu darbības rezultātus un papildus citām negatīvām sekām noved pie
  neoptimāla ieguldījumu līmeņa, piemēram, pētniecībā un attīstībā, tādējādi kaitējot uzņēmumu ilgtermiņa darbības rezultātiem ▌. |
| --- | --- |

(9)

Institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji
  bieži
  ir biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu svarīgi akcionāri Savienībā, un tāpēc viņiem var būt
  nozīmīga
  loma šo uzņēmumu korporatīvajā pārvaldībā, bet plašākā mērogā arī attiecībā uz šo uzņēmumu stratēģiju un ilgtermiņa darbības rezultātiem. Tomēr pēdējo gadu pieredze liecina, ka institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji bieži nav
  pienācīgi
  iesaistīti uzņēmumos, kuros viņi tur akcijas, un ▌ka kapitāla tirgi
  bieži
  rada spēcīgu spiedienu uz uzņēmumiem darboties galvenokārt īstermiņā, kas
  pakļauj riskam uzņēmumu ilgtermiņa finanšu un nefinanšu darbības rezultātus un papildus citām negatīvām sekām noved pie
  neoptimāla ieguldījumu līmeņa, piemēram, pētniecībā un attīstībā, tādējādi kaitējot uzņēmumu ilgtermiņa darbības rezultātiem ▌.

| (10) | Institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji bieži nav pārredzami attiecībā uz ieguldījumu stratēģijām un viņu iesaistīšanas politiku, tās īstenošanu
  un rezultātiem
  . Šādas informācijas publiskošana labvēlīgi
  ietekmētu
  ieguldītāju izpratni, ļautu galīgajiem saņēmējiem, piemēram, turpmākajiem pensionāriem, optimizēt lēmumus par ieguldījumiem, veicinātu ieguldītāju un viņu akcionāru dialogu,
  uzlabotu
  akcionāru iesaistīšanu un stiprinātu uzņēmumu pārskatatbildību pret
  ieinteresētajām personām un
  pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

(10)

Institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji bieži nav pārredzami attiecībā uz ieguldījumu stratēģijām un viņu iesaistīšanas politiku, tās īstenošanu
  un rezultātiem
  . Šādas informācijas publiskošana labvēlīgi
  ietekmētu
  ieguldītāju izpratni, ļautu galīgajiem saņēmējiem, piemēram, turpmākajiem pensionāriem, optimizēt lēmumus par ieguldījumiem, veicinātu ieguldītāju un viņu akcionāru dialogu,
  uzlabotu
  akcionāru iesaistīšanu un stiprinātu uzņēmumu pārskatatbildību pret
  ieinteresētajām personām un
  pilsonisko sabiedrību.

| (11) | Tāpēc institucionālajiem ieguldītājiem un aktīvu pārvaldītājiem būtu jāizstrādā politika par akcionāru iesaistīšanu, kas cita starpā nosaka, kā viņi akcionāru iesaistīšanu integrē savā ieguldījumu stratēģijā, uzrauga ieguldījumu saņēmējus uzņēmumus,
  tostarp viņu sociālos un vides riskus
  , veic dialogu ar ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem
  un ieinteresētajām personām
  un izmanto balsstiesības. Tādā iesaistīšanas politikā būtu jāietver politikas nostādnes, lai novērstu faktiskus vai iespējamus interešu konfliktus, piemēram, institucionālā ieguldītāja vai aktīvu pārvaldītāja finanšu pakalpojumu sniegšanu. Šī politika, tās īstenošana un tās rezultāti būtu katru gadu
  jāpublisko un jānosūta institucionālo ieguldītāju klientiem
  . Ja institucionālie ieguldītāji vai aktīvu pārvaldītāji nolemj neizstrādāt iesaistīšanas politiku un/vai nolemj neatklāt tās īstenošanu un rezultātus, viņi par to sniedz skaidru un pamatotu paskaidrojumu. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc institucionālajiem ieguldītājiem un aktīvu pārvaldītājiem būtu jāizstrādā politika par akcionāru iesaistīšanu, kas cita starpā nosaka, kā viņi akcionāru iesaistīšanu integrē savā ieguldījumu stratēģijā, uzrauga ieguldījumu saņēmējus uzņēmumus,
  tostarp viņu sociālos un vides riskus
  , veic dialogu ar ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem
  un ieinteresētajām personām
  un izmanto balsstiesības. Tādā iesaistīšanas politikā būtu jāietver politikas nostādnes, lai novērstu faktiskus vai iespējamus interešu konfliktus, piemēram, institucionālā ieguldītāja vai aktīvu pārvaldītāja finanšu pakalpojumu sniegšanu. Šī politika, tās īstenošana un tās rezultāti būtu katru gadu
  jāpublisko un jānosūta institucionālo ieguldītāju klientiem
  . Ja institucionālie ieguldītāji vai aktīvu pārvaldītāji nolemj neizstrādāt iesaistīšanas politiku un/vai nolemj neatklāt tās īstenošanu un rezultātus, viņi par to sniedz skaidru un pamatotu paskaidrojumu.

| (12) | Institucionālajiem ieguldītājiem katru gadu būtu jāpublisko tas, kā viņu ▌ieguldījumu stratēģija ir saskaņota ar viņu saistību profilu un ilgumu un kā tā veicina viņu aktīvu vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātus. Ja viņi izmanto aktīvu pārvaldītājus, vai nu ar diskrecionāriem pilnvarojumiem, kas saistīti ar aktīvu pārvaldību atsevišķi, vai apvienojot līdzekļus, viņiem būtu jāpublisko ar aktīvu pārvaldītāju noslēgtās vienošanās galvenie elementi par vairākiem jautājumiem, piemēram, vai tā stimulē aktīvu pārvaldītāju saskaņot savu ieguldījumu stratēģiju un lēmumus ar institucionālā ieguldītāja saistību profilu un ilgumu, vai tā stimulē aktīvu pārvaldītāju pieņemt lēmumus par ieguldījumiem, pamatojoties uz uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rādītājiem un iesaistīties uzņēmumos, kā tā novērtē aktīvu pārvaldītāju darbības rezultātus, atlīdzības struktūru par aktīvu pārvaldības pakalpojumiem un portfeļa mērķapgrozījumu. Tas veicinātu pienācīgu interešu saskaņošanu starp institucionālo ieguldītāju galasaņēmējiem, aktīvu pārvaldītājiem un ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem un, iespējams, ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju izstrādi un ilgtermiņa attiecības ar ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem, kas ietver akcionāru iesaistīšanu. |
| --- | --- |

(12)

Institucionālajiem ieguldītājiem katru gadu būtu jāpublisko tas, kā viņu ▌ieguldījumu stratēģija ir saskaņota ar viņu saistību profilu un ilgumu un kā tā veicina viņu aktīvu vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātus. Ja viņi izmanto aktīvu pārvaldītājus, vai nu ar diskrecionāriem pilnvarojumiem, kas saistīti ar aktīvu pārvaldību atsevišķi, vai apvienojot līdzekļus, viņiem būtu jāpublisko ar aktīvu pārvaldītāju noslēgtās vienošanās galvenie elementi par vairākiem jautājumiem, piemēram, vai tā stimulē aktīvu pārvaldītāju saskaņot savu ieguldījumu stratēģiju un lēmumus ar institucionālā ieguldītāja saistību profilu un ilgumu, vai tā stimulē aktīvu pārvaldītāju pieņemt lēmumus par ieguldījumiem, pamatojoties uz uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rādītājiem un iesaistīties uzņēmumos, kā tā novērtē aktīvu pārvaldītāju darbības rezultātus, atlīdzības struktūru par aktīvu pārvaldības pakalpojumiem un portfeļa mērķapgrozījumu. Tas veicinātu pienācīgu interešu saskaņošanu starp institucionālo ieguldītāju galasaņēmējiem, aktīvu pārvaldītājiem un ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem un, iespējams, ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju izstrādi un ilgtermiņa attiecības ar ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem, kas ietver akcionāru iesaistīšanu.

| (13) | Aktīvu pārvaldītājiem būtu jāpublisko informācija par to, kā viņu ieguldījumu stratēģija un tās īstenošana ir saskaņā ar aktīvu pārvaldības vienošanos un kā ieguldījumu stratēģija un lēmumi veicina institucionālā ieguldītāja aktīvu vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātus. Turklāt aktīvu pārvaldītājiem būtu
  jāpublisko portfeļa apgrozījums
  un tas, vai viņi pieņem ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz vērtējumiem par ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātiem, ▌un vai viņi izmanto pilnvarotos padomdevējus savu iesaistīšanas darbību nolūkā.
  Aktīvu pārvaldītājiem papildus tieši institucionālajiem ieguldītājiem ir jāatklāj informācija, ietverot informāciju par portfeļa sastāvu, portfeļa apgrozījuma izmaksām un interešu konfliktiem, kas ir radušies, un par to, kā šie interešu konflikti ir atrisināti.
  Šī informācija ļautu institucionālajiem ieguldītājiem labāk uzraudzīt aktīvu pārvaldītājus un nodrošinātu stimulus pienācīgai interešu saskaņošanai un akcionāru iesaistīšanai. |
| --- | --- |

(13)

Aktīvu pārvaldītājiem būtu jāpublisko informācija par to, kā viņu ieguldījumu stratēģija un tās īstenošana ir saskaņā ar aktīvu pārvaldības vienošanos un kā ieguldījumu stratēģija un lēmumi veicina institucionālā ieguldītāja aktīvu vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātus. Turklāt aktīvu pārvaldītājiem būtu
  jāpublisko portfeļa apgrozījums
  un tas, vai viņi pieņem ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz vērtējumiem par ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātiem, ▌un vai viņi izmanto pilnvarotos padomdevējus savu iesaistīšanas darbību nolūkā.
  Aktīvu pārvaldītājiem papildus tieši institucionālajiem ieguldītājiem ir jāatklāj informācija, ietverot informāciju par portfeļa sastāvu, portfeļa apgrozījuma izmaksām un interešu konfliktiem, kas ir radušies, un par to, kā šie interešu konflikti ir atrisināti.
  Šī informācija ļautu institucionālajiem ieguldītājiem labāk uzraudzīt aktīvu pārvaldītājus un nodrošinātu stimulus pienācīgai interešu saskaņošanai un akcionāru iesaistīšanai.

| (14) | Lai uzlabotu informāciju kapitāla ieguldījumu ķēdē, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pilnvarotie padomdevēji pieņem un īsteno atbilstošus pasākumus, lai
  savu iespēju robežās nodrošinātu
  , ka viņu balsošanas ieteikumi ir precīzi un ticami, pamatojoties uz rūpīgu analīzi par visu informāciju, kas ir viņu rīcībā, un viņus neietekmē esošs vai iespējams interešu konflikts vai uzņēmējdarbības attiecības.
  Pilnvarotajiem padomdevējiem būtu jāpieņem un jāievēro rīcības kodekss. Par atkāpēm no kodeksa būtu jāpaziņo un tās būtu jāizskaidro, norādot jebkādus alternatīvus risinājumus, kas ir izmantoti. Pilnvarotajiem padomdevējiem katru gadu būtu jāziņo par rīcības kodeksa piemērošanu.
  Viņiem būtu jāatklāj konkrēta būtiska informācija saistībā ar viņu balsošanas ieteikumu sagatavošanu un jebkuru faktisku vai iespējamu interešu konfliktu vai uzņēmējdarbības attiecībām, kas var ietekmēt balsošanas ieteikumu sagatavošanu. |
| --- | --- |

(14)

Lai uzlabotu informāciju kapitāla ieguldījumu ķēdē, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pilnvarotie padomdevēji pieņem un īsteno atbilstošus pasākumus, lai
  savu iespēju robežās nodrošinātu
  , ka viņu balsošanas ieteikumi ir precīzi un ticami, pamatojoties uz rūpīgu analīzi par visu informāciju, kas ir viņu rīcībā, un viņus neietekmē esošs vai iespējams interešu konflikts vai uzņēmējdarbības attiecības.
  Pilnvarotajiem padomdevējiem būtu jāpieņem un jāievēro rīcības kodekss. Par atkāpēm no kodeksa būtu jāpaziņo un tās būtu jāizskaidro, norādot jebkādus alternatīvus risinājumus, kas ir izmantoti. Pilnvarotajiem padomdevējiem katru gadu būtu jāziņo par rīcības kodeksa piemērošanu.
  Viņiem būtu jāatklāj konkrēta būtiska informācija saistībā ar viņu balsošanas ieteikumu sagatavošanu un jebkuru faktisku vai iespējamu interešu konfliktu vai uzņēmējdarbības attiecībām, kas var ietekmēt balsošanas ieteikumu sagatavošanu.

| (15) | Tā kā atalgojums ir viens no uzņēmumu galvenajiem instrumentiem, lai saskaņotu savas intereses un savu vadītāju intereses, un ņemot vērā vadītāju svarīgo nozīmi uzņēmumos, ir svarīgi, ka atalgojuma politika tiek noteikta atbilstīgā veidā,
  neskarot
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (4) noteikumus par atalgojumu
  un ņemot vērā dažādu dalībvalstu uzņēmumu valdes struktūru atšķirības

  .

  Vadītāju darba rezultāti būtu jāvērtē, izmantojot gan finansiālus, gan nefinansiālus darbības rezultātus, kas ietver ar vidi, sociālajiem apsvērumiem un pārvaldību saistītus faktorus
  . |
| --- | --- |

(15)

Tā kā atalgojums ir viens no uzņēmumu galvenajiem instrumentiem, lai saskaņotu savas intereses un savu vadītāju intereses, un ņemot vērā vadītāju svarīgo nozīmi uzņēmumos, ir svarīgi, ka atalgojuma politika tiek noteikta atbilstīgā veidā,
  neskarot
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (4) noteikumus par atalgojumu
  un ņemot vērā dažādu dalībvalstu uzņēmumu valdes struktūru atšķirības

  .

  Vadītāju darba rezultāti būtu jāvērtē, izmantojot gan finansiālus, gan nefinansiālus darbības rezultātus, kas ietver ar vidi, sociālajiem apsvērumiem un pārvaldību saistītus faktorus
  .

| (15a) | Uzņēmuma vadītāju atalgojuma politikai arī būtu jāveicina uzņēmuma izaugsme ilgtermiņā, lai tā atbilstu efektīvākai uzņēmumu pārvaldības praksei un nebūtu saistīta (pilnībā vai lielā mērā) ar īstermiņa ieguldījumu mērķiem. |
| --- | --- |

(15a)

Uzņēmuma vadītāju atalgojuma politikai arī būtu jāveicina uzņēmuma izaugsme ilgtermiņā, lai tā atbilstu efektīvākai uzņēmumu pārvaldības praksei un nebūtu saistīta (pilnībā vai lielā mērā) ar īstermiņa ieguldījumu mērķiem.

| (16) | Lai nodrošinātu, ka akcionāriem ir efektīva ietekme uz atalgojuma politiku, viņiem būtu jāpiešķir tiesības
  balsot par
  atalgojuma politiku, pamatojoties uz skaidru, saprotamu un visaptverošu pārskatu par uzņēmuma atalgojuma politiku, kura būtu jāsaskaņo ar uzņēmuma uzņēmējdarbības stratēģiju, mērķiem, vērtībām un ilgtermiņa interesēm un kurā būtu jāietver pasākumi, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Uzņēmumiem būtu jāmaksā atalgojums saviem vadītājiem saskaņā ar atalgojuma politiku,
  par
  kuru ir
  nobalsojuši
  akcionāri. Atalgojuma politika
  , par kuru ir nobalsots,
  būtu nekavējoties jāpublisko. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu, ka akcionāriem ir efektīva ietekme uz atalgojuma politiku, viņiem būtu jāpiešķir tiesības
  balsot par
  atalgojuma politiku, pamatojoties uz skaidru, saprotamu un visaptverošu pārskatu par uzņēmuma atalgojuma politiku, kura būtu jāsaskaņo ar uzņēmuma uzņēmējdarbības stratēģiju, mērķiem, vērtībām un ilgtermiņa interesēm un kurā būtu jāietver pasākumi, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Uzņēmumiem būtu jāmaksā atalgojums saviem vadītājiem saskaņā ar atalgojuma politiku,
  par
  kuru ir
  nobalsojuši
  akcionāri. Atalgojuma politika
  , par kuru ir nobalsots,
  būtu nekavējoties jāpublisko. [Gr. 30]

| (17) | Lai nodrošinātu, ka atalgojuma politikas īstenošana saskan ar apstiprināto politiku, akcionāriem būtu jāpiešķir tiesības
  uz konsultatīvu balsojumu
  par uzņēmuma atalgojuma ziņojumu. Lai nodrošinātu vadītāju pārskatatbildību, atalgojuma ziņojumam vajadzētu būt skaidram un saprotamam un būtu jāsniedz visaptverošs pārskats par atalgojumu, kas piešķirts atsevišķiem vadītājiem iepriekšējā finanšu gadā. Ja akcionāri balso pret atalgojuma ziņojumu, uzņēmumam
  vajadzības gadījumā būtu jāsāk dialogs ar akcionāriem, lai noskaidrotu noraidījuma iemeslus. Uzņēmumam
  nākamajā atalgojuma ziņojumā būtu jāizskaidro, kā ir ņemts vērā akcionāru balsojums. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu, ka atalgojuma politikas īstenošana saskan ar apstiprināto politiku, akcionāriem būtu jāpiešķir tiesības
  uz konsultatīvu balsojumu
  par uzņēmuma atalgojuma ziņojumu. Lai nodrošinātu vadītāju pārskatatbildību, atalgojuma ziņojumam vajadzētu būt skaidram un saprotamam un būtu jāsniedz visaptverošs pārskats par atalgojumu, kas piešķirts atsevišķiem vadītājiem iepriekšējā finanšu gadā. Ja akcionāri balso pret atalgojuma ziņojumu, uzņēmumam
  vajadzības gadījumā būtu jāsāk dialogs ar akcionāriem, lai noskaidrotu noraidījuma iemeslus. Uzņēmumam
  nākamajā atalgojuma ziņojumā būtu jāizskaidro, kā ir ņemts vērā akcionāru balsojums. [Gr. 31]

| (17a) | Lielāka pārredzamība attiecībā uz lielu uzņēmumu darbībām un jo īpaši attiecībā uz gūto peļņu, samaksāto peļņas nodokli un saņemtajām subsīdijām ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu akcionāru un citu ES iedzīvotāju uzticību uzņēmumiem un veicinātu viņu iesaistīšanu. Tāpēc obligātu pārskatu sniegšanu šajā jomā var uzskatīt par svarīgu elementu, kas veido uzņēmumu korporatīvo atbildību pret akcionāriem un sabiedrību. |
| --- | --- |

(17a)

Lielāka pārredzamība attiecībā uz lielu uzņēmumu darbībām un jo īpaši attiecībā uz gūto peļņu, samaksāto peļņas nodokli un saņemtajām subsīdijām ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu akcionāru un citu ES iedzīvotāju uzticību uzņēmumiem un veicinātu viņu iesaistīšanu. Tāpēc obligātu pārskatu sniegšanu šajā jomā var uzskatīt par svarīgu elementu, kas veido uzņēmumu korporatīvo atbildību pret akcionāriem un sabiedrību.

| (18) | Lai nodrošinātu
  ieinteresētajām personām,
  akcionāriem
  un pilsoniskajai sabiedrībai
  vieglu piekļuvi visai būtiskajai informācijai par korporatīvo pārvaldību, atalgojuma ziņojums būtu jāiekļauj paziņojumā par korporatīvo pārvaldību, kas biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem būtu jāpublicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvas 2013/34/ES (5) 20. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu
  ieinteresētajām personām,
  akcionāriem
  un pilsoniskajai sabiedrībai
  vieglu piekļuvi visai būtiskajai informācijai par korporatīvo pārvaldību, atalgojuma ziņojums būtu jāiekļauj paziņojumā par korporatīvo pārvaldību, kas biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem būtu jāpublicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvas 2013/34/ES (5) 20. pantu.

| (18a) | Ir skaidri jānošķir vadītāju atalgojuma noteikšanas procedūras un darbinieku algu veidošanas sistēmas. Tādēļ noteikumiem par atalgojumu nebūtu jāskar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 153. panta 5. punktā garantēto pamattiesību pilnīga īstenošana, vispārējie valsts līgumtiesību un darba tiesību principi un, attiecīgā gadījumā, sociālo partneru tiesības slēgt un īstenot koplīgumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un tradīcijām. |
| --- | --- |

(18a)

Ir skaidri jānošķir vadītāju atalgojuma noteikšanas procedūras un darbinieku algu veidošanas sistēmas. Tādēļ noteikumiem par atalgojumu nebūtu jāskar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 153. panta 5. punktā garantēto pamattiesību pilnīga īstenošana, vispārējie valsts līgumtiesību un darba tiesību principi un, attiecīgā gadījumā, sociālo partneru tiesības slēgt un īstenot koplīgumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un tradīcijām.

| (18b) | Noteikumiem par atalgojumu attiecīgā gadījumā nebūtu jāskar valsts tiesību aktos paredzētie noteikumi par darbinieku pārstāvību pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūrā. |
| --- | --- |

(18b)

Noteikumiem par atalgojumu attiecīgā gadījumā nebūtu jāskar valsts tiesību aktos paredzētie noteikumi par darbinieku pārstāvību pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūrā.

| (19) | Darījumi ar saistītām pusēm var kaitēt uzņēmumiem ▌, jo tie var sniegt saistītajai pusei iespēju piesavināties vērtību, kas pieder uzņēmumam. Tādējādi ir svarīgi atbilstoši drošības pasākumi
  uzņēmumu
  interešu aizsardzībai. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka
  nozīmīgi
  saistīto pušu darījumi būtu jāapstiprina akcionāriem vai uzņēmumu pārvaldes vai uzraudzības struktūrai
  saskaņā ar tādām procedūrām, kas nepieļauj, ka saistītā puse izmanto sava stāvokļa priekšrocības, un nodrošinātu uzņēmuma un to akcionāru, kas nav saistītās puses, tostarp mazākuma akcionāru, interešu pienācīgu aizsardzību
  . Attiecībā uz
  nozīmīgiem
  saistīto pušu darījumiem, uzņēmumiem būtu publiski jāpaziņo par šādiem darījumiem
  , vēlākais,
  darījuma noslēgšanas brīdī un paziņojumam būtu jāpievieno ziņojums, kurā novērtē, vai darījums atbilst tirgus nosacījumiem, un apstiprina, vai no
  uzņēmuma
  , tostarp mazākuma akcionāru, perspektīvas darījums ir godīgs un pamatots. Dalībvalstīm būtu jāļauj atbrīvot darījumus, kuri noslēgti starp uzņēmumu un
  tā kopuzņēmumiem vai grupas dalībniekiem, ar nosacījumu, ka šie grupas dalībnieki vai kopuzņēmumi pilnībā pieder uzņēmumam vai ka nevienai citai uzņēmuma saistītajai pusei nepieder līdzdalības daļa grupas dalībniekos vai kopuzņēmumos, un darījumus, kas noslēgti parastajā darījumdarbības kārtībā un atbilstīgi normāliem tirgus nosacījumiem
  . |
| --- | --- |

(19)

Darījumi ar saistītām pusēm var kaitēt uzņēmumiem ▌, jo tie var sniegt saistītajai pusei iespēju piesavināties vērtību, kas pieder uzņēmumam. Tādējādi ir svarīgi atbilstoši drošības pasākumi
  uzņēmumu
  interešu aizsardzībai. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka
  nozīmīgi
  saistīto pušu darījumi būtu jāapstiprina akcionāriem vai uzņēmumu pārvaldes vai uzraudzības struktūrai
  saskaņā ar tādām procedūrām, kas nepieļauj, ka saistītā puse izmanto sava stāvokļa priekšrocības, un nodrošinātu uzņēmuma un to akcionāru, kas nav saistītās puses, tostarp mazākuma akcionāru, interešu pienācīgu aizsardzību
  . Attiecībā uz
  nozīmīgiem
  saistīto pušu darījumiem, uzņēmumiem būtu publiski jāpaziņo par šādiem darījumiem
  , vēlākais,
  darījuma noslēgšanas brīdī un paziņojumam būtu jāpievieno ziņojums, kurā novērtē, vai darījums atbilst tirgus nosacījumiem, un apstiprina, vai no
  uzņēmuma
  , tostarp mazākuma akcionāru, perspektīvas darījums ir godīgs un pamatots. Dalībvalstīm būtu jāļauj atbrīvot darījumus, kuri noslēgti starp uzņēmumu un
  tā kopuzņēmumiem vai grupas dalībniekiem, ar nosacījumu, ka šie grupas dalībnieki vai kopuzņēmumi pilnībā pieder uzņēmumam vai ka nevienai citai uzņēmuma saistītajai pusei nepieder līdzdalības daļa grupas dalībniekos vai kopuzņēmumos, un darījumus, kas noslēgti parastajā darījumdarbības kārtībā un atbilstīgi normāliem tirgus nosacījumiem
  .

| (20) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK (6), ir jāpanāk līdzsvars starp akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu un tiesībām uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. Identifikācijas informācija par akcionāriem būtu jāierobežo līdz attiecīgo akcionāru vārdam un kontaktinformācijai,
  tostarp pilnai adresei, tālruņa numuram un attiecīgos gadījumos viņu e-pasta adresei un viņiem piederošo akciju un viņu rīcībā esošo balsu skaitam
  . Šai informācijai vajadzētu būt precīzai, un tā būtu jāatjaunina, un starpniekiem, kā arī uzņēmumiem būtu jāļauj labot vai dzēst visus nepareizos vai nepilnīgos datus. Šo identifikācijas informāciju par akcionāriem nevajadzētu izmantot citiem mērķiem, izņemot akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu,
  akcionāru iesaistīšanu un uzņēmuma un akcionāra dialogu
  . |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK (6), ir jāpanāk līdzsvars starp akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu un tiesībām uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. Identifikācijas informācija par akcionāriem būtu jāierobežo līdz attiecīgo akcionāru vārdam un kontaktinformācijai,
  tostarp pilnai adresei, tālruņa numuram un attiecīgos gadījumos viņu e-pasta adresei un viņiem piederošo akciju un viņu rīcībā esošo balsu skaitam
  . Šai informācijai vajadzētu būt precīzai, un tā būtu jāatjaunina, un starpniekiem, kā arī uzņēmumiem būtu jāļauj labot vai dzēst visus nepareizos vai nepilnīgos datus. Šo identifikācijas informāciju par akcionāriem nevajadzētu izmantot citiem mērķiem, izņemot akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu,
  akcionāru iesaistīšanu un uzņēmuma un akcionāra dialogu
  .

| (21) | Lai nodrošinātu to pantu vienveidīgu piemērošanu, kas attiecas uz akcionāru identifikāciju, informācijas nodošanu, akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu un
  atalgojuma ziņojumiem,
  Komisijai
  būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz prasību definēšanu par informācijas par akcionāru identitāti nosūtīšanu, par informācijas nosūtīšanu starp uzņēmumu un akcionāriem, par starpnieka veiktu akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu un par atalgojuma ziņojuma standartizētu sniegšanu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana
  Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu to pantu vienveidīgu piemērošanu, kas attiecas uz akcionāru identifikāciju, informācijas nodošanu, akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu un
  atalgojuma ziņojumiem,
  Komisijai
  būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz prasību definēšanu par informācijas par akcionāru identitāti nosūtīšanu, par informācijas nosūtīšanu starp uzņēmumu un akcionāriem, par starpnieka veiktu akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu un par atalgojuma ziņojuma standartizētu sniegšanu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana
  Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (22) | Lai nodrošinātu, ka šajā direktīvā noteiktās prasības vai pasākumi, ar kuriem īsteno šo direktīvu, tiek piemēroti praksē, par šo prasību neievērošanu būtu jāpiemēro sankcijas. Tādā nolūkā sankcijām vajadzētu būt pietiekami preventīvām un samērīgām. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu, ka šajā direktīvā noteiktās prasības vai pasākumi, ar kuriem īsteno šo direktīvu, tiek piemēroti praksē, par šo prasību neievērošanu būtu jāpiemēro sankcijas. Tādā nolūkā sankcijām vajadzētu būt pietiekami preventīvām un samērīgām.

| (23) | Tā kā šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā Savienības kapitāla tirgus starptautisko raksturu, un dalībvalstu rīcība vien varētu novest pie atšķirīgiem noteikumu kopumiem, kas var apdraudēt iekšējā tirgus darbību vai radīt tai jaunus šķēršļus, mērķus to mēroga un ietekmes dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā Savienības kapitāla tirgus starptautisko raksturu, un dalībvalstu rīcība vien varētu novest pie atšķirīgiem noteikumu kopumiem, kas var apdraudēt iekšējā tirgus darbību vai radīt tai jaunus šķēršļus, mērķus to mēroga un ietekmes dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (24) | Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra Kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (7) dalībvalstis apņemas gadījumos, kad tas ir pamatoti, ziņojumam par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota, |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra Kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (7) dalībvalstis apņemas gadījumos, kad tas ir pamatoti, ziņojumam par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2007/36/EK grozījumi

Direktīvu 2007/36/EK groza šādi:

| (1) | direktīvas 1. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā pievieno šādu teikumu:
  “Direktīva nosaka arī īpašas prasības,
  lai veicinātu akcionāru iesaistīšanu ilgtermiņā, tostarp attiecībā uz akcionāru identifikāciju, informācijas pārsūtīšanu un akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu
  .
  Tā arī
  nodrošina institucionālo ieguldītāju un aktīvu pārvaldītāju iesaistīšanas politiku
  un pilnvaroto padomdevēju darbību pārredzamību
  un
  nosaka zināmus noteikumus attiecībā uz vadītāju atalgojumu un saistīto pušu darījumiem
  .” |
| --- | --- | --- |

(1)

direktīvas 1. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā pievieno šādu teikumu:

“Direktīva nosaka arī īpašas prasības,
  lai veicinātu akcionāru iesaistīšanu ilgtermiņā, tostarp attiecībā uz akcionāru identifikāciju, informācijas pārsūtīšanu un akcionāru tiesību izmantošanas veicināšanu
  .
  Tā arī
  nodrošina institucionālo ieguldītāju un aktīvu pārvaldītāju iesaistīšanas politiku
  un pilnvaroto padomdevēju darbību pārredzamību
  un
  nosaka zināmus noteikumus attiecībā uz vadītāju atalgojumu un saistīto pušu darījumiem
  .”

| aa) | Aiz 3. punkta iekļauj šādu punktu:




  “3.a
     
  Šā panta 3. punktā minētie uzņēmumi nekādā gadījumā netiek atbrīvoti no IB nodaļā paredzēto noteikumu izpildes.” |
| --- | --- |

aa)

Aiz 3. punkta iekļauj šādu punktu:

“3.a
     
  Šā panta 3. punktā minētie uzņēmumi nekādā gadījumā netiek atbrīvoti no IB nodaļā paredzēto noteikumu izpildes.”

| b) | Aiz 3.a punkta iekļauj šādu punktu:
  “
  3.b
     Ib nodaļa attiecas uz institucionālajiem ieguldītājiem un aktīvu pārvaldītājiem, ciktāl tie iegulda, tieši vai ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma starpniecību, institucionālo ieguldītāju vārdā, ciktāl tie iegulda akcijās.
  Tā attiecas arī uz pilnvarotajiem padomdevējiem.” |
| --- | --- |

b)

Aiz 3.a punkta iekļauj šādu punktu:

“
  3.b
     Ib nodaļa attiecas uz institucionālajiem ieguldītājiem un aktīvu pārvaldītājiem, ciktāl tie iegulda, tieši vai ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma starpniecību, institucionālo ieguldītāju vārdā, ciktāl tie iegulda akcijās.
  Tā attiecas arī uz pilnvarotajiem padomdevējiem.”

| ba) | Aiz 3.b punkta iekļauj šādu punktu:


  “
  3.c
     
  Šīs direktīvas noteikumi neskar ES nozaru tiesību aktos paredzētos noteikumus, kas reglamentē konkrētus biržu sarakstos ietvertu uzņēmumu vai tiesību subjektu veidus. ES nozaru tiesību aktiem ir priekšroka pār šo direktīvu, ciktāl šīs direktīvas prasības ir pretrunā ES nozaru tiesību aktos paredzētajām prasībām. Ja šajā direktīvā ir paredzēti konkrētāki noteikumi nekā ES nozaru tiesību aktos vai prasības, kas tajos nav paredzētas, tad nozaru tiesību aktu noteikumus piemēro saistībā ar šīs direktīvas noteikumiem.” |
| --- | --- |

ba)

Aiz 3.b punkta iekļauj šādu punktu:

“
  3.c
     
  Šīs direktīvas noteikumi neskar ES nozaru tiesību aktos paredzētos noteikumus, kas reglamentē konkrētus biržu sarakstos ietvertu uzņēmumu vai tiesību subjektu veidus. ES nozaru tiesību aktiem ir priekšroka pār šo direktīvu, ciktāl šīs direktīvas prasības ir pretrunā ES nozaru tiesību aktos paredzētajām prasībām. Ja šajā direktīvā ir paredzēti konkrētāki noteikumi nekā ES nozaru tiesību aktos vai prasības, kas tajos nav paredzētas, tad nozaru tiesību aktu noteikumus piemēro saistībā ar šīs direktīvas noteikumiem.”

| (2) | direktīvas 2. pantam pievieno šādu d)
  līdz jc)
  punktu:






  “d) | “starpnieks” ir juridiska persona, kam juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Eiropas Savienībā un kas tur vērtspapīru kontus klientiem; |
| --- | --- | --- |

(2)

direktīvas 2. pantam pievieno šādu d)
  līdz jc)
  punktu:

“d)

“starpnieks” ir juridiska persona, kam juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Eiropas Savienībā un kas tur vērtspapīru kontus klientiem;

| da) | “liels uzņēmums” ir uzņēmums, kas atbilst Direktīvas 2013/34/ES 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

da)

“liels uzņēmums” ir uzņēmums, kas atbilst Direktīvas 2013/34/ES 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem;

| db) | “liela grupa” ir grupa, kas atbilst Direktīvas 2013/34/ES 3. panta 7. punktā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

db)

“liela grupa” ir grupa, kas atbilst Direktīvas 2013/34/ES 3. panta 7. punktā noteiktajiem kritērijiem;

| e) | “trešās valsts starpnieks” ir juridiska persona, kam juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir ārpus Savienības un kas tur vērtspapīru kontus klientiem; |
| --- | --- |

e)

“trešās valsts starpnieks” ir juridiska persona, kam juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir ārpus Savienības un kas tur vērtspapīru kontus klientiem;

| f) | “institucionālais ieguldītājs” ir uzņēmums, kas veic dzīvības apdrošināšanas darbību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas
  2009/138/EK

   (8)

  2. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunkts nozīmē un pārapdrošināšanas darbību attiecībā uz dzīvības apdrošināšanas saistībām
  un izslēgts saskaņā ar minētās direktīvas 3.
  , 4., 9., 10., 11. vai pantu
  , un papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/41/EK (9) darbības joma saskaņā ar tās 2. pantu, ja vien dalībvalstis nav izvēlējušās pilnībā vai daļēji nepiemērot minēto direktīvu minētajai institūcijai saskaņā ar minētās direktīvas 5. pantu; |
| --- | --- |

f)

“institucionālais ieguldītājs” ir uzņēmums, kas veic dzīvības apdrošināšanas darbību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas
  2009/138/EK

   (8)

  2. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunkts nozīmē un pārapdrošināšanas darbību attiecībā uz dzīvības apdrošināšanas saistībām
  un izslēgts saskaņā ar minētās direktīvas 3.
  , 4., 9., 10., 11. vai pantu
  , un papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/41/EK (9) darbības joma saskaņā ar tās 2. pantu, ja vien dalībvalstis nav izvēlējušās pilnībā vai daļēji nepiemērot minēto direktīvu minētajai institūcijai saskaņā ar minētās direktīvas 5. pantu;

| g) | “aktīvu pārvaldītājs” ir ieguldījumu sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
  2014/65/ES

   (10) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā, kas sniedz portfeļa pārvaldības pakalpojumus institucionālajiem ieguldītājiem, AIFP (alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieks), kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (11) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kurš neatbilst nosacījumiem atbrīvojuma piešķiršanai saskaņā ar minētās direktīvas 3. pantu, vai pārvaldības sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (12) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā vai ieguldījumu sabiedrība, kas pilnvarota saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, ja tā nav izraudzījusies pārvaldības sabiedrību, kas saskaņā ar minēto direktīvu pilnvarota tās pārvaldībai; |
| --- | --- |

g)

“aktīvu pārvaldītājs” ir ieguldījumu sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 
  2014/65/ES

   (10) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā, kas sniedz portfeļa pārvaldības pakalpojumus institucionālajiem ieguldītājiem, AIFP (alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieks), kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (11) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kurš neatbilst nosacījumiem atbrīvojuma piešķiršanai saskaņā ar minētās direktīvas 3. pantu, vai pārvaldības sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (12) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā vai ieguldījumu sabiedrība, kas pilnvarota saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, ja tā nav izraudzījusies pārvaldības sabiedrību, kas saskaņā ar minēto direktīvu pilnvarota tās pārvaldībai;

| h) | “akcionāru iesaistīšana” ir uzraudzība, ko veic akcionārs atsevišķi vai kopā ar citiem akcionāriem, pār uzņēmumiem
  būtiskos
  jautājumos
  , piemēram,
  stratēģija,
  finanšu un nefinanšu
  darbības rezultāti, risks, kapitāla struktūra,
  cilvēkresursi, sociālā ietekme un ietekme uz vidi
  , un korporatīvā pārvaldība, īstenojot dialogu ar uzņēmumiem
  un to ieinteresētajām personām
  par šiem jautājumiem un
  izmantojot balsošanas tiesības un citas ar akcijām saistītās tiesības
  ; |
| --- | --- |

h)

“akcionāru iesaistīšana” ir uzraudzība, ko veic akcionārs atsevišķi vai kopā ar citiem akcionāriem, pār uzņēmumiem
  būtiskos
  jautājumos
  , piemēram,
  stratēģija,
  finanšu un nefinanšu
  darbības rezultāti, risks, kapitāla struktūra,
  cilvēkresursi, sociālā ietekme un ietekme uz vidi
  , un korporatīvā pārvaldība, īstenojot dialogu ar uzņēmumiem
  un to ieinteresētajām personām
  par šiem jautājumiem un
  izmantojot balsošanas tiesības un citas ar akcijām saistītās tiesības
  ;

| i) | “pilnvarotais padomdevējs” ir juridiska persona, kura profesionālās darbības ietvaros sniedz akcionāriem ieteikumus par viņu balsstiesību izmantošanu; |
| --- | --- |

i)

“pilnvarotais padomdevējs” ir juridiska persona, kura profesionālās darbības ietvaros sniedz akcionāriem ieteikumus par viņu balsstiesību izmantošanu;

| l) | “vadītājs” ir:






  — | jebkurš uzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras loceklis; |
| --- | --- | --- |

l)

“vadītājs” ir:

—

jebkurš uzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras loceklis;

| — | izpilddirektori un izpilddirektoru vietnieki, ja viņi nav pārvaldības, vadības vai uzraudzības struktūras locekļi; |
| --- | --- |

—

izpilddirektori un izpilddirektoru vietnieki, ja viņi nav pārvaldības, vadības vai uzraudzības struktūras locekļi;

| j) | “saistītā puse” ir ar tādu pašu nozīmi kā starptautiskajos grāmatvedības standartos, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (13); |
| --- | --- |

j)

“saistītā puse” ir ar tādu pašu nozīmi kā starptautiskajos grāmatvedības standartos, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (13);

| ja) | “aktīvi” ir uzņēmuma kopējā aktīvu vērtība, kas norādīta uzņēmuma konsolidētajā bilancē, kas sagatavota saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem; |
| --- | --- |

ja)

“aktīvi” ir uzņēmuma kopējā aktīvu vērtība, kas norādīta uzņēmuma konsolidētajā bilancē, kas sagatavota saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem;

| jb) | “ieinteresētā persona” ir jebkura atsevišķa persona, grupa, organizācija vai vietējā sabiedrība, ko ietekmē uzņēmuma darbība un tās rezultāti vai kam ir citāda veida intereses attiecībā uz uzņēmuma darbību vai tās rezultātiem; |
| --- | --- |

jb)

“ieinteresētā persona” ir jebkura atsevišķa persona, grupa, organizācija vai vietējā sabiedrība, ko ietekmē uzņēmuma darbība un tās rezultāti vai kam ir citāda veida intereses attiecībā uz uzņēmuma darbību vai tās rezultātiem;

| jc) | “informācija par akcionāri identitāti” ir jebkura informācija, kas ļauj noteikt akcionāra identitāti, un ietver vismaz:








  — | akcionāru vārdi vai nosaukumi un kontaktinormācija (tostarp pilna adrese, tālruņa numurs un e-pasta adrese), un — ja tie ir juridiskas personas — to unikālais identifikators vai, ja tas nav pieejams, citi identifikācijas dati; |
| --- | --- | --- |

jc)

“informācija par akcionāri identitāti” ir jebkura informācija, kas ļauj noteikt akcionāra identitāti, un ietver vismaz:

—

akcionāru vārdi vai nosaukumi un kontaktinormācija (tostarp pilna adrese, tālruņa numurs un e-pasta adrese), un — ja tie ir juridiskas personas — to unikālais identifikators vai, ja tas nav pieejams, citi identifikācijas dati;

| — | viņiem piederošo akciju un ar šīm akcijām saistīto balsu skaitu.” |
| --- | --- |

—

viņiem piederošo akciju un ar šīm akcijām saistīto balsu skaitu.”

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).
  "

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (OV L 235, 23.9.2003., 10. lpp.)."

(10)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (pārstrādāta redakcija) (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).
  "

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.)."

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.)."

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.)."

| (2a) | 2. pantā iekļauj šādu punktu:




  “Šīs direktīvas mērķiem dalībvalstis pirmā punkta l) apakšpunktā minētā jēdziena “vadītājs” definīciju drīkst attiecināt uz citām personām, kas ieņem līdzīgus amatus.” |
| --- | --- |

(2a)

2. pantā iekļauj šādu punktu:

“Šīs direktīvas mērķiem dalībvalstis pirmā punkta l) apakšpunktā minētā jēdziena “vadītājs” definīciju drīkst attiecināt uz citām personām, kas ieņem līdzīgus amatus.”

| (2b) | aiz 2. panta iekļauj šādu pantu:




  “2.a pants




  Datu aizsardzība




  Dalībvalstis nodrošina, ka ikviena personas datu apstrāde saskaņā ar šo direktīvu ir veikta atbilstoši valsts tiesību aktiem, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK.” |
| --- | --- |

(2b)

aiz 2. panta iekļauj šādu pantu:

“2.a pants

Datu aizsardzība

Dalībvalstis nodrošina, ka ikviena personas datu apstrāde saskaņā ar šo direktīvu ir veikta atbilstoši valsts tiesību aktiem, ar ko transponē Direktīvu 95/46/EK.”

| (3) | pēc 3. panta iekļauj šādu Ia un Ib nodaļu:
  “IA NODAĻA
  AKCIONĀRU IDENTIFIKĀCIJA, INFORMĀCIJAS NOSŪTĪŠANA UN AKCIONĀRU TIESĪBU IZMANTOŠANAS VEICINĀŠANA
  3.a pants
  Akcionāru identifikācija
  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumiem
  ir tiesības identificēt savus akcionārus, ievērojot spēkā esošās valsts sistēmas
  .
  2.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc uzņēmuma pieprasījuma starpnieks bez liekas kavēšanās paziņo uzņēmumam
  informāciju par
  akcionāru
  identitāti
  . Ja turējumu ķēdē ir vairāk nekā viens starpnieks, uzņēmuma pieprasījumu nosūta starp starpniekiem bez liekas kavēšanās.
  Starpnieks, kuram ir informācija par akcionāru identitāti, tieši nodod to uzņēmumam.




  Dalībvalstis var noteikt, ka par informācijas par akcionāru identitāti vākšanu un tās tiešu sniegšanu uzņēmumam atbildīgie starpnieki ir centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD)
  .
  3.   Starpnieks pienācīgi informē akcionārus
  par to
  , ka
  informācija par
  viņu
  identitāti var tikt apstrādāta
  saskaņā ar šo pantu
  un, attiecīgos gadījumos, ka informācija ir pārsūtīta uzņēmumam
  . Šo informāciju var izmantot vienīgi, lai veicinātu akcionāra tiesību izmantošanu
  , iesaistīšanu un uzņēmuma un akcionāra dialogu par jautājumiem, kas saistīti ar uzņēmumu
  .
  Uzņēmumiem jebkurā gadījumā ir atļauts sniegt trešām pusēm pārskatu par uzņēmuma akcionāru struktūru, atklājot dažādās akcionāru kategorijas.
  Uzņēmums un starpnieks nodrošina, ka fiziskās
  un juridiskās
  personas var labot vai dzēst jebkurus nepilnīgus vai neprecīzus datus.
  Dalībvalstis nodrošina
  ,
  ka uzņēmumi
  un
  starpnieki neglabā
  informāciju
  par akcionāru identitāti
  , kas
  tiem nodota saskaņā ar šo pantu ilgāk nekā nepieciešams un jebkurā gadījumā ilgāk par 24 mēnešiem pēc tam, kad uzņēmums un starpnieki ir uzzinājuši, ka attiecīgā persona vairs nav akcionārs
  .
  4.   Dalībvalstis nodrošina, ka netiek uzskatīts, ka starpnieks, kurš
  uzņēmumam
  paziņo
  informāciju par
  akcionāra
  identitāti saskaņā ar 2. punktu
  , nav ievērojis kādu informācijas atklāšanas ierobežojumu, kas noteikts līgumā vai kādā normatīvā vai administratīvā aktā.
  5.   
  Lai nodrošinātu šā panta saskaņotu piemērošanu,
  Komisija ir pilnvarota pieņemt
  deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 14.a pantu
  , lai precizētu
  minimuma
  prasības nosūtīt informāciju, kas noteikta 2. un 3. punktā, attiecībā uz
  nosūtāmās informācijas formātu
  , pieprasījuma formātu,
  tostarp drošos formātus, kas jāizmanto,
  un termiņiem, kas jāievēro. [Gr. 24]
  3.b pants
  Informācijas nosūtīšana
  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja uzņēmums ▌tieši
  nesazinās
  ar saviem akcionāriem, informāciju par viņu akcijām
  dara pieejamu uzņēmuma tīmekļa vietnē un
  starpnieks
  to
  nosūta viņiem vai saskaņā ar akcionāra norādījumiem — trešai personai bez liekas kavēšanās visos šādos gadījumos:






  a) | informācija ir nepieciešama, lai izmantotu akcionāra tiesības, kas izriet no viņa akcijām; |
| --- | --- | --- |

(3)

pēc 3. panta iekļauj šādu Ia un Ib nodaļu:

“IA NODAĻA

AKCIONĀRU IDENTIFIKĀCIJA, INFORMĀCIJAS NOSŪTĪŠANA UN AKCIONĀRU TIESĪBU IZMANTOŠANAS VEICINĀŠANA

3.a pants

Akcionāru identifikācija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumiem
  ir tiesības identificēt savus akcionārus, ievērojot spēkā esošās valsts sistēmas
  .

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc uzņēmuma pieprasījuma starpnieks bez liekas kavēšanās paziņo uzņēmumam
  informāciju par
  akcionāru
  identitāti
  . Ja turējumu ķēdē ir vairāk nekā viens starpnieks, uzņēmuma pieprasījumu nosūta starp starpniekiem bez liekas kavēšanās.
  Starpnieks, kuram ir informācija par akcionāru identitāti, tieši nodod to uzņēmumam.

Dalībvalstis var noteikt, ka par informācijas par akcionāru identitāti vākšanu un tās tiešu sniegšanu uzņēmumam atbildīgie starpnieki ir centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD)
  .

3.   Starpnieks pienācīgi informē akcionārus
  par to
  , ka
  informācija par
  viņu
  identitāti var tikt apstrādāta
  saskaņā ar šo pantu
  un, attiecīgos gadījumos, ka informācija ir pārsūtīta uzņēmumam
  . Šo informāciju var izmantot vienīgi, lai veicinātu akcionāra tiesību izmantošanu
  , iesaistīšanu un uzņēmuma un akcionāra dialogu par jautājumiem, kas saistīti ar uzņēmumu
  .
  Uzņēmumiem jebkurā gadījumā ir atļauts sniegt trešām pusēm pārskatu par uzņēmuma akcionāru struktūru, atklājot dažādās akcionāru kategorijas.
  Uzņēmums un starpnieks nodrošina, ka fiziskās
  un juridiskās
  personas var labot vai dzēst jebkurus nepilnīgus vai neprecīzus datus.
  Dalībvalstis nodrošina
  ,
  ka uzņēmumi
  un
  starpnieki neglabā
  informāciju
  par akcionāru identitāti
  , kas
  tiem nodota saskaņā ar šo pantu ilgāk nekā nepieciešams un jebkurā gadījumā ilgāk par 24 mēnešiem pēc tam, kad uzņēmums un starpnieki ir uzzinājuši, ka attiecīgā persona vairs nav akcionārs
  .

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka netiek uzskatīts, ka starpnieks, kurš
  uzņēmumam
  paziņo
  informāciju par
  akcionāra
  identitāti saskaņā ar 2. punktu
  , nav ievērojis kādu informācijas atklāšanas ierobežojumu, kas noteikts līgumā vai kādā normatīvā vai administratīvā aktā.

5.   
  Lai nodrošinātu šā panta saskaņotu piemērošanu,
  Komisija ir pilnvarota pieņemt
  deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 14.a pantu
  , lai precizētu
  minimuma
  prasības nosūtīt informāciju, kas noteikta 2. un 3. punktā, attiecībā uz
  nosūtāmās informācijas formātu
  , pieprasījuma formātu,
  tostarp drošos formātus, kas jāizmanto,
  un termiņiem, kas jāievēro. [Gr. 24]

3.b pants

Informācijas nosūtīšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja uzņēmums ▌tieši
  nesazinās
  ar saviem akcionāriem, informāciju par viņu akcijām
  dara pieejamu uzņēmuma tīmekļa vietnē un
  starpnieks
  to
  nosūta viņiem vai saskaņā ar akcionāra norādījumiem — trešai personai bez liekas kavēšanās visos šādos gadījumos:

a)

informācija ir nepieciešama, lai izmantotu akcionāra tiesības, kas izriet no viņa akcijām;

| b) | informācija tiek adresēta visiem akcionāriem, kuriem ir attiecīgās kategorijas akcijas. |
| --- | --- |

b)

informācija tiek adresēta visiem akcionāriem, kuriem ir attiecīgās kategorijas akcijas.

2.   Dalībvalstis pieprasa uzņēmumiem sniegt un standartizētā veidā un laikus piegādāt starpniekam informāciju saistībā ar to tiesību izmantošanu, kas izriet no akcijām saskaņā ar 1. punktu.

3.   Dalībvalstis uzliek par pienākumu starpniekam saskaņā ar akcionāru norādēm bez liekas kavēšanās nosūtīt uzņēmumam no akcionāriem saņemto informāciju saistībā ar to tiesību izmantošanu, kas izriet no viņu akcijām.

4.   Ja turējumu ķēdē ir vairāk nekā viens starpnieks, 1. un 3. punktā minēto informāciju nosūta starp starpniekiem bez liekas kavēšanās.

5.   
  Lai nodrošinātu šā panta saskaņotu piemērošanu
  , Komisija ir pilnvarota pieņemt
  deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 14.a pantu
  , lai precizētu
  minimuma
  prasības nosūtīt informāciju, kas noteikta 1. līdz 4. punktā, attiecībā uz nosūtāmo saturu, termiņiem, kas jāievēro, un nosūtāmās informācijas veidiem un formātu
  , tostarp drošos formātus, kas jāizmanto
  .

3.c pants

Akcionāru tiesību izmantošanas veicināšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  starpnieki
  veicina akcionāra tiesību, tostarp tiesību piedalīties un balsot pilnsapulcēs, izmantošanu. Šāda veicināšana ietver vismaz
  vienu šādu elementu
  :

| a) | starpnieks veic vajadzīgos pasākumus, lai akcionārs vai akcionāra izraudzīta trešā persona spētu pašas izmantot tiesības; |
| --- | --- |

a)

starpnieks veic vajadzīgos pasākumus, lai akcionārs vai akcionāra izraudzīta trešā persona spētu pašas izmantot tiesības;

| b) | starpnieks izmanto tiesības, kas izriet no akcijām, ar akcionāra viennozīmīgu atļauju un norādījumu un viņa labā. |
| --- | --- |

b)

starpnieks izmanto tiesības, kas izriet no akcijām, ar akcionāra viennozīmīgu atļauju un norādījumu un viņa labā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumi
  savās tīmekļa vietnēs publisko kopsapulču protokolus un balsojumu rezultātus. Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumi
  apstiprina akcionāru vai viņu vārdā kopsapulcēs nodotās balsis
  , ja tās tiek nodotas, izmantojot elektroniskus līdzekļus
  . Ja starpnieks nodod balsi, viņš balsošanas apstiprinājumu nosūta akcionāram. Ja turējumu ķēdē ir vairāk nekā viens starpnieks, apstiprinājumu nosūta starp starpniekiem bez liekas kavēšanās.

3.   
  Lai nodrošinātu šā panta saskaņotu piemērošanu,
  Komisija ir pilnvarota pieņemt
  deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 14.a pantu,
  lai precizētu
  minimuma
  prasības veicināt akcionāru tiesību izmantošanu, kas noteiktas šā panta 1. un 2. punktā, attiecībā uz veicināšanas
  veidiem
  , balsojuma apstiprinājuma formu un termiņiem, kas jāievēro.

3.d pants

Izmaksu pārredzamība

1.   Dalībvalstis
  var ļaut
  starpniekiem prasīt
  izmaksas
  par pakalpojumu, kas uzņēmumiem jāsniedz saskaņā ar šo nodaļu Starpnieki publisko cenas, maksas un citus maksājumus atsevišķi par katru pakalpojumu, kas minēts šajā nodaļā.

2.   
  Ja starpniekiem ir ļauts prasīt izmaksas saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka starpnieki par katru pakalpojumu atsevišķi publisko izmaksas par pakalpojumiem, kas minēti šajā nodaļā.

Dalībvalstis nodrošina, ka
  visas izmaksas
  ,
  kuras
  starpnieks var iekasēt no akcionāriem, uzņēmumiem un citiem starpniekiem, ir nediskriminējošas,
  saprātīgas
  un
  samērīgas
  . Jebkādas atšķirības iekasētajos maksājumos starp tiesību iekšzemes un pārrobežu izmantošanu
  ir pieļaujamas tikai tad, ja tās ir
  pienācīgi pamatotas,
  un tajās atspoguļo faktisko izmaksu variāciju, ko izraisījusi pakalpojumu sniegšana
  .

3.e pants

Trešo valstu starpnieki

Trešās valsts starpniekam, kuram ir izveidota filiāle Savienībā, piemēro šo nodaļu.

IB NODAĻA

INSTITUCIONĀLO IEGULDĪTĀJU, AKTĪVU PĀRVALDĪTĀJU UN PILNVAROTO PADOMDEVĒJU PĀRREDZAMĪBA

3.f pants

Iesaistīšanas politika

1.   
  Neskarot 3.f panta 4. punktu,
  dalībvalstis nodrošina, ka institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji izstrādā politiku par akcionāru iesaistīšanu (“iesaistīšanas politika”). Šī iesaistīšanas politika nosaka to, kā institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji veic visas šādas darbības:

| a) | integrē akcionāru iesaistīšanu savā ieguldījumu stratēģijā; |
| --- | --- |

a)

integrē akcionāru iesaistīšanu savā ieguldījumu stratēģijā;

| b) | uzrauga ieguldījumu saņēmējus uzņēmumus, tostarp to nefinanšu darbības rezultātus
  , un sociālo un vides risku samazināšanu
  ; |
| --- | --- |

b)

uzrauga ieguldījumu saņēmējus uzņēmumus, tostarp to nefinanšu darbības rezultātus
  , un sociālo un vides risku samazināšanu
  ;

| c) | īsteno dialogus ar ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

c)

īsteno dialogus ar ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem;

| d) | izmanto balsstiesības; |
| --- | --- |

d)

izmanto balsstiesības;

| e) | izmanto pakalpojumus, ko sniedz pilnvarotie padomdevēji; |
| --- | --- |

e)

izmanto pakalpojumus, ko sniedz pilnvarotie padomdevēji;

| f) | sadarbojas ar citiem akcionāriem; |
| --- | --- |

f)

sadarbojas ar citiem akcionāriem;

| fa) | risina sarunas un sadarbojas ar citām ieguldījumu saņēmēju uzņēmumos ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

fa)

risina sarunas un sadarbojas ar citām ieguldījumu saņēmēju uzņēmumos ieinteresētajām personām.

2.   
  Neskarot 3.f panta 4. punktu, dalībvalstis
  nodrošina, ka iesaistīšanas politika ietver politikas nostādnes, lai novērstu faktiskus vai iespējamus interešu konfliktus attiecībā uz akcionāru iesaistīšanu. Šādas politikas nostādnes jo īpaši jāizstrādā visās šādās situācijās:

| a) | institucionālais ieguldītājs vai aktīvu pārvaldītājs, vai ar tiem saistīti citi uzņēmumi piedāvā finanšu produktus vai tiem ir citas komerciālas attiecības ar ieguldījumu saņēmēju uzņēmumu; |
| --- | --- |

a)

institucionālais ieguldītājs vai aktīvu pārvaldītājs, vai ar tiem saistīti citi uzņēmumi piedāvā finanšu produktus vai tiem ir citas komerciālas attiecības ar ieguldījumu saņēmēju uzņēmumu;

| b) | institucionālā ieguldītāja vai aktīvu pārvaldītāja vadītājs ir arī ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma vadītājs; |
| --- | --- |

b)

institucionālā ieguldītāja vai aktīvu pārvaldītāja vadītājs ir arī ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma vadītājs;

| c) | aktīvu pārvaldītājs, kurš pārvalda papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijas aktīvus, iegulda uzņēmumā, kas veic ieguldījumu šajā institūcijā; |
| --- | --- |

c)

aktīvu pārvaldītājs, kurš pārvalda papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijas aktīvus, iegulda uzņēmumā, kas veic ieguldījumu šajā institūcijā;

| d) | institucionālais ieguldītājs vai aktīvu pārvaldītājs ir saistīts ar uzņēmumu, par kura akcijām ir sākts pārņemšanas piedāvājums. |
| --- | --- |

d)

institucionālais ieguldītājs vai aktīvu pārvaldītājs ir saistīts ar uzņēmumu, par kura akcijām ir sākts pārņemšanas piedāvājums.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji katru gadu publisko savu iesaistīšanas politiku, kā tā ir īstenota un tās rezultātus. Pirmajā teikumā minētajai informācijai ir jābūt pieejamai
  bez maksas
  vismaz uzņēmuma tīmekļa vietnē.
  Institucionālie ieguldītāju šo informāciju saviem klientiem sniedz reizi gadā.

Institucionālie ieguldītāji un aktīvu pārvaldītāji par katru uzņēmumu, kurā viņi tur akcijas,
  publiski atklāj,
  vai un kādā veidā tie balso attiecīgo uzņēmumu kopsapulcēs, un sniedz paskaidrojumu par savu balsošanas rīcību. Ja aktīvu pārvaldītājs balso institucionāla ieguldītāja vārdā, institucionālais ieguldītājs sniedz norādi par to, kur aktīvu pārvaldītājs ir publicējis šādu balsojuma informāciju.
  Šajā punktā minētajai informācijai ir jābūt pieejamai bez maksas vismaz uzņēmuma tīmekļa vietnē.

4.   Ja institucionālie ieguldītāji vai aktīvu pārvaldītāji nolemj neizstrādāt iesaistīšanas politiku vai nolemj neatklāt tās īstenošanu un rezultātus, viņi par to sniedz skaidru un pamatotu paskaidrojumu. [Gr. 25]

3.g pants

Institucionālo ieguldītāju ieguldījumu stratēģija un vienošanās ar aktīvu pārvaldītājiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka institucionālie ieguldītāji publisko to, kā viņu kapitāla ieguldījumu stratēģija (“ieguldījumu stratēģija”) ir saskaņota ar viņu saistību profilu un ilgumu un kā tā veicina viņu aktīvu vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātus. Pirmajā teikumā minētajai informācijai ir jābūt pieejamai
  bez maksas
  vismaz uzņēmuma tīmekļa vietnē tik ilgi, kamēr tā ir piemērojama
  , un to katru gadu nosūta uzņēmuma klientiem kopā ar informāciju par viņu iesaistīšanas politiku
  .

2.   Ja aktīvu pārvaldnieks iegulda institucionālā ieguldītāja vārdā vai nu diskrecionāri katram klientam atsevišķi, vai ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma starpniecību, institucionālais ieguldītājs katru gadu publisko ar aktīvu pārvaldītāju noslēgtās vienošanās galvenos elementus par šādiem jautājumiem:

| a) | vai un cik lielā mērā tā stimulē aktīvu pārvaldītāju saskaņot savu ieguldījumu stratēģiju un lēmumus ar savu saistību profilu un ilgumu; |
| --- | --- |

a)

vai un cik lielā mērā tā stimulē aktīvu pārvaldītāju saskaņot savu ieguldījumu stratēģiju un lēmumus ar savu saistību profilu un ilgumu;

| b) | vai un cik lielā mērā tā stimulē aktīvu pārvaldītāju pieņemt ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātiem, tostarp nefinanšu darbības rezultātiem, un iesaistīties uzņēmumos nolūkā uzlabot uzņēmuma darbības rezultātus, lai gūtu ienākumus no ieguldījumiem; |
| --- | --- |

b)

vai un cik lielā mērā tā stimulē aktīvu pārvaldītāju pieņemt ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātiem, tostarp nefinanšu darbības rezultātiem, un iesaistīties uzņēmumos nolūkā uzlabot uzņēmuma darbības rezultātus, lai gūtu ienākumus no ieguldījumiem;

| c) | aktīvu pārvaldītāja darbības rezultātu novērtēšanas metode un laikposms, un jo īpaši tas, vai un kā šajā novērtējumā ņem vērā ilgtermiņa absolūtos darbības rezultātus pretstatā darbības rezultātiem attiecībā pret bāzes indeksu vai citiem aktīvu pārvaldītājiem, kuriem ir līdzīgas ieguldījumu stratēģijas; |
| --- | --- |

c)

aktīvu pārvaldītāja darbības rezultātu novērtēšanas metode un laikposms, un jo īpaši tas, vai un kā šajā novērtējumā ņem vērā ilgtermiņa absolūtos darbības rezultātus pretstatā darbības rezultātiem attiecībā pret bāzes indeksu vai citiem aktīvu pārvaldītājiem, kuriem ir līdzīgas ieguldījumu stratēģijas;

| d) | tas, kā aktīvu pārvaldības pakalpojumu atlīdzības struktūra veicina aktīvu pārvaldītāja ieguldījumu lēmumu saskaņošanu ar institucionālā ieguldītāja saistību profilu un ilgumu; |
| --- | --- |

d)

tas, kā aktīvu pārvaldības pakalpojumu atlīdzības struktūra veicina aktīvu pārvaldītāja ieguldījumu lēmumu saskaņošanu ar institucionālā ieguldītāja saistību profilu un ilgumu;

| e) | portfeļa mērķapgrozījums vai apgrozījuma diapazons, metode, ko izmanto apgrozījuma aprēķināšanai, un tas, vai ir izveidota kāda procedūra, ja aktīvu pārvaldītājs to pārsniedz; |
| --- | --- |

e)

portfeļa mērķapgrozījums vai apgrozījuma diapazons, metode, ko izmanto apgrozījuma aprēķināšanai, un tas, vai ir izveidota kāda procedūra, ja aktīvu pārvaldītājs to pārsniedz;

| f) | ar aktīvu pārvaldītāju noslēgtās vienošanās darbības laiks. |
| --- | --- |

f)

ar aktīvu pārvaldītāju noslēgtās vienošanās darbības laiks.

Ja vienošanās ar aktīvu pārvaldītāju neietver vienu vai vairākus elementus, kas minēti a)–f) apakšpunktā, institucionālais ieguldītājs par to sniedz skaidru un pamatotu paskaidrojumu. [Gr. 26]

3.h pants

Aktīvu pārvadītāju pārredzamība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka aktīvu pārvaldītāji
  , kā noteikts 2. un 2.a punktā,
  atklāj to, kā viņu ieguldījumu stratēģija un tās īstenošana
  saskan
  ar
  3.g panta 2. punktā
  minēto vienošanos.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka aktīvu pārvaldītāji
  ik gadu publisko
  visu šādu informāciju:

| a) | vai un, ja jā, tad kā viņi pieņem ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz vērtējumiem par ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātiem, tostarp nefinanšu darbības rezultātiem;
  ▌ |
| --- | --- |

a)

vai un, ja jā, tad kā viņi pieņem ieguldījumu lēmumus, pamatojoties uz vērtējumiem par ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātiem, tostarp nefinanšu darbības rezultātiem;

▌

| b) | portfeļa apgrozījuma līmenis, metode, ko izmanto, lai to aprēķinātu, un paskaidrojums, ja apgrozījums pārsniedza mērķlīmeni;
  ▌ |
| --- | --- |

b)

portfeļa apgrozījuma līmenis, metode, ko izmanto, lai to aprēķinātu, un paskaidrojums, ja apgrozījums pārsniedza mērķlīmeni;

▌

| c) | vai un, ja jā, tad kādi faktiskie vai iespējamie interešu konflikti ir radušies saistībā ar iesaistīšanas darbībām un kā aktīvu pārvaldītājs tos ir novērsis; |
| --- | --- |

c)

vai un, ja jā, tad kādi faktiskie vai iespējamie interešu konflikti ir radušies saistībā ar iesaistīšanas darbībām un kā aktīvu pārvaldītājs tos ir novērsis;

| d) | vai un, ja jā, tad kā aktīvu pārvaldītājs izmanto pilnvarotos padomdevējus savu iesaistīšanas darbību nolūkā; |
| --- | --- |

d)

vai un, ja jā, tad kā aktīvu pārvaldītājs izmanto pilnvarotos padomdevējus savu iesaistīšanas darbību nolūkā;

| e) | kā ieguldījumu stratēģija un tās īstenošana kopumā veicina institucionālā ieguldītāja aktīvu vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātus. |
| --- | --- |

e)

kā ieguldījumu stratēģija un tās īstenošana kopumā veicina institucionālā ieguldītāja aktīvu vidēja termiņa un ilgtermiņa darbības rezultātus.

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka aktīvu pārvaldītāji institucionālajam ieguldītājam, ar ko tie ir noslēguši 3.g panta 2. punktā minēto vienošanos, ik gadu atklāj visu turpmāk norādīto informāciju:

| a) | kā tika veidots portfelis, un paskaidrojumu par portfeļa jebkādām nozīmīgām izmaiņām iepriekšējā periodā; |
| --- | --- |

a)

kā tika veidots portfelis, un paskaidrojumu par portfeļa jebkādām nozīmīgām izmaiņām iepriekšējā periodā;

| b) | portfeļa apgrozījuma izmaksas; |
| --- | --- |

b)

portfeļa apgrozījuma izmaksas;

| c) | savu politiku attiecībā uz vērtspapīru aizdevumiem un tās īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

savu politiku attiecībā uz vērtspapīru aizdevumiem un tās īstenošanu.

3.   
  Informācija
  , kuru atklāj saskaņā ar 2. punktu,
  ir bez maksas pieejama vismaz aktīvu pārvaldītāja tīmekļa vietnē. Informāciju, kuru atklāj saskaņā ar 2. punktu,
  sniedz bez maksas, un, ja aktīvu pārvaldītājs nepārvalda aktīvus diskrecionāri katram klientam atsevišķi, to sniedz arī citiem ieguldītājiem pēc pieprasījuma.

3.a
     
  Dalībvalstis var noteikt, ka izņēmuma gadījumos un ar kompetentās iestādes apstiprinājumu aktīvu pārvaldītājam var atļaut neatklāt noteiktu informācijas daļu, kas ir jāatklāj saskaņā ar šo pantu, ja minētā informācijas daļa attiecas uz tuvākā laikā gaidāmiem notikumiem vai jautājumiem, par kuriem norit sarunas, un tās atklāšana nopietni kaitētu aktīvu pārvaldītāja komerciālajam stāvoklim.

3.i pants

Pilnvaroto padomdevēju pārredzamība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pilnvarotie padomdevēji pieņem un īsteno atbilstošus pasākumus, lai
  pēc iespējas labāk nodrošinātu
  , ka viņu
  veiktā izpēte un
  balsošanas ieteikumi ir precīzi un ticami, pamatoti ar rūpīgu analīzi par visu informāciju, kas viņiem ir pieejama
  , un ir izstrādāti tikai viņu klientu interesēs
  .

1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka pilnvarotie padomdevēji ievēro savu piemēroto rīcības kodeksu. Ja viņi neievēro kādu minētajā rīcības kodeksā norādīto ieteikumu, viņi par to paziņo, izskaidrojot savas rīcības iemeslus un norādot citus alternatīvus pasākumus, kas pieņemti. Šo informāciju kopā ar atsauci uz rīcības kodeksu publicē pilnvarotā padomdevēja tīmekļa vietnē.

Pilnvarotie padomdevēji katru gadu ziņo par minētā rīcības kodeksa piemērošanu. Gada ziņojumus publicē pilnvarotā padomdevēja tīmekļa vietnē, un tie ir pieejami bez maksas vismaz trīs gadus pēc publicēšanas dienas.

2.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka
  pilnvarotie padomdevēji katru gadu publisko visu šādu informāciju saistībā ar savu balsošanas ieteikumu sagatavošanu:

| a) | viņu piemēroto metožu un modeļu būtiskās iezīmes; |
| --- | --- |

a)

viņu piemēroto metožu un modeļu būtiskās iezīmes;

| b) | viņu izmantotie galvenie informācijas avoti; |
| --- | --- |

b)

viņu izmantotie galvenie informācijas avoti;

| c) | vai un, ja jā, kā viņi ņem vērā valsts tirgus, juridiskos, reglamentējošos
  un uzņēmumam specifiskos
  nosacījumus; |
| --- | --- |

c)

vai un, ja jā, kā viņi ņem vērā valsts tirgus, juridiskos, reglamentējošos
  un uzņēmumam specifiskos
  nosacījumus;

| ca) | veiktā pētījuma un katram tirgum piemērotās balsošanas politikas būtiskākās iezīmes; |
| --- | --- |

ca)

veiktā pētījuma un katram tirgum piemērotās balsošanas politikas būtiskākās iezīmes;

| d) | vai viņiem ir
  komunikācija vai
  dialogi ar uzņēmumiem, kuriem ir paredzēti viņu
  izpētes un
  balsošanas ieteikumi,
  un ar viņu ieinteresētajām personām,
  un, ja jā, to apmērs un būtība; |
| --- | --- |

d)

vai viņiem ir
  komunikācija vai
  dialogi ar uzņēmumiem, kuriem ir paredzēti viņu
  izpētes un
  balsošanas ieteikumi,
  un ar viņu ieinteresētajām personām,
  un, ja jā, to apmērs un būtība;

| da) | iespējama interešu konflikta novēršanas un pārvaldības politika; |
| --- | --- |

da)

iespējama interešu konflikta novēršanas un pārvaldības politika;

| e) | balsošanas ieteikumu sagatavošanā iesaistītā personāla kopskaits
  un kvalifikācija
  ; |
| --- | --- |

e)

balsošanas ieteikumu sagatavošanā iesaistītā personāla kopskaits
  un kvalifikācija
  ;

| f) | iepriekšējā gadā sniegto balsošanas ieteikumu kopskaits. |
| --- | --- |

f)

iepriekšējā gadā sniegto balsošanas ieteikumu kopskaits.

Šo informāciju publicē
  pilnvaroto padomdevēju
  tīmekļa vietnē, un tā ir pieejama
  bez maksas
  vismaz trīs gadus pēc publicēšanas dienas.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka pilnvarotie padomdevēji identificē un atklāj saviem klientiem bez liekas kavēšanās jebkādu faktisku vai iespējamu interešu konfliktu vai uzņēmējdarbības attiecības, kas var ietekmēt
  izpēti un
  balsošanas ieteikumu sagatavošanu, un darbības, ko viņi veikuši, lai novērstu vai mazinātu faktisko vai iespējamo interešu konfliktu.”

| (4) | Iekļauj šādu 9.a, 9.b un 9.c pantu:
  “9.a pants
  Tiesības balsot par atalgojuma politiku
  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  uzņēmumi izstrādā vadītāju
  atalgojuma politiku
  un iesniedz to akcionāru kopsapulcei saistošam balsojumam
  . Uzņēmumi
  maksā atalgojumu
  saviem vadītājiem saskaņā ar atalgojuma politiku,
  par
  kuru
  kopsapulcē
  ir
  balsojuši
  akcionāri.
  Kopsapulcē akcionāri balso par visām politikas izmaiņām, un jebkurā gadījumā
  politiku iesniedz apstiprināšanai
  kopsapulcei
  vismaz ik pēc trim gadiem.


  Tomēr dalībvalstis var paredzēt, ka balsojums kopsapulcē par atalgojuma politiku ir konsultatīvs.




  Gadījumos, kad atalgojuma politika iepriekš nav īstenota un akcionāri noraida viņiem iesniegto politikas projektu, uzņēmums var projekta pārstrādes laikā pirms tā apstiprināšanas un laikposmā, kas nav ilgāks par vienu gadu, maksāt atalgojumu saviem vadītājiem saskaņā ar pastāvošo praksi.




  Gadījumos, kad atalgojuma politika tiek īstenota un akcionāri noraida politikas projektu, kas tiem iesniegts saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, uzņēmums var projekta pārstrādes laikā līdz projekta pieņemšanai un laikposmā, kas nav ilgāks par vienu gadu, maksāt atalgojumu saviem vadītājiem saskaņā ar īstenoto politiku.


  2.   Politika ir skaidra, saprotama, saskan ar uzņēmuma darbības stratēģiju, mērķiem, vērtībām un ilgtermiņa interesēm un aptver pasākumus, lai izvairītos no interešu konfliktiem.
  3.   Politika izskaidro, kā tā veicina uzņēmuma ilgtermiņa intereses un ilgtspēju. Tā nosaka skaidrus kritērijus fiksētā un mainīgā atalgojuma, tostarp
  jebkāda veida
  visu
  prēmiju un visu
  ieguvumu, piešķiršanai.
  Politika norāda fiksētā un mainīgā atalgojuma dažādo komponentu
  attiecīgo
  relatīvo daļu. Tā izskaidro, kā tika ņemti vērā uzņēmuma darbinieku atalgojuma un nodarbinātības nosacījumi politikas vai vadītāju atalgojuma noteikšanā...
  Attiecībā uz mainīgo atalgojumu politika norāda izmantojamos finanšu un nefinanšu darbības rezultātu kritērijus,
  tostarp, attiecīgos gadījumos, ar korporatīvo sociālo atbildību saistītas programmas un rezultātus,
  un izskaidro, kā tie veicina uzņēmuma ilgtermiņa intereses un ilgtspēju, un metodes, kas jāpiemēro, lai noteiktu, kādā mērā ir ievēroti darbības rezultātu kritēriji; tā precizē atlikšanas periodus, tiesību nostiprināšanas periodus attiecībā uz atalgojumu akciju veidā un akciju saglabāšanu pēc tiesību nostiprināšanas, un informāciju par uzņēmuma iespēju atgūt mainīgo atalgojumu.


  Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz finansiālās darbības rezultātu kritērijiem akciju vērtībai nav noteicošās nozīmes.




  Dalībvalstis nodrošina, ka atalgojums akciju veidā neveido vadītāju mainīgā atalgojuma nozīmīgāko daļu. Dalībvalstis var paredzēt šī apakšpunkta normu izņēmumus ar nosacījumu, ka atalgojuma politikā ietver skaidru un pamatotu skaidrojumu tam, kā šāds izņēmums veicina uzņēmuma ilgtermiņa intereses un ilgtspēju.


  Politika norāda vadītāju līgumu galvenos noteikumus, tostarp to ilgumu un piemērojamos uzteikuma termiņus, un
  izbeigšanas nosacījumus, kā arī
  maksājumus, kas saistīti ar līgumu izbeigšanu
  , un papildu pensijas vai paātrinātās pensionēšanās shēmu iezīmes
  .
  Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem uzņēmumi ar direktoriem var vienoties, neslēdzot līgumu, tad šajā gadījumā politika norāda, kādi ir vienošanos ar direktoriem galvenie nosacījumi, tostarp to ilgumu un piemērojamos uzteikuma termiņus, izbeigšanas nosacījumus un maksājumus, kas saistīti ar izbeigšanu, un papildu pensijas vai paātrinātās pensionēšanās shēmu iezīmes.




  Ar šo politiku nosaka uzņēmuma procedūras vadītāju atalgojuma noteikšanai, tostarp nosaka atalgojuma komitejas funkcijas un darbību.


  Politika izskaidro
  konkrēto
  lēmumu pieņemšanas procesu, kas to nosaka. Ja politiku pārskata, tajā ietver paskaidrojumu par visām būtiskām izmaiņām un to, kā tajā ir ņemti vērā akcionāru
  balsojumi un
  viedokļi par politiku un ziņojumu
  vismaz trīs
  iepriekšējos
  secīgos
  gados.
  4.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc akcionāru veiktas apstiprināšanas politiku nekavējoties publisko un dara pieejamu
  bez maksas
  uzņēmuma tīmekļa vietnē vismaz tik ilgi, kamēr tā ir piemērojama. [Gr. 27/rev.]
  9.b pants
  Atalgojuma ziņojumā sniedzamā informācija un tiesības balsot par atalgojuma ziņojumu
  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmums izstrādā skaidru un saprotamu atalgojuma ziņojumu,
  kurā sniegts visaptverošs pārskats
  par
  atalgojumu (tostarp visiem jebkuru veidu ieguvumiem), kas saskaņā ar 9.a pantā minēto atalgojuma politiku piešķirts
  iepriekšējā finanšu gadā atsevišķiem vadītājiem, tostarp jaunpieņemtiem un bijušajiem vadītājiem. Tas attiecīgā gadījumā ietver visus šādus elementus:






  a) | piešķirto, izmaksāto
  vai
  pienākošos kopējo atalgojumu, kas sadalīts pa komponentiem, fiksētā un mainīgā atalgojuma relatīvo daļu un paskaidrojumu, kā kopējais atalgojums ir saistīts ar ilgtermiņa darbības rezultātiem, un informāciju par to, kā tika piemēroti
  finansiālie un nefinansiālie
  darbības rezultātu kritēriji; |
| --- | --- | --- |

(4)

Iekļauj šādu 9.a, 9.b un 9.c pantu:

“9.a pants

Tiesības balsot par atalgojuma politiku

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  uzņēmumi izstrādā vadītāju
  atalgojuma politiku
  un iesniedz to akcionāru kopsapulcei saistošam balsojumam
  . Uzņēmumi
  maksā atalgojumu
  saviem vadītājiem saskaņā ar atalgojuma politiku,
  par
  kuru
  kopsapulcē
  ir
  balsojuši
  akcionāri.
  Kopsapulcē akcionāri balso par visām politikas izmaiņām, un jebkurā gadījumā
  politiku iesniedz apstiprināšanai
  kopsapulcei
  vismaz ik pēc trim gadiem.

Tomēr dalībvalstis var paredzēt, ka balsojums kopsapulcē par atalgojuma politiku ir konsultatīvs.

Gadījumos, kad atalgojuma politika iepriekš nav īstenota un akcionāri noraida viņiem iesniegto politikas projektu, uzņēmums var projekta pārstrādes laikā pirms tā apstiprināšanas un laikposmā, kas nav ilgāks par vienu gadu, maksāt atalgojumu saviem vadītājiem saskaņā ar pastāvošo praksi.

Gadījumos, kad atalgojuma politika tiek īstenota un akcionāri noraida politikas projektu, kas tiem iesniegts saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, uzņēmums var projekta pārstrādes laikā līdz projekta pieņemšanai un laikposmā, kas nav ilgāks par vienu gadu, maksāt atalgojumu saviem vadītājiem saskaņā ar īstenoto politiku.

2.   Politika ir skaidra, saprotama, saskan ar uzņēmuma darbības stratēģiju, mērķiem, vērtībām un ilgtermiņa interesēm un aptver pasākumus, lai izvairītos no interešu konfliktiem.

3.   Politika izskaidro, kā tā veicina uzņēmuma ilgtermiņa intereses un ilgtspēju. Tā nosaka skaidrus kritērijus fiksētā un mainīgā atalgojuma, tostarp
  jebkāda veida
  visu
  prēmiju un visu
  ieguvumu, piešķiršanai.

Politika norāda fiksētā un mainīgā atalgojuma dažādo komponentu
  attiecīgo
  relatīvo daļu. Tā izskaidro, kā tika ņemti vērā uzņēmuma darbinieku atalgojuma un nodarbinātības nosacījumi politikas vai vadītāju atalgojuma noteikšanā...

Attiecībā uz mainīgo atalgojumu politika norāda izmantojamos finanšu un nefinanšu darbības rezultātu kritērijus,
  tostarp, attiecīgos gadījumos, ar korporatīvo sociālo atbildību saistītas programmas un rezultātus,
  un izskaidro, kā tie veicina uzņēmuma ilgtermiņa intereses un ilgtspēju, un metodes, kas jāpiemēro, lai noteiktu, kādā mērā ir ievēroti darbības rezultātu kritēriji; tā precizē atlikšanas periodus, tiesību nostiprināšanas periodus attiecībā uz atalgojumu akciju veidā un akciju saglabāšanu pēc tiesību nostiprināšanas, un informāciju par uzņēmuma iespēju atgūt mainīgo atalgojumu.

Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz finansiālās darbības rezultātu kritērijiem akciju vērtībai nav noteicošās nozīmes.

Dalībvalstis nodrošina, ka atalgojums akciju veidā neveido vadītāju mainīgā atalgojuma nozīmīgāko daļu. Dalībvalstis var paredzēt šī apakšpunkta normu izņēmumus ar nosacījumu, ka atalgojuma politikā ietver skaidru un pamatotu skaidrojumu tam, kā šāds izņēmums veicina uzņēmuma ilgtermiņa intereses un ilgtspēju.

Politika norāda vadītāju līgumu galvenos noteikumus, tostarp to ilgumu un piemērojamos uzteikuma termiņus, un
  izbeigšanas nosacījumus, kā arī
  maksājumus, kas saistīti ar līgumu izbeigšanu
  , un papildu pensijas vai paātrinātās pensionēšanās shēmu iezīmes
  .
  Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem uzņēmumi ar direktoriem var vienoties, neslēdzot līgumu, tad šajā gadījumā politika norāda, kādi ir vienošanos ar direktoriem galvenie nosacījumi, tostarp to ilgumu un piemērojamos uzteikuma termiņus, izbeigšanas nosacījumus un maksājumus, kas saistīti ar izbeigšanu, un papildu pensijas vai paātrinātās pensionēšanās shēmu iezīmes.

Ar šo politiku nosaka uzņēmuma procedūras vadītāju atalgojuma noteikšanai, tostarp nosaka atalgojuma komitejas funkcijas un darbību.

Politika izskaidro
  konkrēto
  lēmumu pieņemšanas procesu, kas to nosaka. Ja politiku pārskata, tajā ietver paskaidrojumu par visām būtiskām izmaiņām un to, kā tajā ir ņemti vērā akcionāru
  balsojumi un
  viedokļi par politiku un ziņojumu
  vismaz trīs
  iepriekšējos
  secīgos
  gados.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc akcionāru veiktas apstiprināšanas politiku nekavējoties publisko un dara pieejamu
  bez maksas
  uzņēmuma tīmekļa vietnē vismaz tik ilgi, kamēr tā ir piemērojama. [Gr. 27/rev.]

9.b pants

Atalgojuma ziņojumā sniedzamā informācija un tiesības balsot par atalgojuma ziņojumu

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmums izstrādā skaidru un saprotamu atalgojuma ziņojumu,
  kurā sniegts visaptverošs pārskats
  par
  atalgojumu (tostarp visiem jebkuru veidu ieguvumiem), kas saskaņā ar 9.a pantā minēto atalgojuma politiku piešķirts
  iepriekšējā finanšu gadā atsevišķiem vadītājiem, tostarp jaunpieņemtiem un bijušajiem vadītājiem. Tas attiecīgā gadījumā ietver visus šādus elementus:

a)

piešķirto, izmaksāto
  vai
  pienākošos kopējo atalgojumu, kas sadalīts pa komponentiem, fiksētā un mainīgā atalgojuma relatīvo daļu un paskaidrojumu, kā kopējais atalgojums ir saistīts ar ilgtermiņa darbības rezultātiem, un informāciju par to, kā tika piemēroti
  finansiālie un nefinansiālie
  darbības rezultātu kritēriji;

| b) | izpilddirektoru atalgojuma relatīvās izmaiņas iepriekšējos trijos finanšu gados, viņu saistību ar uzņēmuma vispārējās darbības rādītāju attīstību un ar darbinieku vidējā atalgojuma izmaiņām
  šajā pašā periodā
  ; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektoru atalgojuma relatīvās izmaiņas iepriekšējos trijos finanšu gados, viņu saistību ar uzņēmuma vispārējās darbības rādītāju attīstību un ar darbinieku vidējā atalgojuma izmaiņām
  šajā pašā periodā
  ;

| c) | atalgojumu, kuru uzņēmuma vadītāji saņēmuši no uzņēmuma, kas pieder pie tās pašas grupas
  , vai kurš tiem jāizmaksā
  ; |
| --- | --- |

c)

atalgojumu, kuru uzņēmuma vadītāji saņēmuši no uzņēmuma, kas pieder pie tās pašas grupas
  , vai kurš tiem jāizmaksā
  ;

| d) | akciju un piešķirto vai piedāvāto akciju iespēju līgumu skaitu un galvenos nosacījumus tiesību izmantošanai, tostarp izmantošanas cenu un datumu un to izmaiņas; |
| --- | --- |

d)

akciju un piešķirto vai piedāvāto akciju iespēju līgumu skaitu un galvenos nosacījumus tiesību izmantošanai, tostarp izmantošanas cenu un datumu un to izmaiņas;

| e) | informāciju par iespējas atgūt mainīgo atalgojumu izmantošanu; |
| --- | --- |

e)

informāciju par iespējas atgūt mainīgo atalgojumu izmantošanu;

| f) | informāciju par to, kā tika noteikts vadītāju atalgojums, tostarp par atalgojuma komitejas lomu. |
| --- | --- |

f)

informāciju par to, kā tika noteikts vadītāju atalgojums, tostarp par atalgojuma komitejas lomu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka fizisku personu tiesības uz privāto dzīvi ir aizsargātas saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, kad apstrādā vadītāja personas datus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka akcionāriem ir tiesības
  uz konsultatīvu balsojumu
  par iepriekšējā finanšu gada atalgojuma ziņojumu gada kopsapulcē. Ja akcionāri balso pret atalgojuma ziņojumu, uzņēmums
  vajadzības gadījumā sāk dialogu ar akcionāriem, lai noskaidrotu noraidījuma iemeslus. Uzņēmums
  nākamajā atalgojuma ziņojumā izskaidro, kā ir ņemts vērā akcionāru balsojums.

3.a
     
  Šajā un 9.a pantā paredzētie noteikumi par atalgojumu neskar valsts sistēmas darbinieku algu veidošanai un, attiecīgā gadījumā, valsts noteikumus par darbinieku pārstāvību valdēs.

4.   
  Lai nodrošinātu šā panta saskaņotu piemērošanu,
  Komisija ir pilnvarota pieņemt
  deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 14.a pantu
  , lai precizētu tās informācijas standartizētu sniegšanu, kas izklāstīta šā panta 1. punktā. [Gr. 28]

9.c pants

Tiesības balsot par saistīto pušu darījumiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumi attiecībā uz saistīto pušu
  nozīmīgiem
  darījumiem▌ publiski paziņo par šādiem darījumiem
  , vēlākais,
  darījuma noslēgšanas brīdī un paziņojumam pievieno ▌ziņojumu, kurā novērtē, vai tas atbilst tirgus nosacījumiem, un apstiprina, vai no
  uzņēmuma
  , tostarp mazākuma akcionāru, perspektīvas darījums ir godīgs un pamatots
  , un sniedz skaidrojumu par izvērtējumiem, uz kuriem balstās novērtējums
  . Paziņojumā ietver informāciju par saistīto pušu attiecību raksturu, saistītās puses vārdu, darījuma summu un jebkuru citu informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu
  šā darījuma ekonomisko godīgumu no uzņēmuma, tostarp mazākuma akcionāru, perspektīvas
  .

Dalībvalstis nosaka konkrētus noteikumus attiecībā uz ziņojumu, kas jāpieņem saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, tostarp nosaka to dalībnieku, kurš ir atbildīgs par ziņojumu sniegšanu un ir kāda no šādām struktūrām:

| — | neatkarīga trešā persona, |
| --- | --- |

—

neatkarīga trešā persona,

| — | uzņēmuma uzraudzības struktūra vai |
| --- | --- |

—

uzņēmuma uzraudzības struktūra vai

| — | neatkarīgu vadītāju komiteja. |
| --- | --- |

—

neatkarīgu vadītāju komiteja.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  nozīmīgus darījumus
  ar saistītajām pusēm
  apstiprina akcionāri vai uzņēmumu administratīvās vai uzraudzības struktūras saskaņā ar procedūrām, kas liedz saistītajai pusei savā labā izmantot tās stāvokli un nodrošina pienācīgu uzņēmuma interešu un to akcionāru aizsardzību, kuri nav saistītās puses, tostarp mazākuma akcionāri.

Dalībvalstis var nodrošināt, ka akcionāriem ir tiesības balsot par nozīmīgiem darījumiem, kurus apstiprinājusi uzņēmuma administratīvā vai uzraudzības struktūra.

Nolūks ir nepieļaut, ka saistītās puses gūst priekšrocības no īpaša stāvokļa, un nodrošināt pienācīgu uzņēmuma interešu aizsardzību.

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka saistītās puses un viņu pārstāvji tiek izslēgti no 1. punktā minētā ziņojuma sagatavošanas, kā arī no balsojumiem un lēmumu pieņemšanas, kas notiek saskaņā ar 2. punktu. Ja saistīto pušu darījumā ir iesaistīts akcionārs, šo akcionāru izslēdz no visiem balsojumiem, kas saistīti ar šo darījumu. Dalībvalstis var ļaut akcionāram, kurš ir saistītā puse, piedalīties balsojumā, ja valsts tiesību aktos ir nodrošināti pienācīgi aizsardzības pasākumi, kas tiek piemēroti balsošanas procesa laikā, lai aizsargātu to akcionāru intereses, kuri nav saistītās puses, tostarp mazākuma akcionārus, tādējādi nepieļaujot, ka saistītā puse apstiprina darījumu tad, ja akcionāru vairākumam, kuri nav saistītās puses, ir pretējs viedoklis vai ja neatkarīgo vadītāju vairākumam ir pretējs viedoklis.

3.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka
  tos darījumus ar to pašu saistīto pusi, kuri ir noslēgti
  jebkurā
  12 mēnešu perioda laikā
  vai tajā pašā finanšu gadā
  un
  uz kuriem neattiecas 1., 2. un 3. punktā minētie pienākumi,
  apkopo
  minēto punktu
  piemērošanas nolūkā.

4.   Dalībvalstis
  no 1., 2. un 3. punkta prasībām
  var atbrīvot:

| — | darījumus, kuri noslēgti starp uzņēmumu un vienu vai vairākiem tā grupas dalībniekiem
  vai kopuzņēmumiem
  , ja šīs grupas dalībnieki
  vai kopuzņēmumi
  pilnībā pieder uzņēmumam
  vai ja nevienai citai uzņēmuma saistītajai pusei nav līdzdalības daļu minētajos dalībniekos vai kopuzņēmumos; |
| --- | --- |

—

darījumus, kuri noslēgti starp uzņēmumu un vienu vai vairākiem tā grupas dalībniekiem
  vai kopuzņēmumiem
  , ja šīs grupas dalībnieki
  vai kopuzņēmumi
  pilnībā pieder uzņēmumam
  vai ja nevienai citai uzņēmuma saistītajai pusei nav līdzdalības daļu minētajos dalībniekos vai kopuzņēmumos;

| — | darījumus, kuri noslēgti parastajā uzņēmējdarbības kārtībā un uz parastiem tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

darījumus, kuri noslēgti parastajā uzņēmējdarbības kārtībā un uz parastiem tirgus nosacījumiem.

4.a
     
  Dalībvalstis nosaka, kas ir nozīmīgi darījumi ar saistītajām pusēm. Nozīmīgus darījumus ar saistītajām pusēm nosaka, ņemot vērā:

| a) | ietekmi, kāda informācijai par darījumu var būt uz to personu lēmumiem, kuri ir iesaistīti apstiprināšanas procesā; |
| --- | --- |

a)

ietekmi, kāda informācijai par darījumu var būt uz to personu lēmumiem, kuri ir iesaistīti apstiprināšanas procesā;

| b) | darījuma ietekmi uz uzņēmuma darbības rezultātiem, aktīviem, kapitalizāciju vai apgrozījumu un saistītās puses stāvokli; |
| --- | --- |

b)

darījuma ietekmi uz uzņēmuma darbības rezultātiem, aktīviem, kapitalizāciju vai apgrozījumu un saistītās puses stāvokli;

| c) | riskus, kurus darījums rada uzņēmumam un tā mazākuma akcionāriem. |
| --- | --- |

c)

riskus, kurus darījums rada uzņēmumam un tā mazākuma akcionāriem.

Nosakot nozīmīgus darījumus ar saistītajām pusēm, dalībvalstis var noteikt kvantitatīvos īpatsvara rādītājus, ņemot vērā darījuma ietekmi uz uzņēmuma ieņēmumiem, aktīviem, kapitalizāciju vai apgrozījumu vai ņemot vērā darījuma būtību un saistītās puses stāvokli.”;

| (5) | aiz 14. panta iekļauj šādu IIa nodaļu:
  “IIA NODAĻA


  DELEĢĒTIE
  AKTI UN SANKCIJAS
  14.a pants


  Deleģēšanas īstenošana


  1.   
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.




  2.
     
  Pilnvaras pieņemt 3.a panta 5. punktā, 3.b panta 5. punktā, 3.c panta 3. punktā un 9.b pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ....*.




  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3.a panta 5. punktā, 3.b panta 5. punktā, 3.c panta 3. punktā un 9.b pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.




  4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.




  5.
     
  Saskaņā ar 3.a panta 5. punktu, 3.b panta 5. punktu, 3.c panta 3. punktu un 9.b pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par trim mēnešiem.


  14.b pants
  Sankcijas
  Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to attiecīgas valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri ir pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto noteikumu īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Dalībvalstis paziņo šos noteikumus Komisijai
  , vēlākais,
  līdz [transponēšanas datums] ▌un nekavējoties Komisiju informē par vēlākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.”. |
| --- | --- |

(5)

aiz 14. panta iekļauj šādu IIa nodaļu:

“IIA NODAĻA

DELEĢĒTIE
  AKTI UN SANKCIJAS

14.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 3.a panta 5. punktā, 3.b panta 5. punktā, 3.c panta 3. punktā un 9.b pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ....*.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3.a panta 5. punktā, 3.b panta 5. punktā, 3.c panta 3. punktā un 9.b pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Saskaņā ar 3.a panta 5. punktu, 3.b panta 5. punktu, 3.c panta 3. punktu un 9.b pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

14.b pants

Sankcijas

Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to attiecīgas valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri ir pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto noteikumu īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Dalībvalstis paziņo šos noteikumus Komisijai
  , vēlākais,
  līdz [transponēšanas datums] ▌un nekavējoties Komisiju informē par vēlākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.”.

2. pants

Direktīvas 2013/34/ES grozījumi

Direktīvu 2013/34/ES groza šādi:

| (-1) | Direktīvas 2. pantā iekļauj šādu punktu:










  “17) | “nodokļu nolēmums” ir ikviena tāda juridiska noteikuma iepriekšēja interpretācija vai piemērošana pārrobežu situācijā vai uzņēmuma darījumam, kurš var izraisīt nodokļu ieņēmumu zaudējumu dalībvalstīs vai kurš grupu savstarpējas mākslīgas peļņas pārneses dēļ uzņēmumam varētu radīt nodokļu ietaupījumus.”; |
| --- | --- | --- |

(-1)

Direktīvas 2. pantā iekļauj šādu punktu:

“17)

| (-1a) | direktīvas 18. pantā pēc 2. punkta iekļauj šādu punktu:




  “2.a
     
  Finanšu pārskatu piezīmēs lielie uzņēmumi un sabiedriskas nozīmes struktūras par attiecīgo finanšu gadu konsolidētā veidā un precizējot par katru dalībvalsti un par katru trešo valsti, kurā tie veic uzņēmējdarbību, ik gadu norāda arī šādu informāciju:










  a) | nosaukums(-i), darbības veidi un ģeogrāfiskā atrašanās vieta; |
| --- | --- | --- |

(-1a)

direktīvas 18. pantā pēc 2. punkta iekļauj šādu punktu:

“2.a
     
  Finanšu pārskatu piezīmēs lielie uzņēmumi un sabiedriskas nozīmes struktūras par attiecīgo finanšu gadu konsolidētā veidā un precizējot par katru dalībvalsti un par katru trešo valsti, kurā tie veic uzņēmējdarbību, ik gadu norāda arī šādu informāciju:

a)

nosaukums(-i), darbības veidi un ģeogrāfiskā atrašanās vieta;

| b) | apgrozījums; |
| --- | --- |

b)

apgrozījums;

| c) | darbinieku skaits, izteikts pilnslodzes ekvivalenta vienībās; |
| --- | --- |

c)

darbinieku skaits, izteikts pilnslodzes ekvivalenta vienībās;

| d) | aktīvu vērtība un to uzturēšanas gada izmaksas; |
| --- | --- |

d)

aktīvu vērtība un to uzturēšanas gada izmaksas;

| e) | pirkšanas un pārdošanas dati; |
| --- | --- |

e)

pirkšanas un pārdošanas dati;

| f) | peļņa vai zaudējumi pirms nodokļu nomaksas; |
| --- | --- |

f)

peļņa vai zaudējumi pirms nodokļu nomaksas;

| g) | nodokļi par peļņu vai zaudējumiem; |
| --- | --- |

g)

nodokļi par peļņu vai zaudējumiem;

| h) | saņemtās publiskās subsīdijas; |
| --- | --- |

h)

saņemtās publiskās subsīdijas;

| i) | mātesuzņēmumi kopā ar attiecīgajiem datiem iesniedz to meitasuzņēmumu sarakstu, kuri darbojas katrā dalībvalstī vai trešā valstī.”; |
| --- | --- |

i)

mātesuzņēmumi kopā ar attiecīgajiem datiem iesniedz to meitasuzņēmumu sarakstu, kuri darbojas katrā dalībvalstī vai trešā valstī.”;

| (-1b) | direktīvas 18. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Dalībvalstis var paredzēt, ka 1. punkta b) apakšpunktu un 2.a punktu nepiemēro uzņēmuma gada finanšu pārskatiem, ja minētais uzņēmums ir iekļauts konsolidētajos finanšu pārskatos, kuri jāsagatavo saskaņā ar 22. pantu, ar noteikumu, ka šāda informācija ir sniegta konsolidētā finanšu pārskata piezīmēs.”; |
| --- | --- |

(-1b)

direktīvas 18. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Dalībvalstis var paredzēt, ka 1. punkta b) apakšpunktu un 2.a punktu nepiemēro uzņēmuma gada finanšu pārskatiem, ja minētais uzņēmums ir iekļauts konsolidētajos finanšu pārskatos, kuri jāsagatavo saskaņā ar 22. pantu, ar noteikumu, ka šāda informācija ir sniegta konsolidētā finanšu pārskata piezīmēs.”;

| (-1c) | iekļauj šādu 18.a pantu:




  “18.a pants




  Papildu informācijas atklāšana lieliem uzņēmumiem




  1.
     
  Lieli uzņēmumi finanšu pārskatu piezīmēs papildus informācijai, kas nepieciešama saskaņā ar 16., 17. un 18. pantu un jebkuru citu šīs direktīvas noteikumu, publiski atklāj būtiskus elementus un informāciju par nodokļu nolēmumiem, norādot sadalījumu pa dalībvalstīm un trešām valstīm, kurās attiecīgajam lielajam uzņēmumam ir meitasuzņēmumi. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 49. pantu, lai noteiktu publikācijas formātu un saturu.




  2.
     
  Uzņēmumi, kuru vidējais konsolidētais darbinieku skaits finanšu gadā nepārsniedz 500 darbinieku un kuru konsolidētie bilances dati nepārsniedz vai nu kopsummu 86 miljonu euro apmērā vai neto apgrozījumu 100 miljonu euro apmērā, ir atbrīvoti no šā panta 1. punktā minētā pienākuma.




  3.
     
  Šā panta 1. punktā minēto pienākumu nepiemēro nevienam dalībvalsts tiesību aktu reglamentētam uzņēmumam, kura mātesuzņēmumam piemēro dalībvalsts tiesību aktus un kura informācija ir ietverta informācijā, ko atklāj šis mātesuzņēmums saskaņā ar šā panta 1. punktu.




  4.
     
  Šā panta 1. punktā minēto informāciju pārbauda saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK.”; |
| --- | --- |

(-1c)

iekļauj šādu 18.a pantu:

“18.a pants

Papildu informācijas atklāšana lieliem uzņēmumiem

1.
     
  Lieli uzņēmumi finanšu pārskatu piezīmēs papildus informācijai, kas nepieciešama saskaņā ar 16., 17. un 18. pantu un jebkuru citu šīs direktīvas noteikumu, publiski atklāj būtiskus elementus un informāciju par nodokļu nolēmumiem, norādot sadalījumu pa dalībvalstīm un trešām valstīm, kurās attiecīgajam lielajam uzņēmumam ir meitasuzņēmumi. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 49. pantu, lai noteiktu publikācijas formātu un saturu.

2.
     
  Uzņēmumi, kuru vidējais konsolidētais darbinieku skaits finanšu gadā nepārsniedz 500 darbinieku un kuru konsolidētie bilances dati nepārsniedz vai nu kopsummu 86 miljonu euro apmērā vai neto apgrozījumu 100 miljonu euro apmērā, ir atbrīvoti no šā panta 1. punktā minētā pienākuma.

3.
     
  Šā panta 1. punktā minēto pienākumu nepiemēro nevienam dalībvalsts tiesību aktu reglamentētam uzņēmumam, kura mātesuzņēmumam piemēro dalībvalsts tiesību aktus un kura informācija ir ietverta informācijā, ko atklāj šis mātesuzņēmums saskaņā ar šā panta 1. punktu.

4.
     
  Šā panta 1. punktā minēto informāciju pārbauda saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK.”;

| (1) | 20. pantu groza šādi:






  (a) | panta 1. punktam pievieno šādu h) apakšpunktu:






  “h) | atalgojuma ziņojums, kas
  noteikts
  Direktīvas 2007/36/EK 9.b pantā.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

20. pantu groza šādi:

(a)

panta 1. punktam pievieno šādu h) apakšpunktu:

“h)

atalgojuma ziņojums, kas
  noteikts
  Direktīvas 2007/36/EK 9.b pantā.”;

| (b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums sniedz atzinumu saskaņā ar 34. panta 1. punkta otro daļu par informāciju, kas sagatavota saskaņā ar šā panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu, un pārbauda, vai ir sniegta informācija, kas minēta šā panta 1. punkta a), b), e), f), g) un h) apakšpunktā.”; |
| --- | --- |

(b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums sniedz atzinumu saskaņā ar 34. panta 1. punkta otro daļu par informāciju, kas sagatavota saskaņā ar šā panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu, un pārbauda, vai ir sniegta informācija, kas minēta šā panta 1. punkta a), b), e), f), g) un h) apakšpunktā.”;

| (c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “4.   Dalībvalstis var atbrīvot no šā panta 1. punkta a), b), e), f), g) un h) apakšpunkta piemērošanas 1. punktā minētos uzņēmumus, kuri ir laiduši apgrozībā vienīgi vērtspapīrus, kas nav akcijas, kuras tirgojamas regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta izpratnē, izņemot gadījumus, kad šādi uzņēmumi ir laiduši apgrozībā akcijas, kuras tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta nozīmē.”. |
| --- | --- |

(c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“4.   Dalībvalstis var atbrīvot no šā panta 1. punkta a), b), e), f), g) un h) apakšpunkta piemērošanas 1. punktā minētos uzņēmumus, kuri ir laiduši apgrozībā vienīgi vērtspapīrus, kas nav akcijas, kuras tirgojamas regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta izpratnē, izņemot gadījumus, kad šādi uzņēmumi ir laiduši apgrozībā akcijas, kuras tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta nozīmē.”.

2.a pants

Direktīvas 2004/109/EK grozījumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK

   (14)

  groza šādi:

| (1) | Direktīvas 1. panta 2. punktu pievieno šādu apakšpunktu:










  “r) | “nodokļu nolēmums” ir ikviena tāda juridiska noteikuma iepriekšēja interpretācija vai piemērošana pārrobežu situācijā vai uzņēmuma darījumam, kurš var izraisīt nodokļu ieņēmumu zaudējumu dalībvalstīs vai kurš grupu savstarpējas mākslīgas peļņas pārneses dēļ uzņēmumam varētu radīt nodokļu ietaupījumus.”; |
| --- | --- | --- |

(1)

Direktīvas 1. panta 2. punktu pievieno šādu apakšpunktu:

“r)

“nodokļu nolēmums” ir ikviena tāda juridiska noteikuma iepriekšēja interpretācija vai piemērošana pārrobežu situācijā vai uzņēmuma darījumam, kurš var izraisīt nodokļu ieņēmumu zaudējumu dalībvalstīs vai kurš grupu savstarpējas mākslīgas peļņas pārneses dēļ uzņēmumam varētu radīt nodokļu ietaupījumus.”;

| (2) | iekļauj šādus pantus:




  “16.a pants




  Papildu informācijas atklāšana emitentiem




  1.
     
  Dalībvalstis pieprasa, lai katrs emitents par attiecīgo finanšu gadu konsolidētā veidā un precizējot par katru dalībvalsti un par katru trešo valsti, kurā tam ir meitasuzņēmums, ik gadu publisko šādu informāciju:










  a) | nosaukums(-i), darbības veidi un ģeogrāfiskā atrašanās vieta; |
| --- | --- | --- |

(2)

iekļauj šādus pantus:

“16.a pants

Papildu informācijas atklāšana emitentiem

1.
     
  Dalībvalstis pieprasa, lai katrs emitents par attiecīgo finanšu gadu konsolidētā veidā un precizējot par katru dalībvalsti un par katru trešo valsti, kurā tam ir meitasuzņēmums, ik gadu publisko šādu informāciju:

a)

nosaukums(-i), darbības veidi un ģeogrāfiskā atrašanās vieta;

| b) | apgrozījums; |
| --- | --- |

b)

apgrozījums;

| c) | darbinieku skaitu pilnslodzes ekvivalentos; |
| --- | --- |

c)

darbinieku skaitu pilnslodzes ekvivalentos;

| d) | peļņa vai zaudējumi pirms nodokļu nomaksas; |
| --- | --- |

d)

peļņa vai zaudējumi pirms nodokļu nomaksas;

| e) | nodokļi par peļņu vai zaudējumiem; |
| --- | --- |

e)

nodokļi par peļņu vai zaudējumiem;

| f) | saņemtās publiskās subsīdijas. |
| --- | --- |

f)

saņemtās publiskās subsīdijas.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minēto pienākumu nepiemēro nevienam dalībvalsts tiesību aktu reglamentētam emitentam, kura mātesuzņēmumam piemēro dalībvalsts tiesību aktus un kura informācija ir ietverta informācijā, ko atklāj šis mātesuzņēmums saskaņā ar šā panta 1. punktu.

3.
     
  Šā panta 1. punktā minēto informāciju pārbauda saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK un, ja iespējams, publicē kā pielikumu ikgadējiem finanšu pārskatiem vai, atbilstošā gadījumā, attiecīgā emitenta konsolidētajiem finanšu pārskatiem.

16.b pants

Papildu informācijas atklāšana emitentiem

1.
     
  Dalībvalstis prasa, lai ikviens emitents ik gadu publiski par attiecīgo finanšu gadu konsolidētā veidā atklāj būtiskus elementus un informāciju par nodokļu nolēmumiem, norādot sadalījumu pa dalībvalstīm un trešām valstīm, kurās tam ir meitasuzņēmumi. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. panta 2.a, 2.b un 2.c punktu, lai noteiktu publikācijas formātu un saturu.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minēto pienākumu nepiemēro nevienam dalībvalsts tiesību aktu reglamentētam emitentam, kura mātesuzņēmumam piemēro dalībvalsts tiesību aktus un kura informācija ir ietverta informācijā, ko atklāj šis mātesuzņēmums saskaņā ar šā panta 1. punktu.

3.
     
  Šā panta 1. punktā minēto informāciju pārbauda saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK un, ja iespējams, publisko kā pielikumu ikgadējiem finanšu pārskatiem vai attiecīgā gadījumā attiecīgā emitenta konsolidētajiem finanšu pārskatiem.”;

| (3) | direktīvas 27. panta 2.a punktu aizstāj ar šādu:




  “2.a)
     
  Pilnvaras pieņemt 2. panta 3. punktā, 5. panta 6. punktā, 9. panta 7. punktā, 12. panta 8. punktā, 13. panta 2. punktā, 14. panta 2. punktā, 16.a panta 1. punktā, 17. panta 4. punktā, 18. panta 5. punktā, 19. panta 4. punktā, 21. panta 4. punktā, 23. panta 4. punktā, 23. panta 5. punktā un 23. panta 7. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz 4 gadu laikposmu no 2011. gada janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais 6 mēnešus pirms četru gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu saskaņā ar 27.a pantu.”. |
| --- | --- |

(3)

direktīvas 27. panta 2.a punktu aizstāj ar šādu:

“2.a)
     
  Pilnvaras pieņemt 2. panta 3. punktā, 5. panta 6. punktā, 9. panta 7. punktā, 12. panta 8. punktā, 13. panta 2. punktā, 14. panta 2. punktā, 16.a panta 1. punktā, 17. panta 4. punktā, 18. panta 5. punktā, 19. panta 4. punktā, 21. panta 4. punktā, 23. panta 4. punktā, 23. panta 5. punktā un 23. panta 7. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz 4 gadu laikposmu no 2011. gada janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais 6 mēnešus pirms četru gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu saskaņā ar 27.a pantu.”.

3. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības
  vēlākais
  līdz [18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto aktu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 51. panta otrā punkta otro daļu (A8-0158/2015).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.

*1

(2)  OV C 451, 16.12.2014., 87. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Direktīva 2007/36/EK par biržu sarakstos iekļautu sabiedrību akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu (OV L 184, 14.7.2007., 17. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

6

(7)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

7

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

14

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/198 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/198

---

P8_TA(2015)0258

Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerve ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 265/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0016/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0016/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 4. jūnija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 4. jūnija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 13. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 13. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0029/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0029/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 424, 26.11.2014., 46. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0011

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/... par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2015/1814.)

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/199 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/199

---

P8_TA(2015)0259

Jūrnieki ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrniekiem, ar kuru groza Direktīvu 2008/94/EK, 2009/38/EK, 2002/14/EK, 98/59/EK un 2001/23/EK (COM(2013)0798) – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 265/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0798)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0798)),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0409/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0409/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 25. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 25. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 3. aprīļa atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 3. aprīļa atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 13. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 13. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A8-0127/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A8-0127/2015),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 226, 16.7.2014., 35. lpp.

(2)  OV C 174, 7.6.2014., 50. lpp.

---

P8_TC1-COD(2013)0390

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 8. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/..., ar kuru attiecībā uz jūrniekiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/94/EK, 2009/38/EK un 2002/14/EK un Padomes Direktīvas 98/59/EK un 2001/23/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2015/1794.)

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/200 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/200

---

P8_TA(2015)0260

Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgums ar Šveici — “Apvārsnis 2020”un ITER pasākumi ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju, ar ko Šveices Konfederācija pievienojas pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmai, kura papildina “Apvārsni 2020”, un kas reglamentē Šveices Konfederācijas dalību ITER pasākumos, kurus īsteno “Kodolsintēze enerģijas ieguvei” (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 265/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05662/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05662/2015),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju, ar ko Šveices Konfederācija pievienojas pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmai, kura papildina “Apvārsni 2020”, un kas reglamentē Šveices Konfederācijas dalību ITER pasākumos, kurus īsteno “Kodolsintēze enerģijas ieguvei” (15369/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju, ar ko Šveices Konfederācija pievienojas pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmai, kura papildina “Apvārsni 2020”, un kas reglamentē Šveices Konfederācijas dalību ITER pasākumos, kurus īsteno “Kodolsintēze enerģijas ieguvei” (15369/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, 218. panta 7. punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C8-0056/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, 218. panta 7. punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C8-0056/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, 108. panta 7. punktu un 50. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, 108. panta 7. punktu un 50. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0181/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0181/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/201 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/201

---

P8_TA(2015)0261

Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE))

(Apspriešanās)

(2017/C 265/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2015)0098),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0075/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0075/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0205/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0205/2015),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Lai sasniegtu mērķus
  par pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību
  , kuri izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā, dalībvalstīm un Savienībai būtu jāizstrādā koordinēta stratēģija
  nodarbinātības jomā, īpaši atbalstot
  kvalificētu, mācītu un
  pielāgoties spējīgu darbaspēku, kā arī
  darba tirgus, kas spētu reaģēt uz pārmaiņām
  ekonomikā
  . Dalībvalstīm, ņemot vērā valsts praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā sakarā jākoordinē Padomē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Lai sasniegtu mērķus
  par pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību
  , kuri izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā, dalībvalstīm un Savienībai būtu jāizstrādā koordinēta stratēģija
  nodarbinātības jomā, īpaši atbalstot
  kvalificētu, mācītu un
  pielāgoties spējīgu darbaspēku, kā arī
  darba tirgus, kas spētu reaģēt uz pārmaiņām
  ekonomikā
  . Dalībvalstīm, ņemot vērā valsts praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā sakarā jākoordinē Padomē.

| (1) | Lai sasniegtu
  pilnīgas nodarbinātības un sociālās attīstības
  mērķus, kuri izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā, dalībvalstīm un Savienībai būtu jāizstrādā
  efektīva un
  koordinēta
  nodarbinātības
  stratēģija
  , kura palīdzētu novērst nopietnu ietekmi uz nodarbinātību, atbalstītu
  kvalificētu, mācītu
  darbaspēku
  un darba tirgus, kas spētu reaģēt uz
  ekonomiskām, sociālām un vides
  pārmaiņām
  , jo īpaši mērķtiecīgi veicinot apmācību zinātnes, tehnoloģiju, inženierijas un matemātikas sektoros un pielāgojot izglītības sistēmas
  .
  Īpaši būtu jācenšas palielināt to darba ņēmēju nodarbinātību, kuriem ir ļoti zems izglītības vai prasmju līmenis vai kuri nespēj ātri apgūt mācību programmu vai iegūt vajadzīgās prasmes, un samazināt aizvien pieaugošo augsto un ilglaicīgo bezdarba līmeni, īpašu uzmanību pievēršot mazāk attīstītiem reģioniem.
  Dalībvalstīm, ņemot vērā valsts praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par
  prioritāti un
  vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā sakarā jākoordinē Padomē.
  Savienībai būtu jāapvieno šos centienus ar politikas priekšlikumiem, lai sasniegtu Līguma mērķus un nodrošinātu iekļaujošu integrētu darba tirgu, kā arī pienācīgus darba apstākļus visā Savienībā, tostarp atbilstīgu darba atalgojumu, ko arī panāk, izmantojot darba koplīguma slēgšanas sarunas. |
| --- | --- |

(1)

Lai sasniegtu
  pilnīgas nodarbinātības un sociālās attīstības
  mērķus, kuri izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā, dalībvalstīm un Savienībai būtu jāizstrādā
  efektīva un
  koordinēta
  nodarbinātības
  stratēģija
  , kura palīdzētu novērst nopietnu ietekmi uz nodarbinātību, atbalstītu
  kvalificētu, mācītu
  darbaspēku
  un darba tirgus, kas spētu reaģēt uz
  ekonomiskām, sociālām un vides
  pārmaiņām
  , jo īpaši mērķtiecīgi veicinot apmācību zinātnes, tehnoloģiju, inženierijas un matemātikas sektoros un pielāgojot izglītības sistēmas
  .
  Īpaši būtu jācenšas palielināt to darba ņēmēju nodarbinātību, kuriem ir ļoti zems izglītības vai prasmju līmenis vai kuri nespēj ātri apgūt mācību programmu vai iegūt vajadzīgās prasmes, un samazināt aizvien pieaugošo augsto un ilglaicīgo bezdarba līmeni, īpašu uzmanību pievēršot mazāk attīstītiem reģioniem.
  Dalībvalstīm, ņemot vērā valsts praksi attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju atbildību, nodarbinātības veicināšana jāuzskata par
  prioritāti un
  vispārsvarīgu jautājumu un sava darbība šajā sakarā jākoordinē Padomē.
  Savienībai būtu jāapvieno šos centienus ar politikas priekšlikumiem, lai sasniegtu Līguma mērķus un nodrošinātu iekļaujošu integrētu darba tirgu, kā arī pienācīgus darba apstākļus visā Savienībā, tostarp atbilstīgu darba atalgojumu, ko arī panāk, izmantojot darba koplīguma slēgšanas sarunas.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Saskaņā ar Eurostat aplēsēm 2015. gada janvārī bezdarbnieku skaits Savienībā bija 23 815 000 , no kuriem 18 059 000 bija eurozonā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Saskaņā ar Eurostat aplēsēm 2015. gada janvārī bezdarbnieku skaits Savienībā bija 23 815 000 , no kuriem 18 059 000 bija eurozonā.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Pašreiz ir būtiski noteikt uzticamus rādītājus nabadzībai, kurā atrodas daudzi Savienības iedzīvotāji, ņemot vērā agrākos datus, kas bija iekļauti Padomes Lēmumā 2010/707/ES

   (1bis)

  , kurā bija norādīta nepieciešamība palīdzēt vismaz 20 miljoniem cilvēku izkļūt no nabadzības un atstumtības apdraudējuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Pašreiz ir būtiski noteikt uzticamus rādītājus nabadzībai, kurā atrodas daudzi Savienības iedzīvotāji, ņemot vērā agrākos datus, kas bija iekļauti Padomes Lēmumā 2010/707/ES

   (1bis)

  , kurā bija norādīta nepieciešamība palīdzēt vismaz 20 miljoniem cilvēku izkļūt no nabadzības un atstumtības apdraudējuma.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība
  un
  diskriminācija, jānodrošina vienlīdzība
  pamattiesību ievērošanā
  un jāsekmē sociālais taisnīgums un aizsardzība. Nosakot un īstenojot
  savu
  politiku un darbību, Savienībai būtu jāņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības un
  mācību līmeņa paaugstināšanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība
  un
  diskriminācija, jānodrošina vienlīdzība
  pamattiesību ievērošanā
  un jāsekmē sociālais taisnīgums un aizsardzība. Nosakot un īstenojot
  savu
  politiku un darbību, Savienībai būtu jāņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības un
  mācību līmeņa paaugstināšanu
  .

| (2) | Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība
  , visu veidu nabadzība, kā arī
  diskriminācija, jānodrošina vienlīdzība
  attiecībā uz pamattiesībām
  un jāsekmē sociālais taisnīgums un aizsardzība.
  Šo vispārējo mērķi nevajadzētu apdraudēt citu jomu tiesību aktu vai politikas blakusefektiem
  . Nosakot un īstenojot politiku un darbību, Savienībai būtu jāņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar
  augstu
  izglītības un
  apmācību līmeni
  . |
| --- | --- |

(2)

Savienībai ir jāapkaro sociālā atstumtība
  , visu veidu nabadzība, kā arī
  diskriminācija, jānodrošina vienlīdzība
  attiecībā uz pamattiesībām
  un jāsekmē sociālais taisnīgums un aizsardzība.
  Šo vispārējo mērķi nevajadzētu apdraudēt citu jomu tiesību aktu vai politikas blakusefektiem
  . Nosakot un īstenojot politiku un darbību, Savienībai būtu jāņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar
  augstu
  izglītības un
  apmācību līmeni
  .

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Dalībvalstīm ekonomikas politika būtu jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu, kas jākoordinē Padomē. Nodarbinātības pamatnostādnes un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes būtu jāpieņem Padomei, lai dotu ievirzi dalībvalstu un Savienības politikai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Dalībvalstīm ekonomikas politika būtu jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu, kas jākoordinē Padomē. Nodarbinātības pamatnostādnes un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes būtu jāpieņem Padomei, lai dotu ievirzi dalībvalstu un Savienības politikai.

| (4) | Dalībvalstīm sava ekonomikas
  un sociālā
  politika būtu jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu, kas jākoordinē Padomē. Nodarbinātības pamatnostādnes un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes būtu jāpieņem Padomei, lai dotu ievirzi dalībvalstu un Savienības politikai. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīm sava ekonomikas
  un sociālā
  politika būtu jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu, kas jākoordinē Padomē. Nodarbinātības pamatnostādnes un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes būtu jāpieņem Padomei, lai dotu ievirzi dalībvalstu un Savienības politikai.

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Lai nodrošinātu demokrātiskāku lēmumu pieņemšanas procedūru attiecībā uz integrētajām pamatnostādnēm, kas skar iedzīvotājus un darba tirgus visā Savienībā, ir svarīgi nodrošināt, ka lēmumus par nodarbinātības pamatnostādnēm un ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm pieņemtu Eiropas Parlaments un Padome. Integrētajām pamatnostādnēm ir jāļauj dalībvalstīm kā prioritārus pieņemt ilgtspējīgus un integrētus ekonomikas modeļus Savienības, valstu un vietējā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Lai nodrošinātu demokrātiskāku lēmumu pieņemšanas procedūru attiecībā uz integrētajām pamatnostādnēm, kas skar iedzīvotājus un darba tirgus visā Savienībā, ir svarīgi nodrošināt, ka lēmumus par nodarbinātības pamatnostādnēm un ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm pieņemtu Eiropas Parlaments un Padome. Integrētajām pamatnostādnēm ir jāļauj dalībvalstīm kā prioritārus pieņemt ilgtspējīgus un integrētus ekonomikas modeļus Savienības, valstu un vietējā līmenī.

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Saskaņā ar
  Līguma noteikumiem
  Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās politikas jomā, kā arī makrostrukturālās politikas jomās. Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomiskai
  un
  budžeta uzraudzībai. Turklāt Eiropas pusgada racionalizēšana un
  nostiprināšana
  , kā noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā, vēl vairāk
  uzlabos
  tā darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Saskaņā ar
  Līguma noteikumiem
  Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās politikas jomā, kā arī makrostrukturālās politikas jomās. Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomiskai
  un
  budžeta uzraudzībai. Turklāt Eiropas pusgada racionalizēšana un
  nostiprināšana
  , kā noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā, vēl vairāk
  uzlabos
  tā darbību.

| (5) | Saskaņā ar
  Līgumu
  Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās politikas jomā, kā arī makrostrukturālās politikas jomās
  , kas nopietni ietekmē sociālo un nodarbinātības stāvokli Savienībā
  .
  Minētās politikas jomas dažās Savienības daļās var radīt stagnācijas un deflācijas tendenci, kas varētu samazināt izaugsmi un nodarbinātību. Šajā sakarā ir svarīgi ņemt vērā jaunos sociālos rādītājus un finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā dažās dalībvalstīs piedzīvotos asimetriskos šokus.
  Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas, budžeta
  , nodarbinātības
  un
  sociālās politikas
  uzraudzībai
  , un tas būtu jāpilnveido, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus
  . Turklāt Eiropas pusgada racionalizēšana un
  stiprināšana
  , kā noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā, vēl vairāk
  var uzlabot
  tā darbību
  , taču minētais instruments vēl nav uzlabojis ekonomisko situāciju krīzes visvairāk skartajās valstīs
  . |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar
  Līgumu
  Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās politikas jomā, kā arī makrostrukturālās politikas jomās
  , kas nopietni ietekmē sociālo un nodarbinātības stāvokli Savienībā
  .
  Minētās politikas jomas dažās Savienības daļās var radīt stagnācijas un deflācijas tendenci, kas varētu samazināt izaugsmi un nodarbinātību. Šajā sakarā ir svarīgi ņemt vērā jaunos sociālos rādītājus un finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā dažās dalībvalstīs piedzīvotos asimetriskos šokus.
  Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai ekonomikas, budžeta
  , nodarbinātības
  un
  sociālās politikas
  uzraudzībai
  , un tas būtu jāpilnveido, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus
  . Turklāt Eiropas pusgada racionalizēšana un
  stiprināšana
  , kā noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā, vēl vairāk
  var uzlabot
  tā darbību
  , taču minētais instruments vēl nav uzlabojis ekonomisko situāciju krīzes visvairāk skartajās valstīs
  .

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Saskaņā ar Eiropas Sociālo lietu observatoriju ienākumu atbalsta un sociālās aizsardzības sistēmas eksistē jau 26 Savienības valstīs

   (1bis)

  . Nodarbinātības, sociālo lietu, prasmju un darbaspēka mobilitātes komisāre M. Thyssen apgalvoja, ka, “ja [viņa] varētu izlemt, kas notiek visās dalībvalstīs, tad viņa ieviestu minimālo ienākumu slieksni visās Eiropas valstīs”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Saskaņā ar Eiropas Sociālo lietu observatoriju ienākumu atbalsta un sociālās aizsardzības sistēmas eksistē jau 26 Savienības valstīs

   (1bis)

  . Nodarbinātības, sociālo lietu, prasmju un darbaspēka mobilitātes komisāre M. Thyssen apgalvoja, ka, “ja [viņa] varētu izlemt, kas notiek visās dalībvalstīs, tad viņa ieviestu minimālo ienākumu slieksni visās Eiropas valstīs”.

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Savienības līmenī nav regulatīvo pilnvaru izveidot tiesisko regulējumu attiecībā uz Savienības minimālās algas apmēru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Savienības līmenī nav regulatīvo pilnvaru izveidot tiesisko regulējumu attiecībā uz Savienības minimālās algas apmēru.

Grozījums Nr. 47

Lēmuma priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Finanšu un ekonomikas krīze atklāja un izgaismoja
  būtiskus
  trūkumus
  Savienības un
  dalībvalstu ekonomikā. Tāpat tā uzskatāmi parādīja dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību. Patlaban galvenais uzdevums ir virzīt Savienību uz spēcīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un sekmēt jaunu darbvietu izveidi. Tālab ir nepieciešama koordinēta
  un
  vērienīga politikas rīcība gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kura atbilstu Līguma noteikumiem un Savienības ekonomikas pārvaldības principiem. Kombinējot pasākumus piedāvājuma un pieprasījuma jomā, šādai rīcībai būtu jāpalielina investīcijas, jāatjauno apņemšanās veikt strukturālas reformas
  un
  jāuzņemas fiskālā atbildība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Finanšu un ekonomikas krīze atklāja un izgaismoja
  būtiskus
  trūkumus
  Savienības un
  dalībvalstu ekonomikā. Tāpat tā uzskatāmi parādīja dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību. Patlaban galvenais uzdevums ir virzīt Savienību uz spēcīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un sekmēt jaunu darbvietu izveidi. Tālab ir nepieciešama koordinēta
  un
  vērienīga politikas rīcība gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kura atbilstu Līguma noteikumiem un Savienības ekonomikas pārvaldības principiem. Kombinējot pasākumus piedāvājuma un pieprasījuma jomā, šādai rīcībai būtu jāpalielina investīcijas, jāatjauno apņemšanās veikt strukturālas reformas
  un
  jāuzņemas fiskālā atbildība.

| (6) | Finanšu un ekonomikas krīze atklāja un izgaismoja
  nopietnus
  trūkumus dalībvalstu ekonomikā
  un koordinēšanas mehānismos Savienības līmenī
  . Tāpat tā uzskatāmi parādīja dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību. Patlaban galvenais uzdevums ir virzīt Savienību uz spēcīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un sekmēt jaunu darbvietu izveidi
  , kas nozīmē izskaust lielo bezdarbu, kurš izveidojies noteiktos apvidos tās teritorijā
  . Tālab ir nepieciešama
  stingra,
  koordinēta, vērienīga
  , bet, galvenais, efektīva
  politikas rīcība gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kura atbilstu Līguma noteikumiem un Savienības ekonomikas pārvaldības principiem. Kombinējot pasākumus piedāvājuma un pieprasījuma jomā, šādai rīcībai būtu jāpalielina investīcijas,
  galvenokārt tās, kuru mērķis ir attīstīt mazos un vidējos uzņēmumus, mikrouzņēmumus, inovatīvus jaunizveidotus uzņēmumus un tādus, kas veicina videi draudzīgu nodarbinātību, un
  jāatjauno apņemšanās veikt strukturālas reformas
  , kā arī
  jāuzņemas fiskālā atbildība.
  Šādai rīcībai būtu jāietver arī iekļaujošāka, uz tiesībām balstīta darba tirgus izveide, ko papildinātu pienācīga sociālā aizsardzība. Tajā būtu jāiekļauj arī tādi sociālās aizsardzības pasākumi kā garantētais ienākumu minimums, ko ieviestu saskaņā ar katras valsts praksi, lai apkarotu absolūto nabadzību un sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

(6)

Finanšu un ekonomikas krīze atklāja un izgaismoja
  nopietnus
  trūkumus dalībvalstu ekonomikā
  un koordinēšanas mehānismos Savienības līmenī
  . Tāpat tā uzskatāmi parādīja dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību. Patlaban galvenais uzdevums ir virzīt Savienību uz spēcīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un sekmēt jaunu darbvietu izveidi
  , kas nozīmē izskaust lielo bezdarbu, kurš izveidojies noteiktos apvidos tās teritorijā
  . Tālab ir nepieciešama
  stingra,
  koordinēta, vērienīga
  , bet, galvenais, efektīva
  politikas rīcība gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kura atbilstu Līguma noteikumiem un Savienības ekonomikas pārvaldības principiem. Kombinējot pasākumus piedāvājuma un pieprasījuma jomā, šādai rīcībai būtu jāpalielina investīcijas,
  galvenokārt tās, kuru mērķis ir attīstīt mazos un vidējos uzņēmumus, mikrouzņēmumus, inovatīvus jaunizveidotus uzņēmumus un tādus, kas veicina videi draudzīgu nodarbinātību, un
  jāatjauno apņemšanās veikt strukturālas reformas
  , kā arī
  jāuzņemas fiskālā atbildība.
  Šādai rīcībai būtu jāietver arī iekļaujošāka, uz tiesībām balstīta darba tirgus izveide, ko papildinātu pienācīga sociālā aizsardzība. Tajā būtu jāiekļauj arī tādi sociālās aizsardzības pasākumi kā garantētais ienākumu minimums, ko ieviestu saskaņā ar katras valsts praksi, lai apkarotu absolūto nabadzību un sociālo atstumtību.

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Dalībvalstīm un Savienībai būtu arī jānovērš krīzes sociālā ietekme un jātiecas veidot
  vienotu
  sabiedrību, kurā cilvēkiem ir iespējas paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, aktīvi piedaloties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā. Būtu jānodrošina
  visiem vienlīdzīga
  piekļuve un iespējas un jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, šajā nolūkā jo īpaši nodrošinot darba tirgu un sociālās labklājības sistēmu efektīvu darbību un likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū. Dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka no ekonomikas izaugsmes labumu gūst visi pilsoņi
  visos reģionos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Dalībvalstīm un Savienībai būtu arī jānovērš krīzes sociālā ietekme un jātiecas veidot
  vienotu
  sabiedrību, kurā cilvēkiem ir iespējas paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, aktīvi piedaloties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā. Būtu jānodrošina
  visiem vienlīdzīga
  piekļuve un iespējas un jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, šajā nolūkā jo īpaši nodrošinot darba tirgu un sociālās labklājības sistēmu efektīvu darbību un likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū. Dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka no ekonomikas izaugsmes labumu gūst visi pilsoņi
  visos reģionos
  .

| (7) | Dalībvalstīm un Savienībai būtu arī jānovērš krīzes sociālā ietekme
  , sniedzot uzticamākus datus par absolūto nabadzību,
  un jātiecas veidot
  iekļaujošu un taisnīgāku
  sabiedrību, kurā cilvēkiem ir iespējas paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, aktīvi piedaloties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā. Būtu
  visiem
  jānodrošina
  nediskriminējoša
  piekļuve un iespējas un
  būtiski
  jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, šajā nolūkā jo īpaši nodrošinot darba tirgu un
  atbilstošu
  sociālās labklājības sistēmu efektīvu darbību un likvidējot
  nevajadzīgus administratīvos
  šķēršļus
  un šķēršļus
  dalībai darba tirgū
  , jo īpaši personām ar invaliditāti
  . Dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka no ekonomikas izaugsmes labumu gūst visi pilsoņi
  un visas reģionālās un vietējās struktūras
  .
  Šajā sakarā īpaši noderīgs ir vienotajā nodarbinātības ziņojumā ietverto galveno nodarbinātības un sociālās jomas rādītāju rezultātu pārskats, jo tas ļauj savlaicīgi atklāt galvenās nodarbinātības un sociālās problēmas un atšķirības un apzināt jomas, kurās visvairāk ir jāveic politiski pretpasākumi. Tomēr turpmākos pārskata izdevumos būtu jāiekļauj arī atsevišķi dati par katru dzimumu. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm un Savienībai būtu arī jānovērš krīzes sociālā ietekme
  , sniedzot uzticamākus datus par absolūto nabadzību,
  un jātiecas veidot
  iekļaujošu un taisnīgāku
  sabiedrību, kurā cilvēkiem ir iespējas paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, aktīvi piedaloties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā. Būtu
  visiem
  jānodrošina
  nediskriminējoša
  piekļuve un iespējas un
  būtiski
  jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, šajā nolūkā jo īpaši nodrošinot darba tirgu un
  atbilstošu
  sociālās labklājības sistēmu efektīvu darbību un likvidējot
  nevajadzīgus administratīvos
  šķēršļus
  un šķēršļus
  dalībai darba tirgū
  , jo īpaši personām ar invaliditāti
  . Dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka no ekonomikas izaugsmes labumu gūst visi pilsoņi
  un visas reģionālās un vietējās struktūras
  .
  Šajā sakarā īpaši noderīgs ir vienotajā nodarbinātības ziņojumā ietverto galveno nodarbinātības un sociālās jomas rādītāju rezultātu pārskats, jo tas ļauj savlaicīgi atklāt galvenās nodarbinātības un sociālās problēmas un atšķirības un apzināt jomas, kurās visvairāk ir jāveic politiski pretpasākumi. Tomēr turpmākos pārskata izdevumos būtu jāiekļauj arī atsevišķi dati par katru dzimumu.

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Eiropas Revīzijas palāta ir konstatējusi Jaunatnes garantijas iniciatīvas veiksmīgas īstenošanas trīs riskus: kopējā finansējuma atbilstība, labas kvalitātes piedāvājuma definīcija un veids, kā Komisija pārrauga un ziņo par shēmas rezultātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Eiropas Revīzijas palāta ir konstatējusi Jaunatnes garantijas iniciatīvas veiksmīgas īstenošanas trīs riskus: kopējā finansējuma atbilstība, labas kvalitātes piedāvājuma definīcija un veids, kā Komisija pārrauga un ziņo par shēmas rezultātiem.

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Padomes Lēmumā 2010/707/ES

   (1bis)

  ir noteikti šādi mērķi: līdz 2020. gadam paaugstināt sieviešu un vīriešu vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātības rādītāju līdz 75 %, skolu priekšlaicīgi pametušo īpatsvaru samazināt zem 10 %, palielināt 30–34 gadu vecu personu ar augstāko vai līdzvērtīgu izglītību īpatsvaru vismaz līdz 40 % un veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši samazinot nabadzību un vismaz 20 miljoniem cilvēku palīdzot izkļūt no nabadzības un atstumtības apdraudējuma. Dalībvalstu nodarbinātības politikas galvenais mērķis joprojām ir stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošana nodarbinātības un sociālajā jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Padomes Lēmumā 2010/707/ES

   (1bis)

  ir noteikti šādi mērķi: līdz 2020. gadam paaugstināt sieviešu un vīriešu vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātības rādītāju līdz 75 %, skolu priekšlaicīgi pametušo īpatsvaru samazināt zem 10 %, palielināt 30–34 gadu vecu personu ar augstāko vai līdzvērtīgu izglītību īpatsvaru vismaz līdz 40 % un veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši samazinot nabadzību un vismaz 20 miljoniem cilvēku palīdzot izkļūt no nabadzības un atstumtības apdraudējuma. Dalībvalstu nodarbinātības politikas galvenais mērķis joprojām ir stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošana nodarbinātības un sociālajā jomā.

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Šīm pamatnostādnēm atbilstīga rīcība ir nozīmīgs solis ceļā uz stratēģijā “Eiropa 2020”
  noteikto mērķu sasniegšanu
  . Pamatnostādnes veido integrētu Eiropas un valstu politikas kompleksu, ko dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu īstenot, lai panāktu koordinētu
  strukturālo
  reformu pozitīvu ietekmi plašākā mērogā, veiktu pienācīgus ekonomikas politikas kopuma pasākumus un sniegtu konsekventāku Eiropas politikas ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu
  īstenošanā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Šīm pamatnostādnēm atbilstīga rīcība ir nozīmīgs solis ceļā uz stratēģijā “Eiropa 2020”
  noteikto mērķu sasniegšanu
  . Pamatnostādnes veido integrētu Eiropas un valstu politikas kompleksu, ko dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu īstenot, lai panāktu koordinētu
  strukturālo
  reformu pozitīvu ietekmi plašākā mērogā, veiktu pienācīgus ekonomikas politikas kopuma pasākumus un sniegtu konsekventāku Eiropas politikas ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu
  īstenošanā
  .

| (8) | Šīm pamatnostādnēm atbilstīga rīcība ir nozīmīgs solis ceļā uz
  to, lai sasniegtu
  stratēģijā “Eiropa 2020”
  noteiktos mērķus, kas līdz šim ir palikuši nesasniegti
  .
  Stratēģijas
  “
  Eiropa 2020” 2014
  . 
  gada sabiedriskās apspriešanas rezultāti skaidri parādīja, ka stratēģijas mērķi attiecībā uz nodarbinātību, nabadzību, sociālo atstumtību un izglītību joprojām ir ārkārtīgi aktuāli un vienlīdz būtiski, savstarpēji atkarīgi un veicinoši.
  Pamatnostādnes veido integrētu Eiropas un valstu politikas kompleksu, ko dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu īstenot, lai panāktu
  tādu
  koordinētu reformu pozitīvu ietekmi plašākā mērogā,
  kas būtu vērstas uz nevienlīdzības mazināšanu un iedzīvotāju labklājības celšanu,
  veiktu pienācīgus ekonomikas politikas kopuma pasākumus un sniegtu konsekventāku Eiropas politikas ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu
  sasniegšanā
  . |
| --- | --- |

(8)

Šīm pamatnostādnēm atbilstīga rīcība ir nozīmīgs solis ceļā uz
  to, lai sasniegtu
  stratēģijā “Eiropa 2020”
  noteiktos mērķus, kas līdz šim ir palikuši nesasniegti
  .
  Stratēģijas
  “
  Eiropa 2020” 2014
  . 
  gada sabiedriskās apspriešanas rezultāti skaidri parādīja, ka stratēģijas mērķi attiecībā uz nodarbinātību, nabadzību, sociālo atstumtību un izglītību joprojām ir ārkārtīgi aktuāli un vienlīdz būtiski, savstarpēji atkarīgi un veicinoši.
  Pamatnostādnes veido integrētu Eiropas un valstu politikas kompleksu, ko dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu īstenot, lai panāktu
  tādu
  koordinētu reformu pozitīvu ietekmi plašākā mērogā,
  kas būtu vērstas uz nevienlīdzības mazināšanu un iedzīvotāju labklājības celšanu,
  veiktu pienācīgus ekonomikas politikas kopuma pasākumus un sniegtu konsekventāku Eiropas politikas ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu
  sasniegšanā
  .

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm,
  šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus
  , kā arī
  sociālos partnerus
  un pilsoniskās sabiedrības
  pārstāvjus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm,
  šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus
  , kā arī
  sociālos partnerus
  un pilsoniskās sabiedrības
  pārstāvjus
  .

| (9) | Izstrādājot un īstenojot valsts politiku, dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīva pārvaldība.
  Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno
  , jāuzrauga un jānovērtē
  partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm,
  parlamentiem
  , kā arī
  ar sociālajiem partneriem
  un pilsoniskās sabiedrības
  pārstāvjiem
  . |
| --- | --- |

(9)

Izstrādājot un īstenojot valsts politiku, dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīva pārvaldība.
  Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno
  , jāuzrauga un jānovērtē
  partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm,
  parlamentiem
  , kā arī
  ar sociālajiem partneriem
  un pilsoniskās sabiedrības
  pārstāvjiem
  .

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs
  , paturot prātā savstarpējo atkarību,
  dalībvalstīm ir sniegtas norādes par reformu īstenošanu. Tās
  sagatavotas saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Pamatnostādnes
  būtu jāizmanto par pamatu konkrētām valstīm sagatavotiem ieteikumiem, kurus Padome var adresēt dalībvalstīm, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs
  , paturot prātā savstarpējo atkarību,
  dalībvalstīm ir sniegtas norādes par reformu īstenošanu. Tās
  sagatavotas saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Pamatnostādnes
  būtu jāizmanto par pamatu konkrētām valstīm sagatavotiem ieteikumiem, kurus Padome var adresēt dalībvalstīm,

| (10) | Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs
  un nodarbinātības pamatnostādnēs
  dalībvalstīm ir sniegtas norādes par reformu īstenošanu
  , un
  tās būtu jāizmanto pamatā konkrētām valstīm sagatavotiem ieteikumiem, kurus Padome var adresēt dalībvalstīm
  . Ņemot vērā dalībvalstu ekonomiku un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību, Padomei, pieņemot konkrētām valstīm sagatavotos ieteikumus, būtu jāņem vērā tā brīža stāvoklis kaimiņvalstīs, kā arī valstīs, ar kurām attiecīgā dalībvalsts nepārprotami ir saistīta darba ņēmēju migrācijas rezultātā, vai citi būtiski rādītāji. Tādēļ Komisijas rīcībā vajadzētu būt precīziem un atjauninātiem datiem, lai nepieciešamības gadījumā varētu koriģēt konkrētām valstīm sagatavotos ieteikumus. |
| --- | --- |

(10)

Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs
  un nodarbinātības pamatnostādnēs
  dalībvalstīm ir sniegtas norādes par reformu īstenošanu
  , un
  tās būtu jāizmanto pamatā konkrētām valstīm sagatavotiem ieteikumiem, kurus Padome var adresēt dalībvalstīm
  . Ņemot vērā dalībvalstu ekonomiku un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību, Padomei, pieņemot konkrētām valstīm sagatavotos ieteikumus, būtu jāņem vērā tā brīža stāvoklis kaimiņvalstīs, kā arī valstīs, ar kurām attiecīgā dalībvalsts nepārprotami ir saistīta darba ņēmēju migrācijas rezultātā, vai citi būtiski rādītāji. Tādēļ Komisijas rīcībā vajadzētu būt precīziem un atjauninātiem datiem, lai nepieciešamības gadījumā varētu koriģēt konkrētām valstīm sagatavotos ieteikumus.

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 5. pamatnostādne – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jāveicina darbvietu izveide, jāsamazina šķēršļi, kas liedz uzņēmumiem pieņemt darbā cilvēkus, jāsekmē uzņēmējdarbība un jo īpaši jāatbalsta mazo uzņēmumu izveide un izaugsme, lai paaugstinātu vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni.
  Tāpat
  dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālā ekonomika un sociālā inovācija. | Dalībvalstīm
  sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm
  būtu
  efektīvi un nekavējoties jārisina nopietnais bezdarba jautājums un, veicot investīcijas,
  jāveicina
  ilgtspējīgu un kvalitatīvu
  darbvietu izveide,
  jārisina riska grupu piekļuves jautājumi un
  jāsamazina šķēršļi, kas liedz uzņēmumiem pieņemt darbā
  visu prasmju līmeņu
  cilvēkus
  visos darba tirgus sektoros
  ,
  tostarp samazinot birokrātiju un vienlaikus ievērojot darba un sociālos standartus,
  jāsekmē
  jaunatnes
  uzņēmējdarbība un jo īpaši jāatbalsta
  jaunu mikrouzņēmumu,
  mazo
  un vidējo
  uzņēmumu izveide un izaugsme, lai paaugstinātu vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni. Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina
  , inter alia, “zaļo”, “balto” un “zilo” darbvietu izveide, kā arī
  sociālā ekonomika un sociālā inovācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jāveicina darbvietu izveide, jāsamazina šķēršļi, kas liedz uzņēmumiem pieņemt darbā cilvēkus, jāsekmē uzņēmējdarbība un jo īpaši jāatbalsta mazo uzņēmumu izveide un izaugsme, lai paaugstinātu vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni.
  Tāpat
  dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālā ekonomika un sociālā inovācija.

Dalībvalstīm
  sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm
  būtu
  efektīvi un nekavējoties jārisina nopietnais bezdarba jautājums un, veicot investīcijas,
  jāveicina
  ilgtspējīgu un kvalitatīvu
  darbvietu izveide,
  jārisina riska grupu piekļuves jautājumi un
  jāsamazina šķēršļi, kas liedz uzņēmumiem pieņemt darbā
  visu prasmju līmeņu
  cilvēkus
  visos darba tirgus sektoros
  ,
  tostarp samazinot birokrātiju un vienlaikus ievērojot darba un sociālos standartus,
  jāsekmē
  jaunatnes
  uzņēmējdarbība un jo īpaši jāatbalsta
  jaunu mikrouzņēmumu,
  mazo
  un vidējo
  uzņēmumu izveide un izaugsme, lai paaugstinātu vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni. Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina
  , inter alia, “zaļo”, “balto” un “zilo” darbvietu izveide, kā arī
  sociālā ekonomika un sociālā inovācija.

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 5. pamatnostādne – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nodokļu slogs būtu jāpārorientē, darbaspēka aplikšanu ar nodokļiem aizstājot ar citiem nodokļu iekasēšanas avotiem, kuri mazākā mērā negatīvi ietekmē nodarbinātību un izaugsmi, kā arī jāveido tāda ieņēmumu politika, kas nodrošina pienācīgu sociālo aizsardzību, un izdevumi jānovirza
  izaugsmes veicināšanai
  . Darbaspēkam uzlikto nodokļu samazināšanā būtu jāorientējas uz attiecīgajiem nodokļu sloga elementiem, kā arī tādu šķēršļu un traucēkļu novēršanu, kuri kavē dalību darba tirgū, jo īpaši
  tajā
  sabiedrības
  daļā
  , kas ir visvairāk attālināta no darba tirgus. | Nodokļu slogs būtu jāpārorientē, darbaspēka aplikšanu ar nodokļiem aizstājot ar citiem nodokļu iekasēšanas avotiem, kuri mazākā mērā negatīvi ietekmē nodarbinātību un izaugsmi, kā arī jāveido tāda ieņēmumu politika, kas nodrošina pienācīgu sociālo aizsardzību, un izdevumi jānovirza
  uz publiskajām investīcijām, inovāciju un darbvietu izveidi
  . Darbaspēkam uzlikto nodokļu samazināšanā būtu jāorientējas uz attiecīgajiem nodokļu sloga elementiem,
  diskriminācijas mazināšanu,
  kā arī tādu šķēršļu un traucēkļu novēršanu, kuri kavē dalību darba tirgū, jo īpaši
  personām ar invaliditāti un tai
  sabiedrības
  daļai
  , kas ir visvairāk attālināta no darba tirgus
  , vienlaikus ievērojot spēkā esošos darba standartus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Nodokļu slogs būtu jāpārorientē, darbaspēka aplikšanu ar nodokļiem aizstājot ar citiem nodokļu iekasēšanas avotiem, kuri mazākā mērā negatīvi ietekmē nodarbinātību un izaugsmi, kā arī jāveido tāda ieņēmumu politika, kas nodrošina pienācīgu sociālo aizsardzību, un izdevumi jānovirza
  izaugsmes veicināšanai
  . Darbaspēkam uzlikto nodokļu samazināšanā būtu jāorientējas uz attiecīgajiem nodokļu sloga elementiem, kā arī tādu šķēršļu un traucēkļu novēršanu, kuri kavē dalību darba tirgū, jo īpaši
  tajā
  sabiedrības
  daļā
  , kas ir visvairāk attālināta no darba tirgus.

Nodokļu slogs būtu jāpārorientē, darbaspēka aplikšanu ar nodokļiem aizstājot ar citiem nodokļu iekasēšanas avotiem, kuri mazākā mērā negatīvi ietekmē nodarbinātību un izaugsmi, kā arī jāveido tāda ieņēmumu politika, kas nodrošina pienācīgu sociālo aizsardzību, un izdevumi jānovirza
  uz publiskajām investīcijām, inovāciju un darbvietu izveidi
  . Darbaspēkam uzlikto nodokļu samazināšanā būtu jāorientējas uz attiecīgajiem nodokļu sloga elementiem,
  diskriminācijas mazināšanu,
  kā arī tādu šķēršļu un traucēkļu novēršanu, kuri kavē dalību darba tirgū, jo īpaši
  personām ar invaliditāti un tai
  sabiedrības
  daļai
  , kas ir visvairāk attālināta no darba tirgus
  , vienlaikus ievērojot spēkā esošos darba standartus
  .

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 5. pamatnostādne – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm kopā ar sociālajiem partneriem būtu jāveicina tādu algu noteikšanas mehānismu izmantošana, kas
  ļauj darba atalgojumu salāgot ar
  ražīguma
  attīstības tendencēm
  . Šajā sakarībā būtu
  jāņem vērā
  prasmju un vietējo darba tirgus apstākļu atšķirības,
  kā arī atšķirības reģionu, nozaru un uzņēmumu saimnieciskās darbības rādītājos
  . Nosakot minimālo algu, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu jāņem vērā tās ietekme uz strādājošo personu nabadzību, darbvietu radīšanu un konkurētspēju. | Lai vairotu nodarbinātību un samazinātu nabadzību Savienībā, joprojām ir svarīgi izstrādāt politiku, kas nodrošinātu tādu atalgojumu, kurš garantētu pienācīgu dzīves līmeni. Tādēļ
  dalībvalstīm kopā ar sociālajiem partneriem būtu
  jāievēro un
  jāveicina tādu algu noteikšanas mehānismu izmantošana, kas
  nodrošina to, ka faktiskās algas reaģē uz
  ražīguma
  izmaiņām, palīdzot bez deflācijas spiediena veicināšanas koriģēt iepriekš radušās atšķirības
  .
  Minētajiem mehānismiem būtu jānodrošina pietiekami resursi pamatvajadzību apmierināšanai, ņemot vērā katrai valstij specifiskos nabadzības rādītājus.
  Šajā sakarā būtu
  pareizi jānovērtē
  prasmju un vietējo darba tirgus apstākļu atšķirības,
  lai nodrošinātu pienācīgam dzīves līmenim atbilstošu atalgojumu visā Savienībā
  . Nosakot minimālo algu
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi
  , dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu
  jānodrošina tās atbilstība, kā arī
  jāņem vērā tās ietekme uz strādājošo personu nabadzību,
  mājsaimniecību ienākumiem, kopējo pieprasījumu,
  darbvietu radīšanu un konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm kopā ar sociālajiem partneriem būtu jāveicina tādu algu noteikšanas mehānismu izmantošana, kas
  ļauj darba atalgojumu salāgot ar
  ražīguma
  attīstības tendencēm
  . Šajā sakarībā būtu
  jāņem vērā
  prasmju un vietējo darba tirgus apstākļu atšķirības,
  kā arī atšķirības reģionu, nozaru un uzņēmumu saimnieciskās darbības rādītājos
  . Nosakot minimālo algu, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu jāņem vērā tās ietekme uz strādājošo personu nabadzību, darbvietu radīšanu un konkurētspēju.

Lai vairotu nodarbinātību un samazinātu nabadzību Savienībā, joprojām ir svarīgi izstrādāt politiku, kas nodrošinātu tādu atalgojumu, kurš garantētu pienācīgu dzīves līmeni. Tādēļ
  dalībvalstīm kopā ar sociālajiem partneriem būtu
  jāievēro un
  jāveicina tādu algu noteikšanas mehānismu izmantošana, kas
  nodrošina to, ka faktiskās algas reaģē uz
  ražīguma
  izmaiņām, palīdzot bez deflācijas spiediena veicināšanas koriģēt iepriekš radušās atšķirības
  .
  Minētajiem mehānismiem būtu jānodrošina pietiekami resursi pamatvajadzību apmierināšanai, ņemot vērā katrai valstij specifiskos nabadzības rādītājus.
  Šajā sakarā būtu
  pareizi jānovērtē
  prasmju un vietējo darba tirgus apstākļu atšķirības,
  lai nodrošinātu pienācīgam dzīves līmenim atbilstošu atalgojumu visā Savienībā
  . Nosakot minimālo algu
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi
  , dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu
  jānodrošina tās atbilstība, kā arī
  jāņem vērā tās ietekme uz strādājošo personu nabadzību,
  mājsaimniecību ienākumiem, kopējo pieprasījumu,
  darbvietu radīšanu un konkurētspēju.

Grozījums Nr. 21

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 5. pamatnostādne – 3.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstīm būtu jācenšas samazināt birokrātiju, lai atslogotu mazos un vidējos uzņēmumus, jo tie rada ievērojamu skaitu darbvietu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jācenšas samazināt birokrātiju, lai atslogotu mazos un vidējos uzņēmumus, jo tie rada ievērojamu skaitu darbvietu.

Grozījums Nr. 22

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jāveicina ražīgums un iespējas atrast darbu, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas zināšanas un prasmes. Dalībvalstīm būtu jāveic
  vajadzīgās
  investīcijas izglītības un profesionālās apmācības sistēmās, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti un lietderību, lai paaugstinātu darbaspēka prasmju līmeni, kas aizvien digitālākās ekonomikas apstākļos tam ļautu labāk prognozēt strauji mainīgās vajadzības dinamiskajos darba tirgos un tām pielāgoties.
  Dalībvalstīm būtu jāstiprina centieni
  ,
  lai uzlabotu kvalitatīvas pieaugušo izglītības pieejamību visiem un jāīsteno aktīvas novecošanas stratēģijas, lai panāktu,
  ka
  darba mūžs
  kļūst
  garāks
  . | Dalībvalstīm būtu jāveicina
  ilgtspējīgs
  ražīgums un iespējas atrast
  kvalitatīvu
  darbu, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas
  , izmantojamas un visiem pieejamas
  zināšanas un prasmes.
  Īpaši būtu jāpievēršas veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem un transporta pakalpojumiem, kurus ir skārusi vai vidējā termiņā skars darbaspēka nepietiekamība.
  Dalībvalstīm būtu jāveic
  efektīvas
  investīcijas
  augstas kvalitātes un iekļaujošas
  izglītības
  nodrošināšanā jau no agrīna vecuma
  un profesionālās apmācības sistēmās, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti un lietderību, lai paaugstinātu darbaspēka
  zinātības un
  prasmju līmeni,
  vienlaikus vairojot šo prasmju dažādību,
  kas aizvien digitālākās ekonomikas apstākļos tam ļautu labāk prognozēt strauji mainīgās vajadzības dinamiskajos darba tirgos un tām pielāgoties.
  Tādēļ ir jāņem vērā tas
  , ka
  aizvien lielākā skaitā profesiju arvien nozīmīgākas
  kļūst
  tādas sociālās prasmes kā saziņas prasmes
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jāveicina ražīgums un iespējas atrast darbu, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas zināšanas un prasmes. Dalībvalstīm būtu jāveic
  vajadzīgās
  investīcijas izglītības un profesionālās apmācības sistēmās, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti un lietderību, lai paaugstinātu darbaspēka prasmju līmeni, kas aizvien digitālākās ekonomikas apstākļos tam ļautu labāk prognozēt strauji mainīgās vajadzības dinamiskajos darba tirgos un tām pielāgoties.
  Dalībvalstīm būtu jāstiprina centieni
  ,
  lai uzlabotu kvalitatīvas pieaugušo izglītības pieejamību visiem un jāīsteno aktīvas novecošanas stratēģijas, lai panāktu,
  ka
  darba mūžs
  kļūst
  garāks
  .

Dalībvalstīm būtu jāveicina
  ilgtspējīgs
  ražīgums un iespējas atrast
  kvalitatīvu
  darbu, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas
  , izmantojamas un visiem pieejamas
  zināšanas un prasmes.
  Īpaši būtu jāpievēršas veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem un transporta pakalpojumiem, kurus ir skārusi vai vidējā termiņā skars darbaspēka nepietiekamība.
  Dalībvalstīm būtu jāveic
  efektīvas
  investīcijas
  augstas kvalitātes un iekļaujošas
  izglītības
  nodrošināšanā jau no agrīna vecuma
  un profesionālās apmācības sistēmās, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti un lietderību, lai paaugstinātu darbaspēka
  zinātības un
  prasmju līmeni,
  vienlaikus vairojot šo prasmju dažādību,
  kas aizvien digitālākās ekonomikas apstākļos tam ļautu labāk prognozēt strauji mainīgās vajadzības dinamiskajos darba tirgos un tām pielāgoties.
  Tādēļ ir jāņem vērā tas
  , ka
  aizvien lielākā skaitā profesiju arvien nozīmīgākas
  kļūst
  tādas sociālās prasmes kā saziņas prasmes
  .

Grozījums Nr. 23

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstīm būtu jāveicina uzņēmējdarbība jauniešu vidū, inter alia, ieviešot izvēles kursus uzņēmējdarbībā un mudinot jauniešus veidot mācību uzņēmumus vidusskolās un koledžās. Dalībvalstīm sadarbībā ar vietējām un reģionālām iestādēm būtu jāstiprina centieni novērst to, ka jaunieši priekšlaicīgi pārtrauc mācības, radīt raitāku pāreju no izglītības un apmācības uz darba dzīvi, uzlabot augstas kvalitātes pieaugušo izglītības pieejamību visiem un novērst šķēršļus, kas ar to saistīti, īpaši pievēršoties augsta riska grupām un to vajadzībām un piedāvājot jaunu prasmju apguvi situācijās, kad darba zaudēšana un izmaiņas darba tirgū liek veikt aktīvu reintegrāciju. Vienlaicīgi dalībvalstīm būtu jāīsteno aktīvas novecošanas stratēģijas, lai panāktu veselīgu nodarbinātību līdz pensionēšanās vecumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jāveicina uzņēmējdarbība jauniešu vidū, inter alia, ieviešot izvēles kursus uzņēmējdarbībā un mudinot jauniešus veidot mācību uzņēmumus vidusskolās un koledžās. Dalībvalstīm sadarbībā ar vietējām un reģionālām iestādēm būtu jāstiprina centieni novērst to, ka jaunieši priekšlaicīgi pārtrauc mācības, radīt raitāku pāreju no izglītības un apmācības uz darba dzīvi, uzlabot augstas kvalitātes pieaugušo izglītības pieejamību visiem un novērst šķēršļus, kas ar to saistīti, īpaši pievēršoties augsta riska grupām un to vajadzībām un piedāvājot jaunu prasmju apguvi situācijās, kad darba zaudēšana un izmaiņas darba tirgū liek veikt aktīvu reintegrāciju. Vienlaicīgi dalībvalstīm būtu jāīsteno aktīvas novecošanas stratēģijas, lai panāktu veselīgu nodarbinātību līdz pensionēšanās vecumam.

Grozījums Nr. 24

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Nodrošinot aizvien mainīgajam darba tirgum nepieciešamo prasmju līmeni un atbalstot izglītību un apmācību, kā arī pieaugušo mācību programmas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā, ka arī mazkvalificēts darbs ir nepieciešams un ka augsti kvalificētiem darba ņēmējiem ir plašākas iespējas atrast darbu nekā vidēji kvalificētiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Nodrošinot aizvien mainīgajam darba tirgum nepieciešamo prasmju līmeni un atbalstot izglītību un apmācību, kā arī pieaugušo mācību programmas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā, ka arī mazkvalificēts darbs ir nepieciešams un ka augsti kvalificētiem darba ņēmējiem ir plašākas iespējas atrast darbu nekā vidēji kvalificētiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem.

Grozījums Nr. 25

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 1.c daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Visaptverošas politikas un investīciju prioritātei vajadzētu būt cenas ziņā pieņemamai un augstas kvalitātes pirmsskolas izglītībai un aprūpei, to papildinot ar atbalstu ģimenēm un vecākiem un ar saskaņošanas pasākumiem, kas ļautu vecākiem labāk savienot darbu ar ģimenes dzīvi, novēršot mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un palielinot jauniešu iespējas darba tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Visaptverošas politikas un investīciju prioritātei vajadzētu būt cenas ziņā pieņemamai un augstas kvalitātes pirmsskolas izglītībai un aprūpei, to papildinot ar atbalstu ģimenēm un vecākiem un ar saskaņošanas pasākumiem, kas ļautu vecākiem labāk savienot darbu ar ģimenes dzīvi, novēršot mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un palielinot jauniešu iespējas darba tirgū.

Grozījums Nr. 26

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vajadzētu
  risināt augstā bezdarba problēmu
  un
  novērst
  ilgtermiņa
  bezdarbu
  . Ilgtermiņa bezdarbnieku skaits
  būtu ievērojami jāsamazina
  , izmantojot visaptverošas un savstarpēji papildinošas stratēģijas, tostarp ilgtermiņa bezdarbniekiem sniedzot
  īpašu
  aktīvu atbalstu, kas tiem palīdzētu atgriezties darba tirgū. Visaptveroši jārisina arī jautājums saistībā ar jaunatnes bezdarbu,
  tostarp attiecīgajām iestādēm
  nodrošinot nepieciešamos līdzekļus, lai
  tās
  varētu pilnībā un konsekventi īstenot savu valstu plānus, kuri
  paredz īstenot garantiju jauniešiem
  . | Vajadzētu
  efektīvi
  un
  nekavējoties atrisināt bezdarba, jo īpaši
  ilgtermiņa
  un augstā reģionālā bezdarba, problēmu, kā arī to nepieļaut, izmantojot gan pieprasījuma, gan piedāvājuma puses pasākumus
  .
  Būtu jārisina problēma, ko rada
  ilgtermiņa bezdarbnieku skaits
  un prasmju neatbilstība līmenim un darba tirgus attīstībai
  , izmantojot visaptverošas un savstarpēji papildinošas stratēģijas, tostarp ilgtermiņa bezdarbniekiem sniedzot
  personalizētu un vajadzībām atbilstošu
  aktīvu atbalstu
  un atbilstošas sociālās aizsardzības formas
  , kas tiem palīdzētu
  apzināti un atbildīgā veidā
  atgriezties darba tirgū. Visaptveroši jārisina arī jautājums saistībā ar jaunatnes bezdarbu,
  īstenojot vispārēju jauniešu nodarbinātības stratēģiju. Tas nozīmē investēt nozarēs, kurās ir iespējams radīt kvalitatīvas darbvietas jauniešiem, un
  nodrošinot
  attiecīgajiem dalībniekiem, piemēram, jauniešu atbalsta dienestiem, izglītības un apmācību sniedzējiem, jaunatnes organizācijām un valsts nodarbinātības dienestiem,
  nepieciešamos līdzekļus, lai
  tie
  varētu pilnībā un konsekventi īstenot savu valstu
  Jaunatnes garantijas īstenošanas
  plānus,
  un arī dalībvalstīm veiksmīgi izmantot pieejamos resursus. Būtu jāatvieglo pieeja finansējumam tiem,
  kuri
  izlemj uzsākt uzņēmējdarbību, uzlabojot piekļuvi informācijai, samazinot pārmērīgu birokrātiju un saskaņā ar valsts tiesību aktiem radot iespējas vairāku mēnešu bezdarbnieku pabalstu pārvērst par iepriekšēju iemaksu starta kapitālā pēc tam, kad ir iesniegts uzņēmējdarbības plāns
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Vajadzētu
  risināt augstā bezdarba problēmu
  un
  novērst
  ilgtermiņa
  bezdarbu
  . Ilgtermiņa bezdarbnieku skaits
  būtu ievērojami jāsamazina
  , izmantojot visaptverošas un savstarpēji papildinošas stratēģijas, tostarp ilgtermiņa bezdarbniekiem sniedzot
  īpašu
  aktīvu atbalstu, kas tiem palīdzētu atgriezties darba tirgū. Visaptveroši jārisina arī jautājums saistībā ar jaunatnes bezdarbu,
  tostarp attiecīgajām iestādēm
  nodrošinot nepieciešamos līdzekļus, lai
  tās
  varētu pilnībā un konsekventi īstenot savu valstu plānus, kuri
  paredz īstenot garantiju jauniešiem
  .

Vajadzētu
  efektīvi
  un
  nekavējoties atrisināt bezdarba, jo īpaši
  ilgtermiņa
  un augstā reģionālā bezdarba, problēmu, kā arī to nepieļaut, izmantojot gan pieprasījuma, gan piedāvājuma puses pasākumus
  .
  Būtu jārisina problēma, ko rada
  ilgtermiņa bezdarbnieku skaits
  un prasmju neatbilstība līmenim un darba tirgus attīstībai
  , izmantojot visaptverošas un savstarpēji papildinošas stratēģijas, tostarp ilgtermiņa bezdarbniekiem sniedzot
  personalizētu un vajadzībām atbilstošu
  aktīvu atbalstu
  un atbilstošas sociālās aizsardzības formas
  , kas tiem palīdzētu
  apzināti un atbildīgā veidā
  atgriezties darba tirgū. Visaptveroši jārisina arī jautājums saistībā ar jaunatnes bezdarbu,
  īstenojot vispārēju jauniešu nodarbinātības stratēģiju. Tas nozīmē investēt nozarēs, kurās ir iespējams radīt kvalitatīvas darbvietas jauniešiem, un
  nodrošinot
  attiecīgajiem dalībniekiem, piemēram, jauniešu atbalsta dienestiem, izglītības un apmācību sniedzējiem, jaunatnes organizācijām un valsts nodarbinātības dienestiem,
  nepieciešamos līdzekļus, lai
  tie
  varētu pilnībā un konsekventi īstenot savu valstu
  Jaunatnes garantijas īstenošanas
  plānus,
  un arī dalībvalstīm veiksmīgi izmantot pieejamos resursus. Būtu jāatvieglo pieeja finansējumam tiem,
  kuri
  izlemj uzsākt uzņēmējdarbību, uzlabojot piekļuvi informācijai, samazinot pārmērīgu birokrātiju un saskaņā ar valsts tiesību aktiem radot iespējas vairāku mēnešu bezdarbnieku pabalstu pārvērst par iepriekšēju iemaksu starta kapitālā pēc tam, kad ir iesniegts uzņēmējdarbības plāns
  .

Grozījums Nr. 27

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Izstrādājot un īstenojot bezdarba novēršanas pasākumus, dalībvalstīm būtu jāņem vērā vietējās un reģionālās atšķirības un jāsadarbojas ar vietējiem nodarbinātības dienestiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Izstrādājot un īstenojot bezdarba novēršanas pasākumus, dalībvalstīm būtu jāņem vērā vietējās un reģionālās atšķirības un jāsadarbojas ar vietējiem nodarbinātības dienestiem.

Grozījums Nr. 28

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Būtu jānovērš strukturālās nepilnības izglītības un apmācības sistēmās, lai nodrošinātu augstas kvalitātes mācību rezultātus un nepieļautu un novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu. Dalībvalstīm būtu
  jāpaaugstina iegūtais
  izglītības
  līmenis un
  jāapsver iespēja ieviest duālās mācību programmas
  un uzlabot
  profesionālo apmācību,
  tajā pašā laikā palielinot iespējas atzīt prasmes
  , kas iegūtas ārpus formālās izglītības sistēmas. | Būtu jānovērš strukturālās nepilnības izglītības un apmācības sistēmās, lai nodrošinātu augstas kvalitātes mācību rezultātus un nepieļautu, un novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu
  , un būtu jāveicina visaptveroša un augstas kvalitātes izglītība jau izglītošanās pašā sākumā un pēc tam
  .
  Tam nepieciešamas elastīgas un uz praksi vērstas izglītības sistēmas.
  Dalībvalstīm
  sadarbībā ar vietējām un reģionālām iestādēm
  būtu
  jāuzlabo iegūtās
  izglītības
  kvalitāte, padarot to pieejamu visiem, jāievieš un jāuzlabo vajadzībām pielāgotas
  duālās mācību programmas
  , uzlabojot
  profesionālo apmācību
  un pastāvošās sistēmas
  ,
  piemēram
  , europass, vienlaikus vajadzības gadījumā nodrošinot prasmju atbilstīgu atkārtotu apmācību un to prasmju atzīšanu,
  kas iegūtas ārpus formālās izglītības sistēmas.
  Būtu jāstiprina saikne starp izglītību un darba tirgu, vienlaikus nodrošinot, ka iegūtā izglītība ir pietiekami plaša, lai tās ieguvējiem būtu stingrs pamats būt nodarbinātiem visa mūža garumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Būtu jānovērš strukturālās nepilnības izglītības un apmācības sistēmās, lai nodrošinātu augstas kvalitātes mācību rezultātus un nepieļautu un novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu. Dalībvalstīm būtu
  jāpaaugstina iegūtais
  izglītības
  līmenis un
  jāapsver iespēja ieviest duālās mācību programmas
  un uzlabot
  profesionālo apmācību,
  tajā pašā laikā palielinot iespējas atzīt prasmes
  , kas iegūtas ārpus formālās izglītības sistēmas.

Būtu jānovērš strukturālās nepilnības izglītības un apmācības sistēmās, lai nodrošinātu augstas kvalitātes mācību rezultātus un nepieļautu, un novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu
  , un būtu jāveicina visaptveroša un augstas kvalitātes izglītība jau izglītošanās pašā sākumā un pēc tam
  .
  Tam nepieciešamas elastīgas un uz praksi vērstas izglītības sistēmas.
  Dalībvalstīm
  sadarbībā ar vietējām un reģionālām iestādēm
  būtu
  jāuzlabo iegūtās
  izglītības
  kvalitāte, padarot to pieejamu visiem, jāievieš un jāuzlabo vajadzībām pielāgotas
  duālās mācību programmas
  , uzlabojot
  profesionālo apmācību
  un pastāvošās sistēmas
  ,
  piemēram
  , europass, vienlaikus vajadzības gadījumā nodrošinot prasmju atbilstīgu atkārtotu apmācību un to prasmju atzīšanu,
  kas iegūtas ārpus formālās izglītības sistēmas.
  Būtu jāstiprina saikne starp izglītību un darba tirgu, vienlaikus nodrošinot, ka iegūtā izglītība ir pietiekami plaša, lai tās ieguvējiem būtu stingrs pamats būt nodarbinātiem visa mūža garumā.

Grozījums Nr. 29

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 3.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Lai uzlabotu pāreju no apmācības uz darba dzīvi, dalībvalstīm savas apmācību sistēmas būtu labāk jāpielāgo darba tirgum. Jo īpaši saistībā ar digitalizāciju un jaunajām tehnoloģijām svarīga ir videi draudzīga nodarbinātība un veselības aprūpe. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lai uzlabotu pāreju no apmācības uz darba dzīvi, dalībvalstīm savas apmācību sistēmas būtu labāk jāpielāgo darba tirgum. Jo īpaši saistībā ar digitalizāciju un jaunajām tehnoloģijām svarīga ir videi draudzīga nodarbinātība un veselības aprūpe.

Grozījums Nr. 30

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Būtu
  jāsamazina
  šķēršļi dalībai
  darba tirgū, jo īpaši
  tie
  ,
  ar kuriem saskaras sievietes,
  gados
  vecāki darbinieki, jaunieši, invalīdi
  un
  legālie migranti
  . Darba tirgū būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība, tostarp vienlīdzīga darba samaksa,
  kā arī
  cenas ziņā
  pieņemamas, kvalitatīvas agrīnas pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamība
  . | Vēl vairāk
  jāsamazina
  diskriminācija
  darba tirgū,
  kā arī diskriminācija attiecībā uz piekļuvi darba tirgum,
  jo īpaši
  diskriminētām vai atstumtām grupām
  ,
  piemēram, sievietēm,
  gados
  vecākiem darba ņēmējiem, jauniešiem, personām ar invaliditāti
  un
  legālajiem migrantiem
  . Darba tirgū būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība, tostarp vienlīdzīga darba samaksa,
  pieejamība
  cenas ziņā
  pieņemamai augstas kvalitātes pirmsskolas izglītībai un aprūpes pakalpojumiem, kā arī nepieciešamā elastība, lai novērstu to personu atstumtību, kuras ģimenes pienākumu dēļ ir pārtraukušas karjeru, piemēram, ģimenes locekļu aprūpētāji
  .
  Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāatbloķē Direktīva par sievietēm uzņēmumu valdēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Būtu
  jāsamazina
  šķēršļi dalībai
  darba tirgū, jo īpaši
  tie
  ,
  ar kuriem saskaras sievietes,
  gados
  vecāki darbinieki, jaunieši, invalīdi
  un
  legālie migranti
  . Darba tirgū būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība, tostarp vienlīdzīga darba samaksa,
  kā arī
  cenas ziņā
  pieņemamas, kvalitatīvas agrīnas pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamība
  .

Vēl vairāk
  jāsamazina
  diskriminācija
  darba tirgū,
  kā arī diskriminācija attiecībā uz piekļuvi darba tirgum,
  jo īpaši
  diskriminētām vai atstumtām grupām
  ,
  piemēram, sievietēm,
  gados
  vecākiem darba ņēmējiem, jauniešiem, personām ar invaliditāti
  un
  legālajiem migrantiem
  . Darba tirgū būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība, tostarp vienlīdzīga darba samaksa,
  pieejamība
  cenas ziņā
  pieņemamai augstas kvalitātes pirmsskolas izglītībai un aprūpes pakalpojumiem, kā arī nepieciešamā elastība, lai novērstu to personu atstumtību, kuras ģimenes pienākumu dēļ ir pārtraukušas karjeru, piemēram, ģimenes locekļu aprūpētāji
  .
  Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāatbloķē Direktīva par sievietēm uzņēmumu valdēs.

Grozījums Nr. 31

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 4.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāņem vērā tas, ka rādītāji par jauniešiem, kuri nav nodarbināti, neizglītojas vai nav iesaistīti apmācībā (NEET), attiecībā uz sievietēm ir augstāki nekā vīriešiem un ka NEET fenomens galvenokārt ir saistīts ar jauniešu bezdarba līmeņa pieaugumu, bet arī ar to, ka ir palielinājies neaktīvo jauniešu skaits, kuri nav iesaistīti ne izglītībā, ne apmācībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jāņem vērā tas, ka rādītāji par jauniešiem, kuri nav nodarbināti, neizglītojas vai nav iesaistīti apmācībā (NEET), attiecībā uz sievietēm ir augstāki nekā vīriešiem un ka NEET fenomens galvenokārt ir saistīts ar jauniešu bezdarba līmeņa pieaugumu, bet arī ar to, ka ir palielinājies neaktīvo jauniešu skaits, kuri nav iesaistīti ne izglītībā, ne apmācībā.

Grozījums Nr. 32

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 6. pamatnostādne – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu atbalsts, lai uzlabotu
  nodarbinātības, sociālās integrācijas, izglītības un valsts pārvaldes rādītājus
  . | Dalībvalstīm būtu pilnībā
  , efektīvi un iedarbīgi
  jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu atbalsts, lai
  apkarotu nabadzību,
  uzlabotu
  kvalitatīvu nodarbinātību, sociālo integrāciju, izglītību, valsts pārvaldi un sabiedriskos pakalpojumus
  .
  Būtu jāizmanto arī Eiropas Stratēģisko investīciju fonds un tā investīciju platformas, lai nodrošinātu kvalitatīvu darbvietu izveidi un prasmes, kas nepieciešamas darba ņēmējiem, lai Savienība varētu sekmīgi īstenot pāreju uz ilgtspējīgas izaugsmes modeli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu atbalsts, lai uzlabotu
  nodarbinātības, sociālās integrācijas, izglītības un valsts pārvaldes rādītājus
  .

Dalībvalstīm būtu pilnībā
  , efektīvi un iedarbīgi
  jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu atbalsts, lai
  apkarotu nabadzību,
  uzlabotu
  kvalitatīvu nodarbinātību, sociālo integrāciju, izglītību, valsts pārvaldi un sabiedriskos pakalpojumus
  .
  Būtu jāizmanto arī Eiropas Stratēģisko investīciju fonds un tā investīciju platformas, lai nodrošinātu kvalitatīvu darbvietu izveidi un prasmes, kas nepieciešamas darba ņēmējiem, lai Savienība varētu sekmīgi īstenot pāreju uz ilgtspējīgas izaugsmes modeli.

Grozījums Nr. 33

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 7. pamatnostādne – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm
  vajadzētu samazināt
  darba tirgus
  segmentāciju
  . Darba aizsardzības noteikumiem un iestādēm ir jānodrošina piemērota vide, kas sekmē pieņemšanu darbā, vienlaikus piedāvājot atbilstošu aizsardzības līmeni gan jau nodarbinātām personām, gan darba meklētājiem vai tiem, kas strādā saskaņā ar pagaidu darba līgumiem vai darba uzdevuma līgumiem. Būtu jānodrošina kvalitatīva nodarbinātība sociāli
  ekonomiskās drošības
  ,
  izglītības un apmācības iespēju,
  darba
  apstākļu
  (tostarp veselības aizsardzības un
  drošības aspektu)
  un darba un privātās dzīves
  līdzsvara
  ziņā. | Dalībvalstīm
  būtu jāsamazina
  darba tirgus
  segmentācija, vēršoties pret nestabilu, nepietiekamu un nedeklarētu darbu un “nulles stundu” darba līgumiem
  . Darba aizsardzības noteikumiem un iestādēm ir jānodrošina piemērota vide, kas sekmē pieņemšanu darbā, vienlaikus piedāvājot atbilstošu aizsardzības līmeni gan jau nodarbinātām personām, gan darba meklētājiem vai tiem, kas strādā saskaņā ar pagaidu
  , nepilna laika, netipiskiem
  darba līgumiem vai darba uzdevuma līgumiem
  , aktīvi iesaistot sociālos partnerus un veicinot kolektīvo līgumu izmantošanu
  . Būtu jānodrošina
  visiem pieejama
  kvalitatīva nodarbinātība
  attiecībā uz
  sociāli
  ekonomisko drošību
  ,
  ilgumu, atbilstošu
  darba
  algu, tiesībām darba vietā, darba apstākļiem
  (tostarp veselības
  aizsardzība un darba drošība), sociālās
  aizsardzības
  nodrošināšanu, dzimumu līdztiesību, izglītību
  un
  apmācības iespējām. Tādēļ ir jāveicina jauniešu iekļaušanās darba tirgū, ilgtermiņa bezdarbnieku reintegrācija
  un darba un privātās dzīves
  līdzsvars, nodrošinot cenu
  ziņā
  pieņemamus aprūpes pakalpojumus un modernizējot darba organizāciju
  .
  Visā Savienībā būtu jāveicina augšup vērsta darba apstākļu konverģence. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm
  vajadzētu samazināt
  darba tirgus
  segmentāciju
  . Darba aizsardzības noteikumiem un iestādēm ir jānodrošina piemērota vide, kas sekmē pieņemšanu darbā, vienlaikus piedāvājot atbilstošu aizsardzības līmeni gan jau nodarbinātām personām, gan darba meklētājiem vai tiem, kas strādā saskaņā ar pagaidu darba līgumiem vai darba uzdevuma līgumiem. Būtu jānodrošina kvalitatīva nodarbinātība sociāli
  ekonomiskās drošības
  ,
  izglītības un apmācības iespēju,
  darba
  apstākļu
  (tostarp veselības aizsardzības un
  drošības aspektu)
  un darba un privātās dzīves
  līdzsvara
  ziņā.

Dalībvalstīm
  būtu jāsamazina
  darba tirgus
  segmentācija, vēršoties pret nestabilu, nepietiekamu un nedeklarētu darbu un “nulles stundu” darba līgumiem
  . Darba aizsardzības noteikumiem un iestādēm ir jānodrošina piemērota vide, kas sekmē pieņemšanu darbā, vienlaikus piedāvājot atbilstošu aizsardzības līmeni gan jau nodarbinātām personām, gan darba meklētājiem vai tiem, kas strādā saskaņā ar pagaidu
  , nepilna laika, netipiskiem
  darba līgumiem vai darba uzdevuma līgumiem
  , aktīvi iesaistot sociālos partnerus un veicinot kolektīvo līgumu izmantošanu
  . Būtu jānodrošina
  visiem pieejama
  kvalitatīva nodarbinātība
  attiecībā uz
  sociāli
  ekonomisko drošību
  ,
  ilgumu, atbilstošu
  darba
  algu, tiesībām darba vietā, darba apstākļiem
  (tostarp veselības
  aizsardzība un darba drošība), sociālās
  aizsardzības
  nodrošināšanu, dzimumu līdztiesību, izglītību
  un
  apmācības iespējām. Tādēļ ir jāveicina jauniešu iekļaušanās darba tirgū, ilgtermiņa bezdarbnieku reintegrācija
  un darba un privātās dzīves
  līdzsvars, nodrošinot cenu
  ziņā
  pieņemamus aprūpes pakalpojumus un modernizējot darba organizāciju
  .
  Visā Savienībā būtu jāveicina augšup vērsta darba apstākļu konverģence.

Grozījums Nr. 34

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 7. pamatnostādne – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Piekļuvei darba tirgum vajadzētu veicināt uzņēmējdarbību, ilgtspējīgu darbvietu radīšanu visos sektoros, tostarp videi draudzīgas nodarbinātības sektorā, kā arī sociālo aprūpi un inovāciju, lai vislabāk izmantotu darbinieku prasmes, veicinātu viņu attīstību visa mūža garumā un stimulētu darbinieku inovācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Piekļuvei darba tirgum vajadzētu veicināt uzņēmējdarbību, ilgtspējīgu darbvietu radīšanu visos sektoros, tostarp videi draudzīgas nodarbinātības sektorā, kā arī sociālo aprūpi un inovāciju, lai vislabāk izmantotu darbinieku prasmes, veicinātu viņu attīstību visa mūža garumā un stimulētu darbinieku inovācijas.

Grozījums Nr. 35

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 7. pamatnostādne – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm, saskaņā ar valsts praksi veidojot un īstenojot attiecīgās reformas un politiku, būtu cieši jāiesaista
  valstu parlamenti un
  sociālie partneri un
  jāsniedz atbalsts, lai uzlabotu
  sociālā dialoga
  risināšanu
  un efektivitāti valsts līmenī. | Dalībvalstīm, saskaņā ar
  partnerības principu un
  valsts praksi veidojot un īstenojot attiecīgās reformas un politiku, būtu cieši jāiesaista
  valstu parlamenti,
  sociālie partneri
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un
  reģionālās un vietējās iestādes, vienlaikus atbalstot un uzlabojot
  sociālā dialoga
  norisi
  un efektivitāti valsts līmenī
  , jo īpaši tajās valstīs, kuras saskaras ar būtisku atalgojuma samazināšanos, ko radījusi nesenā darba tirgu ierobežojumu atcelšana un nepietiekamā koplīgumu slēgšana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm, saskaņā ar valsts praksi veidojot un īstenojot attiecīgās reformas un politiku, būtu cieši jāiesaista
  valstu parlamenti un
  sociālie partneri un
  jāsniedz atbalsts, lai uzlabotu
  sociālā dialoga
  risināšanu
  un efektivitāti valsts līmenī.

Dalībvalstīm, saskaņā ar
  partnerības principu un
  valsts praksi veidojot un īstenojot attiecīgās reformas un politiku, būtu cieši jāiesaista
  valstu parlamenti,
  sociālie partneri
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un
  reģionālās un vietējās iestādes, vienlaikus atbalstot un uzlabojot
  sociālā dialoga
  norisi
  un efektivitāti valsts līmenī
  , jo īpaši tajās valstīs, kuras saskaras ar būtisku atalgojuma samazināšanos, ko radījusi nesenā darba tirgu ierobežojumu atcelšana un nepietiekamā koplīgumu slēgšana
  .

Grozījums Nr. 36

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 7. pamatnostādne – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu
  jāstiprina
  aktīva darba tirgus
  politika
  , attiecīgos mērķus, mērķauditorijas
  sasniegšanas pasākumus
  , tvērumu un mijiedarbību
  papildinot ar pasīviem pasākumiem
  . Ar šo politiku būtu jātiecas uzlabot
  atbilstību
  darba tirgus
  prasībām
  un jāatbalsta
  ilgtspējīga pāreja uz
  darba
  tirgu, kopā ar
  valsts nodarbinātības dienestiem
  jāsniedz individualizēts atbalsts un jāīsteno
  rezultātu novērtēšanas sistēmas. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, lai to sociālās aizsardzības sistēmas efektīvi mobilizētu tos, kuri var piedalīties darba tirgū, un sniegtu tiem attiecīgas iespējas, aizsargātu tos, kuri ir (uz laiku)
  atstumti
  no darba tirgus un/vai nespēj piedalīties tajā, un palīdzētu iedzīvotājiem sagatavoties iespējamiem riskiem,
  turklāt,
  investējot cilvēkkapitālā. Dalībvalstīm būtu jāveicina iekļaujoši un visiem pieejami darba tirgi, kā arī jāveic efektīvi diskriminācijas novēršanas pasākumi. | Dalībvalstīm būtu
  jānodrošina
  aktīva darba tirgus
  politikas kvalitātes pamatstandarti
  ,
  ar atbalsta, piemēram, sociālās drošības, pasākumiem uzlabojot
  attiecīgos mērķus, mērķauditorijas
  sasniegšanu
  , tvērumu un mijiedarbību. Ar šo politiku būtu jātiecas uzlabot darba tirgus
  pieejamība, stiprinot darba koplīgumus
  un
  sociālo dialogu, un
  jāatbalsta
  stabilas statusa maiņas iespējas
  darba
  tirgū, augsti kvalificētiem
  valsts nodarbinātības dienestiem
  sniedzot individualizētu atbalstu un īstenojot
  rezultātu novērtēšanas sistēmas. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, lai to sociālās aizsardzības sistēmas efektīvi mobilizētu tos, kuri var piedalīties darba tirgū, un sniegtu tiem attiecīgas iespējas, aizsargātu tos, kuri ir (uz laiku)
  izstumti
  no darba tirgus un/vai nespēj piedalīties tajā, un palīdzētu iedzīvotājiem sagatavoties iespējamiem riskiem
  un mainīgajiem ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem
  , investējot cilvēkkapitālā.
  Dalībvalstīm kā viens no iespējamiem pasākumiem nabadzības mazināšanā un saskaņā ar valsts praksi būtu jānosaka minimālais ienākumu līmenis, kas atbilst attiecīgās dalībvalsts specifiskajai sociālekonomiskajai situācijai.
  Dalībvalstīm būtu jāveicina iekļaujoši un visiem pieejami darba tirgi, kā arī jāveic efektīvi diskriminācijas novēršanas pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu
  jāstiprina
  aktīva darba tirgus
  politika
  , attiecīgos mērķus, mērķauditorijas
  sasniegšanas pasākumus
  , tvērumu un mijiedarbību
  papildinot ar pasīviem pasākumiem
  . Ar šo politiku būtu jātiecas uzlabot
  atbilstību
  darba tirgus
  prasībām
  un jāatbalsta
  ilgtspējīga pāreja uz
  darba
  tirgu, kopā ar
  valsts nodarbinātības dienestiem
  jāsniedz individualizēts atbalsts un jāīsteno
  rezultātu novērtēšanas sistēmas. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, lai to sociālās aizsardzības sistēmas efektīvi mobilizētu tos, kuri var piedalīties darba tirgū, un sniegtu tiem attiecīgas iespējas, aizsargātu tos, kuri ir (uz laiku)
  atstumti
  no darba tirgus un/vai nespēj piedalīties tajā, un palīdzētu iedzīvotājiem sagatavoties iespējamiem riskiem,
  turklāt,
  investējot cilvēkkapitālā. Dalībvalstīm būtu jāveicina iekļaujoši un visiem pieejami darba tirgi, kā arī jāveic efektīvi diskriminācijas novēršanas pasākumi.

Dalībvalstīm būtu
  jānodrošina
  aktīva darba tirgus
  politikas kvalitātes pamatstandarti
  ,
  ar atbalsta, piemēram, sociālās drošības, pasākumiem uzlabojot
  attiecīgos mērķus, mērķauditorijas
  sasniegšanu
  , tvērumu un mijiedarbību. Ar šo politiku būtu jātiecas uzlabot darba tirgus
  pieejamība, stiprinot darba koplīgumus
  un
  sociālo dialogu, un
  jāatbalsta
  stabilas statusa maiņas iespējas
  darba
  tirgū, augsti kvalificētiem
  valsts nodarbinātības dienestiem
  sniedzot individualizētu atbalstu un īstenojot
  rezultātu novērtēšanas sistēmas. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, lai to sociālās aizsardzības sistēmas efektīvi mobilizētu tos, kuri var piedalīties darba tirgū, un sniegtu tiem attiecīgas iespējas, aizsargātu tos, kuri ir (uz laiku)
  izstumti
  no darba tirgus un/vai nespēj piedalīties tajā, un palīdzētu iedzīvotājiem sagatavoties iespējamiem riskiem
  un mainīgajiem ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem
  , investējot cilvēkkapitālā.
  Dalībvalstīm kā viens no iespējamiem pasākumiem nabadzības mazināšanā un saskaņā ar valsts praksi būtu jānosaka minimālais ienākumu līmenis, kas atbilst attiecīgās dalībvalsts specifiskajai sociālekonomiskajai situācijai.
  Dalībvalstīm būtu jāveicina iekļaujoši un visiem pieejami darba tirgi, kā arī jāveic efektīvi diskriminācijas novēršanas pasākumi.

Grozījums Nr. 37

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 7. pamatnostādne – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai pilnībā izmantotu Eiropas darba tirgus potenciālu, būtu jānodrošina darba ņēmēju mobilitāte, tostarp uzlabojot pensiju pārvedamību un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. Vienlaikus
  dalībvalstis nedrīkstētu pieļaut spēkā esošo noteikumu pārkāpšanu
  . | Lai pilnībā izmantotu Eiropas darba tirgus potenciālu, būtu jānodrošina darba ņēmēju mobilitāte,
  kas ir viena no pamattiesībām un brīvprātīgas izvēles iespēja,
  tostarp uzlabojot pensiju
  un sociālās apdrošināšanas pabalstu
  pārvedamību un profesionālās kvalifikācijas
  un prasmju efektīvu
  atzīšanu
  , kā arī birokrātijas un citu šķēršļu novēršanu
  . Vienlaikus
  dalībvalstīm būtu jānovērš valodas barjeras, uzlabojot attiecīgās apmācības sistēmas
  .
  Dalībvalstīm būtu arī pienācīgi jāizmanto EURES tīkls, lai veicinātu darbaspēka mobilitāti. Lai mazinātu intelektuālā darbaspēka emigrāciju un mudinātu mobilos darba ņēmējus atgriezties, būtu jāinvestē reģionos, no kuriem notiek darbaspēka aizplūšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lai pilnībā izmantotu Eiropas darba tirgus potenciālu, būtu jānodrošina darba ņēmēju mobilitāte, tostarp uzlabojot pensiju pārvedamību un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. Vienlaikus
  dalībvalstis nedrīkstētu pieļaut spēkā esošo noteikumu pārkāpšanu
  .

Lai pilnībā izmantotu Eiropas darba tirgus potenciālu, būtu jānodrošina darba ņēmēju mobilitāte,
  kas ir viena no pamattiesībām un brīvprātīgas izvēles iespēja,
  tostarp uzlabojot pensiju
  un sociālās apdrošināšanas pabalstu
  pārvedamību un profesionālās kvalifikācijas
  un prasmju efektīvu
  atzīšanu
  , kā arī birokrātijas un citu šķēršļu novēršanu
  . Vienlaikus
  dalībvalstīm būtu jānovērš valodas barjeras, uzlabojot attiecīgās apmācības sistēmas
  .
  Dalībvalstīm būtu arī pienācīgi jāizmanto EURES tīkls, lai veicinātu darbaspēka mobilitāti. Lai mazinātu intelektuālā darbaspēka emigrāciju un mudinātu mobilos darba ņēmējus atgriezties, būtu jāinvestē reģionos, no kuriem notiek darbaspēka aizplūšana.

Grozījums Nr. 38

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 7.a pamatnostādne (jauna) – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Izglītības un apmācības sistēmu kvalitātes un veikuma uzlabošana visos līmeņos |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Izglītības un apmācības sistēmu kvalitātes un veikuma uzlabošana visos līmeņos

Grozījums Nr. 39

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 7.a pamatnostādne (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstīm būtu jāpiešķir prioritāte aprūpes un cenas ziņā pieņemamas, kvalitatīvas pirmsskolas izglītības pakalpojumu pieejamībai, jo gan aprūpe, gan pirmsskolas izglītība ir būtisks atbalsts darba tirgus dalībniekiem un veicina kopējā nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos, vienlaikus palīdzot cilvēkiem veikt viņu pienākumus. Dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt visaptverošu politikas un investīciju programmu, kas nepieciešama, lai nodrošinātu labāku atbalstu un saskaņošanas pasākumus ģimenēm un vecākiem un kas ļautu vecākiem labāk savienot darbu ar ģimenes dzīvi, novēršot mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un palielinot jauniešu iespējas darba tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jāpiešķir prioritāte aprūpes un cenas ziņā pieņemamas, kvalitatīvas pirmsskolas izglītības pakalpojumu pieejamībai, jo gan aprūpe, gan pirmsskolas izglītība ir būtisks atbalsts darba tirgus dalībniekiem un veicina kopējā nodarbinātības līmeņa paaugstināšanos, vienlaikus palīdzot cilvēkiem veikt viņu pienākumus. Dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt visaptverošu politikas un investīciju programmu, kas nepieciešama, lai nodrošinātu labāku atbalstu un saskaņošanas pasākumus ģimenēm un vecākiem un kas ļautu vecākiem labāk savienot darbu ar ģimenes dzīvi, novēršot mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un palielinot jauniešu iespējas darba tirgū.

Grozījums Nr. 40

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 8. pamatnostādne – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nodrošināt taisnīgumu, apkarot nabadzību un veicināt vienlīdzīgas iespējas | Nodrošināt
  sociālo
  taisnīgumu, apkarot nabadzību un veicināt vienlīdzīgas iespējas |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Nodrošināt taisnīgumu, apkarot nabadzību un veicināt vienlīdzīgas iespējas

Nodrošināt
  sociālo
  taisnīgumu, apkarot nabadzību un veicināt vienlīdzīgas iespējas

Grozījums Nr. 41

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 8. pamatnostādne – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu
  jāmodernizē savas
  sociālās aizsardzības sistēmas,
  lai nodrošinātu
  efektīvu, iedarbīgu un
  atbilstīgu
  aizsardzību visos mūža posmos, nodrošinot godīgumu un novēršot nevienlīdzību. Ir vajadzīga vienkāršāka
  un
  mērķtiecīgāka sociālā politika,
  ko papildina
  cenas ziņā pieejama,
  kvalitatīva
  bērnu aprūpe un izglītība, efektīva apmācība un palīdzība darba atrašanā,
  garantēts
  atbalsts mājokļu jomā un augstas kvalitātes
  un visiem pieejama
  veselības aprūpe, pamatpakalpojumu, piemēram, bankas konta un interneta pakalpojumu, pieejamība, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un apkarotu sociālo atstumtību. | Dalībvalstīm
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām iestādēm
  būtu
  jāuzlabo
  sociālās aizsardzības sistēmas,
  ieviešot pamatstandartus, saskaņā ar kuriem var nodrošināt
  efektīvu, iedarbīgu un
  ilgtspējīgu
  aizsardzību visos mūža posmos, nodrošinot
  cilvēka cienīgu dzīvi, solidaritāti, piekļuvi sociālajam nodrošinājumam, sociālo tiesību pilnīgu ievērošanu,
  godīgumu un novēršot nevienlīdzību
  , kā arī aktīvu iekļaušanu, lai novērstu nabadzību, jo īpaši personām, kas ir izslēgtas no darba tirgus, un sabiedriski neaizsargātākajām grupām
  . Ir vajadzīga vienkāršāka, mērķtiecīgāka
  un vērienīgāka
  sociālā politika,
  tostarp
  cenas ziņā pieejama,
  augstas kvalitātes
  bērnu aprūpe un izglītība, efektīva apmācība un palīdzība darba atrašanā, atbalsts mājokļu jomā un
  visiem pieejama
  augstas kvalitātes veselības aprūpe, pamatpakalpojumu, piemēram, bankas konta un interneta pakalpojumu, pieejamība, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un apkarotu
  galēju nabadzību,
  sociālo atstumtību
  un — plašākā mērā — visu veidu nabadzību
  .
  Īpaši apņēmīgi ir jāizskauž bērnu nabadzība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu
  jāmodernizē savas
  sociālās aizsardzības sistēmas,
  lai nodrošinātu
  efektīvu, iedarbīgu un
  atbilstīgu
  aizsardzību visos mūža posmos, nodrošinot godīgumu un novēršot nevienlīdzību. Ir vajadzīga vienkāršāka
  un
  mērķtiecīgāka sociālā politika,
  ko papildina
  cenas ziņā pieejama,
  kvalitatīva
  bērnu aprūpe un izglītība, efektīva apmācība un palīdzība darba atrašanā,
  garantēts
  atbalsts mājokļu jomā un augstas kvalitātes
  un visiem pieejama
  veselības aprūpe, pamatpakalpojumu, piemēram, bankas konta un interneta pakalpojumu, pieejamība, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un apkarotu sociālo atstumtību.

Dalībvalstīm
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām iestādēm
  būtu
  jāuzlabo
  sociālās aizsardzības sistēmas,
  ieviešot pamatstandartus, saskaņā ar kuriem var nodrošināt
  efektīvu, iedarbīgu un
  ilgtspējīgu
  aizsardzību visos mūža posmos, nodrošinot
  cilvēka cienīgu dzīvi, solidaritāti, piekļuvi sociālajam nodrošinājumam, sociālo tiesību pilnīgu ievērošanu,
  godīgumu un novēršot nevienlīdzību
  , kā arī aktīvu iekļaušanu, lai novērstu nabadzību, jo īpaši personām, kas ir izslēgtas no darba tirgus, un sabiedriski neaizsargātākajām grupām
  . Ir vajadzīga vienkāršāka, mērķtiecīgāka
  un vērienīgāka
  sociālā politika,
  tostarp
  cenas ziņā pieejama,
  augstas kvalitātes
  bērnu aprūpe un izglītība, efektīva apmācība un palīdzība darba atrašanā, atbalsts mājokļu jomā un
  visiem pieejama
  augstas kvalitātes veselības aprūpe, pamatpakalpojumu, piemēram, bankas konta un interneta pakalpojumu, pieejamība, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un apkarotu
  galēju nabadzību,
  sociālo atstumtību
  un — plašākā mērā — visu veidu nabadzību
  .
  Īpaši apņēmīgi ir jāizskauž bērnu nabadzība.

Grozījums Nr. 42

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 8. pamatnostādne – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nolūkā būtu jāizmanto dažādi savstarpēji papildinoši instrumenti, tostarp nodarbinātības aktivizācijas atbalsta pasākumi un ienākumu atbalsts, kas vērsti uz individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmas būtu jāveido tā, lai tās aptvertu visas personas,
  kurām ir attiecīgās tiesības
  , veicinātu investīcijas cilvēkkapitālā un palīdzētu novērst, samazināt nabadzību un aizsargāt pret
  to
  . | Šajā nolūkā būtu jāizmanto dažādi savstarpēji papildinoši instrumenti, tostarp nodarbinātības aktivizācijas atbalsta pasākumi un ienākumu atbalsts, kas vērsti uz individuālām vajadzībām.
  Tādēļ katra dalībvalsts var lemt par to, vai noteikt minimālo ienākumu līmeni saskaņā ar valsts praksi un atbilstoši attiecīgās dalībvalsts specifiskajai sociālekonomiskajai situācijai.
  Sociālās aizsardzības sistēmas būtu jāveido tā, lai tās
  veicinātu pieejamību un
  aptvertu visas personas,
  nevienu nediskriminējot
  , veicinātu investīcijas cilvēkkapitālā un palīdzētu novērst
  un
  samazināt nabadzību un
  sociālo atstumtību un
  aizsargāt pret
  tām, kā arī pret citiem riskiem, piemēram, veselības vai darba zaudēšanas risku
  .
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš bērniem, kuri dzīvo nabadzībā viņu vecāku ilgstoša bezdarba dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā nolūkā būtu jāizmanto dažādi savstarpēji papildinoši instrumenti, tostarp nodarbinātības aktivizācijas atbalsta pasākumi un ienākumu atbalsts, kas vērsti uz individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmas būtu jāveido tā, lai tās aptvertu visas personas,
  kurām ir attiecīgās tiesības
  , veicinātu investīcijas cilvēkkapitālā un palīdzētu novērst, samazināt nabadzību un aizsargāt pret
  to
  .

Šajā nolūkā būtu jāizmanto dažādi savstarpēji papildinoši instrumenti, tostarp nodarbinātības aktivizācijas atbalsta pasākumi un ienākumu atbalsts, kas vērsti uz individuālām vajadzībām.
  Tādēļ katra dalībvalsts var lemt par to, vai noteikt minimālo ienākumu līmeni saskaņā ar valsts praksi un atbilstoši attiecīgās dalībvalsts specifiskajai sociālekonomiskajai situācijai.
  Sociālās aizsardzības sistēmas būtu jāveido tā, lai tās
  veicinātu pieejamību un
  aptvertu visas personas,
  nevienu nediskriminējot
  , veicinātu investīcijas cilvēkkapitālā un palīdzētu novērst
  un
  samazināt nabadzību un
  sociālo atstumtību un
  aizsargāt pret
  tām, kā arī pret citiem riskiem, piemēram, veselības vai darba zaudēšanas risku
  .
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš bērniem, kuri dzīvo nabadzībā viņu vecāku ilgstoša bezdarba dēļ.

Grozījums Nr. 43

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 8. pamatnostādne – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Būtu
  jāveic pensiju sistēmu reformas, lai nodrošinātu to ilgtspēju un pārvedamību un lai tās būtu pienācīgi noteiktas
  gan sievietēm, gan vīriešiem
  saistībā ar dzīves ilguma palielināšanos un demogrāfiskajām izmaiņām, tostarp likumā noteikto
  pensionēšanās
  vecumu saistot
  ar paredzamo mūža ilgumu,
  palielinot pensionēšanās vecumu un veidojot papildpensiju uzkrājumus
  . | Pensiju sistēmas
  būtu
  jāstrukturē tā, lai tiktu nodrošināta to ilgtspēja, drošība un atbilstība
  gan sievietēm, gan vīriešiem
  , stiprinot pensiju plānus un cenšoties nodrošināt pienācīgus pensiju ienākumus vismaz virs nabadzības līmeņa. Pensiju sistēmām būtu jānodrošina konsolidācija, pensiju uzkrāšanas sistēmu trīs pīlāru turpmāka attīstība un uzlabošana.
  Pensionēšanās
  vecuma saistīšana
  ar paredzamo mūža ilgumu
  nav vienīgais instruments
  ,
  ar kura palīdzību var novērst sabiedrības novecošanas problēmu
  .
  Pensiju sistēmu reformās būtu arī, inter alia, jāatspoguļo darba tirgu tendences, dzimstība, demogrāfiskā situācija, veselības aprūpes un labklājības situācija, darba apstākļi un ekonomiskās slodzes koeficients. Vislabākais veids, kā risināt novecošanas problēmu, būtu palielināt kopējo nodarbinātības līmeni, izmantojot, inter alia, sociālās investīcijas aktīvas novecošanas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Būtu
  jāveic pensiju sistēmu reformas, lai nodrošinātu to ilgtspēju un pārvedamību un lai tās būtu pienācīgi noteiktas
  gan sievietēm, gan vīriešiem
  saistībā ar dzīves ilguma palielināšanos un demogrāfiskajām izmaiņām, tostarp likumā noteikto
  pensionēšanās
  vecumu saistot
  ar paredzamo mūža ilgumu,
  palielinot pensionēšanās vecumu un veidojot papildpensiju uzkrājumus
  .

Pensiju sistēmas
  būtu
  jāstrukturē tā, lai tiktu nodrošināta to ilgtspēja, drošība un atbilstība
  gan sievietēm, gan vīriešiem
  , stiprinot pensiju plānus un cenšoties nodrošināt pienācīgus pensiju ienākumus vismaz virs nabadzības līmeņa. Pensiju sistēmām būtu jānodrošina konsolidācija, pensiju uzkrāšanas sistēmu trīs pīlāru turpmāka attīstība un uzlabošana.
  Pensionēšanās
  vecuma saistīšana
  ar paredzamo mūža ilgumu
  nav vienīgais instruments
  ,
  ar kura palīdzību var novērst sabiedrības novecošanas problēmu
  .
  Pensiju sistēmu reformās būtu arī, inter alia, jāatspoguļo darba tirgu tendences, dzimstība, demogrāfiskā situācija, veselības aprūpes un labklājības situācija, darba apstākļi un ekonomiskās slodzes koeficients. Vislabākais veids, kā risināt novecošanas problēmu, būtu palielināt kopējo nodarbinātības līmeni, izmantojot, inter alia, sociālās investīcijas aktīvas novecošanas jomā.

Grozījums Nr. 44

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 8. pamatnostādne – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jāuzlabo veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas pieejamība, lietderība un efektivitāte un vienlaikus jāsaglabā finansiālā stabilitāte. | Dalībvalstīm būtu jāuzlabo veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas
  un labklājības pakalpojumu kvalitāte, pieņemamība cenas ziņā,
  pieejamība, lietderība un efektivitāte
  , kā arī pienācīgi darba apstākļi ar to saistītajās nozarēs,
  un vienlaikus jāsaglabā
  šo sistēmu
  finansiālā stabilitāte
  , uzlabojot solidāro finansēšanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu jāuzlabo veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas pieejamība, lietderība un efektivitāte un vienlaikus jāsaglabā finansiālā stabilitāte.

Dalībvalstīm būtu jāuzlabo veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas
  un labklājības pakalpojumu kvalitāte, pieņemamība cenas ziņā,
  pieejamība, lietderība un efektivitāte
  , kā arī pienācīgi darba apstākļi ar to saistītajās nozarēs,
  un vienlaikus jāsaglabā
  šo sistēmu
  finansiālā stabilitāte
  , uzlabojot solidāro finansēšanu
  .

Grozījums Nr. 45

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 8. pamatnostādne – 4.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstīm būtu pilnvērtīgi jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu līdzekļi, lai apkarotu nabadzību, sociālo atstumtību un diskrimināciju, uzlabotu pieejamību personām ar invaliditāti, veicinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību un uzlabotu valsts pārvaldi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm būtu pilnvērtīgi jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu līdzekļi, lai apkarotu nabadzību, sociālo atstumtību un diskrimināciju, uzlabotu pieejamību personām ar invaliditāti, veicinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību un uzlabotu valsts pārvaldi.

Grozījums Nr. 46

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – 8. pamatnostādne – 4.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis nosaka savus mērķus atbilstoši katras valsts sākotnējai situācijai un apstākļiem, ir izstrādāti nolūkā līdz 2020. gadam sieviešu un vīriešu nodarbinātību vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem paaugstināt līdz 75 %; skolu priekšlaicīgi pametušo īpatsvaru samazināt zem 10 %; palielināt 30–34 gadu vecu personu ar augstāko vai līdzvērtīgu izglītību īpatsvaru vismaz līdz 40 %; veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši samazinot nabadzību un vismaz 20 miljoniem cilvēku palīdzot izkļūt no nabadzības un atstumtības apdraudējuma

   (1bis)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis nosaka savus mērķus atbilstoši katras valsts sākotnējai situācijai un apstākļiem, ir izstrādāti nolūkā līdz 2020. gadam sieviešu un vīriešu nodarbinātību vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem paaugstināt līdz 75 %; skolu priekšlaicīgi pametušo īpatsvaru samazināt zem 10 %; palielināt 30–34 gadu vecu personu ar augstāko vai līdzvērtīgu izglītību īpatsvaru vismaz līdz 40 %; veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši samazinot nabadzību un vismaz 20 miljoniem cilvēku palīdzot izkļūt no nabadzības un atstumtības apdraudējuma

   (1bis)

  .

---

(1bis)  
  Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmums 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 308, 24.11.2010., 46. lpp.).

(1bis)  
  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(1bis)  
  Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmums 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 308, 24.11.2010., 46. lpp.).

(1bis)  
  Iedzīvotāji tiek definēti kā noteikts personu skaits, kurām draud nabadzība un atstumtība pēc trim rādītājiem (nabadzības apdraudējums, materiāla nenodrošinātība un mājsaimniecības, kuru visi darbspējīgie locekļi ir bez darba), tomēr dalībvalstīm tiek piešķirta rīcības brīvība noteikt savus valsts līmeņa mērķus, pamatojoties uz visatbilstošākajiem rādītājiem un ņemot vērā katras valsts apstākļus un prioritātes.

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/223 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/223

---

P8_TA(2015)0262

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — Somijas pieteikums EGF/2015/001 FI/Broadcom

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2015/001 FI/Broadcom) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD))

(2017/C 265/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0232 – C8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0232 – C8-0135/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0210/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0210/2015),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālās finanšu un ekonomikas krīzes sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālās finanšu un ekonomikas krīzes sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu;

| C. | tā kā EGF regulas pieņemšana atspoguļo Parlamenta un Padomes panākto vienošanos no jauna iekļaut ar krīzi saistīto fonda izmantošanas kritēriju, palielināt Savienības finansiālo ieguldījumu līdz 60 % no ierosināto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā un samazināt vērtēšanas un apstiprināšanas laiku Parlamentā un Padomē, paplašināt atbalsttiesīgo darbību un saņēmēju loku, ietverot arī pašnodarbinātas personas un jauniešus, un finansēt stimulus savu uzņēmumu izveidei; |
| --- | --- |

C.

tā kā EGF regulas pieņemšana atspoguļo Parlamenta un Padomes panākto vienošanos no jauna iekļaut ar krīzi saistīto fonda izmantošanas kritēriju, palielināt Savienības finansiālo ieguldījumu līdz 60 % no ierosināto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā un samazināt vērtēšanas un apstiprināšanas laiku Parlamentā un Padomē, paplašināt atbalsttiesīgo darbību un saņēmēju loku, ietverot arī pašnodarbinātas personas un jauniešus, un finansēt stimulus savu uzņēmumu izveidei;

| D. | tā kā Somija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2015/001 FI/Broadcom, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka uzņēmumā Broadcom Communications Finland, kas darbojas NACE 2. red. 46. nodaļas (“Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”) (4) nozarē, un 2 tā piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos ir atlaisti 568 darbinieki; |
| --- | --- |

D.

tā kā Somija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2015/001 FI/Broadcom, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka uzņēmumā Broadcom Communications Finland, kas darbojas NACE 2. red. 46. nodaļas (“Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”) (4) nozarē, un 2 tā piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos ir atlaisti 568 darbinieki;

| E. | tā kā pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Somija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu EUR 1 365 000 apmērā; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Somija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu EUR 1 365 000 apmērā;

| 2. | norāda, ka Somijas iestādes pieteikumu finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF iesniedza 2015. gada 30. janvārī un ka Komisija pieteikuma novērtējumu darīja pieejamu 2015. gada 2. jūnijā; atzinīgi vērtē to, ka novērtēšana notikusi ātri — mazāk nekā piecu mēnešu laikā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Somijas iestādes pieteikumu finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF iesniedza 2015. gada 30. janvārī un ka Komisija pieteikuma novērtējumu darīja pieejamu 2015. gada 2. jūnijā; atzinīgi vērtē to, ka novērtēšana notikusi ātri — mazāk nekā piecu mēnešu laikā;

| 3. | atgādina, ka 2000. gados darbinieku skaits Somijas meitasuzņēmumos visos kontinentos palielinājās, savukārt no 2004. gada par lielāko darba devēju elektronikas un elektrotehnikas rūpniecībā kļuva Āzija un darbinieku skaits Eiropā sāka samazināties; uzskata, ka atlaišanas gadījumi uzņēmumā Broadcom daļēji ir saistīti ar tendenci, kura ietekmē visu Somijas elektronikas rūpniecību un kuras spilgtākā izpausme bija Nokia paziņojums par ļoti daudzu darbinieku atlaišanu 2011. gadā; tomēr uzskata, ka šie notikumi ir ievērojami saistīti ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka 2000. gados darbinieku skaits Somijas meitasuzņēmumos visos kontinentos palielinājās, savukārt no 2004. gada par lielāko darba devēju elektronikas un elektrotehnikas rūpniecībā kļuva Āzija un darbinieku skaits Eiropā sāka samazināties; uzskata, ka atlaišanas gadījumi uzņēmumā Broadcom daļēji ir saistīti ar tendenci, kura ietekmē visu Somijas elektronikas rūpniecību un kuras spilgtākā izpausme bija Nokia paziņojums par ļoti daudzu darbinieku atlaišanu 2011. gadā; tomēr uzskata, ka šie notikumi ir ievērojami saistīti ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos;

| 4. | norāda, ka šie atlaišanas gadījumi bezdarba līmeni padarīs vēl smagāku, īpaši Ziemeļostrobotnijā (daļa no NUTS
   (5) 2. līmeņa F11A reģiona), kur tika atlaisti 424 no kopumā 568 atlaistajiem darbiniekiem; norāda, ka šajā reģionā bezdarba līmenis parasti ir par dažiem procentpunktiem augstāks nekā vidēji valstī; norāda, ka 2014. gada augustā bezdarba līmenis valstī bija 12,2 %, Ziemeļostrobotnijā tas bija 14,1 %, bet bezdarba visvairāk skartajā pilsētā Oulu — 16,1 %, un ka šo pašu reģionu ir smagi skārušas liela mēroga atlaišanas, ko Nokia īsteno kopš 2011. gada; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka šie atlaišanas gadījumi bezdarba līmeni padarīs vēl smagāku, īpaši Ziemeļostrobotnijā (daļa no NUTS
   (5) 2. līmeņa F11A reģiona), kur tika atlaisti 424 no kopumā 568 atlaistajiem darbiniekiem; norāda, ka šajā reģionā bezdarba līmenis parasti ir par dažiem procentpunktiem augstāks nekā vidēji valstī; norāda, ka 2014. gada augustā bezdarba līmenis valstī bija 12,2 %, Ziemeļostrobotnijā tas bija 14,1 %, bet bezdarba visvairāk skartajā pilsētā Oulu — 16,1 %, un ka šo pašu reģionu ir smagi skārušas liela mēroga atlaišanas, ko Nokia īsteno kopš 2011. gada;

| 5. | uzskata, ka uzņēmumu aptaujas un apmeklējumi ir pasākumi, kuri var palīdzēt ne tikai atlaistajiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums, bet arī zināšanu uzkrāšanā par nodarbinātības jautājumiem šajā nozarē, ko izmantot saistībā ar turpmākiem atlaišanas gadījumiem; norāda, ka jau šie konkrētie pasākumi turpina līdzīgu pasākumu, kuru veica saistībā ar agrāk iesniegtu EGF pieteikumu no Somijas (EGF/2013/001 FI/Nokia); |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka uzņēmumu aptaujas un apmeklējumi ir pasākumi, kuri var palīdzēt ne tikai atlaistajiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums, bet arī zināšanu uzkrāšanā par nodarbinātības jautājumiem šajā nozarē, ko izmantot saistībā ar turpmākiem atlaišanas gadījumiem; norāda, ka jau šie konkrētie pasākumi turpina līdzīgu pasākumu, kuru veica saistībā ar agrāk iesniegtu EGF pieteikumu no Somijas (EGF/2013/001 FI/Nokia);

| 6. | norāda, ka līdz šim saistībā ar nozari “Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus” ir iesniegts vēl viens EGF pieteikums (EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), kura pamatā arī bija globalizācijas kritērijs; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka līdz šim saistībā ar nozari “Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus” ir iesniegts vēl viens EGF pieteikums (EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), kura pamatā arī bija globalizācijas kritērijs;

| 7. | ar gandarījumu norāda, ka Somijas iestādes, lai steidzami palīdzētu darba ņēmējiem, individualizētos pakalpojumus atlaistajiem darbiniekiem nolēma sniegt no 2014. gada 11. augusta — labu laiku pirms galīgā lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

7.

ar gandarījumu norāda, ka Somijas iestādes, lai steidzami palīdzētu darba ņēmējiem, individualizētos pakalpojumus atlaistajiem darbiniekiem nolēma sniegt no 2014. gada 11. augusta — labu laiku pirms galīgā lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam;

| 8. | norāda, ka Somija plāno īstenot trīs veidu pasākumus atlaistajiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums; i) palīdzēt atrast jaunu darbu, ii) palīdzēt uzsākt uzņēmējdarbību un iii) nodrošināt apmācību vai izglītību; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka Somija plāno īstenot trīs veidu pasākumus atlaistajiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums; i) palīdzēt atrast jaunu darbu, ii) palīdzēt uzsākt uzņēmējdarbību un iii) nodrošināt apmācību vai izglītību;

| 9. | norāda, ka 17,46 % no visām izmaksām iestādes plāno izmantot pabalstiem un stimuliem, piešķirot algas subsīdijas (kā daļu no algas par katrām darba tiesiskajām attiecībām, kas izveidotas mērķgrupas darba ņēmējam), un pabalstus par ceļa izdevumiem, nakšņošanas un pārcelšanās izmaksām, kuri veido pusi no maksimāli atļautajiem 35 % no visām šādiem pasākumiem paredzētām izmaksām; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka 17,46 % no visām izmaksām iestādes plāno izmantot pabalstiem un stimuliem, piešķirot algas subsīdijas (kā daļu no algas par katrām darba tiesiskajām attiecībām, kas izveidotas mērķgrupas darba ņēmējam), un pabalstus par ceļa izdevumiem, nakšņošanas un pārcelšanās izmaksām, kuri veido pusi no maksimāli atļautajiem 35 % no visām šādiem pasākumiem paredzētām izmaksām;

| 10. | atzinīgi vērtē procedūras, kuras Somijas iestādes ir ievērojušas, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē procedūras, kuras Somijas iestādes ir ievērojušas, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm;

| 11. | atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darba ņēmēju profesionālās darbības laikā iegūtās prasmes un kompetences; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darba ņēmēju profesionālās darbības laikā iegūtās prasmes un kompetences; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi;

| 12. | atgādina, ka saskaņā ar EGF regulas 7. pantu saskaņotajam individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt tādam, kas paredz turpmākas darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam jābūt saderīgam ar pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka saskaņā ar EGF regulas 7. pantu saskaņotajam individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt tādam, kas paredz turpmākas darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam jābūt saderīgam ar pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi;

| 13. | atzinīgi vērtē ierosināto EGF pasākumu papildināmību ar citām darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības līdzekļiem; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē ierosināto EGF pasākumu papildināmību ar citām darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības līdzekļiem;

| 14. | norāda, ka informācija, kas sniegta par to individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kurus paredzēts finansēt no EGF, ietver ziņas arī par to, kā tie papildina struktūrfondu finansētās darbības; uzsver — Somijas iestādes apstiprina, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka ir pilnībā ievēroti spēkā esošie noteikumi un ka Savienības finansētus pakalpojumus nav iespējams sniegt divreiz; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka informācija, kas sniegta par to individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kurus paredzēts finansēt no EGF, ietver ziņas arī par to, kā tie papildina struktūrfondu finansētās darbības; uzsver — Somijas iestādes apstiprina, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka ir pilnībā ievēroti spēkā esošie noteikumi un ka Savienības finansētus pakalpojumus nav iespējams sniegt divreiz;

| 15. | atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu; norāda, ka jaunais grafiks nozīmē, ka visam būs jānotiek ātrāk, un tas var ietekmēt to, cik efektīvi tiks sniegti norādījumi par pieprasījumu sagatavošanu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu; norāda, ka jaunais grafiks nozīmē, ka visam būs jānotiek ātrāk, un tas var ietekmēt to, cik efektīvi tiks sniegti norādījumi par pieprasījumu sagatavošanu;

| 16. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

16.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

(5)  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Somijas pieteikums EGF/2015/001 FI/Broadcom)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2015/1477.)

---

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/226 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/226

---

P8_TA(2015)0263

2016. gada budžets — pilnvarojums trialogam

Eiropas Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcija par pilnvarojumu trialogam par 2016. gada budžeta projektu (2015/2074(BUD))

(2017/C 265/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. un 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. un 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 24. jūnijā (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 24. jūnijā (COM(2015)0300),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1);

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par 2016. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par 2016. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra secinājumus par 2016. gada budžeta pamatnostādnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra secinājumus par 2016. gada budžeta pamatnostādnēm,

| — | ņemot vērā Reglamenta II sadaļas 8. nodaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta II sadaļas 8. nodaļu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu iesaistīto komiteju atzinumus (A8-0217/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu iesaistīto komiteju atzinumus (A8-0217/2015),

2016. gada budžeta projekts: saistību ievērošana un prioritāšu finansēšana

| 1. | atgādina, ka iepriekšminēto 2015. gada 11. marta rezolūcijā Parlaments par 2016. gada budžeta svarīgākajām prioritātēm noteica pienācīgu un augstvērtīgu darbvietu radīšanu un uzņēmumu un uzņēmējdarbības attīstību gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei visā Savienībā, kā arī iekšēju un ārēju solidaritāti drošā Eiropā; atkārtoti pauž ciešu apņemšanos ievērot gan juridiskās, gan politiskās saistības un aicina iestādes pildīt savus solījumus; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka iepriekšminēto 2015. gada 11. marta rezolūcijā Parlaments par 2016. gada budžeta svarīgākajām prioritātēm noteica pienācīgu un augstvērtīgu darbvietu radīšanu un uzņēmumu un uzņēmējdarbības attīstību gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei visā Savienībā, kā arī iekšēju un ārēju solidaritāti drošā Eiropā; atkārtoti pauž ciešu apņemšanos ievērot gan juridiskās, gan politiskās saistības un aicina iestādes pildīt savus solījumus;

| 2. | šajā kontekstā uzsver to, ka daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2014.–2020. gadam visās izdevumu kategorijās ir noteikti maksimālie apjomi, taču ir arī paredzēts konkrēts un pēc iespējas liels elastīgums, lai Savienība varētu pildīt savas juridiskās saistības, un īpaši instrumenti, lai Savienība varētu reaģēt īpašos neparedzētos gadījumos vai papildus maksimālajiem apjomiem nodrošināt finansējumu skaidri noteiktiem izdevumiem; |
| --- | --- |

2.

šajā kontekstā uzsver to, ka daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2014.–2020. gadam visās izdevumu kategorijās ir noteikti maksimālie apjomi, taču ir arī paredzēts konkrēts un pēc iespējas liels elastīgums, lai Savienība varētu pildīt savas juridiskās saistības, un īpaši instrumenti, lai Savienība varētu reaģēt īpašos neparedzētos gadījumos vai papildus maksimālajiem apjomiem nodrošināt finansējumu skaidri noteiktiem izdevumiem;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka iepriekš minētās prioritātes ir iekļautas Komisijas izstrādātajā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta projektā, un ierosina palielināt ES atbalstu investīcijām, zināšanām, darbvietām, uz izaugsmi vērstām programmām un jo īpaši tādai nozīmīgai mobilitātes programmai kā Erasmus+; uzskata, ka 2016. gada budžeta projekts ir atzinīgi vērtējams solis virzībā uz palīdzības sniegšanu dalībvalstīm strukturālu problēmu, jo īpaši sarūkošās konkurētspējas, risināšanā; pauž gandarījumu par to, ka papildus pienācīgajam palielinājumam 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums) un 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa) Komisija uzņemas pienākumu reaģēt uz jauniem notikumu pavērsieniem, piemēram, krīzi Ukrainā, Sīrijā un Vidusjūras reģionā, vienlaikus ievērojot ES un dalībvalstu vajadzības drošības un migrācijas jomā un izrādot spēcīgu politisko gribu ārējās darbības jomā un apņemšanos piešķirt budžeta līdzekļus izcelsmes un tranzīta valstīm; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka iepriekš minētās prioritātes ir iekļautas Komisijas izstrādātajā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta projektā, un ierosina palielināt ES atbalstu investīcijām, zināšanām, darbvietām, uz izaugsmi vērstām programmām un jo īpaši tādai nozīmīgai mobilitātes programmai kā Erasmus+; uzskata, ka 2016. gada budžeta projekts ir atzinīgi vērtējams solis virzībā uz palīdzības sniegšanu dalībvalstīm strukturālu problēmu, jo īpaši sarūkošās konkurētspējas, risināšanā; pauž gandarījumu par to, ka papildus pienācīgajam palielinājumam 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums) un 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa) Komisija uzņemas pienākumu reaģēt uz jauniem notikumu pavērsieniem, piemēram, krīzi Ukrainā, Sīrijā un Vidusjūras reģionā, vienlaikus ievērojot ES un dalībvalstu vajadzības drošības un migrācijas jomā un izrādot spēcīgu politisko gribu ārējās darbības jomā un apņemšanos piešķirt budžeta līdzekļus izcelsmes un tranzīta valstīm;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka nolūkā segt daļu no izdevumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu EUR 8 miljardus Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) garantiju fondam, ESIF un jo īpaši vispārējā saistību rezerve ir iekļauti 2016. gada budžeta projektā, nevis tikai samazināts finansējums programmai “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI); uzsver, ka Parlamenta mērķis ir maksimāli samazināt sekas, kas skartu abas minētās programmām, un ka likumdevēju vienošanās rezultātā šie līdzekļu samazinājumi tika ierobežoti vēl vairāk, kopumā saglabājot budžetā EUR 1 miljardu, tostarp izvairoties samazināt finansējumu fundamentāliem pētījumiem; sagaida, ka galīgā vienošanās par ESIF pēc iespējas drīzāk tiks atspoguļota 2016. gada budžetā, iesniedzot grozījumu vēstuli; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka nolūkā segt daļu no izdevumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu EUR 8 miljardus Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) garantiju fondam, ESIF un jo īpaši vispārējā saistību rezerve ir iekļauti 2016. gada budžeta projektā, nevis tikai samazināts finansējums programmai “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI); uzsver, ka Parlamenta mērķis ir maksimāli samazināt sekas, kas skartu abas minētās programmām, un ka likumdevēju vienošanās rezultātā šie līdzekļu samazinājumi tika ierobežoti vēl vairāk, kopumā saglabājot budžetā EUR 1 miljardu, tostarp izvairoties samazināt finansējumu fundamentāliem pētījumiem; sagaida, ka galīgā vienošanās par ESIF pēc iespējas drīzāk tiks atspoguļota 2016. gada budžetā, iesniedzot grozījumu vēstuli;

| 5. | tomēr atgādina, ka lēmumu par ikgadējo apropriāciju apmēru, kas tiks apstiprināts un piešķirts ESIF garantiju fonda izveidei, pieņems tikai budžeta lēmējinstitūcija ikgadējās budžeta procedūras laikā; šajā sakarībā apņemas vēl vairāk ierobežot joprojām ievērojamo līdzekļu samazinājumu programmai “Apvārsnis 2020” un EISI, lai radītu iespēju šīm programmām pilnībā sasniegt mērķus, par kuriem tikai pirms diviem gadiem tika panākta vienošanās sarunās par abu programmu attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem; plāno arī rūpīgi izvērtēt to, vai šie samazinājumi būtu jākoncentrē periodā no 2016. gada līdz 2018. gadam, kā to ierosinājusi Komisija, vai arī jāizlīdzina līdz pat 2019. un 2020. gadam, tādējādi mazinot ietekmi uz šīm programmām; |
| --- | --- |

5.

tomēr atgādina, ka lēmumu par ikgadējo apropriāciju apmēru, kas tiks apstiprināts un piešķirts ESIF garantiju fonda izveidei, pieņems tikai budžeta lēmējinstitūcija ikgadējās budžeta procedūras laikā; šajā sakarībā apņemas vēl vairāk ierobežot joprojām ievērojamo līdzekļu samazinājumu programmai “Apvārsnis 2020” un EISI, lai radītu iespēju šīm programmām pilnībā sasniegt mērķus, par kuriem tikai pirms diviem gadiem tika panākta vienošanās sarunās par abu programmu attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem; plāno arī rūpīgi izvērtēt to, vai šie samazinājumi būtu jākoncentrē periodā no 2016. gada līdz 2018. gadam, kā to ierosinājusi Komisija, vai arī jāizlīdzina līdz pat 2019. un 2020. gadam, tādējādi mazinot ietekmi uz šīm programmām;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmai (COSME) 2016. gadā salīdzinājumā ar 2015. gadu tiek samazināts saistību apropriāciju nominālais apmērs; uzsver, ka šāda apropriāciju apmēra samazināšana būtu ļoti negatīvs signāls laikā, kad MVU piemītošais inovācijas un darbvietu radīšanas potenciāls ir ārkārtīgi vajadzīgs, lai stimulētu ES atlabšanu, samazinātu investīciju nepietiekamību un palīdzētu veidot Savienības turpmāko labklājību; atgādina, ka uzņēmējdarbības veicināšana, konkurētspējas un Savienības uzņēmumiem, tostarp sociālajiem uzņēmumiem, nodrošinātas tirgus pieejamības uzlabošana, kā arī finansējuma pieejamības uzlabošana maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas sniedz ievērojamu ieguldījumu Eiropas ekonomikā un konkurētspējā, ir visām iestādēm kopīgas prioritātes, kuras bija pamatojums tam, kādēļ pēdējo divu gadu laikā programmai COSME, ņemot vērā tās straujo īstenošanas tempu, apropriācijas tika piešķirtas ātrāk, nekā paredzēts, turklāt vairāk, nekā bija plānots; tādēļ plāno nodrošināt to, lai šī programma 2016. gadā attīstītos pozitīvi; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmai (COSME) 2016. gadā salīdzinājumā ar 2015. gadu tiek samazināts saistību apropriāciju nominālais apmērs; uzsver, ka šāda apropriāciju apmēra samazināšana būtu ļoti negatīvs signāls laikā, kad MVU piemītošais inovācijas un darbvietu radīšanas potenciāls ir ārkārtīgi vajadzīgs, lai stimulētu ES atlabšanu, samazinātu investīciju nepietiekamību un palīdzētu veidot Savienības turpmāko labklājību; atgādina, ka uzņēmējdarbības veicināšana, konkurētspējas un Savienības uzņēmumiem, tostarp sociālajiem uzņēmumiem, nodrošinātas tirgus pieejamības uzlabošana, kā arī finansējuma pieejamības uzlabošana maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas sniedz ievērojamu ieguldījumu Eiropas ekonomikā un konkurētspējā, ir visām iestādēm kopīgas prioritātes, kuras bija pamatojums tam, kādēļ pēdējo divu gadu laikā programmai COSME, ņemot vērā tās straujo īstenošanas tempu, apropriācijas tika piešķirtas ātrāk, nekā paredzēts, turklāt vairāk, nekā bija plānots; tādēļ plāno nodrošināt to, lai šī programma 2016. gadā attīstītos pozitīvi;

| 7. | atkārtoti pauž bažas par finansējuma piešķiršanu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI), kas ir galvenais instruments cīņai pret jauniešu bezdarbu Savienībā un kas ir viena no visu Eiropas lēmumu pieņēmēju svarīgākajām prioritātēm; pieņem zināšanai to, ka 2014. un 2015. gadā JNI papildu piešķīrums tika nodrošināts ātrāk, nekā paredzēts; pauž nožēlu par to, ka 2016. gadā nav ierosināts piešķirt jaunas saistību apropriācijas; atgādina, ka DFS ir paredzēts vispārējā saistību rezervē iekļautos līdzekļus, sākot no 2016. gada, darīt pieejamus politikas mērķiem saistībā ar izaugsmi un nodarbinātību, īpaši jauniešu nodarbinātību, papildus noteiktajiem maksimālajiem apjomiem; atgādina, ka Eiropas Sociālā fonda regulā ir paredzēts — JNI paredzētos līdzekļus 2016.–2020. gadam var palielināt, īstenojot budžeta procedūru; tādēļ prasa, lai JNI tiktu turpināta, izmantojot jebkuru DFS ietvertu elastīguma noteikumu, un plāno nodrošināt to, lai 2016. gada budžetā tam tiek paredzētas vajadzīgās summas; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti pauž bažas par finansējuma piešķiršanu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI), kas ir galvenais instruments cīņai pret jauniešu bezdarbu Savienībā un kas ir viena no visu Eiropas lēmumu pieņēmēju svarīgākajām prioritātēm; pieņem zināšanai to, ka 2014. un 2015. gadā JNI papildu piešķīrums tika nodrošināts ātrāk, nekā paredzēts; pauž nožēlu par to, ka 2016. gadā nav ierosināts piešķirt jaunas saistību apropriācijas; atgādina, ka DFS ir paredzēts vispārējā saistību rezervē iekļautos līdzekļus, sākot no 2016. gada, darīt pieejamus politikas mērķiem saistībā ar izaugsmi un nodarbinātību, īpaši jauniešu nodarbinātību, papildus noteiktajiem maksimālajiem apjomiem; atgādina, ka Eiropas Sociālā fonda regulā ir paredzēts — JNI paredzētos līdzekļus 2016.–2020. gadam var palielināt, īstenojot budžeta procedūru; tādēļ prasa, lai JNI tiktu turpināta, izmantojot jebkuru DFS ietvertu elastīguma noteikumu, un plāno nodrošināt to, lai 2016. gada budžetā tam tiek paredzētas vajadzīgās summas;

| 8. | ņem vērā, ka, savlaicīgi panākot vienošanos par 2014.–2020. gada DFS iekļauto dalītas pārvaldības izdevumu saistību pārplānošanu, kas bija nepieciešama attiecīgu noteikumu un programmu vēlīnas pieņemšanas dēļ, Komisija 2016. gada budžeta projektā (2. un 3. izdevumu kategorijā) paredzēja EUR 4,5 miljardus saistību apropriācijās, kuras nevarēja izmantot 2014. gadā; atgādina, ka ar budžeta grozījumu Nr. 1/2015 no 2014. gada uz 2015. gadu jau tika pārvietoti EUR 16,5 miljardi 1.b izdevumu apakškategorijā, 2. un 3. izdevumu kategorijā; uzsver, ka tie tomēr ir tikai tādu apropriāciju pārvietojumi, par kurām 2014. gadā tika panākta vienošanās, un tādēļ salīdzinājuma nolūkos tie nebūtu jāiekļauj novērtējumos par to, kā tiek veidots 2016. gada budžets salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu; tādēļ norāda, ka attiecīgās programmas faktiski gūst labumu no tā, ka 2016. gada budžeta projektā faktiski ir palielināts saistību apropriāciju apmērs; |
| --- | --- |

8.

ņem vērā, ka, savlaicīgi panākot vienošanos par 2014.–2020. gada DFS iekļauto dalītas pārvaldības izdevumu saistību pārplānošanu, kas bija nepieciešama attiecīgu noteikumu un programmu vēlīnas pieņemšanas dēļ, Komisija 2016. gada budžeta projektā (2. un 3. izdevumu kategorijā) paredzēja EUR 4,5 miljardus saistību apropriācijās, kuras nevarēja izmantot 2014. gadā; atgādina, ka ar budžeta grozījumu Nr. 1/2015 no 2014. gada uz 2015. gadu jau tika pārvietoti EUR 16,5 miljardi 1.b izdevumu apakškategorijā, 2. un 3. izdevumu kategorijā; uzsver, ka tie tomēr ir tikai tādu apropriāciju pārvietojumi, par kurām 2014. gadā tika panākta vienošanās, un tādēļ salīdzinājuma nolūkos tie nebūtu jāiekļauj novērtējumos par to, kā tiek veidots 2016. gada budžets salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu; tādēļ norāda, ka attiecīgās programmas faktiski gūst labumu no tā, ka 2016. gada budžeta projektā faktiski ir palielināts saistību apropriāciju apmērs;

| 9. | pauž bažas par to, ka 2014.–2020. gada DFS paredzēto jauno programmu īstenošana tiek sākta lēnāk, nekā plānots, jo vēlu tika apstiprināts to juridiskais pamatojums un darbības programmas, kā arī 2014. gadā pietrūka maksājumu apropriāciju; apņemas izpētīt, vai ar pieprasītajām saistību un maksājumu apropriācijām šīs jaunās programmas faktiski varēs sasniegt optimālu īstenošanas tempu; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu šo programmu īstenošanā nokavēto; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par to, ka 2014.–2020. gada DFS paredzēto jauno programmu īstenošana tiek sākta lēnāk, nekā plānots, jo vēlu tika apstiprināts to juridiskais pamatojums un darbības programmas, kā arī 2014. gadā pietrūka maksājumu apropriāciju; apņemas izpētīt, vai ar pieprasītajām saistību un maksājumu apropriācijām šīs jaunās programmas faktiski varēs sasniegt optimālu īstenošanas tempu; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu šo programmu īstenošanā nokavēto;

| 10. | ņem vērā, ka ES 2016. gada budžeta projektā ir paredzēti EUR 153,5 miljardi saistību apropriācijās (tostarp pārplānotie EUR 4,5 miljardi no 2014. gada) un EUR 143,5 miljardi maksājumu apropriācijās; norāda, ka, neņemot vērā 2015. gada un 2016. gada budžeta pārplānošanas sekas, salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu saistību apropriāciju apmērs tiek palielināts par 2,4 % un maksājumu apropriāciju apmērs — par 1,6 %; uzsver, ka šis kopumā nelielais pieaugums, kas atbilst DFS noteiktajai virzībai un inflācijas līmenim, reālajā izteiksmē nozīmē, ka summas nav palielinātas gandrīz nemaz, un tas uzsvērti apliecina to, cik svarīgi ir līdzekļus tērēt lietderīgi un efektīvi; |
| --- | --- |

10.

ņem vērā, ka ES 2016. gada budžeta projektā ir paredzēti EUR 153,5 miljardi saistību apropriācijās (tostarp pārplānotie EUR 4,5 miljardi no 2014. gada) un EUR 143,5 miljardi maksājumu apropriācijās; norāda, ka, neņemot vērā 2015. gada un 2016. gada budžeta pārplānošanas sekas, salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu saistību apropriāciju apmērs tiek palielināts par 2,4 % un maksājumu apropriāciju apmērs — par 1,6 %; uzsver, ka šis kopumā nelielais pieaugums, kas atbilst DFS noteiktajai virzībai un inflācijas līmenim, reālajā izteiksmē nozīmē, ka summas nav palielinātas gandrīz nemaz, un tas uzsvērti apliecina to, cik svarīgi ir līdzekļus tērēt lietderīgi un efektīvi;

| 11. | uzsver, ka Komisija ir paredzējusi EUR 2,2 miljardus lielu rezervi saistību apropriācijās (no tiem EUR 1,2 miljardi ir 2. izdevumu kategorijā) un EUR 1,6 miljardus lielu rezervi maksājumu apropriācijās un šīs rezerves iekļaujas DFS maksimālajā apjomā; atgādina, ka saistību un maksājumu apropriācijās pieejamās rezerves, kā arī neizpildītie maksājumi veido vispārējās rezerves, kas tiks izmantotas turpmākajos gados, kad tas būs nepieciešams; ņem vērā, ka pirmo reizi būs pieejama vispārējā saistību rezerve un ka daļa no tās tiks izmantota ESIF vajadzībām; principā atzinīgi vērtē priekšlikumu par elastības instrumenta izmantošanu skaidri noteiktiem izdevumiem, kurus nevar finansēt no 3. izdevumu kategorijai paredzētajiem līdzekļiem, kā daļu no ES jaunās iniciatīvas patvēruma un migrācijas jomā; plāno izmantot daļu no atlikušajām rezervēm un DFS noteiktos attiecīgos elastīguma noteikumus, lai atbalstītu būtisku prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka Komisija ir paredzējusi EUR 2,2 miljardus lielu rezervi saistību apropriācijās (no tiem EUR 1,2 miljardi ir 2. izdevumu kategorijā) un EUR 1,6 miljardus lielu rezervi maksājumu apropriācijās un šīs rezerves iekļaujas DFS maksimālajā apjomā; atgādina, ka saistību un maksājumu apropriācijās pieejamās rezerves, kā arī neizpildītie maksājumi veido vispārējās rezerves, kas tiks izmantotas turpmākajos gados, kad tas būs nepieciešams; ņem vērā, ka pirmo reizi būs pieejama vispārējā saistību rezerve un ka daļa no tās tiks izmantota ESIF vajadzībām; principā atzinīgi vērtē priekšlikumu par elastības instrumenta izmantošanu skaidri noteiktiem izdevumiem, kurus nevar finansēt no 3. izdevumu kategorijai paredzētajiem līdzekļiem, kā daļu no ES jaunās iniciatīvas patvēruma un migrācijas jomā; plāno izmantot daļu no atlikušajām rezervēm un DFS noteiktos attiecīgos elastīguma noteikumus, lai atbalstītu būtisku prioritāšu īstenošanu;

Maksājumi — uzticēšanās atjaunošana

| 12. | atgādina, ka maksājumu trūkums, kura iemesls bija nepietiekamais maksimālais maksājumu apjoms un nepietiekami lielais budžeta apjoms, 2014. gadā sasniedza vēl nepieredzēti augstu līmeni un 2015. gadā situācija joprojām nav uzlabojusies; pauž bažas par to, ka tas joprojām apdraud 2014.–2020. gada DFS paredzēto jauno programmu pienācīgu īstenošanu un liek ciest līdzekļu saņēmējiem, jo īpaši vietējām, reģionālām un valsts iestādēm, kuras saskaras ar ierobežojumiem ekonomikas un sociālajā jomā; lai gan Parlaments atbalsta to, ka Komisija aktīvi pārvalda maksājumus, tas tomēr pauž bažas par to, ka ir atcelti aicinājumi iesniegt priekšlikumus, ir samazināts priekšfinansējums un maksājumi tiek veikti vēlu, un tas var apgrūtināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanu; atkārtoti pauž bažas par maksājumu ad hoc samazinājumiem, ko Padome noteica savā ikgadējā budžeta lasījumā, tostarp 1.a izdevumu apakškategorijā iekļautajām programmām, kas paredzētas, lai veicinātu konkurētspēju izaugsmei un nodarbinātībai; aicina Komisiju vēlākais līdz 2016. gada 31. martam sagatavot ziņojumu par ietekmi uz līdzekļu saņēmējiem, kuriem 2013.–2015. gadā ir aizkavējušies Savienības maksājumi, un arī par ietekmi uz programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka maksājumu trūkums, kura iemesls bija nepietiekamais maksimālais maksājumu apjoms un nepietiekami lielais budžeta apjoms, 2014. gadā sasniedza vēl nepieredzēti augstu līmeni un 2015. gadā situācija joprojām nav uzlabojusies; pauž bažas par to, ka tas joprojām apdraud 2014.–2020. gada DFS paredzēto jauno programmu pienācīgu īstenošanu un liek ciest līdzekļu saņēmējiem, jo īpaši vietējām, reģionālām un valsts iestādēm, kuras saskaras ar ierobežojumiem ekonomikas un sociālajā jomā; lai gan Parlaments atbalsta to, ka Komisija aktīvi pārvalda maksājumus, tas tomēr pauž bažas par to, ka ir atcelti aicinājumi iesniegt priekšlikumus, ir samazināts priekšfinansējums un maksājumi tiek veikti vēlu, un tas var apgrūtināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanu; atkārtoti pauž bažas par maksājumu ad hoc samazinājumiem, ko Padome noteica savā ikgadējā budžeta lasījumā, tostarp 1.a izdevumu apakškategorijā iekļautajām programmām, kas paredzētas, lai veicinātu konkurētspēju izaugsmei un nodarbinātībai; aicina Komisiju vēlākais līdz 2016. gada 31. martam sagatavot ziņojumu par ietekmi uz līdzekļu saņēmējiem, kuriem 2013.–2015. gadā ir aizkavējušies Savienības maksājumi, un arī par ietekmi uz programmu īstenošanu;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka ES budžeta projektā ir atspoguļots kopīgais paziņojums par maksājumu plānu 2015. un 2016. gadam, par kuru Parlaments, Padome un Komisija vienojās pēc tam, kad notika apmaiņa ar diagnozēm un visas trīs iestādes apņēmās samazināt neizpildīto maksājumu apmēru; atgādina, ka saskaņā ar LESD 310. pantu ES budžetā ietvertajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarotiem; ņem vērā, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm budžeta projektā pieprasītās maksājumu apropriācijas samazinātu nesamaksāto rēķinu apmēru līdz ilgtspējīgam apmēram — aptuveni EUR 2 miljardiem; tādēļ apņemas pilnībā atbalstīt Komisijas priekšlikumu un sagaida, ka Padome pildīs savu apņemšanos šajā sakarībā; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka ES budžeta projektā ir atspoguļots kopīgais paziņojums par maksājumu plānu 2015. un 2016. gadam, par kuru Parlaments, Padome un Komisija vienojās pēc tam, kad notika apmaiņa ar diagnozēm un visas trīs iestādes apņēmās samazināt neizpildīto maksājumu apmēru; atgādina, ka saskaņā ar LESD 310. pantu ES budžetā ietvertajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarotiem; ņem vērā, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm budžeta projektā pieprasītās maksājumu apropriācijas samazinātu nesamaksāto rēķinu apmēru līdz ilgtspējīgam apmēram — aptuveni EUR 2 miljardiem; tādēļ apņemas pilnībā atbalstīt Komisijas priekšlikumu un sagaida, ka Padome pildīs savu apņemšanos šajā sakarībā;

| 14. | uzsver, ka Parlaments, Padome un Komisija ir apņēmušies turpmāk izvairīties no tā, ka gada beigās milzīgos un nepārvaldāmos apmēros uzkrājas neizpildītu maksājumu pieprasījumi, vienlaikus pilnībā ievērojot un īstenojot vienošanās, kas panāktas saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu un ikgadējā budžeta procedūrā; atkārtoti norāda, ka šajā sakarībā ir rūpīgi un aktīvi jāuzrauga šo neizpildīto maksājumu apmēra izmaiņas; pauž bažas par to, ka maksājumu cikla īpatnību dēļ rodas saspīlēta situācija saistībā ar maksājumu apropriāciju apmēru, jo īpaši DFS perioda beigās; atgādina Komisijai par kopīgajā paziņojumā par maksājumu plānu iekļauto apņemšanos izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozēšanas instrumentus un izveidot agrās brīdināšanas sistēmu, pirmās maksājumu prognozes plānojot iesniegt jūlijā, lai budžeta lēmējinstitūcija turpmāk varētu pieņemt pienācīgi informētus lēmumus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Parlaments, Padome un Komisija ir apņēmušies turpmāk izvairīties no tā, ka gada beigās milzīgos un nepārvaldāmos apmēros uzkrājas neizpildītu maksājumu pieprasījumi, vienlaikus pilnībā ievērojot un īstenojot vienošanās, kas panāktas saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu un ikgadējā budžeta procedūrā; atkārtoti norāda, ka šajā sakarībā ir rūpīgi un aktīvi jāuzrauga šo neizpildīto maksājumu apmēra izmaiņas; pauž bažas par to, ka maksājumu cikla īpatnību dēļ rodas saspīlēta situācija saistībā ar maksājumu apropriāciju apmēru, jo īpaši DFS perioda beigās; atgādina Komisijai par kopīgajā paziņojumā par maksājumu plānu iekļauto apņemšanos izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozēšanas instrumentus un izveidot agrās brīdināšanas sistēmu, pirmās maksājumu prognozes plānojot iesniegt jūlijā, lai budžeta lēmējinstitūcija turpmāk varētu pieņemt pienācīgi informētus lēmumus;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz kopējām maksājumu apropriācijām beidzot notiek pāreja no 2007.–2013. gada perioda programmu pabeigšanas uz 2014.–2020. gada perioda jauno programmu izpildi; tomēr uzsver, ka maksājumu līmenis 2016. gada budžeta projektā, jo īpaši 1.b izdevumu apakškategorijā, salīdzinājumā ar saistību līmeni ir zems, un tas rada risku, ka pašreizējās DFS perioda beigās neizpildīto maksājumu apmērs būs līdzīgs iepriekšējam; tādēļ vēlas zināt, cik lielā mērā tas atbilst maksājumu plāna ilgtermiņa perspektīvai; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz kopējām maksājumu apropriācijām beidzot notiek pāreja no 2007.–2013. gada perioda programmu pabeigšanas uz 2014.–2020. gada perioda jauno programmu izpildi; tomēr uzsver, ka maksājumu līmenis 2016. gada budžeta projektā, jo īpaši 1.b izdevumu apakškategorijā, salīdzinājumā ar saistību līmeni ir zems, un tas rada risku, ka pašreizējās DFS perioda beigās neizpildīto maksājumu apmērs būs līdzīgs iepriekšējam; tādēļ vēlas zināt, cik lielā mērā tas atbilst maksājumu plāna ilgtermiņa perspektīvai;

1.a 
  izdevumu apakškategorija — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

| 16. | ņem vērā, ka Komisijas priekšlikums 2016. gadam paredz palielināt saistību apropriāciju apmēru 1.a izdevumu apakškategorijā līdz EUR 18,6 miljardiem jeb par 6,1 % vairāk salīdzinājumā ar 2015. gadu; norāda, ka saistību apmērs galvenokārt tiek palielināts ESIF integrācijas un programmai Erasmus+ un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI) paredzēto līdzekļu pieauguma dēļ, kā arī — mazākā mērā — tādēļ, ka ir palielināts finansējums arī muitas jomai, programmai Fiscalis un krāpšanas apkarošanai, kā arī nodarbinātībai un sociālajai inovācijai; pievērsīs īpašu uzmanību nevienlīdzības samazināšanai māceklības un augstākās izglītības jomā Eiropā, jo īpaši nodrošinot vienlīdzīgu mobilitātes pieejamību; |
| --- | --- |

16.

ņem vērā, ka Komisijas priekšlikums 2016. gadam paredz palielināt saistību apropriāciju apmēru 1.a izdevumu apakškategorijā līdz EUR 18,6 miljardiem jeb par 6,1 % vairāk salīdzinājumā ar 2015. gadu; norāda, ka saistību apmērs galvenokārt tiek palielināts ESIF integrācijas un programmai Erasmus+ un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI) paredzēto līdzekļu pieauguma dēļ, kā arī — mazākā mērā — tādēļ, ka ir palielināts finansējums arī muitas jomai, programmai Fiscalis un krāpšanas apkarošanai, kā arī nodarbinātībai un sociālajai inovācijai; pievērsīs īpašu uzmanību nevienlīdzības samazināšanai māceklības un augstākās izglītības jomā Eiropā, jo īpaši nodrošinot vienlīdzīgu mobilitātes pieejamību;

| 17. | tomēr pauž nožēlu par to, ka apropriāciju apmērs ir samazināts lieliem infrastruktūras projektiem, programmai “Apvārsnis 2020” un programmai COSME, kā arī ir palēninājusies EISI transporta programmas īstenošana saistībā ar līdzekļu pārvietošanu uz ESIF; atgādina, ka saskaņā ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu par ESIF finansējums programmai “Apvārsnis 2020” 2016. gadā tiktu samazināts par EUR 170 miljoniem salīdzinājumā ar 2015. gadu, tādējādi izturoties pretrunīgi attiecībā uz programmu, kas tiek plaši popularizēta kā pašreizējās DFS pamatprioritāte; pauž nožēlu par domino efektu, ko tas rada attiecībā uz pētniecībai paredzētu finansējumu, tostarp enerģētikas, MVU darbības, klimata un vides, sociālo zinātņu un sabiedrības zinātņu jomās; apņemas meklēt veidus, kā vēl vairāk kompensēt līdzekļu samazinājumu šīm programmām, budžeta procedūrā sniedzot tām atbalstu no EUR 200 miljonu lielās rezerves, kas joprojām pieejama 1.a izdevumu apakškategorijā; uzsver, ka investīcijām, pētniecībai, izstrādei un inovācijai paredzētais finansējums būtu jākoncentrē jomās, kurās iespējams panākt vislielāko pievienoto vērtību, piemēram, energoefektivitātes uzlabošanā, IKT, fundamentāliem pētījumiem paredzētu stipendiju piešķiršanā un mazoglekļa un atjaunojamo enerģijas resursu tehnoloģijās; |
| --- | --- |

17.

tomēr pauž nožēlu par to, ka apropriāciju apmērs ir samazināts lieliem infrastruktūras projektiem, programmai “Apvārsnis 2020” un programmai COSME, kā arī ir palēninājusies EISI transporta programmas īstenošana saistībā ar līdzekļu pārvietošanu uz ESIF; atgādina, ka saskaņā ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu par ESIF finansējums programmai “Apvārsnis 2020” 2016. gadā tiktu samazināts par EUR 170 miljoniem salīdzinājumā ar 2015. gadu, tādējādi izturoties pretrunīgi attiecībā uz programmu, kas tiek plaši popularizēta kā pašreizējās DFS pamatprioritāte; pauž nožēlu par domino efektu, ko tas rada attiecībā uz pētniecībai paredzētu finansējumu, tostarp enerģētikas, MVU darbības, klimata un vides, sociālo zinātņu un sabiedrības zinātņu jomās; apņemas meklēt veidus, kā vēl vairāk kompensēt līdzekļu samazinājumu šīm programmām, budžeta procedūrā sniedzot tām atbalstu no EUR 200 miljonu lielās rezerves, kas joprojām pieejama 1.a izdevumu apakškategorijā; uzsver, ka investīcijām, pētniecībai, izstrādei un inovācijai paredzētais finansējums būtu jākoncentrē jomās, kurās iespējams panākt vislielāko pievienoto vērtību, piemēram, energoefektivitātes uzlabošanā, IKT, fundamentāliem pētījumiem paredzētu stipendiju piešķiršanā un mazoglekļa un atjaunojamo enerģijas resursu tehnoloģijās;

| 18. | atkārtoti pauž atbalstu ITER programmai un ir apņēmies tai nodrošināt atbilstīgu finansējumu; tomēr pauž bažas par to, ka, paredzot iesniegt ITER pārskatīto grafiku un finanšu plānu 2015. gada novembrī, budžeta lēmējinstitūcijai netiek dota iespēja 2016. gada budžeta procedūrā ņemt vērā jauno informāciju; turklāt mudina ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidoto Eiropas kopuzņēmumu nekavējoties iesniegt prasītos ziņojumus par 2013. gada budžeta izpildi un īstenot atbilstīgos Parlamenta ieteikumus; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti pauž atbalstu ITER programmai un ir apņēmies tai nodrošināt atbilstīgu finansējumu; tomēr pauž bažas par to, ka, paredzot iesniegt ITER pārskatīto grafiku un finanšu plānu 2015. gada novembrī, budžeta lēmējinstitūcijai netiek dota iespēja 2016. gada budžeta procedūrā ņemt vērā jauno informāciju; turklāt mudina ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidoto Eiropas kopuzņēmumu nekavējoties iesniegt prasītos ziņojumus par 2013. gada budžeta izpildi un īstenot atbilstīgos Parlamenta ieteikumus;

| 19. | uzsver, ka, neiekļaujot budžetā pietiekamas maksājumu apropriācijas, vairākās 1.a izdevumu apakškategorijas programmās ir palielinājusies saistību un maksājumu starpība, tādējādi liekot neizpildīto saistību apmēram šajā izdevumu kategorijā pieaugt straujāk nekā citās; pauž bažas par to, ka Komisijai bija jāsamazina priekšfinansējuma apmērs un — vēl satraucošāk — jāatliek jauni uzaicinājumi par priekšlikumu iesniegšanu un līgumu parakstīšana; ņem vērā, ka Komisija ir aplēsusi — programmā “Apvārsnis 2020”, īstenojot to parastajā kārtībā bez maksājumu apropriāciju ierobežojumiem, līdz 2014. gada beigām būtu iztērēts aptuveni EUR 1 miljards; lai gan atzinīgi vērtē Komisijas centienus kontrolēt situāciju attiecībā uz maksājumiem, tas tomēr atkārtoti norāda, ka nekādā gadījumā neakceptēs to, ka maksājumu trūkums tiek risināts, palēninot 2014.–2020. gada periodam paredzēto programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka, neiekļaujot budžetā pietiekamas maksājumu apropriācijas, vairākās 1.a izdevumu apakškategorijas programmās ir palielinājusies saistību un maksājumu starpība, tādējādi liekot neizpildīto saistību apmēram šajā izdevumu kategorijā pieaugt straujāk nekā citās; pauž bažas par to, ka Komisijai bija jāsamazina priekšfinansējuma apmērs un — vēl satraucošāk — jāatliek jauni uzaicinājumi par priekšlikumu iesniegšanu un līgumu parakstīšana; ņem vērā, ka Komisija ir aplēsusi — programmā “Apvārsnis 2020”, īstenojot to parastajā kārtībā bez maksājumu apropriāciju ierobežojumiem, līdz 2014. gada beigām būtu iztērēts aptuveni EUR 1 miljards; lai gan atzinīgi vērtē Komisijas centienus kontrolēt situāciju attiecībā uz maksājumiem, tas tomēr atkārtoti norāda, ka nekādā gadījumā neakceptēs to, ka maksājumu trūkums tiek risināts, palēninot 2014.–2020. gada periodam paredzēto programmu īstenošanu;

| 20. | tādēļ atzinīgi vērtē to, ka maksājumu apropriāciju apmērs salīdzinājumā ar 2015. gadu tika palielināts par 11,4 % līdz EUR 17,5 miljardiem un 2016. gada budžetā ir līdzsvarojusies maksājumu un saistību attiecība; jo īpaši ņem vērā, ka vairākās programmās (Copernicus, Erasmus+, programma “Apvārsnis 2020”, EISI transporta programma, kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana) maksājumu apropriāciju apmērs pārsniedz saistību apropriāciju apmēru; |
| --- | --- |

20.

tādēļ atzinīgi vērtē to, ka maksājumu apropriāciju apmērs salīdzinājumā ar 2015. gadu tika palielināts par 11,4 % līdz EUR 17,5 miljardiem un 2016. gada budžetā ir līdzsvarojusies maksājumu un saistību attiecība; jo īpaši ņem vērā, ka vairākās programmās (Copernicus, Erasmus+, programma “Apvārsnis 2020”, EISI transporta programma, kodoldrošība un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšana) maksājumu apropriāciju apmērs pārsniedz saistību apropriāciju apmēru;

1.b 
  izdevumu apakškategorija — Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 21. | ņem vērā to, ka 1.b izdevumu apakškategorijā ir ierosināts piešķirt EUR 50,8 miljardus saistību apropriācijās (+3,2 % salīdzinājumā ar 2015. gadu, ņemot vērā to, ka tika neitralizētas pārplānošanas radītās sekas) un EUR 49,1 miljardu maksājumu apropriācijās (-4 %), atstājot saistību maksimālajā apjomā nelielu rezervi EUR 15,3 miljonu apmērā; atgādina, ka kohēzijas politika ir ES galvenā investīciju politika, kuras mērķis ir samazināt Eiropas reģionu atšķirības, stiprinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; uzsver, ka tādi instrumenti kā ESF, ERAF, Kohēzijas fonds un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir būtiski konverģences veicināšanā, attīstības atšķirību mazināšanā un augstvērtīgu un ilgtspējīgu darbvietu izveides atbalstīšanā; uzsver, ka ES kohēzijas politikai ir būtiska loma stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

21.

ņem vērā to, ka 1.b izdevumu apakškategorijā ir ierosināts piešķirt EUR 50,8 miljardus saistību apropriācijās (+3,2 % salīdzinājumā ar 2015. gadu, ņemot vērā to, ka tika neitralizētas pārplānošanas radītās sekas) un EUR 49,1 miljardu maksājumu apropriācijās (-4 %), atstājot saistību maksimālajā apjomā nelielu rezervi EUR 15,3 miljonu apmērā; atgādina, ka kohēzijas politika ir ES galvenā investīciju politika, kuras mērķis ir samazināt Eiropas reģionu atšķirības, stiprinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; uzsver, ka tādi instrumenti kā ESF, ERAF, Kohēzijas fonds un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir būtiski konverģences veicināšanā, attīstības atšķirību mazināšanā un augstvērtīgu un ilgtspējīgu darbvietu izveides atbalstīšanā; uzsver, ka ES kohēzijas politikai ir būtiska loma stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā;

| 22. | uzsver to, ka 44 % no priekšlikumā par 2016. gada budžetu iekļautajām maksājumu apropriācijām sedz iepriekšējos plānošanas periodos neizpildītos maksājumu pieprasījumus, atstājot 2014.–2020. gada periodā paredzētajām jaunajām kohēzijas programmām tikai EUR 26,8 miljardus maksājumu apropriācijās; tādēļ uzskata, ka ierosinātais maksājumu apropriāciju apmērs ir absolūti mazākā summa, kas vajadzīga šajā izdevumu apakškategorijā; |
| --- | --- |

22.

uzsver to, ka 44 % no priekšlikumā par 2016. gada budžetu iekļautajām maksājumu apropriācijām sedz iepriekšējos plānošanas periodos neizpildītos maksājumu pieprasījumus, atstājot 2014.–2020. gada periodā paredzētajām jaunajām kohēzijas programmām tikai EUR 26,8 miljardus maksājumu apropriācijās; tādēļ uzskata, ka ierosinātais maksājumu apropriāciju apmērs ir absolūti mazākā summa, kas vajadzīga šajā izdevumu apakškategorijā;

| 23. | atgādina — lai samazinātu 2007.–2013. gada periodā īstenotajās kohēzijas programmās neizpildītos maksājumu pieprasījumus no EUR 24,7 miljardiem 2014. gada beigās un EUR 20 miljardiem 2015. gada beigās līdz aptuveni EUR 2 miljardiem 2016. gada beigās, 2016. gada budžetā ir vajadzīgi EUR 21,6 miljardi, kā norādīts Komisijas novērtējumā, kas pievienots kopīgajam paziņojumam par 2015. un 2016. gada maksājumu plānu; mudina turpmāk izvairīties no šādas nenormālas nesamaksātu rēķinu uzkrāšanas, lai neapdraudētu ES uzticamību; |
| --- | --- |

23.

atgādina — lai samazinātu 2007.–2013. gada periodā īstenotajās kohēzijas programmās neizpildītos maksājumu pieprasījumus no EUR 24,7 miljardiem 2014. gada beigās un EUR 20 miljardiem 2015. gada beigās līdz aptuveni EUR 2 miljardiem 2016. gada beigās, 2016. gada budžetā ir vajadzīgi EUR 21,6 miljardi, kā norādīts Komisijas novērtējumā, kas pievienots kopīgajam paziņojumam par 2015. un 2016. gada maksājumu plānu; mudina turpmāk izvairīties no šādas nenormālas nesamaksātu rēķinu uzkrāšanas, lai neapdraudētu ES uzticamību;

| 24. | papildus prasībai turpināt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI) uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi dalībvalstīs lietderīgi un efektīvi paātrināt tās īstenošanu; mudina dalībvalstis un Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai par prioritāti noteiktu valsts līmeņa garantijas jauniešiem shēmas darbības sākšanu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā Nr. 3/2015 iekļautos ieteikumus; atkārtoti norāda, ka nesen apstiprinātais priekšfinansējuma līmeņa palielinājums līdz 30 %, ko stingri atbalstīja Parlaments, ir atkarīgs no tā, vai dalībvalstis viena gada laikā ātri iesniegs pagaidu maksājumu pieprasījumus, un tad tam vajadzētu būt pieejamam 2016. gadā; uzstāj, ka JNI priekšfinansējuma pieaugumam nevajadzētu negatīvi ietekmēt citu ESF daļu īstenošanu; |
| --- | --- |

24.

papildus prasībai turpināt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI) uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi dalībvalstīs lietderīgi un efektīvi paātrināt tās īstenošanu; mudina dalībvalstis un Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai par prioritāti noteiktu valsts līmeņa garantijas jauniešiem shēmas darbības sākšanu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā Nr. 3/2015 iekļautos ieteikumus; atkārtoti norāda, ka nesen apstiprinātais priekšfinansējuma līmeņa palielinājums līdz 30 %, ko stingri atbalstīja Parlaments, ir atkarīgs no tā, vai dalībvalstis viena gada laikā ātri iesniegs pagaidu maksājumu pieprasījumus, un tad tam vajadzētu būt pieejamam 2016. gadā; uzstāj, ka JNI priekšfinansējuma pieaugumam nevajadzētu negatīvi ietekmēt citu ESF daļu īstenošanu;

2. 
  izdevumu kategorija — Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

| 25. | ņem vērā to, ka 2. izdevumu kategorijā ir ierosināts piešķirt EUR 63,1 miljardu saistību apropriācijās (-0,1 % salīdzinājumā ar 2015. gadu, ņemot vērā to, ka tika neitralizētas pārplānošanas radītās sekas) un EUR 55,9 miljardus maksājumu apropriācijās (-0,2 %), atstājot saistību maksimālajā apjomā rezervi EUR 1,2 miljardu apmērā un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF) paredzētajā maksimālajā apjomā rezervi EUR 1,1 miljarda apmērā; norāda, ka finanšu disciplīnas mehānisms tiek izmantots tikai tādēļ, lai izveidotu rezervi, kas paredzēta krīžu novēršanai lauksaimniecības nozarē; gaida Komisijas grozījumu vēstuli, kas, visticamāk, tiks iesniegta 2015. gada oktobrī un kas būs sagatavota, pamatojoties uz atjauninātu informāciju par ELGF finansējumu; uzsver, ka, pārvietojot līdzekļus starp abiem KLP pīlāriem, kopumā palielinās lauku attīstībai pieejamā finansējuma apmērs; |
| --- | --- |

25.

ņem vērā to, ka 2. izdevumu kategorijā ir ierosināts piešķirt EUR 63,1 miljardu saistību apropriācijās (-0,1 % salīdzinājumā ar 2015. gadu, ņemot vērā to, ka tika neitralizētas pārplānošanas radītās sekas) un EUR 55,9 miljardus maksājumu apropriācijās (-0,2 %), atstājot saistību maksimālajā apjomā rezervi EUR 1,2 miljardu apmērā un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF) paredzētajā maksimālajā apjomā rezervi EUR 1,1 miljarda apmērā; norāda, ka finanšu disciplīnas mehānisms tiek izmantots tikai tādēļ, lai izveidotu rezervi, kas paredzēta krīžu novēršanai lauksaimniecības nozarē; gaida Komisijas grozījumu vēstuli, kas, visticamāk, tiks iesniegta 2015. gada oktobrī un kas būs sagatavota, pamatojoties uz atjauninātu informāciju par ELGF finansējumu; uzsver, ka, pārvietojot līdzekļus starp abiem KLP pīlāriem, kopumā palielinās lauku attīstībai pieejamā finansējuma apmērs;

| 26. | uzsver, ka 2016. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu ir samazinājusies vajadzība veikt intervences lauksaimniecības tirgos un šāda tendence skaidrojama galvenokārt ar to, ka 2015. gadā tika veikti ārkārtas pasākumi saistībā ar Krievijas noteikto embargo atsevišķu ES lauksaimniecības produktu importam; ņem vērā to, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju 2016. gada budžetā nav nepieciešams iekļaut turpmākus pasākumus; uzsver mērķus palielināt Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju un ilgtspējību un prasa piešķirt līdzekļus minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka 2016. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu ir samazinājusies vajadzība veikt intervences lauksaimniecības tirgos un šāda tendence skaidrojama galvenokārt ar to, ka 2015. gadā tika veikti ārkārtas pasākumi saistībā ar Krievijas noteikto embargo atsevišķu ES lauksaimniecības produktu importam; ņem vērā to, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju 2016. gada budžetā nav nepieciešams iekļaut turpmākus pasākumus; uzsver mērķus palielināt Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju un ilgtspējību un prasa piešķirt līdzekļus minēto mērķu sasniegšanai;

| 27. | uzsver to, ka reformētā kopējā zivsaimniecības politika nodrošina vērienīgu tiesisko regulējumu, kas palīdz risināt ar atbildīgu zveju saistītus jautājumus, tostarp izmantojot datu vākšanu, un pauž gandarījumu par to, ka Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds guva labumu no tā, ka 2014. gadā neizmantotās apropriācijas tika pārvietotas uz 2015. gadu, šī fonda saistību apropriāciju apmēram 2016. gadā savukārt turpinot palielināties, ņemot vērā to, ka tika neitralizētas pārplānošanas radītās sekas; tomēr norāda, ka maksājumu sadaļā iepriekšējās programmas pabeigšanu tikai daļēji kompensē jaunas programmas sākšana un tādēļ apropriāciju apmērs 2016. gadā ir mazāks; |
| --- | --- |

27.

uzsver to, ka reformētā kopējā zivsaimniecības politika nodrošina vērienīgu tiesisko regulējumu, kas palīdz risināt ar atbildīgu zveju saistītus jautājumus, tostarp izmantojot datu vākšanu, un pauž gandarījumu par to, ka Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds guva labumu no tā, ka 2014. gadā neizmantotās apropriācijas tika pārvietotas uz 2015. gadu, šī fonda saistību apropriāciju apmēram 2016. gadā savukārt turpinot palielināties, ņemot vērā to, ka tika neitralizētas pārplānošanas radītās sekas; tomēr norāda, ka maksājumu sadaļā iepriekšējās programmas pabeigšanu tikai daļēji kompensē jaunas programmas sākšana un tādēļ apropriāciju apmērs 2016. gadā ir mazāks;

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka vides un klimata pasākumu programmai (LIFE) ir palielināts gan saistību, gan maksājumu apropriāciju apmērs; atzinīgi vērtē pirmos pasākumus ES budžeta ekoloģizācijā un norāda, ka tās temps būtu vēl vairāk jāpaātrina; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē to, ka vides un klimata pasākumu programmai (LIFE) ir palielināts gan saistību, gan maksājumu apropriāciju apmērs; atzinīgi vērtē pirmos pasākumus ES budžeta ekoloģizācijā un norāda, ka tās temps būtu vēl vairāk jāpaātrina;

3. 
  izdevumu kategorija — Drošība un pilsoniskums

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka 2016. gada budžeta projektā ir palielināts atbalsts visām 3. izdevumu kategorijas programmām, saistību apropriācijām sasniedzot EUR 2,5 miljardus (+12,6 % salīdzinājumā ar 2015. gadu, ņemot vērā to, ka tika neitralizētas pārplānošanas radītās sekas) un maksājumu apropriācijām sasniedzot EUR 2,3 miljardus (+9,7 %); norāda, ka tādējādi 3. izdevumu kategorijā netiek atstātas rezerves turpmākiem papildinājumiem vai izmēģinājuma projektiem un sagatavošanās darbībām; uzskata, ka pašreizējā ģeopolitiskajā situācijā, īpaši ņemot vērā migrācijas plūsmu radīto aizvien lielāko saspīlējumu, DFS mazākās izdevumu kategorijas maksimālais apjoms vairs neatbilst reālajai situācijai un šis jautājums būtu jārisina, pēcvēlēšanu periodā pārskatot DFS; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka 2016. gada budžeta projektā ir palielināts atbalsts visām 3. izdevumu kategorijas programmām, saistību apropriācijām sasniedzot EUR 2,5 miljardus (+12,6 % salīdzinājumā ar 2015. gadu, ņemot vērā to, ka tika neitralizētas pārplānošanas radītās sekas) un maksājumu apropriācijām sasniedzot EUR 2,3 miljardus (+9,7 %); norāda, ka tādējādi 3. izdevumu kategorijā netiek atstātas rezerves turpmākiem papildinājumiem vai izmēģinājuma projektiem un sagatavošanās darbībām; uzskata, ka pašreizējā ģeopolitiskajā situācijā, īpaši ņemot vērā migrācijas plūsmu radīto aizvien lielāko saspīlējumu, DFS mazākās izdevumu kategorijas maksimālais apjoms vairs neatbilst reālajai situācijai un šis jautājums būtu jārisina, pēcvēlēšanu periodā pārskatot DFS;

| 30. | atzinīgi vērtē Komisijas izstrādāto Eiropas programmu migrācijas jomā un atkārtoti pauž atbalstu tam, lai tiktu palielināti ES līdzekļi un tiktu veidota spēcīgāka taisnīga sloga sadalīšanas mentalitāte un solidaritāte patvēruma, migrācijas un ārējo robežu pārvaldības jomā; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka ir palielinātas saistību apropriācijas Iekšējās drošības fondam un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam, kas paredzēti kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidei; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izmantot elastības instrumentu EUR 124 miljonu apmērā, lai reaģētu uz pašreizējām migrācijas tendencēmVidusjūras reģionā; vēlas zināt, vai ierosinātais finansējuma apmērs būs pietiekams; uzsver to, ka ir stingri jākontrolē tas, kam šie līdzekļi tiek tērēti; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē Komisijas izstrādāto Eiropas programmu migrācijas jomā un atkārtoti pauž atbalstu tam, lai tiktu palielināti ES līdzekļi un tiktu veidota spēcīgāka taisnīga sloga sadalīšanas mentalitāte un solidaritāte patvēruma, migrācijas un ārējo robežu pārvaldības jomā; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka ir palielinātas saistību apropriācijas Iekšējās drošības fondam un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam, kas paredzēti kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidei; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izmantot elastības instrumentu EUR 124 miljonu apmērā, lai reaģētu uz pašreizējām migrācijas tendencēmVidusjūras reģionā; vēlas zināt, vai ierosinātais finansējuma apmērs būs pietiekams; uzsver to, ka ir stingri jākontrolē tas, kam šie līdzekļi tiek tērēti;

| 31. | uzsver to, ka, ņemot vērā lielo migrantu pieplūdumu pie Savienības dienvidu robežām un aizvien pieaugošo Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) lomu patvēruma pārvaldībā, priekšlikums palielināt EASO personālu par sešiem darbiniekiem ir acīmredzami nepietiekams; tādēļ prasa 2016. gadā nodrošināt pienācīgu skaitu EASO darbinieku un pietiekamu budžetu, lai ļautu šai aģentūrai efektīvi veikt savus uzdevumus un darbības; |
| --- | --- |

31.

uzsver to, ka, ņemot vērā lielo migrantu pieplūdumu pie Savienības dienvidu robežām un aizvien pieaugošo Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) lomu patvēruma pārvaldībā, priekšlikums palielināt EASO personālu par sešiem darbiniekiem ir acīmredzami nepietiekams; tādēļ prasa 2016. gadā nodrošināt pienācīgu skaitu EASO darbinieku un pietiekamu budžetu, lai ļautu šai aģentūrai efektīvi veikt savus uzdevumus un darbības;

| 32. | uzskata, ka Komisijai būtu detalizēti jāizvērtē ES programmā migrācijas jomā un ES programmā drošības jomā ietverto pasākumu ietekme uz Eiropola budžetu un papildu pienākumiem, lai ļautu budžeta lēmējinstitūcijai pienācīgi koriģēt šīs aģentūras budžeta un personāla vajadzības; uzsver Eiropola lomu dalībvalstīm nepieciešamā pārrobežu atbalsta sniegšanā un informācijas apmaiņā; uzsver to, ka 2016. gadā ir jānodrošina aģentūrai pienācīgs budžets un darbinieku skaits, lai ļautu tai efektīvi veikt savus uzdevumus un darbības; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka Komisijai būtu detalizēti jāizvērtē ES programmā migrācijas jomā un ES programmā drošības jomā ietverto pasākumu ietekme uz Eiropola budžetu un papildu pienākumiem, lai ļautu budžeta lēmējinstitūcijai pienācīgi koriģēt šīs aģentūras budžeta un personāla vajadzības; uzsver Eiropola lomu dalībvalstīm nepieciešamā pārrobežu atbalsta sniegšanā un informācijas apmaiņā; uzsver to, ka 2016. gadā ir jānodrošina aģentūrai pienācīgs budžets un darbinieku skaits, lai ļautu tai efektīvi veikt savus uzdevumus un darbības;

| 33. | uzskata, ka attiecīgajās aģentūrās nebūtu jāsamazina darbinieku skaits vai darbinieki jāpārvieto un ka tām ir jāpiešķir darbinieki, lai tās varētu izpildīt pienākumus, kuru klāsts aizvien pieaug; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka attiecīgajās aģentūrās nebūtu jāsamazina darbinieku skaits vai darbinieki jāpārvieto un ka tām ir jāpiešķir darbinieki, lai tās varētu izpildīt pienākumus, kuru klāsts aizvien pieaug;

| 34. | atgādina arī par Parlamenta konsekventi stingro atbalstu attiecībā uz pienācīga finansējuma piešķiršanu kultūras un plašsaziņas līdzekļu programmām; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2015. gadu ir palielināts finansējums programmai “Radošā Eiropā”, tostarp ar multividi saistītai rīcībai, tomēr iebilst pret tās administratīvo dalījumu kultūras un plašsaziņas līdzekļu sadaļās; atbalsta arī ierosinājumu palielināt finansējumu programmai “Eiropa pilsoņiem”, jo tā ir svarīga pilsoniskajai līdzdalībai Eiropas demokrātijas procesā; uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir viens no svarīgākajiem demokrātiskās līdzdalības instrumentiem Eiropas Savienībā, un prasa uzlabot tā atpazīstamību un pieejamību; uzsver pozitīvo nozīmi, kas piemīt Eiropas mēroga tīkliem, kurus veido vietēji un valsts līmeņa plašsaziņas līdzekļi, piemēram, EuranetPlus; |
| --- | --- |

34.

atgādina arī par Parlamenta konsekventi stingro atbalstu attiecībā uz pienācīga finansējuma piešķiršanu kultūras un plašsaziņas līdzekļu programmām; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2015. gadu ir palielināts finansējums programmai “Radošā Eiropā”, tostarp ar multividi saistītai rīcībai, tomēr iebilst pret tās administratīvo dalījumu kultūras un plašsaziņas līdzekļu sadaļās; atbalsta arī ierosinājumu palielināt finansējumu programmai “Eiropa pilsoņiem”, jo tā ir svarīga pilsoniskajai līdzdalībai Eiropas demokrātijas procesā; uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir viens no svarīgākajiem demokrātiskās līdzdalības instrumentiem Eiropas Savienībā, un prasa uzlabot tā atpazīstamību un pieejamību; uzsver pozitīvo nozīmi, kas piemīt Eiropas mēroga tīkliem, kurus veido vietēji un valsts līmeņa plašsaziņas līdzekļi, piemēram, EuranetPlus;

| 35. | uzsver, ka ES pilsoņiem rūp tādi svarīgi jautājumi kā pārtikas un barības nekaitīgums, patērētāju aizsardzība un veselība; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu ir palielinātas Pārtikas un barības programmas, Veselības programmas un Patērētāju aizsardzības programmas saistību apropriācijas; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka ES pilsoņiem rūp tādi svarīgi jautājumi kā pārtikas un barības nekaitīgums, patērētāju aizsardzība un veselība; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu ir palielinātas Pārtikas un barības programmas, Veselības programmas un Patērētāju aizsardzības programmas saistību apropriācijas;

4. 
  izdevumu kategorija — Globālā Eiropa

| 36. | atzinīgi vērtē to, ka 4. izdevumu kategorijā kopējais finansējuma apmērs ir palielinājies, saistību apropriācijām sasniedzot EUR 8,9 miljardus (+5,6 % salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu) un maksimālajā apjomā atstājot EUR 261,3 miljonu lielu rezervi; norāda, ka tas apliecina augstu solidaritātes līmeni attiecībās ar trešām valstīm; uzskata, ka ES budžetam ir liela nozīme, sniedzot palīdzību cilvēkiem, kuriem tā ir vajadzīga, un popularizējot Eiropas pamatvērtības; pauž gandarījumu par to, ka ekonomiskās un sociālās grūtības, ar kurām ES pēdējo gadu laikā ir saskārusies, nav novērsusi tās uzmanību no problēmām citās pasaules daļās; tomēr uzskata, ka, iespējams, būs jāpiešķir vēl vairāk līdzekļu atsevišķām prioritārām jomām, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību instrumentam, tostap palīdzībai, kas tiek sniegta Tuvo Austrumu miera procesam un UNRWA, saistībā ar humanitāro un politisko krīzi, kas valda kaimiņreģionos un citviet pasaulē; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē to, ka 4. izdevumu kategorijā kopējais finansējuma apmērs ir palielinājies, saistību apropriācijām sasniedzot EUR 8,9 miljardus (+5,6 % salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu) un maksimālajā apjomā atstājot EUR 261,3 miljonu lielu rezervi; norāda, ka tas apliecina augstu solidaritātes līmeni attiecībās ar trešām valstīm; uzskata, ka ES budžetam ir liela nozīme, sniedzot palīdzību cilvēkiem, kuriem tā ir vajadzīga, un popularizējot Eiropas pamatvērtības; pauž gandarījumu par to, ka ekonomiskās un sociālās grūtības, ar kurām ES pēdējo gadu laikā ir saskārusies, nav novērsusi tās uzmanību no problēmām citās pasaules daļās; tomēr uzskata, ka, iespējams, būs jāpiešķir vēl vairāk līdzekļu atsevišķām prioritārām jomām, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību instrumentam, tostap palīdzībai, kas tiek sniegta Tuvo Austrumu miera procesam un UNRWA, saistībā ar humanitāro un politisko krīzi, kas valda kaimiņreģionos un citviet pasaulē;

| 37. | atzinīgi vērtē to, ka visās 4. izdevumu kategorijas programmās ir palielināts maksājumu apropriāciju apmērs, kā Komisija to pieprasīja (+28,5 % līdz EUR 9,5 miljardiem), maksājumu apropriāciju apmēram pārsniedzot saistību apropriāciju apmēru, jo īpaši attīstības, humānās palīdzības un Palestīnai un UNRWA sniegtās ES palīdzības jomā; uzskata, ka šādu palielinājumu pilnībā attaisno vajadzība novērst sekas, ko šajā izdevumu kategorijā radīja maksājumu milzīgais iztrūkums 2014. un 2015. gadā, kura dēļ Komisijai bija jāsamazina priekšfinansējuma apjoms un jāatliek juridisko saistību izpilde; atgādina, ka 2015. gadā 4. izdevumu kategorijā EUR 1,7 miljoni bija jāsamaksā procentos par novēlotiem maksājumiem; sagaida, ka pakāpeniski tiks novērsta atšķirība starp saistībām un maksājumiem un uzkrāto nesamaksāto rēķinu apmērs tiks samazināts līdz normālam līmenim; uzsver, ka tas ir noteikti nepieciešams, lai nodrošinātu finansiālu ilgtspējību neaizsargātiem līdzekļu saņēmējiem un lai ES rīkotos kā uzticama starptautisko organizāciju partnere; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē to, ka visās 4. izdevumu kategorijas programmās ir palielināts maksājumu apropriāciju apmērs, kā Komisija to pieprasīja (+28,5 % līdz EUR 9,5 miljardiem), maksājumu apropriāciju apmēram pārsniedzot saistību apropriāciju apmēru, jo īpaši attīstības, humānās palīdzības un Palestīnai un UNRWA sniegtās ES palīdzības jomā; uzskata, ka šādu palielinājumu pilnībā attaisno vajadzība novērst sekas, ko šajā izdevumu kategorijā radīja maksājumu milzīgais iztrūkums 2014. un 2015. gadā, kura dēļ Komisijai bija jāsamazina priekšfinansējuma apjoms un jāatliek juridisko saistību izpilde; atgādina, ka 2015. gadā 4. izdevumu kategorijā EUR 1,7 miljoni bija jāsamaksā procentos par novēlotiem maksājumiem; sagaida, ka pakāpeniski tiks novērsta atšķirība starp saistībām un maksājumiem un uzkrāto nesamaksāto rēķinu apmērs tiks samazināts līdz normālam līmenim; uzsver, ka tas ir noteikti nepieciešams, lai nodrošinātu finansiālu ilgtspējību neaizsargātiem līdzekļu saņēmējiem un lai ES rīkotos kā uzticama starptautisko organizāciju partnere;

| 38. | uzskata, ka ārējie finansēšanas instrumenti piedāvā iespējas dažādos veidos un papildus to galvenajiem mērķiem novērst tādu iekšējās drošības un migrācijas problēmu pamatiemeslus, kurām nākamā gada budžetā ir atvēlēta centrālā vieta, jo īpaši pievēršot uzmanību Savienības dienvidu un austrumu robežām un kopumā — konfliktu skartām zonām; īpaši vērš uzmanību ne tikai uz attīstības sadarbības instrumentu un Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, bet arī uz politikas jomām, kurās finansējuma palielinājums ir pieticīgāks, piemēram, uz humāno palīdzību, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu, kopējo ārpolitiku un drošības politiku un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu; aicina Komisiju skaidri noteikt jomas, kuras var palīdzēt risināt šos svarīgos jautājumus un kurās potenciāls līdzekļu palielinājums var tikt efektīvi apgūts; šajā sakarībā atgādina par to, cik svarīgi ir sniegt palīdzību, lai samazinātu un pakāpeniski izskaustu nabadzību, un par to, ka cilvēktiesības, dzimumu līdztiesība, sociālā kohēzija un cīņa pret nevienlīdzību joprojām ieņem centrālo vietu ES ārējās palīdzības darbībās; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ārējie finansēšanas instrumenti piedāvā iespējas dažādos veidos un papildus to galvenajiem mērķiem novērst tādu iekšējās drošības un migrācijas problēmu pamatiemeslus, kurām nākamā gada budžetā ir atvēlēta centrālā vieta, jo īpaši pievēršot uzmanību Savienības dienvidu un austrumu robežām un kopumā — konfliktu skartām zonām; īpaši vērš uzmanību ne tikai uz attīstības sadarbības instrumentu un Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, bet arī uz politikas jomām, kurās finansējuma palielinājums ir pieticīgāks, piemēram, uz humāno palīdzību, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu, kopējo ārpolitiku un drošības politiku un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu; aicina Komisiju skaidri noteikt jomas, kuras var palīdzēt risināt šos svarīgos jautājumus un kurās potenciāls līdzekļu palielinājums var tikt efektīvi apgūts; šajā sakarībā atgādina par to, cik svarīgi ir sniegt palīdzību, lai samazinātu un pakāpeniski izskaustu nabadzību, un par to, ka cilvēktiesības, dzimumu līdztiesība, sociālā kohēzija un cīņa pret nevienlīdzību joprojām ieņem centrālo vietu ES ārējās palīdzības darbībās;

| 39. | uzsver, ka 2016. gada budžetā ir ievērojami palielinātas summas, kas paredzētas Eiropas Investīciju bankas pārvaldītajam Garantiju fondam ārējai darbībai, un norāda, ka tas papildus citiem faktoriem ir skaidrojams ar to, ka tiks sākta makrofinansiālās palīdzības aizdevumu izsniegšana Ukrainai; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka 2016. gada budžetā ir ievērojami palielinātas summas, kas paredzētas Eiropas Investīciju bankas pārvaldītajam Garantiju fondam ārējai darbībai, un norāda, ka tas papildus citiem faktoriem ir skaidrojams ar to, ka tiks sākta makrofinansiālās palīdzības aizdevumu izsniegšana Ukrainai;

| 40. | aicina Komisiju un EĀDD nodrošināt to, lai stratēģiski nozīmīgās valstīs, kuras saņem relatīvi lielus līdzekļus no dažādiem ES finansējuma avotiem, piemēram, Ukrainā un Tunisijā, tiek piemērota vienota pieeja; uzskata, ka stingrāku ES politisko un ekonomisko ietekmi var panākt, nodrošinot lielāku konsekvenci un koordināciju starp galvenajiem dalībniekiem Eiropas Savienībā un vietējā līmenī, vienkāršojot un saīsinot procedūras un nodrošinot lielāku skaidrību attiecībā uz ES darbību; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju un EĀDD nodrošināt to, lai stratēģiski nozīmīgās valstīs, kuras saņem relatīvi lielus līdzekļus no dažādiem ES finansējuma avotiem, piemēram, Ukrainā un Tunisijā, tiek piemērota vienota pieeja; uzskata, ka stingrāku ES politisko un ekonomisko ietekmi var panākt, nodrošinot lielāku konsekvenci un koordināciju starp galvenajiem dalībniekiem Eiropas Savienībā un vietējā līmenī, vienkāršojot un saīsinot procedūras un nodrošinot lielāku skaidrību attiecībā uz ES darbību;

5. 
  izdevumu kategorija — Administrācija

| 41. | ņem vērā to, ka izdevumi 5. izdevumu kategorijā ir palielinājušies par 2,9 % salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu līdz EUR 8 908,7 miljoniem un ka šī summa attiecas kopumā uz iestāžu administratīvajiem izdevumiem (+2,2 %), kā arī pensijām un Eiropas skolām (+5,4 %); ņem vērā to, ka maksimālajā apjomā ir iekļauta rezerve EUR 574,3 miljonu apmērā; uzsver, ka 5. izdevumu kategorijas īpatsvars ES budžetā ir palicis nemainīgs — 5,8 %; tomēr atgādina, ka šajā summā nav ietverta tehniskā palīdzība, kas tiek uzskaitīta kā darbības izdevumu daļa; |
| --- | --- |

41.

ņem vērā to, ka izdevumi 5. izdevumu kategorijā ir palielinājušies par 2,9 % salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu līdz EUR 8 908,7 miljoniem un ka šī summa attiecas kopumā uz iestāžu administratīvajiem izdevumiem (+2,2 %), kā arī pensijām un Eiropas skolām (+5,4 %); ņem vērā to, ka maksimālajā apjomā ir iekļauta rezerve EUR 574,3 miljonu apmērā; uzsver, ka 5. izdevumu kategorijas īpatsvars ES budžetā ir palicis nemainīgs — 5,8 %; tomēr atgādina, ka šajā summā nav ietverta tehniskā palīdzība, kas tiek uzskaitīta kā darbības izdevumu daļa;

Īpašie instrumenti

| 42. | atkārtoti apstiprina, ka īpašie instrumenti ir svarīgi DFS pilnīgai ievērošanai un īstenošanai un ka šo instrumentu dziļākās būtības dēļ finansējums tiem būtu jāparedz ārpus un papildus saistību un maksājumu maksimālajam apjomam, īpaši, lai aprēķinātu vispārējo maksājumu rezervi; atzinīgi vērtē priekšlikumu par saistību un maksājumu paritāti attiecībā uz rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos; ņem vērā to, ka summas, kas 2016. gada budžeta projektā ir paredzētas rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam un ES Solidaritātes fondam, lielākoties ir palikušas tādas pašas vai ir nedaudz palielinātas; |
| --- | --- |

42.

atkārtoti apstiprina, ka īpašie instrumenti ir svarīgi DFS pilnīgai ievērošanai un īstenošanai un ka šo instrumentu dziļākās būtības dēļ finansējums tiem būtu jāparedz ārpus un papildus saistību un maksājumu maksimālajam apjomam, īpaši, lai aprēķinātu vispārējo maksājumu rezervi; atzinīgi vērtē priekšlikumu par saistību un maksājumu paritāti attiecībā uz rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos; ņem vērā to, ka summas, kas 2016. gada budžeta projektā ir paredzētas rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam un ES Solidaritātes fondam, lielākoties ir palikušas tādas pašas vai ir nedaudz palielinātas;

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 43. | uzsver tādu instrumentu kā izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas var kļūt par pastāvīgām ES darbībām un programmām, tostarp tādu iniciatīvu ieviešanā, kuru mērķis ir atspoguļot un ņemt vērā ekonomiskas, ekoloģiskas un sociālas izmaiņas Eiropas Savienībā; ar bažām konstatē, ka Komisija nav paredzējusi apropriācijas ārkārtīgi veiksmīgu izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību turpināšanai, jo īpaši 3. izdevumu kategorijā; plāno veidot izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību līdzsvarotu kopumu; ņem vērā to, ka saskaņā ar pašreizējo priekšlikumu dažās izdevumu kategorijās rezerves apmērs ir diezgan ierobežots vai tās nav vispār, un plāno meklēt veidus, kā rast līdzekļus iespējamiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām; |
| --- | --- |

43.

uzsver tādu instrumentu kā izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas var kļūt par pastāvīgām ES darbībām un programmām, tostarp tādu iniciatīvu ieviešanā, kuru mērķis ir atspoguļot un ņemt vērā ekonomiskas, ekoloģiskas un sociālas izmaiņas Eiropas Savienībā; ar bažām konstatē, ka Komisija nav paredzējusi apropriācijas ārkārtīgi veiksmīgu izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību turpināšanai, jo īpaši 3. izdevumu kategorijā; plāno veidot izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību līdzsvarotu kopumu; ņem vērā to, ka saskaņā ar pašreizējo priekšlikumu dažās izdevumu kategorijās rezerves apmērs ir diezgan ierobežots vai tās nav vispār, un plāno meklēt veidus, kā rast līdzekļus iespējamiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām;

Decentralizētās aģentūras

| 44. | uzsver to, ka decentralizētajām aģentūrām ir būtiska nozīme ES politikas veidošanā, un apņemas izvērtēt katras aģentūras vajadzības budžeta un personāla jomā, lai nodrošinātu atbilstīgas apropriācijas un personālu visām aģentūrām, jo īpaši tām, kurām nesen ir uzticēti jauni pienākumi vai kuru darba slodze ir palielinājusies noteikto politisko prioritāšu vai citu iemeslu dēļ; pauž īpašu apņēmību aģentūrām tieslietu un iekšlietu jomā nodrošināt resursus, kas tām nepieciešami, lai risinātu pašreiz aktuālos ar migrāciju saistītos jautājumus; vēlreiz uzsver to, ka ir pret pārdales fonda veidošanu, un sagaida, ka budžeta procedūrā tiks rasts risinājums, lai pārtrauktu to, ka decentralizētajās aģentūrās vēl vairāk tiek samazināts darbinieku skaits; turklāt atkārtoti pauž savu nodomu izmantot starpiestāžu darba grupu decentralizēto aģentūru jautājumos, lai veidotu vienotu iestāžu nostāju attiecībā uz aģentūru budžetu, arī saistībā ar samierināšanu par 2016. gada budžetu; |
| --- | --- |

44.

uzsver to, ka decentralizētajām aģentūrām ir būtiska nozīme ES politikas veidošanā, un apņemas izvērtēt katras aģentūras vajadzības budžeta un personāla jomā, lai nodrošinātu atbilstīgas apropriācijas un personālu visām aģentūrām, jo īpaši tām, kurām nesen ir uzticēti jauni pienākumi vai kuru darba slodze ir palielinājusies noteikto politisko prioritāšu vai citu iemeslu dēļ; pauž īpašu apņēmību aģentūrām tieslietu un iekšlietu jomā nodrošināt resursus, kas tām nepieciešami, lai risinātu pašreiz aktuālos ar migrāciju saistītos jautājumus; vēlreiz uzsver to, ka ir pret pārdales fonda veidošanu, un sagaida, ka budžeta procedūrā tiks rasts risinājums, lai pārtrauktu to, ka decentralizētajās aģentūrās vēl vairāk tiek samazināts darbinieku skaits; turklāt atkārtoti pauž savu nodomu izmantot starpiestāžu darba grupu decentralizēto aģentūru jautājumos, lai veidotu vienotu iestāžu nostāju attiecībā uz aģentūru budžetu, arī saistībā ar samierināšanu par 2016. gada budžetu;

o

o o

| 45. | prasa viscaur budžetā censties paredzēt pastāvīgu atbalstu pienācīgiem apmācības un pārkvalificēšanās pasākumiem nozarēs, kurās trūkst darbinieku, kā arī galvenajās nozarēs, kurām raksturīgs liels darbvietu radīšanas potenciāls, piemēram, videi saudzīgas ekonomikas, aprites ekonomikas, veselības aprūpes un IKT nozarēs; uzsver, ka 2016. gada budžetā būtu jānodrošina pienācīgs atbalsts sociālās iekļaušanas veicināšanai un pasākumiem, kuru mērķis ir izskaust nabadzību un dot iespēju cilvēkiem, kas dzīvo nabadzībā un ir sociāli atstumti; atgādina, ka dzimumu līdztiesības jautājums būtu jāiekļauj ES politikas nostādnēs un budžeta procedūrā būtu jāpievēršas tā risināšanai; mudina finansiāli atbalstīt visas programmas, ar kurām tiek atbalstīta darbvietu izveide cilvēkiem, kuru stāvoklis daudzējādā ziņā ir krietni nelabvēlīgāks, piemēram, ilgstošiem bezdarbniekiem, cilvēkiem ar invaliditāti, cilvēkiem, kas pieder kādai minoritātei, un neaktīviem un drosmi zaudējušiem cilvēkiem, un programmas, ar kurām tiek atbalstīta šo cilvēku sociāla iekļaušana; |
| --- | --- |

45.

prasa viscaur budžetā censties paredzēt pastāvīgu atbalstu pienācīgiem apmācības un pārkvalificēšanās pasākumiem nozarēs, kurās trūkst darbinieku, kā arī galvenajās nozarēs, kurām raksturīgs liels darbvietu radīšanas potenciāls, piemēram, videi saudzīgas ekonomikas, aprites ekonomikas, veselības aprūpes un IKT nozarēs; uzsver, ka 2016. gada budžetā būtu jānodrošina pienācīgs atbalsts sociālās iekļaušanas veicināšanai un pasākumiem, kuru mērķis ir izskaust nabadzību un dot iespēju cilvēkiem, kas dzīvo nabadzībā un ir sociāli atstumti; atgādina, ka dzimumu līdztiesības jautājums būtu jāiekļauj ES politikas nostādnēs un budžeta procedūrā būtu jāpievēršas tā risināšanai; mudina finansiāli atbalstīt visas programmas, ar kurām tiek atbalstīta darbvietu izveide cilvēkiem, kuru stāvoklis daudzējādā ziņā ir krietni nelabvēlīgāks, piemēram, ilgstošiem bezdarbniekiem, cilvēkiem ar invaliditāti, cilvēkiem, kas pieder kādai minoritātei, un neaktīviem un drosmi zaudējušiem cilvēkiem, un programmas, ar kurām tiek atbalstīta šo cilvēku sociāla iekļaušana;

| 46. | atgādina — ņemot vērā to, ka 2016. gadā gaidāma programmu īstenošana pilnā apmērā, investīciju un migrācijas jomā tiks iekļautas jaunas svarīgas iniciatīvas, tiks radīta iespēja atrisināt vēl nenokārtotos jautājumus, piemēram, tos, kas saistīti ar maksājumiem un īpašajiem instrumentiem, un pirmo reizi tiks piemēroti tādi jauni DFS nosacījumi kā vispārējā saistību rezerve —, 2016. gada budžeta procedūra būs pārbaudījums Padomes nostājai attiecībā uz maksājumu plānu, kā arī izmēģinājums, pēc kura vērtēs pašreizējo DFS; atgādina Komisijai par tās juridisko pienākumu līdz 2016. gada beigām iesniegt pārskatu par DFS darbību un pievienot šim budžeta pārskatam leģislatīvu priekšlikumu par Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 , ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, pārskatīšanu; atgādina, ka paralēli šim procesam Komisijai arī būtu jānovērtē jaunās iniciatīvas pašu resursu jomā, pamatojoties uz augsta līmeņa darba grupas pašu resursu jautājumos gūtajiem rezultātiem, ar kuriem iepazīstinās 2016. gadā; |
| --- | --- |

46.

atgādina — ņemot vērā to, ka 2016. gadā gaidāma programmu īstenošana pilnā apmērā, investīciju un migrācijas jomā tiks iekļautas jaunas svarīgas iniciatīvas, tiks radīta iespēja atrisināt vēl nenokārtotos jautājumus, piemēram, tos, kas saistīti ar maksājumiem un īpašajiem instrumentiem, un pirmo reizi tiks piemēroti tādi jauni DFS nosacījumi kā vispārējā saistību rezerve —, 2016. gada budžeta procedūra būs pārbaudījums Padomes nostājai attiecībā uz maksājumu plānu, kā arī izmēģinājums, pēc kura vērtēs pašreizējo DFS; atgādina Komisijai par tās juridisko pienākumu līdz 2016. gada beigām iesniegt pārskatu par DFS darbību un pievienot šim budžeta pārskatam leģislatīvu priekšlikumu par Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 , ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, pārskatīšanu; atgādina, ka paralēli šim procesam Komisijai arī būtu jānovērtē jaunās iniciatīvas pašu resursu jomā, pamatojoties uz augsta līmeņa darba grupas pašu resursu jautājumos gūtajiem rezultātiem, ar kuriem iepazīstinās 2016. gadā;

| 47. | atzīst plašo vienprātību, kas līdz šim virzījusi uz priekšu 2015. gada budžeta grozījumu projektu izvērtēšanu, kā arī vienošanos par maksājumu plānu, tādējādi apliecinot kopīgo vēlmi ievērot DFS, īstenot detalizētās sarunās pieņemtos juridiskos pamatus un nodrošināt finansējumu jaunajām programmām; prasa, lai Komisija turpinātu sadarboties ar abām ES budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, un cer, ka tas galu galā ļaus novērst neizpildīto maksājumu uzkrāšanās cēloņus budžeta procedūrā; sagaida, ka tāda pati atmosfēra valdīs, vienojoties par 2016. gada budžetu un meklējot veidus, kā risināt neparedzētas problēmas, kas var negaidīti rasties nākotnē; |
| --- | --- |

47.

atzīst plašo vienprātību, kas līdz šim virzījusi uz priekšu 2015. gada budžeta grozījumu projektu izvērtēšanu, kā arī vienošanos par maksājumu plānu, tādējādi apliecinot kopīgo vēlmi ievērot DFS, īstenot detalizētās sarunās pieņemtos juridiskos pamatus un nodrošināt finansējumu jaunajām programmām; prasa, lai Komisija turpinātu sadarboties ar abām ES budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, un cer, ka tas galu galā ļaus novērst neizpildīto maksājumu uzkrāšanās cēloņus budžeta procedūrā; sagaida, ka tāda pati atmosfēra valdīs, vienojoties par 2016. gada budžetu un meklējot veidus, kā risināt neparedzētas problēmas, kas var negaidīti rasties nākotnē;

| 48. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0061.

---

I PIELIKUMS. KOPĪGĀ PAZIŅOJUMA PROJEKTS PAR BUDŽETA PROCEDŪRAS GRAFIKU UN SAMIERINĀŠANAS KOMITEJAS DARBĪBAS KĀRTĪBU 2015. GADĀ

| A. | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību pielikuma A daļu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par šādu pamatgrafiku 2016. gada budžeta procedūrai.






  1. | Trialogs tiks sasaukts 14. jūlijā pirms Padomes nostājas pieņemšanas. |
| --- | --- | --- |

A.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību pielikuma A daļu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par šādu pamatgrafiku 2016. gada budžeta procedūrai.

1.

Trialogs tiks sasaukts 14. jūlijā pirms Padomes nostājas pieņemšanas.

| 2. | Padome centīsies pieņemt savu nostāju un to nosūtīt Eiropas Parlamentam līdz 38. nedēļai (septembra trešajai nedēļai), lai atvieglotu savlaicīgu vienošanos ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

2.

Padome centīsies pieņemt savu nostāju un to nosūtīt Eiropas Parlamentam līdz 38. nedēļai (septembra trešajai nedēļai), lai atvieglotu savlaicīgu vienošanos ar Eiropas Parlamentu.

| 3. | Eiropas Parlamenta Budžeta komiteja par grozījumiem Padomes nostājā centīsies nobalsot vēlākais līdz 42. nedēļas beigām (oktobra vidum). |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlamenta Budžeta komiteja par grozījumiem Padomes nostājā centīsies nobalsot vēlākais līdz 42. nedēļas beigām (oktobra vidum).

| 4. | Trialogs tiks sasaukts 19. oktobrī pirms lasījuma Eiropas Parlamentā. |
| --- | --- |

4.

Trialogs tiks sasaukts 19. oktobrī pirms lasījuma Eiropas Parlamentā.

| 5. | Eiropas Parlaments par savu lasījumu balsos 44. nedēļā (26.–29. oktobra plenārsēde). |
| --- | --- |

5.

Eiropas Parlaments par savu lasījumu balsos 44. nedēļā (26.–29. oktobra plenārsēde).

| 6. | Samierināšanas laikposms sāksies 29. oktobrī. Saskaņā ar LESD 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu samierināšanas procedūrai paredzētais laiks beigsies 2015. gada 18. novembrī. |
| --- | --- |

6.

Samierināšanas laikposms sāksies 29. oktobrī. Saskaņā ar LESD 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu samierināšanas procedūrai paredzētais laiks beigsies 2015. gada 18. novembrī.

| 7. | Samierināšanas komitejas sanāksmes notiks 9. novembrī (sanāksmi rīkos Eiropas Parlaments) un 13. novembrī (sanāksmi rīkos Padome), un var sanākt vēl pēc vajadzības; Samierināšanas komitejas sanāksmes sagatavos trialogā(-os). Trialogs ir plānots 11. novembrī. Divdesmit vienu dienu ilgajā samierināšanas laikposmā var sasaukt papildu trialogu(s). |
| --- | --- |

7.

Samierināšanas komitejas sanāksmes notiks 9. novembrī (sanāksmi rīkos Eiropas Parlaments) un 13. novembrī (sanāksmi rīkos Padome), un var sanākt vēl pēc vajadzības; Samierināšanas komitejas sanāksmes sagatavos trialogā(-os). Trialogs ir plānots 11. novembrī. Divdesmit vienu dienu ilgajā samierināšanas laikposmā var sasaukt papildu trialogu(s).

| B. | Samierināšanas komitejas darbības kārtība ir izklāstīta minētā iestāžu nolīguma pielikuma E daļā. |
| --- | --- |

B.

Samierināšanas komitejas darbības kārtība ir izklāstīta minētā iestāžu nolīguma pielikuma E daļā.

---

II PIELIKUMS. KOPĪGS PAZIŅOJUMS PAR MAKSĀJUMU PLĀNU 2015.–2016. GADAM

Balstoties uz 2014. gada decembrī saskaņoto kopīgo paziņojumu par maksājumu plānu, kas bija daļa no vienošanās, kuru panāca par 2014. un 2015. gada budžetiem, visas trīs iestādes uz Komisijas 2015. gada 23. martā izsūtītā dokumenta pamata ir kopīgi izvērtējušas pašreizējo situāciju un perspektīvas attiecībā uz maksājumiem ES budžetā.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir vienisprātis par turpmāk izklāstīto.

1.   Pašreizējais stāvoklis

Eiropas Parlaments un Padome ņem vērā detalizēto izvērtējumu, ko Komisija ir sniegusi dokumentā “Maksājumu plāna elementi nolūkā atgriezt ES budžetu uz ilgtspējīga ceļa” (pielikumā), kā analītisku pamatu tam, lai identificētu galvenos dzinuļus neapmaksātu maksājumu prasījumu līmeņa pieaugumam gada beigās, kā arī lai sasniegtu mērķi – mazināt neapmaksāto rēķinu līmeni, īpašu uzmanību pievēršot 2007.–2013. gada kohēzijas politikas programmu īstenošanai.

| a) | Ierobežojumi attiecībā uz maksājumu apropriācijām, kas tika apstiprinātas iepriekšējos budžetos, apvienojumā ar kohēzijas programmu īstenošanas ciklu ir radījuši situāciju, ka gada beigās pakāpeniski veidojas neilgtspējīgs neapmaksātu maksājumu prasījumu uzkrājums, kas 2014. gada beigās sasniedza vēl nepieredzētu apjomu, proti, EUR 24,7 miljardus. Tomēr iestādes atzīst, ka sarežģītie lēmumi, kas pieņemti attiecībā uz 2014. un 2015. gada budžetiem, šo apjomu lielā mērā ir stabilizējuši. |
| --- | --- |

a)

Ierobežojumi attiecībā uz maksājumu apropriācijām, kas tika apstiprinātas iepriekšējos budžetos, apvienojumā ar kohēzijas programmu īstenošanas ciklu ir radījuši situāciju, ka gada beigās pakāpeniski veidojas neilgtspējīgs neapmaksātu maksājumu prasījumu uzkrājums, kas 2014. gada beigās sasniedza vēl nepieredzētu apjomu, proti, EUR 24,7 miljardus. Tomēr iestādes atzīst, ka sarežģītie lēmumi, kas pieņemti attiecībā uz 2014. un 2015. gada budžetiem, šo apjomu lielā mērā ir stabilizējuši.

| b) | Turklāt maksājumu nepietiekamības rezultātā ir palēninājusies 2014.–2020. gada programmu īstenošana citās kategorijās, jo īpaši saistībā ar to līgumsaistību izpildi, kas izriet no agrākām saistībām, tādējādi novēršot risku, ka būtu jāmaksā procenti par kavētiem maksājumiem, laikā, kad tiek gaidīts, ka svarīgākās programmas sekmēs izaugsmi un darbvietu veidošanos Eiropā un nostiprinās Savienības lomu starptautiskajā arēnā. |
| --- | --- |

b)

Turklāt maksājumu nepietiekamības rezultātā ir palēninājusies 2014.–2020. gada programmu īstenošana citās kategorijās, jo īpaši saistībā ar to līgumsaistību izpildi, kas izriet no agrākām saistībām, tādējādi novēršot risku, ka būtu jāmaksā procenti par kavētiem maksājumiem, laikā, kad tiek gaidīts, ka svarīgākās programmas sekmēs izaugsmi un darbvietu veidošanos Eiropā un nostiprinās Savienības lomu starptautiskajā arēnā.

2.   Perspektīvas

| c) | Eiropas Parlaments un Padome ņem vērā Komisijas izklāstīto perspektīvu attiecībā uz 2015. un 2016. gadu – analīze norāda uz to, ka varētu būt iespējams gada beigās uzkrājušos neapmaksāto maksājumu prasījumus saistībā ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmām līdz 2016. gadam samazināt līdz aptuveni EUR 2 miljardiem, jo īpaši ņemot vērā, ka kohēzijas programmas tuvojas noslēguma posmam, kā arī ar noteikumu, ka 2016. gada budžetā tiks apstiprinātas pietiekamas maksājumu apropriācijas. Tādējādi varētu vieglāk izvairīties no negatīvām sekām un nevajadzīgiem kavējumiem 2014.-2020. gada programmu īstenošanā. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlaments un Padome ņem vērā Komisijas izklāstīto perspektīvu attiecībā uz 2015. un 2016. gadu – analīze norāda uz to, ka varētu būt iespējams gada beigās uzkrājušos neapmaksāto maksājumu prasījumus saistībā ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmām līdz 2016. gadam samazināt līdz aptuveni EUR 2 miljardiem, jo īpaši ņemot vērā, ka kohēzijas programmas tuvojas noslēguma posmam, kā arī ar noteikumu, ka 2016. gada budžetā tiks apstiprinātas pietiekamas maksājumu apropriācijas. Tādējādi varētu vieglāk izvairīties no negatīvām sekām un nevajadzīgiem kavējumiem 2014.-2020. gada programmu īstenošanā.

| d) | Eiropas Parlaments un Padome uzsver savu apņemšanos pakāpeniski likvidēt uzkrājušos neapmaksāto maksājumu prasījumu neilgtspējīgo apjomu attiecībā uz 2007.–2013. gada kohēzijas programmām. Abas iestādes apņemas pilnvērtīgi sadarboties, lai 2016. gada budžetā apstiprinātu tādu maksājumu apropriāciju līmeni, kas ļautu sasniegt minēto mērķi. To apspriedēs tiks ņemta vērā pašreizējā perspektīva, kuru paredzēts atspoguļot un vēl vairāk precizēt Komisijas aplēsēs par 2016. gada budžeta projektu. |
| --- | --- |

d)

Eiropas Parlaments un Padome uzsver savu apņemšanos pakāpeniski likvidēt uzkrājušos neapmaksāto maksājumu prasījumu neilgtspējīgo apjomu attiecībā uz 2007.–2013. gada kohēzijas programmām. Abas iestādes apņemas pilnvērtīgi sadarboties, lai 2016. gada budžetā apstiprinātu tādu maksājumu apropriāciju līmeni, kas ļautu sasniegt minēto mērķi. To apspriedēs tiks ņemta vērā pašreizējā perspektīva, kuru paredzēts atspoguļot un vēl vairāk precizēt Komisijas aplēsēs par 2016. gada budžeta projektu.

| e) | Komisija turpinās cieši vērot neapmaksāto saistību uzkrājuma dinamiku un pēc vajadzības ierosinās attiecīgus pasākumus, lai garantētu pienācīgu virzību uz maksājumu apropriācijām, kas atbilstu apstiprinātajām saistību apropriācijām. |
| --- | --- |

e)

Komisija turpinās cieši vērot neapmaksāto saistību uzkrājuma dinamiku un pēc vajadzības ierosinās attiecīgus pasākumus, lai garantētu pienācīgu virzību uz maksājumu apropriācijām, kas atbilstu apstiprinātajām saistību apropriācijām.

| f) | Visas trīs iestādes atgādina par savu apņemšanos aktīvi uzraudzīt maksājumu izpildes stāvokli 2015. gada gaitā. Tās apliecina savu gatavību regulārās viedokļu apmaiņas ietvaros organizēt īpaši šim tematam veltītas starpiestāžu sanāksmes 26. maijā, 14. jūlijā un 19. oktobrī, lai nodrošinātu ilgtspējīgu budžeta plānošanas procesu. Šajā sakarā minētajās starpiestāžu sanāksmēs būtu jāpievēršas arī ilgāka termiņa prognozēm par maksājumu paredzamo dinamiku līdz pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas beigām, attiecībā uz ko Komisiju lūdz pēc vajadzības nākt klajā ar alternatīviem scenārijiem. |
| --- | --- |

f)

Visas trīs iestādes atgādina par savu apņemšanos aktīvi uzraudzīt maksājumu izpildes stāvokli 2015. gada gaitā. Tās apliecina savu gatavību regulārās viedokļu apmaiņas ietvaros organizēt īpaši šim tematam veltītas starpiestāžu sanāksmes 26. maijā, 14. jūlijā un 19. oktobrī, lai nodrošinātu ilgtspējīgu budžeta plānošanas procesu. Šajā sakarā minētajās starpiestāžu sanāksmēs būtu jāpievēršas arī ilgāka termiņa prognozēm par maksājumu paredzamo dinamiku līdz pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas beigām, attiecībā uz ko Komisiju lūdz pēc vajadzības nākt klajā ar alternatīviem scenārijiem.

| g) | Lai sekmētu situācijas uzraudzību attiecībā uz 2007.–2013. gada programmām, Komisija jūlijā un oktobrī iesniegs ziņojumus par budžeta izpildi – salīdzinājumā gan ar ikmēneša prognozēm gadam, gan ar līdzšinējo gadu –, kā arī par to, kā ir attīstījies uzkrājušos neapmaksāto maksājumu prasījumu apjoms 1.b izdevumu apakškategorijā. |
| --- | --- |

g)

Lai sekmētu situācijas uzraudzību attiecībā uz 2007.–2013. gada programmām, Komisija jūlijā un oktobrī iesniegs ziņojumus par budžeta izpildi – salīdzinājumā gan ar ikmēneša prognozēm gadam, gan ar līdzšinējo gadu –, kā arī par to, kā ir attīstījies uzkrājušos neapmaksāto maksājumu prasījumu apjoms 1.b izdevumu apakškategorijā.

| h) | Eiropas Parlaments un Padome ir apņēmušies turpmāk nepieļaut līdzīgu neapmaksāto maksājumu uzkrājumu, tāpēc tie aicina Komisiju cieši kontrolēt 2014.–2020. gada programmas un izveidot agrīnās brīdināšanas sistēmu. Lai panāktu šādu iznākumu, Komisija apņemas izstrādāt pienācīgus rīkus, lai budžeta procedūras gaitā nodrošinātu caurviju prognozes maksājumiem pa izdevumu (apakš)kategorijām attiecībā uz 1.b, 2. un 5. izdevumu (apakš)kategoriju un pa programmām attiecībā uz 1.a, 3. un 4. izdevumu (apakš)kategoriju, koncentrējoties uz gadu N un N+1, ietverot neapmaksāto rēķinu un nesamaksāto saistību (RAL) dinamiku; minētās prognozes tiks regulāri aktualizētas, pamatojoties uz budžeta lēmumiem un jebkādām būtiskām norisēm, kas ietekmē programmu maksājumu profilu; maksājumu prognozes tiks iesniegtas jūlijā saistībā ar starpiestāžu sanāksmēm par maksājumiem, kas paredzēti Iestāžu nolīguma pielikuma 36§ 3. punktā. |
| --- | --- |

h)

Eiropas Parlaments un Padome ir apņēmušies turpmāk nepieļaut līdzīgu neapmaksāto maksājumu uzkrājumu, tāpēc tie aicina Komisiju cieši kontrolēt 2014.–2020. gada programmas un izveidot agrīnās brīdināšanas sistēmu. Lai panāktu šādu iznākumu, Komisija apņemas izstrādāt pienācīgus rīkus, lai budžeta procedūras gaitā nodrošinātu caurviju prognozes maksājumiem pa izdevumu (apakš)kategorijām attiecībā uz 1.b, 2. un 5. izdevumu (apakš)kategoriju un pa programmām attiecībā uz 1.a, 3. un 4. izdevumu (apakš)kategoriju, koncentrējoties uz gadu N un N+1, ietverot neapmaksāto rēķinu un nesamaksāto saistību (RAL) dinamiku; minētās prognozes tiks regulāri aktualizētas, pamatojoties uz budžeta lēmumiem un jebkādām būtiskām norisēm, kas ietekmē programmu maksājumu profilu; maksājumu prognozes tiks iesniegtas jūlijā saistībā ar starpiestāžu sanāksmēm par maksājumiem, kas paredzēti Iestāžu nolīguma pielikuma 36§ 3. punktā.

| i) | Tādējādi budžeta lēmējinstitūcijai būtu jāvar savlaicīgi pieņemt vajadzīgos lēmumus, lai nepieļautu to, ka turpmāk gada beigās rodas neilgtspējīgs neapmaksātu maksājumu prasījumu uzkrājums, vienlaikus pilnībā respektējot un īstenojot vienošanās, kas panāktas saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu un ikgadējām budžeta procedūrām. |
| --- | --- |

i)

Tādējādi budžeta lēmējinstitūcijai būtu jāvar savlaicīgi pieņemt vajadzīgos lēmumus, lai nepieļautu to, ka turpmāk gada beigās rodas neilgtspējīgs neapmaksātu maksājumu prasījumu uzkrājums, vienlaikus pilnībā respektējot un īstenojot vienošanās, kas panāktas saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu un ikgadējām budžeta procedūrām.

II PIELIKUMA PIELIKUMS: Maksājumu plāna aspekti ES budžeta atgriešanai uz ilgtspējīga ceļa
   (1)

Kopsavilkums

Aizvien lielākā atšķirība starp apstiprinātajām maksājumu apropriācijām un saistībām, kuras ES iestādes iepriekš uzņēmušās, ir viena no galvenajām ar ES budžeta izpildi saistītajām attīstības tendencēm, īpaši kopš 2012. gada. Šis maksājumu trūkums vairākos gadījumos ir negatīvi ietekmējis dažādas izdevumu jomas un jo īpaši saistībā ar 2007.–2013. gada kohēzijas politikas programmām (1.b izdevumu kategorija) ir izraisījis neizpildīto maksājumu pieprasījumu aizvien lielāku uzkrājumu, kas 2014. gada beigās sasniedza nepieredzēti lielu apmēru.

Šis aizvien lielākais neizpildītu maksājumu pieprasījumu uzkrājums ir radies tāpēc, ka 2007.–2013. gada programmu cikla aktīvākais posms sakrita ar 2014. gada daudzgadu finanšu shēmā (DFS) noteiktā maksājumu maksimālā apjoma samazinājumu, ņemot vērā vispārēju publisko izdevumu konsolidāciju valstu līmenī. Tādēļ, lai izprastu šādu notikumu attīstību, ir svarīgi saprast divus dažādus faktorus.

Pirmkārt, maksājumu pieprasījumu apmēra cikliskais pieaugums DFS 2014.–2020. gadam pirmajos gados, ko nosaka 2007.–2013. gada kohēzijas politikas programmu noturīga īstenošana. Pēc programmu darbības lēnas uzsākšanas 2007.–2009. gadā, ko cita starpā noteica finanšu krīzes ietekme un tās novēršanas pasākumi, īstenošana kopš 2012. gada ir paātrinājusies, maksājumu pieprasījumu apmēram katru gadu palielinoties un 2013. gadā sasniedzot rekordaugstu līmeni — EUR 61 miljardu — kohēzijas politikas jomā, un šo procesu veicināja īstenošanas termiņi un automātiskas apropriāciju atcelšanas noteikumi, kas iekļauti kohēzijas politikas tiesību aktos (2).

No ES budžeta bija grūti apmierināt tik krasu maksājumu pieprasījumu pieaugumu 2007.–2013. gada kohēzijas politikas jomā, ņemot vērā to, ka citas programmas tika īstenotas optimālā režīmā, maksājumu maksimālais apjoms 2014. gadā bija samazināts un dalībvalstīs turpinājās fiskālā konsolidācija.

Otrs svarīgākais faktors, kas izskaidro šādu notikumu attīstību, ir ievērojamais maksājumu maksimālo apjomu samazinājums jaunajā DFS, kas bija īpaši krass (samazinājums par EUR 8 miljardiem) 2014. gadā. No tā izrietošais maksājumu apropriāciju trūkums skar ne tikai kohēziju (1.b izdevumu kategorija), bet arī citas izdevumu jomas un jo īpaši tādas politikas jomas kā izaugsme un nodarbinātība (1.a izdevumu kategorija), globālā Eiropa (4. izdevumu kategorija) un drošība (3. izdevumu kategorija).

Lai tiktu galā ar šo problēmu, Komisija ieviesa pasākumus, kuru mērķis bija nodrošināt maksājumu apropriāciju nelielā apjoma aktīvu pārvaldību, proti: paātrināt visu nepamatoti izmaksāto summu atgūšanas darbības, ierobežot neizmantotas summas fiduciārajos kontos, samazināt priekšfinansējuma īpatsvaru, optimāli izmantot visilgākos atļautos maksājumu termiņus, atlikt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus/piedāvājumus un ar to saistīto līgumu slēgšanu, kā arī par lielāku prioritāti uzskatīt valstis, kuras saņem finansiālu palīdzību.

Turklāt budžeta lēmējinstitūcija tika savlaicīgi informēta par dažādajām problēmām un tendencēm, kā arī tika ierosināti budžeta grozījumi, lai palielinātu apstiprinātās maksājumu apropriācijas.

Neraugoties uz Parlamenta un Padomes apstiprinātajiem budžeta grozījumiem, ar kuriem tika palielināts maksājumu apropriāciju apjoms (3), un Komisijas veikto pieejamo maksājumu apropriāciju aktīvu pārvaldību, neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājums aizvien turpina palielināties: tikai 2007.–2013. gada kohēzijas politikas jomā vien tas 2014. gada beigās
   (4)
  sasniedza EUR 24,7 miljardus.

Pateicoties Komisijas veiktajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, uzkrājuma palielināšanās citās Komisijas tieši pārvaldītās politikas jomās lielā mērā tika ierobežota. Lielākā daļa no 2014. gadā pieejamajām maksājumu apropriācijām tika izlietotas, lai izpildītu līgumsaistības, kuras izrietēja no iepriekšējā plānošanas perioda, un tādējādi līdz minimumam samazinātu līgumsodus par novēlotiem maksājumiem, kuri, vienalga, gada laikā palielinājās pieckārt (līdz EUR 3 miljoniem) (5). Lai gan šīs darbības ļāva novērst lielāku negatīvu finansiālu ietekmi uz ES budžetu, tās ietvēra arī vairāku maksājumu termiņu pārcelšanu uz 2015. gadu, kas savukārt ietekmēja ieinteresēto personu tiesisko paļāvību, jo viņiem varēja nākties atlikt sava projekta sākšanu un/vai uz laiku līdzfinansēt to lielākā apmērā.

Tuvojas 2007.–2013. gada kohēzijas programmu noslēguma fāze. Saņemto maksājumu pieprasījumu kopējais apmērs 2014. gadā samazinājās līdz EUR 53 miljardiem (no EUR 61 miljarda 2013. gadā). Dalībvalstis savās jaunākajās prognozēs (2015. gada janvāris) norāda, ka 2015. gadā gatavojas iesniegt maksājumu pieprasījumus aptuveni EUR 48 miljardu apmērā, bet 2016. gadā — EUR 18 miljardu apmērā. Tomēr uz šiem skaitļiem nevar droši paļauties, jo pieprasījumiem, kuri jāapmaksā 2015.–2016. gadā, tiks piemērots ierobežojums 95 % apmērā no kopējā programmas finansējuma, kā noteikts attiecīgajos tiesību aktos (6). Komisija lēš, ka tādējādi 2015. gadā būs jāapmaksā maksājumu pieprasījumi aptuveni EUR 35 miljardu apmērā un 2016. gadā — līdz EUR 3,5 miljardiem.

Gandrīz EUR 40 miljardus maksājumu apropriācijās 2015. gada budžetā ir atļauts izlietot 2007.–2013. gada kohēzijas politikas vajadzībām. Šis budžets ir paredzēts gan uzkrāto maksājumu segšanai (EUR 24,7 miljardi, kas patērē 62 % no 2007.–2013. gada kohēzijas politikai paredzētā budžeta), gan jaunu, savlaicīgi iesniegtu pieprasījumu apmaksai (prognozētais apmērs — EUR 35 miljardi). Līdz ar to tiek prognozēts, ka maksājumu uzkrājums 2015. gada beigās samazināsies līdz EUR 20 miljardiem.

Patlaban Komisija lēš, ka būs nepieciešami aptuveni EUR 23,5 miljardi, lai segtu līdz programmu slēgšanai atlikušos maksājumus un likvidētu maksājumu uzkrājumu. Komisija 2016. gada budžeta projektā precīzāk pielāgos 1.b izdevumu kategorijai paredzēto maksājumu apropriāciju apmēru, lai nodrošinātu, ka iepriekš minētais tiek sasniegts, vienlaikus pienācīgi īstenojot 2014.–2020. gada programmas.

2015. finanšu gads kohēzijas politikai (miljardos EUR)

| 2015. gada budžetā pieejamās maksājumu apropriācijas | (1) | 39,5 |
| --- | --- | --- |
| — | tostarp maksājumu uzkrājums 2014. gada beigās |

2015. gada budžetā pieejamās maksājumu apropriācijas

(1)

39,5

—

tostarp maksājumu uzkrājums 2014. gada beigās

(2)

24,7

| — | tostarp 2015. gada prognozes, kam piemērots 95 % ierobežojums |
| --- | --- |

—

tostarp 2015. gada prognozes, kam piemērots 95 % ierobežojums

(3)

~35

2015. gada beigās gaidāmais maksājumu uzkrājums

(4)=(1)-(2)-(3)

~20

2016. finanšu gads kohēzijas politikai (miljardos EUR)

| 2015. gada beigās gaidāmais maksājumu uzkrājums | (1) | ~20 |
| --- | --- | --- |
| Maksimālais to atlikušo maksājumu pieprasījumu apmērs, kurus 2016. gadā iesniegs līdz slēgšanai | (2) | ~3,5 |
| Maksimālais no 2016. gada budžeta sedzamo maksājumu pieprasījumu apmērs | (3)=(1)+(2) | ~23,5 |

2015. gada beigās gaidāmais maksājumu uzkrājums

(1)

~20

Maksimālais to atlikušo maksājumu pieprasījumu apmērs, kurus 2016. gadā iesniegs līdz slēgšanai

(2)

~3,5

Maksimālais no 2016. gada budžeta sedzamo maksājumu pieprasījumu apmērs

(3)=(1)+(2)

~23,5

Tāpat maksājumu apropriāciju apmēram, kas 2016. gada budžetā tiks ierosināts citām politikas jomām, vajadzētu ne vien būt pietiekamam, lai izpildītu pienākumus, kuri izriet no iepriekš uzņemtām saistībām, un līdz minimumam samazinātu risku, ka būs jāmaksā procenti par nokavētiem maksājumiem, bet arī būtu jānodrošina atbilstošs īstenošanas un līgumslēgšanas līmenis 2014.–2020. gada programmām.

Ievērojamas daļas ES budžeta daudzgadu raksturs izskaidro nobīdi laikā, kas pastāv starp saistību reģistrācijas brīdi un faktisko maksājumu par šīm saistībām. Tādēļ neizpildītu saistību (apzīmētas kā RAL, kas ir franču akronīms no reste à liquider) uzkrājuma veidošanās uzskatāma par normālu un ir sagaidāma. Ņemot vērā tiesību aktos noteikto termiņu, kas Komisijai jāievēro pieprasījumu apmaksā (7), un to pieprasījumu koncentrēšanos gada beigās, kuri saistīti ar prasību novērst saistību atcelšanu un iespējamus pārrāvumus, zināms daudzums neizpildītu maksājumu pieprasījumu gada beigās tiek uzskatīts par normālu. Tomēr šī uzkrājuma palielināšanās dažos pēdējos gados ir sasniegusi nenormālus apmērus (8), kas patērē ievērojamu un aizvien lielāku daļu no nākamā gada budžeta un nav uzskatāms par ilgtspējīgu pareizas finanšu pārvaldības izpratnē.

Komisija lēš, ka kohēzijas politikas jomā aptuveni puse no neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājuma 2013. un 2014. gada beigās bija “nenormāla”, proti, saistīta ar apstiprinātu maksājumu apropriāciju trūkumu budžetā, kas rada lavīnas efektu. Tā kā tuvojas slēgšanas fāze, 2015. un 2016. gadā būs vajadzīgs mazāks maksājumu apmērs un uzkrājums automātiski samazināsies. Tiek prognozēts, ka arī maksājumu atlikšanas un atcelšanas apmērs samazināsies, jo programmas tuvojas noslēgumam. Ņemot vērā to, ka 2007.–2013. gada programmām 2016. gadā ir paredzēti aptuveni EUR 21,5 miljardi, tiek prognozēts, ka neizpildīto maksājumu uzkrājuma apmērs 2016. gada beigās būs aptuveni EUR 2 miljardi.

2007.–2013. gada kohēzijas politikas programmas: neizpildītu maksājumu pieprasījumu uzkrājums gada beigās — izmaiņas 2007.–2016. gadā

Image

Abas budžeta lēmējiestādes, Padome un Eiropas Parlaments, ir atzinušas, ka “nenormālais” uzkrājums, kas pamazām izveidojies, ir pakāpeniski jālikvidē, un sarunās par 2015. gada budžetu kopīgi vienojās “samazināt nenomaksātu rēķinu apjomu gada beigās, īpašu uzmanību pievēršot kohēzijas politikai, līdz tā strukturālajam līmenim pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas darbības laikā” un rīkoties “lai, sākot ar 2015. gadu, īstenotu plānu līdz kopīgi apstiprinātajam līmenim samazināt to nesamaksāto rēķinu apjomu, kuri attiecas uz 2007.–2013. gada programmu īstenošanu, — līdz pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatīšanai”.

Šis dokuments veido stabilu pamatu abu budžeta lēmējiestāžu savstarpējai izpratnei, un tiek sagaidīts, ka šīs iestādes centīsies pieņemt lēmumus, kas ļaus līdz 2016. gada beigām pakāpeniski likvidēt ar 2007.–2013. gada programmām saistīto neapmaksāto rēķinu uzkrājuma nenormālo daļu.

Šis maksājumu plāns sniedz arī iespēju izdarīt vairākus secinājumus attiecībā uz budžeta turpmāko pārvaldību:

| 1. | 2014. gada beigās notikusī vienošanās par budžeta grozījumu Nr. 2/2014 (9) bija ļoti svarīga, lai lielā mērā stabilizētu neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājumu tādā līmenī, ko būtu iespējams likvidēt divos gados. Iestādes ir uzņēmušās atbildību, ņemot vērā ļoti smago fiskālo stāvokli daudzās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.

2014. gada beigās notikusī vienošanās par budžeta grozījumu Nr. 2/2014 (9) bija ļoti svarīga, lai lielā mērā stabilizētu neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājumu tādā līmenī, ko būtu iespējams likvidēt divos gados. Iestādes ir uzņēmušās atbildību, ņemot vērā ļoti smago fiskālo stāvokli daudzās dalībvalstīs.

| 2. | Komisijas veiktie aktīvas budžeta pārvaldības pasākumi ir izrādījušies neatsverami, lai tiktu galā ar maksājumu apropriāciju trūkumu daudzās politikas jomās. Šie pasākumi būs jāsaglabā tik ilgi, cik nepieciešams, lai novērstu nesamērīgus maksājumu pārtraukumus atbalsta saņēmējiem un/vai soda procentu maksājumus. |
| --- | --- |

2.

Komisijas veiktie aktīvas budžeta pārvaldības pasākumi ir izrādījušies neatsverami, lai tiktu galā ar maksājumu apropriāciju trūkumu daudzās politikas jomās. Šie pasākumi būs jāsaglabā tik ilgi, cik nepieciešams, lai novērstu nesamērīgus maksājumu pārtraukumus atbalsta saņēmējiem un/vai soda procentu maksājumus.

| 3. | Lai gan kohēzijas politikas programmu īstenošana notiek atkārtotu ciklu veidā, aktīvāko posmu un kritumu apmērs var tikt izlīdzināts, īstenojot programmas pēc iespējas ātrāk plānošanas perioda sākumposmā. Tas ir īpaši vēlams pašreizējos ekonomiskajos apstākļos, kad ir ārkārtīgi vajadzīgi ieguldījumi ekonomikas atlabšanas un konkurētspējas veicināšanai. |
| --- | --- |

3.

Lai gan kohēzijas politikas programmu īstenošana notiek atkārtotu ciklu veidā, aktīvāko posmu un kritumu apmērs var tikt izlīdzināts, īstenojot programmas pēc iespējas ātrāk plānošanas perioda sākumposmā. Tas ir īpaši vēlams pašreizējos ekonomiskajos apstākļos, kad ir ārkārtīgi vajadzīgi ieguldījumi ekonomikas atlabšanas un konkurētspējas veicināšanai.

| 4. | Pieprasījumi ir jāiesniedz regulāri. Dalībvalstīm vajadzētu novērst nevajadzīgu administratīvu kavēšanos saistībā ar maksājumu pieprasījumu iesūtīšanu gada laikā. Regulāra pieprasījumu iesniegšana uzlabo budžeta pārvaldību un palīdz līdz minimumam samazināt maksājumu uzkrājumu gada beigās. |
| --- | --- |

4.

Pieprasījumi ir jāiesniedz regulāri. Dalībvalstīm vajadzētu novērst nevajadzīgu administratīvu kavēšanos saistībā ar maksājumu pieprasījumu iesūtīšanu gada laikā. Regulāra pieprasījumu iesniegšana uzlabo budžeta pārvaldību un palīdz līdz minimumam samazināt maksājumu uzkrājumu gada beigās.

| 5. | No otras puses, maksājumu apropriāciju iekļaušana budžetā pietiekamā apmērā ir priekšnoteikums tam, lai budžets tiktu pienācīgi izpildīts un tiktu novērsta neizpildītu maksājumu pieprasījumu uzkrāšanās gada beigās tādā apmērā, kas nav ilgtspējīgs. Lai pildītu Savienības juridiskās saistības, papildus iepriekš minētajam būs jāpiemēro arī īpaša un maksimāla elastība, kas minēta Eiropadomes secinājumos un priekšsēdētāja Barozu 2013. gada februāra paziņojumā. Turklāt budžeta lēmējinstitūcijas lēmumiem iespēju robežās vajadzētu nodrošināt maksājumu vienmērīgu veikšanu DFS darbības laikā. |
| --- | --- |

5.

No otras puses, maksājumu apropriāciju iekļaušana budžetā pietiekamā apmērā ir priekšnoteikums tam, lai budžets tiktu pienācīgi izpildīts un tiktu novērsta neizpildītu maksājumu pieprasījumu uzkrāšanās gada beigās tādā apmērā, kas nav ilgtspējīgs. Lai pildītu Savienības juridiskās saistības, papildus iepriekš minētajam būs jāpiemēro arī īpaša un maksimāla elastība, kas minēta Eiropadomes secinājumos un priekšsēdētāja Barozu 2013. gada februāra paziņojumā. Turklāt budžeta lēmējinstitūcijas lēmumiem iespēju robežās vajadzētu nodrošināt maksājumu vienmērīgu veikšanu DFS darbības laikā.

| 6. | Ir jāuzlabo prognozēšanas spējas. Papildus dažādajām analīzēm, kuras jau tiek nodrošinātas (10), Komisija vēl vairāk uzlabos savas vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozes, lai agrīnā stadijā un pēc iespējas precīzāk konstatētu iespējamās problēmas. Tā īpaši informēs abas budžeta lēmējiestādes, tiklīdz būs konstatējusi jebkādas izmaiņas 2014.–2020. gada programmu īstenošanā, kas apdraud maksājumu vienmērīgu veikšanu. |
| --- | --- |

6.

Ir jāuzlabo prognozēšanas spējas. Papildus dažādajām analīzēm, kuras jau tiek nodrošinātas (10), Komisija vēl vairāk uzlabos savas vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozes, lai agrīnā stadijā un pēc iespējas precīzāk konstatētu iespējamās problēmas. Tā īpaši informēs abas budžeta lēmējiestādes, tiklīdz būs konstatējusi jebkādas izmaiņas 2014.–2020. gada programmu īstenošanā, kas apdraud maksājumu vienmērīgu veikšanu.

1.   PRIEKŠVĒSTURE

Komisijai kopš 2011. gada nākas saskarties ar aizvien lielāku neizpildīto maksājumu uzkrājumu gada beigās, lai gan 2013. un 2014. gadā maksājumu maksimālais apjoms tika pilnībā izlietots un 2014. gadā līdzekļi maksājumu veikšanai tika ņemti no rezerves neparedzētiem izdevumiem. Lai gan pilnīgi visas maksājumiem paredzētās apropriācijas ikgadējos budžetos ir izlietotas, ar kohēzijas politiku (1.b izdevumu kategorija) un konkrētām programmām citās izdevumu kategorijās (piemēram, 4. izdevumu kategorijā “Globālā Eiropa”) saistīto neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājums gada beigās ir pastāvīgi palielinājies.

Komisija ir rīkojusies saistībā ar Parlamenta un Padomes aicinājumu uzraudzīt situāciju visa gada garumā, un pēdējos gados ir notikušas iestāžu ad hoc sanāksmes, lai dalītos aktuālās situācijas novērtējumā. Komisijai kopš 2011. gada ir nācies iesniegt budžeta grozījumu projektus, lai ievērojami palielinātu maksājumu apropriāciju apmēru, tādējādi mazinot maksājumu trūkumu. Sākotnēji apstiprinātie zemākie maksājumu apropriāciju līmeņi ir radījuši nepieciešamību atkārtoti iesniegt budžeta grozījumu projektus, tādējādi sarežģot to lēmumu pieņemšanas procesu, kuri saistīti ar budžeta projektu, kam vajadzētu būt samierināšanas procedūras uzmanības centrā. Par budžeta grozījumiem tika nobalsots vēlu, kas vēl vairāk apgrūtināja maksājumu veikšanas pārvaldību.

Ņemot vērā aizvien augstāko saistību apropriāciju līmeni, turpmāk redzamais grafiks parāda aizvien ierobežotākos ikgadējos maksājumu budžetus un maksimālos apjomus, kā arī to, kā pakāpeniski mazinās atšķirība starp maksājumu maksimālo apjomu un apstiprinātajām apropriācijām, kulmināciju sasniedzot 2014. gadā, kad nācās izmantot rezervi neparedzētiem izdevumiem.

Image

Ņemot vērā par 2014. un 2015. gada budžetu panākto vienošanos, Eiropas Parlaments un Padome 2014. gada decembrī apstiprināja šādu kopīgu paziņojumu:

| | “Iestādes piekrīt, ka mērķis ir samazināt nenomaksātu rēķinu apjomu gada beigās, īpašu uzmanību pievēršot kohēzijas politikai, līdz tā strukturālajam līmenim pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas darbības laikā.


  Lai šo mērķi sasniegtu,







  — | Komisija piekrīt līdztekus kopīgajiem secinājumiem par 2015. gada budžetu iesniegt, cik vien iespējams, atjauninātu prognozi par nesamaksātu rēķinu apjomu 2014. gada beigās; Komisija šos rādītājus atjauninās un nāks klajā ar alternatīviem scenārijiem 2015. gada martā, kad būs gūts vispārējs priekšstats par nesamaksātu rēķinu apjomu 2014. gada beigās galvenajās politikas jomās; |
| --- | --- | --- |

“Iestādes piekrīt, ka mērķis ir samazināt nenomaksātu rēķinu apjomu gada beigās, īpašu uzmanību pievēršot kohēzijas politikai, līdz tā strukturālajam līmenim pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas darbības laikā.

Lai šo mērķi sasniegtu,

—

Komisija piekrīt līdztekus kopīgajiem secinājumiem par 2015. gada budžetu iesniegt, cik vien iespējams, atjauninātu prognozi par nesamaksātu rēķinu apjomu 2014. gada beigās; Komisija šos rādītājus atjauninās un nāks klajā ar alternatīviem scenārijiem 2015. gada martā, kad būs gūts vispārējs priekšstats par nesamaksātu rēķinu apjomu 2014. gada beigās galvenajās politikas jomās;

| — | uz šāda pamata minētās trīs iestādes centīsies vienoties par līdz gada beigām nesamaksātu rēķinu maksimālo mērķapjomu, ko var uzskatīt par ilgtspējīgu; |
| --- | --- |

—

uz šāda pamata minētās trīs iestādes centīsies vienoties par līdz gada beigām nesamaksātu rēķinu maksimālo mērķapjomu, ko var uzskatīt par ilgtspējīgu;

| — | pamatojoties uz to un ievērojot DFS regulu, programmām apstiprināto finansējumu, kā arī visas pārējās saistošās vienošanās, minētās trīs iestādes rīkosies, lai, sākot ar 2015. gadu, īstenotu plānu līdz kopīgi apstiprinātajam līmenim samazināt to nesamaksāto rēķinu apjomu, kuri attiecas uz 2007.–2013. gada programmu īstenošanu, — līdz pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatīšanai. Par šādu plānu minētās trīs iestādes vienosies savlaicīgi pirms 2016. gada budžeta projekta iesniegšanas. Ņemot vērā to, ka nesamaksātu rēķinu apjoms ir ārkārtīgi liels, minētās trīs iestādes piekrīt apsvērt jebkādus iespējamus līdzekļus, ar ko samazina šo rēķinu apjomu. |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz to un ievērojot DFS regulu, programmām apstiprināto finansējumu, kā arī visas pārējās saistošās vienošanās, minētās trīs iestādes rīkosies, lai, sākot ar 2015. gadu, īstenotu plānu līdz kopīgi apstiprinātajam līmenim samazināt to nesamaksāto rēķinu apjomu, kuri attiecas uz 2007.–2013. gada programmu īstenošanu, — līdz pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatīšanai. Par šādu plānu minētās trīs iestādes vienosies savlaicīgi pirms 2016. gada budžeta projekta iesniegšanas. Ņemot vērā to, ka nesamaksātu rēķinu apjoms ir ārkārtīgi liels, minētās trīs iestādes piekrīt apsvērt jebkādus iespējamus līdzekļus, ar ko samazina šo rēķinu apjomu.

| — | Komisija piekrīt ik gadus budžeta projektam pievienot dokumentu, kurā izvērtē nesamaksātu rēķinu apjomu un paskaidro, kā ar attiecīgo budžeta projektu varēs to samazināt un par cik. Šajā ikgadējā dokumentā izvērtēs līdz šim panākto un atbilstīgi atjauninātiem rādītājiem ierosinās korekcijas plānā.” |
| --- | --- |

—

Komisija piekrīt ik gadus budžeta projektam pievienot dokumentu, kurā izvērtē nesamaksātu rēķinu apjomu un paskaidro, kā ar attiecīgo budžeta projektu varēs to samazināt un par cik. Šajā ikgadējā dokumentā izvērtēs līdz šim panākto un atbilstīgi atjauninātiem rādītājiem ierosinās korekcijas plānā.”

Tūlīt pēc šī kopīgā paziņojuma Komisija 2014. gada 15. decembrī iesniedza atjauninātu prognozi par neizpildīto maksājumu pieprasījumu apmēru līdz 2014. gada beigām, kas izklāstīta I pielikumā.

Šajā dokumentā ir sniegts pārskats par stāvokli īstenošanas jomā 2014. gada beigās, galveno uzmanību pievēršot ar 2007.–2013. gada kohēzijas politikas programmām saistītajam maksājumu uzkrājumam, lai līdz tam, kad 2016. gadā tiks veikta pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšana, šo uzkrājumu varētu samazināt līdz apmēram, par kuru panākta vienošanās. Dokumentā apskatītas arī maksājumu uzkrājuma izmaiņas citās izdevumu kategorijās, lai gan tajās uzkrājuma problēma absolūtos skaitļos ir nesalīdzināmi mazāka nekā 1.b izdevumu kategorijā — neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājums citās izdevumu kategorijās 2014. gada beigās bija aptuveni EUR 1,8 miljardi.

2.   STĀVOKLIS 2014. GADA BEIGĀS

2.1.   Izpilde 2014. gada beigās

Maksājumu apropriāciju izpilde (pirms apropriāciju pārnešanas) 2014. gada beigās sasniedza EUR 134,6 miljardus (99 % no 2014. gada budžetā apstiprinātajām galīgajām apropriācijām). Neizlietotās maksājumu apropriācijas (pēc apropriāciju pārnešanas) ir viszemākajā līmenī, kāds jebkad reģistrēts, proti, EUR 32 miljoni, salīdzinājumā ar EUR 107 miljoniem 2013. gadā un EUR 66 miljoniem 2012. gadā. Šāds augsts izpildes līmenis, neraugoties uz budžeta grozījuma Nr. 3/20014 projekta vēlo pieņemšanu, apstiprina maksājumu apropriāciju lielo noslodzi, īpaši saistībā ar 2007.–2013. gada programmu pabeigšanu. Daudzos gadījumos attiecīgās budžeta pozīcijas tika papildinātas arī ar apropriācijām, kuras sākotnēji bija paredzētas nesen pieņemto 2014.–2020. gada programmu priekšfinansējuma segšanai.

2014. gadā maksājumu apropriācijas, kas paredzētas 2007.–2013. gada kohēzijas programmām, tika palielinātas par EUR 4,6 miljardiem, no kuriem EUR 2,5 miljardi tika iegūti ar budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projekta palīdzību, EUR 0,6 miljardi — ar pārvietojumu gada beigās (11) un EUR 1,5 miljardi — ar iekšējiem pārvietojumiem no 2014.–2020. gada programmu līdzekļiem. Šie papildu līdzekļi palīdzēja stabilizēt ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmām saistīto maksājumu uzkrājuma apmēru 2014. gada beigās.

Lielu daļu neizlietoto saistību apropriāciju pārnesa vai pārplānoja uz 2015. gadu ne tikai kohēzijas politikas jomā, bet arī citām programmām lauku attīstības (2. izdevumu kategorija) un migrācijas un drošības (3. izdevumu kategorija) jomā. Līdz ar to neizpildīto saistību (RAL) apmērs 2014. gada beigās samazinājās līdz EUR 189 miljardiem, kas nozīmē samazinājumu par EUR 32 miljardiem salīdzinājumā ar RAL 2013. gada beigās. Taču šis samazinājums savā ziņā ir mākslīgs, jo tas radies galvenokārt tādēļ, ka 2014.–2020. gada programmām paredzētās saistību apropriācijas netika izlietotas un tika pārnestas vai pārplānotas uz 2015. gadu vai vēlākiem gadiem, kur RAL parādīsies atkal. Ja par visām jaunajām programmām paredzētajām apropriācijām 2014. gadā būtu uzņemtas saistības, RAL būtu saglabājušās tādā apmērā, kas daudz vairāk līdzinātos 2013. gada līmenim (EUR 224 miljardi).

Zemāk redzamajā grafikā parādītas RAL apmēra izmaiņas laikposmā no 2007. līdz 2014. gadam un prognoze RAL apmēram 2015. gada beigās gan visam budžetam kopumā, gan dalītas pārvaldības programmām 1.b, 2. un 3. izdevumu kategorijā un pārējām programmām/izdevumu kategorijām. Kā redzams grafikā, tiek prognozēts, ka kopējais RAL apmērs 2015. gada beigās atgriezīsies līmenī, kas līdzinās 2013. gada beigu līmenim. Tomēr grafikā parādās arī atšķirība starp dalītas pārvaldības programmām 1.b, 2. un 3. izdevumu kategorijā, kurām tiek prognozēta RAL samazināšanās 2015. gada beigās salīdzinājumā ar 2013. gadu, un pārējām programmām/izdevumu kategorijām, kurām tiek prognozēta RAL palielināšanās 2015. gada beigās.

Image

2.2.   2014. gadā veiktie ietekmes mazināšanas pasākumi

Komisija 2014. gada 28. maijā iesniedza budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projektu, prasot papildu maksājumu apropriācijas 2014. gadam. Pēc ieilguša pieņemšanas procesa 2014. gada 17. decembrī budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projekts beidzot tika apstiprināts. Gaidot budžeta grozījuma pieņemšanu, Komisija 2014. gadā ieviesa virkni ietekmes mazināšanas pasākumu, lai būtu iespējams pildīt juridiskās saistības, kuras izriet no iepriekš uzņemtām saistībām, vienlaikus sākot jaunu programmu īstenošanu un darbojoties ārkārtīgi ierobežota budžeta apstākļos.

Lai būtu iespējams īstenot apstiprināto politiku ar budžetā apstiprinātajām apropriācijām, Komisija izmantoja budžeta efektīvas pārvaldības pieeju, ievērojot trīs galvenos principus:

| — | līdz minimumam samazināt to finansiālo ietekmi uz ES budžetu, ko rada procenti par novēlotiem maksājumiem un iespējamie līgumsodi; |
| --- | --- |

—

līdz minimumam samazināt to finansiālo ietekmi uz ES budžetu, ko rada procenti par novēlotiem maksājumiem un iespējamie līgumsodi;

| — | maksimāli īstenot programmas; |
| --- | --- |

—

maksimāli īstenot programmas;

| — | līdz minimumam samazināt lēmumu iespējamo negatīvo ietekmi uz trešajām personām un ekonomiku kopumā. |
| --- | --- |

—

līdz minimumam samazināt lēmumu iespējamo negatīvo ietekmi uz trešajām personām un ekonomiku kopumā.

Tādēļ pasākumi, kuru mērķis bija nodrošināt maksājumu apropriāciju nelielā apjoma aktīvu pārvaldību, ietvēra šādas darbības: aktīvi atgūt jebkādas nepareizi izmaksātas summas, ierobežot neizmantotās summas fiduciārajos kontos, samazināt priekšfinansējuma īpatsvaru, optimāli izmantot visilgākos atļautos maksājumu termiņus, atlikt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus/piedāvājumus un ar to saistīto līgumu slēgšanu.

Šie ietekmes mazināšanas pasākumi palīdzēja Komisijai aizsargāt savu pirmklasīga investora statusu un uzticama un droša partnera reputāciju. Komisijai izdevās maksimāli samazināt maksājumu trūkuma negatīvo ietekmi, piemēram, ierobežojot par novēlotiem maksājumiem samaksāto procentu apmēru. Neraugoties uz gandrīz pieckārtīgu palielinājumu salīdzinājumā ar 2013. gadu, 2014. gada beigās samaksāto procentu apmērs tomēr nav pārāk liels (EUR 3 miljoni). Turpmāk redzamajā tabulā atspoguļotais salīdzinoši krasākais palielinājums 1.a izdevumu kategorijā (“Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”) un 4. izdevumu kategorijā (“Globālā Eiropa”) liecina par spiedīgajiem apstākļiem maksājumu apropriāciju jomā.

Par novēlotiem maksājumiem samaksātie procenti
  (EUR)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.a izd. kat. | 294 855 | 157 950 | 173 748 | 329 615 | 137 906 | 243 748 | 1 047 488 |
| 1.b izd. kat. | 1 440 | 5 324 | 6 220 | 11 255 | 31 726 | 71 620 | 103 960 |
| 2. izd. kat. | 27 819 | 1 807 | 9 576 | 15 713 | 61 879 | 30 991 | 61 985 |
| 3. izd. kat. | 13 417 | 59 852 | 48 673 | 50 397 | 29 375 | 13 060 | 7 252 |
| 4. izd. kat. | 250 204 | 178 468 | 257 818 | 1 266 425 | 335 820 | 247 786 | 1 797 825 |
| 5. izd. kat. | 43 915 | 442 678 | 237 367 | 60 825 | 142 254 | 46 187 | 8 614 |
| Kopā | 631 651 | 846 079 | 733 403 | 1 734 230 | 738 960 | 653 392 | 3 027 124 |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

1.a izd. kat.

294 855

157 950

173 748

329 615

137 906

243 748

1 047 488

1.b izd. kat.

1 440

5 324

6 220

11 255

31 726

71 620

103 960

2. izd. kat.

27 819

1 807

9 576

15 713

61 879

30 991

61 985

3. izd. kat.

13 417

59 852

48 673

50 397

29 375

13 060

7 252

4. izd. kat.

250 204

178 468

257 818

1 266 425

335 820

247 786

1 797 825

5. izd. kat.

43 915

442 678

237 367

60 825

142 254

46 187

8 614

Kopā

631 651

846 079

733 403

1 734 230

738 960

653 392

3 027 124

Procenti par novēlotiem maksājumiem kohēzijas politikas jomā (1.b izdevumu kategorija) nav tik lieli, jo lielāko daļu šīs izdevumu kategorijas veido dalītas pārvaldības programmas un dalītas pārvaldības gadījumā procenti par novēlotiem maksājumiem netiek piemēroti. Tomēr tiesību aktos noteikto termiņu neievērošana dalītas pārvaldības politikas jomās var ļoti negatīvi ietekmēt uzticamību.

3.   TERMINOLOĢIJA

Šajā sadaļā ir izskaidrotas vairākas šajā dokumentā izmantotas definīcijas.

3.1.   Projekta cikls

Pirms darbības programmas vai projekta apstiprināšanas Komisija rezervē apropriācijas, attiecīgajā budžeta pozīcijā uzņemoties saistības par noteiktu summu. Tādējādi tiek izlietota daļa no apstiprinātajām saistību apropriācijām.

Ļoti bieži pēc projekta līguma parakstīšanas vai darbības programmas apstiprināšanas tiek nodrošināts zināms priekšfinansējums, kas ļauj līdzekļu saņēmējam sākt projekta īstenošanu, neņemot aizdevumu. Kad ir sasniegti noteikti starpposma mērķi, saņēmējs drīkst iesniegt starpposma maksājumu pieprasījumus un viņam atlīdzina izdevumus, kas radušies saistībā ar attiecīgo programmu.

Tomēr apjomīgāku programmu, piemēram, pētniecības (“Apvārsnis 2020”), struktūrfondu, Eiropas Zivsaimniecības fonda un lauku attīstības programmu, gadījumā, kad ir sasniegta noteikta programmas īstenošanas stadija, starpposma maksājumu pieprasījumi vairs netiek apmaksāti, jo šīs summas ir sedzis priekšfinansējums. Turklāt zināma daļa no kopējā projektam vai programmai apstiprinātā finansējuma tiek izmaksāta tikai slēgšanas brīdī, kad Komisija ir pārliecinājusies, ka visi darbi ir veikti saskaņā ar sākotnējo vienošanos. Ja tas tā nav, līdzekļi tiek daļēji atcelti. Atsevišķos gadījumos Komisija var arī izdot iekasēšanas rīkojumus, lai atgūtu maksājumus, kuriem nav bijis pamata.

3.2.   Neizpildītās saistības (RAL)

Neizpildītās saistības parasti dēvē par RAL, kas ir franču akronīms no reste à liquider. RAL ir tā uzņemto saistību daļa, par kuru kādā noteiktā termiņā vēl nav veikts maksājums. Daudzgadu projektos saistības tiek uzņemtas projekta sākšanas brīdī, nodrošinot nelielu priekšfinansējumu, savukārt starpposma maksājumi tiek veikti vēlāk, kad notiek projekta īstenošana, bet galīgais maksājums — slēdzot programmu.

Lielu daļu no ES budžeta veido investīcijas, kuru izmantošana notiek vairāku gadu garumā. Starpība starp gada budžetā apstiprinātajām saistību un maksājumu apropriācijām nosaka kopējā RAL apmēra izmaiņas. Savukārt ātrums, ar kādu aug saistību apmērs, un programmu īstenošanas temps nosaka normālas RAL apmēra izmaiņas. Tomēr gadījumos, kad budžetā ir iekļauts nepietiekams maksājumu apropriāciju apmērs, RAL palielinās neatkarīgi no programmu īstenošanas tempa. Tad tas palielina neizpildīto maksājumu pieprasījumu apmēru gada beigās.

RAL un gada laikā uzņemto saistību attiecība ir labs rādītājs, ar kura palīdzību salīdzināt konkrētu programmu RAL apmēru ar šo programmu kopējo finansējumu. Piemēram, programmām un darbībām, kas tiek īstenotas gada laikā, tādām kā Erasmus vai humānā palīdzība, RAL un saistību attiecība ir zemāka par viens, kas norāda, ka lielāko daļu saistību gada laikā arī apmaksā. Savukārt kohēzijas programmām raksturīga RAL un saistību attiecība no 21⁄2 līdz 3, kas atspoguļo tiesību aktos paredzēto automātiskas atcelšanas noteikumu ietekmi (tā dēvētie N+2 un N+3 noteikumi, sk. 4.1. sadaļu turpmāk). Atsevišķām programmām 4. izdevumu kategorijā šis rādītājs ir augstāks — to nosaka ar īstenošanu saistīto sarunu sarežģītais cikls. Pieprasot maksājumus, Komisija ņem vērā šos rādītājus.

3.3.   Nepietiekama naudas plūsma iepretim maksājumu apropriāciju trūkumam

Komisijas naudas plūsmu galvenokārt nosaka summas, kas katru mēnesi tiek iekasētas no dalībvalstīm saskaņā ar noteikumiem par pašu resursiem. Komisija nedrīkst aizņemties naudu, lai segtu naudas plūsmas trūkumu. Nepietiekama naudas plūsma var uz laiku aizkavēt maksājumus ES līdzekļu saņēmējiem, kaut arī attiecīgā finanšu gada budžetā ir apstiprināts pietiekami daudz apropriāciju. Tas ir iespējams tāpēc (parasti gada pirmajā pusē), ka summa, kuru veido neizpildīti maksājumu pieprasījumi iepriekšējā gada beigās un tie, kas jāsamaksā tekošā gada pirmajos mēnešos (piemēram, Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam), ir lielāka nekā maksimālais ikmēneša pašu resursu līdzekļu pieplūdums, kas nonāk Komisijas rīcībā. Kad vēlāk gada gaitā pakāpeniski likvidējas uzkrājums no iepriekšējā gada un turpinās ikmēneša resursu pieplūdums, naudas plūsmas ierobežojumi vairs nerada aizturi turpmākajos gada mēnešos.

Naudas plūsmas nepietiekamību gada sākumā pastiprina maksājumu apropriāciju trūkums, jo ikmēneša līdzekļu iekasēšanas pamatā ir ieņēmumi, kas paredzēti apstiprinātajā budžetā, t. i., pirms tiek pieņemti budžeta grozījumi, ar kuriem palielina maksājumu apropriāciju apmēru (tas parasti notiek uz gada beigām).

Atkarībā no tā, kad tieši ir notikusi pieņemšana (t. i., pirms vai pēc attiecīgā gada 16. novembra), attiecīgs papildu uzaicinājums veikt pašu resursu iemaksu, lai segtu papildu maksājumu apropriācijas, kas apstiprinātas ar gada beigās pieņemtiem budžeta grozījumiem, var radīt naudas pieejamību tikai nākamā finanšu gada sākumā, līdz ar to minēto budžeta grozījumu īstenošana to pieņemšanas gadā var tikt apgrūtināta.

3.4.   Neizpildītu maksājumu pieprasījumu uzkrājums gada beigās

Gada beigās uzkrājas neizpildīti maksājumu pieprasījumi, t. i., pieprasījumi, kurus ir iesūtījuši ES līdzekļu saņēmēji un kuri ir jāapmaksā noteiktā termiņā (parasti mazāk nekā divos mēnešos), bet kuri vēl nav apmaksāti (12). To nosaka viens no šādiem trim iemesliem:

| a) | notiek maksājumu atlikšana/apturēšana — atsevišķiem saņēmējiem/programmām paredzēti maksājumi ir atlikti/apturēti. Maksājumu atlikšana parasti ir īstermiņa oficiāla darbība, kad Komisija aiztur maksājumu, gaidot trūkstošo informāciju vai pārvaldības un kontroles sistēmas pārbaudes rezultātus; |
| --- | --- |

a)

notiek maksājumu atlikšana/apturēšana — atsevišķiem saņēmējiem/programmām paredzēti maksājumi ir atlikti/apturēti. Maksājumu atlikšana parasti ir īstermiņa oficiāla darbība, kad Komisija aiztur maksājumu, gaidot trūkstošo informāciju vai pārvaldības un kontroles sistēmas pārbaudes rezultātus;

| b) | iesniegšanas laiks — maksājumu pieprasījumi nav apmaksāti, jo tie ir iesūtīti gada pašās pēdējās dienās, līdz ar to nav bijis laika tos apstrādāt līdz gada beigām; |
| --- | --- |

b)

iesniegšanas laiks — maksājumu pieprasījumi nav apmaksāti, jo tie ir iesūtīti gada pašās pēdējās dienās, līdz ar to nav bijis laika tos apstrādāt līdz gada beigām;

| c) | apropriāciju trūkums — maksājumu pieprasījumi nav apmaksāti, jo attiecīgajā budžeta pozīcijā ir izsmeltas visas apstiprinātās maksājumu apropriācijas. |
| --- | --- |

c)

apropriāciju trūkums — maksājumu pieprasījumi nav apmaksāti, jo attiecīgajā budžeta pozīcijā ir izsmeltas visas apstiprinātās maksājumu apropriācijas.

Daļa uzkrājuma tiek uzskatīta par normālu (sk. a) un b) punktu). Neizpildīto maksājumu pieprasījumu “nenormālā” uzkrājuma palielināšanās (lielākoties kohēzijas politikas jomā) tiek saistīta ar maksājumu apropriāciju trūkumu (sk. c) punktu), taču sava ietekme ir arī naudas plūsmas nepietiekamībai gada sākumā (sk. 3.3. sadaļu iepriekš). 4. sadaļā ir sīkāk izklāstīta situācija kohēzijas politikas jomā.

4.   1.B IZDEVUMU KATEGORIJA — UZKRĀJUMA IZMAIŅAS UN PROGNOZES

Šajā nodaļā tiek izskatīta situācija tieši kohēzijas politikas jomā (1.b izdevumu kategorija). Pirmkārt, tajā izklāstītas struktūrfondu galvenās iezīmes un izskaidrots, kā konkrēti senāki notikumi vai ar tiesību aktiem saistītas darbības ir radījuši pašreizējo grūto stāvokli. Pēc tam tiek pētīts, kā varētu definēt “normālu” uzkrājumu, un tiek detalizēti analizēta situācija 2014. gada beigās.

4.1.   2007.–2013. gada struktūrfondu izmantošana

2007.–2013. gada struktūrfondi — galvenās iezīmes

Projekti, kurus finansē no 1.b izdevumu kategorijas, ir sagrupēti pa darbības programmām. Dalībvalstis ierosina šīs darbības programmas, bet Komisija par tām ved sarunas un perioda sākumā pieņem šīs programmas uz visu attiecīgo periodu. Katru darbības programmu īsteno atsevišķu projektu veidā, izmantojot dalītu pārvaldību. Tas nozīmē, ka līdzekļus izlieto dalībvalstis. Komisija darbojas uzraudzības komitejās, kur tai ir padomdevēja loma projektu atlasē, un uzrauga projektu īstenošanu ar gada īstenošanas ziņojumu palīdzību.

Programmas līdzfinansē no ES budžeta; tas nozīmē, ka Komisija nesedz programmas izmaksas pilnībā. Dalībvalstīm ir jāatrod atbilstošs finansējums, lai segtu daļu no programmu izmaksām.

Kad programma ir pieņemta, Eiropas Savienība ir uzņēmusies juridiskas saistības uz visu periodu. Komisija no 2007. līdz 2013. gadam katru gadu līdz aprīļa beigām automātiski uzņemas saistības, pamatojoties uz programmas finanšu plānu, nevis uz programmā ietverto projektu faktisko īstenošanu. ES maksājumi nedrīkst pārsniegt ES budžetā uzņemtās saistības, bet izdevumi ir attiecināmi no perioda sākuma (t. i., pat pirms programmas pieņemšanas) līdz attiecināmības perioda beigām.

Pēc programmas apstiprināšanas Komisija izmaksā priekšfinansējumu. Šie maksājumi tiek automātiski pārskaitīti dalībvalstij un paliek tās rīcībā, līdz tiek dzēsti, slēdzot programmu.

Dažādo projektu īstenošanas laikā dalībvalstis ar sertifikācijas iestādes starpniecību iesniedz starpposma maksājumu pieprasījumus. Komisija apmaksā šos starpposma maksājumu pieprasījumus, pamatojoties uz spēkā esošo līdzfinansējuma likmi un ja nav pieņemts lēmums par atlikšanu vai atcelšanu.

Šī sistēma darbojas, kamēr Komisijas izmaksātā priekšfinansējuma un dalībvalstu par programmām iesniegto starpposma maksājumu pieprasījumu kopsumma nav sasniegusi 95 % no programmām atvēlētajiem līdzekļiem. Kad ir sasniegts šis slieksnis, dalībvalstis drīkst turpināt iesūtīt maksājumu pieprasījumus, bet tos izmanto, lai dzēstu jebkādas vēl atlikušās priekšfinansējuma summas. Par atlikumu norēķinās programmas slēgšanas laikā. Dalībvalstīm ir jāpamato attiecināmie izdevumi, lai segtu perioda sākumā saņemto priekšfinansējumu un summu, kas ieturēta līdz slēgšanai (5 % no kopējā piešķīruma).

Pēc attiecināmības perioda beigām ir paredzēts 15 mēnešus ilgs laikposms, kurā sagatavot un iesniegt Komisijai noslēguma dokumentus un pieprasīt galīgā maksājuma veikšanu. Pirms šī galīgā maksājuma veikšanas Komisija pārbauda noslēguma dokumentu paketi (t. i., noslēguma deklarāciju, galīgo īstenošanas ziņojumu un galīgo pieprasījumu). Tā kā šos dokumentus drīkst iesniegt līdz 2017. gada 31. martam, lēmums par slēgšanu tiks pieņemts (un ar to saistītie galīgie maksājumi tiks veikti) laikā no 2017. līdz 2019. gadam.

Atkarībā no šīs procedūras rezultātiem līdz slēgšanai ieturētie 5 % tiek izmantoti, lai apmaksātu atlikušos maksājumu pieprasījumus. Pretējā gadījumā Komisija slēgšanas laikā neizmaksā pilnu summu. Par summu, kura netiek izmaksāta, saistības tiks atceltas. Ja korekcijas pārsniedz 5 %, Komisija atgūs nepareizi izmaksāto summu.

N+2/N+3 noteikums

N+2/N+3 noteikums pirmoreiz tika ieviests 2000.–2006. plānošanas periodā. Šis noteikums paredz, ka saistības, kas ir uzņemtas N gadā, līdz N+2 gada 31. decembrim ir jāsedz ar priekšfinansējuma un starpposma maksājumiem tādā pašā apmērā (N+2 noteikums). Piemēram, 2012. gadā uzņemtām saistībām ir jābūt pilnībā segtām ar maksājumu pieprasījumiem līdz 2014. gada 31. decembrim. Par nesegto summu saistības tiek atceltas, kas nozīmē, ka dalībvalsts zaudē finansējumu. Taču līdz šim visā struktūrfondu pastāvēšanas laikā nav reģistrēta ievērojama apmēra atcelšana, kas saistīta ar N+2/N+3 noteikumu.

Šī noteikuma mērķis ir nodrošināt finanšu disciplīnu ES līdzekļu pārvaldībā. Tā kā saistības tiek uzņemtas automātiski, tiklīdz programma ir apstiprināta, minētais noteikums liek dalībvalstīm dinamiski īstenot projektus un novērst problēmas cikla pašās beigās. Tas ļauj arī vienmērīgāk sadalīt maksājumus, liekot dalībvalstīm maksājumu pieprasījumus iesūtīt regulāri. Tomēr, kā norādīts nākamajā nodaļā, šī noteikums mīkstināšana, īpaši saistībā ar 2008. gada finanšu krīzes sekām, ir mazinājusi tā reglamentējošo ietekmi.

Šis noteikums izraisa maksājumu pieprasījumu koncentrēšanos gada beigās — dalībvalstīm ir jāiesūta maksājumu pieprasījumi līdz 31. decembra pusnaktij, izmantojot īpašu IT sistēmu. Lai gan tiesību aktos ir noteikts, ka pieprasījumi tām ir jāiesūta regulāri visa gada laikā (13), iepriekšējā pieredze liecina, ka daudzas dalībvalstis sagaida gada pēdējās nedēļas un tad pieprasa lielas summas.

4.2.   Maksājumu pieprasījumu profils 2007.–2013. gada plānošanas periodam

Galvenie maksājumu cikla virzītājspēki

Perioda sākumā ievērojamas summas tiek izmaksātas kā priekšfinansējums, pēc tam seko vairāki gadi ar salīdzinoši neliela apmēra starpposma maksājumiem, kamēr tiek izveidotas programmu struktūras un sākas projektu īstenošana. Tā kā N+2/N+3 noteikuma ietekme parādās ne ātrāk kā plānošanas perioda trešā gada beigās, perioda sākumā nav īpašas motivācijas iesniegt pieprasījumus. Turklāt priekšfinansējums joprojām sedz lielu daļu no plānošanas perioda sākumā uzņemtajām saistībām. Aptuveni 2–3 gadus līdz plānošanas perioda beigām gada laikā iesniegto starpposma maksājumu apmērs sāk palielināties, jo programmas darbojas ar pilnu atdevi un maksājumu pieprasījumi tiek iesniegti optimālā režīmā. Kulminācija tiek sasniegta perioda beigās/nākamā plānošanas perioda sākumā, un tam seko samazinājums gandrīz līdz nullei turpmākajos gados, kad programmās ir sasniegts 95 % slieksnis. Kā norādīts iepriekš, noslēguma maksājumi tiek veiktu vienu līdz trīs gadus pēc attiecināmības perioda beigām.

Atkāpes

Trīs izmaiņas tiesību aktos, kurus piemēro 2007.–2013. gada plānošanas periodam, pastiprināja starpposma maksājumu iesniegšanas ciklisko raksturu.

| 1. | Pāreja no N+3 uz N+2. Saistībā ar DFS 2007.–2013. gadam panāktais vispārējais kompromiss paredzēja, ka jaunajām dalībvalstīm, kā arī Grieķijai un Portugālei jāievēro N+3 noteikums attiecībā uz 2007.–2010. gada saistībām un pēc tam N+2 noteikums līdz perioda beigām. Tas nozīmē, ka līdz 2013. gada beigām minētajām dalībvalstīm bija jāsedz divi saistību kopumi: 2010. gada kopums un 2011. gada kopums. Protams, dalībvalstis negaidīja līdz atcelšanas termiņam, lai īstenotu programmas un iesniegtu maksājumu pieprasījumus, tāpēc 2013. gadā maksājumu pieprasījumu apmērs nedubultojās. Tomēr šis noteikums ļoti pastiprināja maksājumu kulmināciju 2013. gadā, kuras plašākā ietekme atsaucās uz turpmākajiem gadiem, aizvien palielinot maksājumu uzkrājumu. |
| --- | --- |

1.

Pāreja no N+3 uz N+2. Saistībā ar DFS 2007.–2013. gadam panāktais vispārējais kompromiss paredzēja, ka jaunajām dalībvalstīm, kā arī Grieķijai un Portugālei jāievēro N+3 noteikums attiecībā uz 2007.–2010. gada saistībām un pēc tam N+2 noteikums līdz perioda beigām. Tas nozīmē, ka līdz 2013. gada beigām minētajām dalībvalstīm bija jāsedz divi saistību kopumi: 2010. gada kopums un 2011. gada kopums. Protams, dalībvalstis negaidīja līdz atcelšanas termiņam, lai īstenotu programmas un iesniegtu maksājumu pieprasījumus, tāpēc 2013. gadā maksājumu pieprasījumu apmērs nedubultojās. Tomēr šis noteikums ļoti pastiprināja maksājumu kulmināciju 2013. gadā, kuras plašākā ietekme atsaucās uz turpmākajiem gadiem, aizvien palielinot maksājumu uzkrājumu.

| 2. | Dalībvalstīm bija jāveic līdzekļu kontroles sistēmu atbilstības pārbaude. Atbilstības pārbaudes rezultāti bija jāapstiprina Komisijai. Starpposma maksājumu pieprasījumus varēja iesniegt, bet Komisija tos apmaksātu tikai pēc atbilstības novērtējuma apstiprināšanas. Lai gan lielāko daļu programmu pieņēma 2007. gadā, pieprasījumu iesniegšana (vai vismaz Komisijas veiktā apmaksa) aizkavējās un 2008. gadā netika veikts gandrīz neviens starpposma maksājums. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstīm bija jāveic līdzekļu kontroles sistēmu atbilstības pārbaude. Atbilstības pārbaudes rezultāti bija jāapstiprina Komisijai. Starpposma maksājumu pieprasījumus varēja iesniegt, bet Komisija tos apmaksātu tikai pēc atbilstības novērtējuma apstiprināšanas. Lai gan lielāko daļu programmu pieņēma 2007. gadā, pieprasījumu iesniegšana (vai vismaz Komisijas veiktā apmaksa) aizkavējās un 2008. gadā netika veikts gandrīz neviens starpposma maksājums.

| 3. | Reaģējot uz finanšu krīzi, dalībvalstis uzstājīgi prasīja neitralizēt 2007. gada saistību kopumu, uz kuru attiecas N+2/N+3 noteikums. Komisija tam piekrita, bet tā vietā, lai 2007. gada saistību kopumam piemērojamo atcelšanas termiņu atliktu par vienu gadu, N+2/N+3 noteikumi tika pavājināti vēl vairāk, jo Padomē tika vienbalsīgi pieņemts lēmums ar 2007. gada saistību kopumu saistītos pienākumus sadalīt sešās sestajās daļās pa visu periodu. Šis tā dēvētais Grieķijas noteikums deva iespēju iesniegt mazāk maksājumu pieprasījumu perioda sākumā, to kompensējot ar lielāku skaitu maksājumu pieprasījumu perioda beigās. |
| --- | --- |

3.

Reaģējot uz finanšu krīzi, dalībvalstis uzstājīgi prasīja neitralizēt 2007. gada saistību kopumu, uz kuru attiecas N+2/N+3 noteikums. Komisija tam piekrita, bet tā vietā, lai 2007. gada saistību kopumam piemērojamo atcelšanas termiņu atliktu par vienu gadu, N+2/N+3 noteikumi tika pavājināti vēl vairāk, jo Padomē tika vienbalsīgi pieņemts lēmums ar 2007. gada saistību kopumu saistītos pienākumus sadalīt sešās sestajās daļās pa visu periodu. Šis tā dēvētais Grieķijas noteikums deva iespēju iesniegt mazāk maksājumu pieprasījumu perioda sākumā, to kompensējot ar lielāku skaitu maksājumu pieprasījumu perioda beigās.

Turklāt, reaģējot uz krīzi, izdevumu attiecināmības periods 2000.–2006. gada programmām tika pagarināts no 2008. gada beigām uz 2009. gadu (izdarot izmaiņas Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina programmu), tādēļ dalībvalstis turpināja koncentrēties uz 2000.–2006. gada programmu īstenošanu. Tā rezultātā 2007.–2013. gada programmu īstenošana un ar to saistītā 2007.–2013. gada starpposma maksājumu pieprasījumu iesniegšana aizkavējās.

2000.–2006. gada programmu un 2007.–2013. gada programmu salīdzinājums

Tā kā 2007.–2013. plānošanas perioda ceturtā gada beigās notika pāreja no N+2 noteikuma uz N+3 noteikumu, 2000.–2006. gada plānošanas periodā tika piemērots tikai N+2 noteikums, lai gan 2004. gadā tika veikti daži pielāgojumi saistībā ar 10 dalībvalstu pievienošanos.

Turpmāk redzamajā grafikā 2001.–2007. gadā veikto starpposma maksājumu kopsumma par 2000.–2006. gadu, izteikta kā īpatsvars no kopējā finansējuma, ir salīdzināta ar 2008.–2014. gadā veikto starpposma maksājumu par 2007. –2013. gada programmām kopsummu, kas arī izteikta kā īpatsvars no kopējā finansējuma.

1. grafiks. Starpposma maksājumu kopsummas izmaiņas pa gadiem (ar viena gada nobīdi): 2000.–2006. gads (ES-15) salīdzinājumā ar 2007.–2013. gadu (% no kopējā finansējuma, atskaitot priekšfinansējumu)

Image

Kā redzams grafikā, ar 2007.–2013. gada programmām saistīto maksājumu kopsumma pastāvīgi bija zemāka par 2000.–2006. gada līmeni, tuvinoties tam tikai perioda beigās. Ar 2007.–2013. gada programmām saistīto maksājumu aizkavēšanos izraisīja iepriekš minēto faktoru kombinācija. Tas izskaidro maksājumu apropriāciju nepietiekamu izpildi un maksājumu maksimālo apjomu perioda sākumā, jo maksimālo apjomu noteikšanai kā atsauce bija izmantots ar 2000.–2006. gada programmām saistīto maksājumu kopums.

Taču, kad maksājumu pieprasījumu apmērs vēlākā posmā sāka palielināties, maksājumus ļoti ierobežoja apstiprinātās maksājumu apropriācijas un/vai maksājumu maksimālie apjomi, kā rezultātā veidojās uzkrājums.

Maksājumu uzkrājuma izmaiņas 2007.–2014. gadā

Turpmāk redzamajā grafikā (14) parādītas ar 2007.–2013. gada programmām saistīto maksājumu uzkrājuma izmaiņas 2007.–2016. gadā.

2. grafiks. 2007.–2013. gada kohēzijas politikas programmas: gada beigās neizpildītu maksājumu pieprasījumu uzkrājuma izmaiņas (miljardos EUR)

Image

Kā redzams grafikā, ar 2007.–2013. gada programmām saistīto maksājumu uzkrājums sāka palielināties 2011. gadā, kad tas sasniedza EUR 11 miljardus, un kulminēja 2014. gadā, sasniedzot EUR 24,7 miljardus. Kā norādīts turpmāk, prognozes liecina, ka 2015. gada beigās uzkrājums joprojām būs liels, pirms tas atgriezīsies normālā un ilgtspējīgā apmērā 2016. gada beigās.

4.3.   Maksājumu uzkrājuma elementi un veidi

Gada laikā Komisija saistībā ar struktūrfondiem saņem šādus maksājumu pieprasījumus:

| a) | attiecināmo maksājumu pieprasījumi, kurus gada laikā sedz ar maksājumiem; |
| --- | --- |

a)

attiecināmo maksājumu pieprasījumi, kurus gada laikā sedz ar maksājumiem;

| b) | maksājumu pieprasījumi, kurus jau sedz plānošanas perioda sākumā izmaksātais priekšfinansējums un par kuriem līdz ar to nekāds maksājums netiek veikts; |
| --- | --- |

b)

maksājumu pieprasījumi, kurus jau sedz plānošanas perioda sākumā izmaksātais priekšfinansējums un par kuriem līdz ar to nekāds maksājums netiek veikts;

| c) | maksājumu pieprasījumi, kurus var apmaksāt tikai pēc slēgšanas un kuriem būs jāgaida, līdz Komisija un līdzekļu saņēmējs vienojas par slēgšanu; |
| --- | --- |

c)

maksājumu pieprasījumi, kurus var apmaksāt tikai pēc slēgšanas un kuriem būs jāgaida, līdz Komisija un līdzekļu saņēmējs vienojas par slēgšanu;

| d) | neapmaksāti maksājumu pieprasījumi, jo tie iesūtīti gada pašās pēdējās dienās — pārāk vēlu, lai apstrāde notiktu līdz gada beigām; |
| --- | --- |

d)

neapmaksāti maksājumu pieprasījumi, jo tie iesūtīti gada pašās pēdējās dienās — pārāk vēlu, lai apstrāde notiktu līdz gada beigām;

| e) | maksājumu pieprasījumi, kuru apmaksa atsevišķu saņēmēju gadījumā ir atlikta/apturēta. Maksājumu apturēšana vai atlikšana parasti ir īstermiņa oficiāla darbība, kad Komisija aiztur maksājumu, gaidot trūkstošo informāciju vai pārvaldības un kontroles sistēmas pārbaudes rezultātus; |
| --- | --- |

e)

maksājumu pieprasījumi, kuru apmaksa atsevišķu saņēmēju gadījumā ir atlikta/apturēta. Maksājumu apturēšana vai atlikšana parasti ir īstermiņa oficiāla darbība, kad Komisija aiztur maksājumu, gaidot trūkstošo informāciju vai pārvaldības un kontroles sistēmas pārbaudes rezultātus;

| f) | maksājumu pieprasījumi, kas gada beigās nav apmaksāti, jo attiecīgajā budžeta pozīcijā ir izsmeltas visas apstiprinātās maksājumu apropriācijas. |
| --- | --- |

f)

maksājumu pieprasījumi, kas gada beigās nav apmaksāti, jo attiecīgajā budžeta pozīcijā ir izsmeltas visas apstiprinātās maksājumu apropriācijas.

Pēdējās četras kategorijas (no c) līdz f) punktam)) gada beigās tiek uzskatītas par neizpildītiem pieprasījumiem, bet maksājumu uzkrājumu veido neizpildīti maksājumu pieprasījumi, kuru pamatā ir d), e) un f) punktā minētie iemesli. Noteikts neizpildītu maksājumu pieprasījumu apmērs gada beigās tiek uzskatīts par normālu, ja tā pamatā ir d) un e) punktā minētie iemesli. “Nenormālu” maksājumu uzkrājumu veido tikai tie neizpildītie maksājumu pieprasījumi, kuru pamatā ir f) punktā minētie iemesli.

Turpmāk redzamais grafiks ilustrē maksājumu pieprasījumu plūsmu 1.b izdevumu kategorijā, sākot ar brīdi, kad dalībvalsts iesniedz pieprasījumu, kam seko apmaksājumu pieprasījumu atlase un pēc tam veidojas normāls vai “nenormāls” uzkrājums.

Image

Pieprasījumu koncentrācija gada beigās un apmaksas laiks

Decembra mēnesī ir ļoti augsta dalībvalstu iesūtīto pieprasījumu koncentrācija, kas 2011.–2014. gada laikā variēja no 27 % līdz 35 % no gada kopējā apmēra. Saistībā ar katru saņemto pieprasījumu Komisijai pirms līdzekļu izmaksas ir jāveic pārbaudes. Jo lielāks ir gada pēdējās nedēļās saņemtais pieprasījumu skaits, jo augstāks risks, ka pieprasījumi netiks apmaksāti līdz gada beigām.

Tādēļ Komisija pastāvīgi mudina dalībvalstis regulārāk iesūtīt pieprasījumus visa gada laikā.

Turpmāk redzamajā grafikā parādītas ar 2007.–2013. gada programmām saistīto maksājumu pieprasījumu iesniegšanas tendences pa mēnešiem laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam.

3.a grafiks. Kumulēto starpposma maksājumu iesniegšanas tendences pa mēnešiem 2007.–2013. gadā (% no kopējā apjoma)

Image

Iepriekš redzamais grafiks skaidri parāda, ka gada beigās regulāri ļoti krasi pieaug maksājumu pieprasījumu apmērs.

3.b grafiks. Maksājumu pieprasījumu iesniegšanas koncentrācija gada pēdējos divos mēnešos (novembrī un decembrī saņemto pieprasījumu īpatsvars) laikā no 2011. līdz 2014. gadam

Image

Grafiki parāda, ka aizvien vairāk pieprasījumu tiek iesniegts gada beigās, jo pieaug N+2 noteikuma radītais spiediens. N+3 noteikuma atcelšana 2013. gadā nozīmēja, ka visas dalībvalstis, izņemot Rumāniju, Slovākiju un Horvātiju, piemēroja N+2 noteikumu. Tas ļoti ietekmēja minētajā gadā saņemto pieprasījumu apmēru. To pieprasījumu apmērs, kuri iesniegti pārāk vēlu, lai tiktu apmaksāti tajā pašā gadā, ir atkarīgs minētajā gadā saņemtā kopējā pieprasījumu apmēra un tā sadalījuma visa gada garumā.

Atlikšanas un apturēšanas ietekme

Komisija izmanto vairākus preventīvus mehānismus, lai aizsargātu ES budžetu, pirms tā veic maksājumus dalībvalstīm gadījumos, kad pastāv aizdomas par iespējamiem trūkumiem. Šie mehānismi ir īpaši noderīgi, lai uzlabotu kontroles sistēmas dalībvalstīs un tādējādi mazinātu iespējamību, ka Komisijai būs jāveic turpmākas finanšu korekcijas.

Līdz ar to atsevišķi maksājumi pieprasījumi nav apmaksājumi uzreiz, jo Komisija ir atlikusi vai apturējusi maksājumu līdz brīdim, kad tiks veikti uzlabojumi kontroles sistēmās. Lai gan lielākā daļa šo pieprasījumu beigu beigās netiks noraidīti, maksājumu nevar veikt uzreiz.

Saskaņā ar regulu (15) Komisija var:

| — | atlikt ar 2007.–2013. gada programmām saistīta maksājuma termiņu, ilgākais, uz sešiem mēnešiem, ja ir pierādījumi, kas ļauj prezumēt būtiskus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmu darbībā attiecīgajā dalībvalstī, vai ja Komisijas dienestiem jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija par to, ka izdevumi apstiprinātā izdevumu deklarācijā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav novērsts; |
| --- | --- |

—

atlikt ar 2007.–2013. gada programmām saistīta maksājuma termiņu, ilgākais, uz sešiem mēnešiem, ja ir pierādījumi, kas ļauj prezumēt būtiskus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmu darbībā attiecīgajā dalībvalstī, vai ja Komisijas dienestiem jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija par to, ka izdevumi apstiprinātā izdevumu deklarācijā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav novērsts;

| — | apturēt visus dalībvalstij paredzētos ar 2007.–2013. gada programmām saistītos starpposma maksājumus vai daļu no tiem, ja ir pierādījumi, kas apliecina nopietnas nepilnības programmas pārvaldības un kontroles sistēmās, un dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos korektīvos pasākumus, vai ja izdevumi apstiprinātā izdevumu deklarācijā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav novērsts, vai ja dalībvalsts ir nopietni pārkāpusi savas saistības pārvaldības un kontroles jomā. Ja dalībvalsts neveic vajadzīgos pasākumus, Komisija var piemērot finanšu korekciju. |
| --- | --- |

—

apturēt visus dalībvalstij paredzētos ar 2007.–2013. gada programmām saistītos starpposma maksājumus vai daļu no tiem, ja ir pierādījumi, kas apliecina nopietnas nepilnības programmas pārvaldības un kontroles sistēmās, un dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos korektīvos pasākumus, vai ja izdevumi apstiprinātā izdevumu deklarācijā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu, kas nav novērsts, vai ja dalībvalsts ir nopietni pārkāpusi savas saistības pārvaldības un kontroles jomā. Ja dalībvalsts neveic vajadzīgos pasākumus, Komisija var piemērot finanšu korekciju.

Normālā maksājumu uzkrājuma prognozēšana

Kā izskaidrots iepriekš, normāls maksājumu uzkrājums ir pieprasījumu kopsumma, ko veido pieprasījumi, par kuriem maksājumi ir atlikti vai apturēti, un pieprasījumi, kas iesniegti pārāk vēlu, lai tos varētu apmaksāt tajā pašā gadā. Pieprasījumus, kurus iesniedz gada pēdējās desmit kalendārajās dienās, var uzskatīt par pieprasījumiem, kas iesniegti pārāk vēlu, lai tos varētu apmaksāt, jo Komisijai ir pietiekami jānodrošinās, ka tā spēs pilnībā izlietot budžetā pieejamās apropriācijas. Tomēr daži pieprasījumi, par kuriem maksājumi ir atlikti vai apturēti, veido arī daļu no pieprasījumiem, kuri iesniegti pārāk vēlu, lai tos būtu iespējams apmaksāt, un tos nevajadzētu ieskaitīt divreiz.

Līdz ar to normālais maksājumu uzkrājums palielināsies līdz ar gada laikā saņemto pieprasījumu kopējo skaitu un tā salīdzinošo koncentrēšanos gada pēdējās dienās.

Zemāk redzamais grafiks sniedz pārskatu par laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam saņemtajiem maksājumu pieprasījumiem, uzkrājumu gada beigās un pieprasījumiem, kuri iesniegti pārāk vēlu, lai tos varētu apmaksāt, vai par kuriem maksājumi ir apturēti.

4. GRAFIKS. 1.B IZDEVUMU KATEGORIJA — PIEPRASĪJUMI, MAKSĀJUMU UZKRĀJUMS, APTURĒTIE MAKSĀJUMI 2010.–2014. GADĀ

Image

Aplēses liecina, ka pēdējos trīs gados (2012–2014) normālais uzkrājums (t. i., maksājumu pieprasījumi, kas saņemti gada pēdējās desmit dienās, vai par kuriem maksājumi ir atlikti vai apturēti, pat ja pieprasījumi ir iesniegti agrāk nekā pēdējās desmit dienās) veido aptuveni pusi no kopējā uzkrājuma katra gada beigās. Otra puse bija saistīta ar apstiprināto maksājumu apropriāciju trūkumu budžetā, kas radīja lavīnas efektu (16).

Ņemot vērā to, ka 2015. un 2016. gadā tiek prognozēts pieprasījumu skaita samazinājums, tiek gaidīta atlikšanas/apturēšanas gadījumu skaita samazināšanās un 2015. gada beigās nebūs N+2 noteikuma radītā spiediena (17), tiek sagaidīta arī normālā uzkrājuma krasa samazināšanās.

4.4.   Ar 2007.–2013. gadu saistīto maksājumu (pieprasījumu) prognoze 2015. un 2016. gadam

2015. un 2016. gada aplēse, pamatojoties uz dalībvalstu prognozēm

Regulā, kura reglamentē fondus 2007.–2013. gadā (18), ir noteikts, ka dalībvalstīm ne vēlāk kā līdz N gada 30. aprīlim ir jāiesūta Komisijai prognoze par to iespējamajiem starpposma maksājumu pieprasījumiem N gadā un N+1 gadā. Pēdējos gados dalībvalstis ir vienojušās atjaunināt šo informāciju N gada septembrī, lai precīzāk novērtētu neizpildīto maksājumu pieprasījumu (uzkrājuma) aizvien lielāko apmēru un maksājumu pieprasījumu iesniegšanas ievērojamo koncentrāciju gada pēdējos mēnešos.

Tomēr jaunajā regulā, kura reglamentē fondu darbību 2014.–2020. gadā (19), ir noteikts, ka dalībvalstīm ne vēlāk kā līdz N gada 31. janvārim ir jāiesūta Komisijai prognoze par to iespējamajiem starpposma maksājumu pieprasījumiem N gadā un N+1 gadā (to atjauninot 31. jūlijā). Pēc Komisijas pieprasījuma, kas apstiprināts 2014. gada decembrī, dalībvalstis šo jauno termiņu attiecībā uz savām 2007.–2013. gada programmām 2015. gadā ir piemērojušas brīvprātīgi. Saskaņā ar datiem, kurus Komisijas saņēmusi līdz 2015. gada 3. martam, patlaban dalībvalstis 2015. gadā plāno iesniegt maksājumu pieprasījumus aptuveni EUR 48 miljardu apmērā (gan apmaksājamus, gan neapmaksājamus) un 2016. gadā — aptuveni EUR 18 miljardu apmērā (20).

Kā izskaidrots iepriekš, ne par visiem maksājumu pieprasījumiem uzreiz tiks veikti maksājumi, jo ir jāņem vērā 95 % maksimālais apjoms, kas maksājumiem noteikts Regulas (EK) Nr. 1083/2006 79. pantā (21). Tā kā aizvien vairāk programmu sasniedz 95 % slieksni, šī korekcija 2015. gadā un turpmākajos gados iegūs aizvien lielāku nozīmi. Līdz ar to gaidāmo maksājumu pieprasījumu faktiskie apmēri ir mazāki par dalībvalstu prognozēs norādītajiem, jo pieprasījumi, kuri pārsniedz 95 % slieksni, tiek ņemti vērā tikai slēgšanas brīdī. Pamatojoties uz šīm prognozēm, kurās ņemts vērā ierobežojums, Komisija lēš, ka apmaksājamu maksājumu pieprasījumu kopējais apmērs 2015. gadā būs aptuveni EUR 35 miljardi. Patlaban tiek lēsts, ka šis apmērs 2016. gadā būs aptuveni EUR 3 miljardi. 2016. gadā maksājamā summa tiks precizēta (un varētu kļūt nedaudz lielāka), kad dalībvalstis būs iesniegušas trūkstošo informāciju vai pārskatījušas iesniegtos datus par atsevišķām darbības programmām.

2. pielikumā ir sniegta sīkāka informācija par dalībvalstu prognozēm attiecībā uz maksājumu pieprasījumiem, kas saistīti ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmām un tiks iesniegti 2015. un 2016. gadā.

Komisijas aplēse, pamatojoties uz izpildi

2014. gada beigās kopējā summa, kas izmaksāta kā priekšfinansējums vai starpposma maksājumi, bija EUR 266,1 miljards. Kopējais finansējums, kas paredzēts 2007.–20013. gada kohēzijas politikas programmām, ir EUR 347,3 miljardi. Ņemot vērā līdz šim veikto saistību atcelšanu un atcelšanas risku (atcelšana vēl nav apstiprināta), kas saistīts ar N+2/N+3 noteikuma piemērošanu 2014. gada beigās (kopējā maksimālā summa aptuveni EUR 0,9 miljardi kopš perioda sākuma), maksimālā summa, kas joprojām būs jāapmaksā, ir aptuveni EUR 80,3 miljardi. Tomēr 5 % no katrai programmai atvēlētās summas ir jāizmaksā tikai slēgšanas brīdī (EUR 17,3 miljardi).

Tādējādi to starpposma maksājumu pieprasījumu gaidāmais apmērs, kuri būs jāapmaksā 2015. gadā vai turpmākajos gados, ir aptuveni EUR 63 miljardi jeb 18 % no kopējā finansējuma, kas ietver uzkrājumu 2014. gada beigās (EUR 24,7 miljardi). To jauno maksājumu pieprasījumu maksimālais apmērs, kuri tiks saņemti 2015. gadā vai turpmākajos gados līdz slēgšanai un būs jāapmaksā, ir EUR 38,3 miljardi. Ja 2015. gadā tiks saņemti maksājumu pieprasījumi par summu, kas nepārsniedz EUR 35 miljardus, atlikusī daļa, kas nepārsniedz EUR 3,5 miljardus, tiks saņemta 2016. gadā.

Prognoze par uzkrājumu 2015. gada beigās, pamatojoties uz koriģētām dalībvalstu prognozēm

Kopējais 2015. gada budžetā apstiprināto maksājumu apropriāciju apmērs ir EUR 39,5 miljardi. No šīs summas tiks segts gan uzkrājums, kas veidojies pirms 2015. gada (EUR 24,7 miljardi), gan jaunie pieprasījumi (tiek lēsti EUR 35 miljardu apmērā). Līdz ar to tiek prognozēts, ka uzkrājums 2015. gada beigās būs EUR 20 miljardi, no kuriem vismaz puse vai aptuveni EUR 10 miljardi saglabāsies kā “nenormāls” uzkrājums.

| Miljardos EUR |
| --- |
| Uzkrājums 2014. gada beigās (pielāgots) | Dalībvalstu prognozes par 2015. gada pieprasījumiem, koriģētas, piemērojot 95 % slieksni | 2015. gada budžetā apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Prognozētais uzkrājums 2015. gada beigās |
| 24,7 | ~35 | 39,5 | ~20 |

Miljardos EUR

Uzkrājums 2014. gada beigās (pielāgots)

Dalībvalstu prognozes par 2015. gada pieprasījumiem, koriģētas, piemērojot 95 % slieksni

2015. gada budžetā apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Prognozētais uzkrājums 2015. gada beigās

24,7

~35

39,5

~20

4.5.   2016. gadā gaidāmie maksājumu pieprasījumi

Kā norādīts iepriekš, 2015. gada beigās ir gaidāms uzkrājums aptuveni EUR 20 miljardu apmērā, ja dalībvalstu prognozes izrādīsies precīzas. Turklāt līdz programmu slēgšanai joprojām ir gaidāmi apmaksājami maksājumu pieprasījumi līdz pat EUR 3,5 miljardu apmērā. Ņemot vērā šo salīdzinoši nelielo maksājumu pieprasījumu apmēru un to, ka nebūs N+2 noteikuma radītā spiediena, ir pamats domāt, ka liela daļa šo maksājumu pieprasījumu tiks iesniegta pārāk vēlu, lai to varētu apmaksāt 2016. gadā.

Komisija precizēs savu pieprasījumu 2016. gada budžeta projektā, ņemot vērā normālo uzkrājumu 2016. gada beigās. Šis normālais uzkrājums, kas ietver ļoti vēlu iesniegtus pieprasījumus un atlikušos pieprasījumus, par kuriem maksājumi ir atlikti vai apturēti, tomēr būs ļoti neliels salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, jo 2016. gadā iesūtīto jauno pieprasījumu apmērs arī ir ļoti neliels un Komisija sagaida, ka dalībvalstis novērsīs trūkumus un iesūtīs “tīrus” pieprasījumus. Tas varētu būt aptuveni EUR 2 miljardi. Tādēļ šis 2016. gada beigās konstatētais “normālais” uzkrājums būs jāsedz no 2017. gada budžeta. Līdz ar to 2016. gada budžetā iekļaujamā summa ir aptuveni EUR 21,5 miljardi.

4.6.   Maksājumu pieprasījumu un uzkrājuma aprēķināšanā izmantotās informācijas kopsavilkums

Turpmāk redzamajā tabulā ir apkopota informācija par programmu finansējumu, 2015. gada budžetā pieejamo apropriāciju paredzamo izlietojumu un 2016. gadā gaidāmo maksājumu pieprasījumu maksimālo apmēru.

Neizpildītie starpposma maksājumi 2015.–2017. gadā (miljardos EUR)

| Programmu finansējums | (1) | 347,3 |
| --- | --- | --- |
| — | tostarp priekšfinansējums un starpposma maksājumi līdz 2014. gada beigām |

Programmu finansējums

(1)

347,3

—

tostarp priekšfinansējums un starpposma maksājumi līdz 2014. gada beigām

(2)

266,1

| — | tostarp līdz slēgšanai ieturētais finansējums (5 %) un atceltās saistības |
| --- | --- |

—

tostarp līdz slēgšanai ieturētais finansējums (5 %) un atceltās saistības

(3)

18,2

Apmaksājamu starpposma maksājumu maksimālais apmērs (2015.–2017. gads)

(4)=(1)-(2)-(3)

~63,0

| — | tostarp uzkrājums 2014. gada beigās (neizpildītie maksājumu pieprasījumi) |
| --- | --- |

—

tostarp uzkrājums 2014. gada beigās (neizpildītie maksājumu pieprasījumi)

(5)

24,7

| — | tostarp 2015.–2017. gadā apmaksājamu starpposma maksājumu maksimālais apmērs |
| --- | --- |

—

tostarp 2015.–2017. gadā apmaksājamu starpposma maksājumu maksimālais apmērs

(6)=(4)-(5)

38,3

2015. finanšu gads, miljardos EUR

| 2015. gada budžetā pieejamās apropriācijas | (1) | 39,5 |
| --- | --- | --- |
| — | tostarp uzkrājums 2014. gada beigās |

2015. gada budžetā pieejamās apropriācijas

(1)

39,5

—

tostarp uzkrājums 2014. gada beigās

(2)

24,7

| — | tostarp 2015. gada prognozes, koriģētas, piemērojot 95 % slieksni |
| --- | --- |

—

tostarp 2015. gada prognozes, koriģētas, piemērojot 95 % slieksni

(3)

~35

2015. gada beigās gaidāmais maksājumu uzkrājums

(4)=(1)-(2)-(3)

~20

2016. finanšu gads, miljardos EUR

| 2015. gada beigās gaidāmais maksājumu uzkrājums | (1) | ~20 |
| --- | --- | --- |
| 2016. gadā līdz slēgšanai gaidāmo atlikušo maksājumu pieprasījumu maksimālais apmērs | (2) | ~3,5 |
| Maksimālais no 2016. gada budžeta sedzamo maksājumu pieprasījumu apmērs | (3)=(1)+(2) | ~23,5 |

2015. gada beigās gaidāmais maksājumu uzkrājums

(1)

~20

2016. gadā līdz slēgšanai gaidāmo atlikušo maksājumu pieprasījumu maksimālais apmērs

(2)

~3,5

Maksimālais no 2016. gada budžeta sedzamo maksājumu pieprasījumu apmērs

(3)=(1)+(2)

~23,5

4.7.   Maksājumi slēgšanas brīdī

Struktūrfondu programmu slēgšanai ir tikai tai raksturīga maksājumu dinamika. Katra dalībvalsts ne vēlāk kā līdz 2017. gada 31. martam iesūta ar katras programmas slēgšanu saistītos dokumentus. Komisija informē dalībvalsti par savu atzinumu par noslēguma deklarācijas saturu piecu mēnešu laikā pēc tās saņemšanas dienas, ja sākotnējā noslēguma dokumentā (22) ir bijusi iekļauta visa nepieciešamā informācija. Visbiežāk noslēguma maksājumi tiks veikti tikai pēc 2016. gada. Līdz slēgšanai ieturētā finansējuma (5 % no kopējā piešķīruma) kopējais apmērs ir EUR 17,3 miljardi, bet maksājumu apmēru ietekmēs programmas īstenošanas kvalitāte visa perioda garumā. Kohēzijas politikas jomā iespējamā saistību atcelšana slēgšanas brīdī var mazināt vajadzību pēc maksājumiem.

Kā indikācija var kalpot tas, ka saistībā ar 2000.–2006. gada plānošanas periodu slēgšanas brīdī atcelto saistību īpatsvars bija 2,6 % no Eiropas Sociālā fonda (ESF) kopējā finansējuma un 0,9 % no Eiropas reģionālās attīstības fonda (ERAF) kopējā finansējuma. Tomēr ESF joprojām ir saglabājušās RAL aptuveni EUR 0,5 miljardu apmērā, kas saistītas ar problemātiskiem gadījumiem, kuros konstatēti pārkāpumi, tādēļ Komisija lēš, ka galīgais slēgšanas brīdī atcelto saistību īpatsvars šim fondam būs aptuveni 3 %. Komisija neizslēdz, ka saistību atcelšana slēgšanas brīdī varētu notikt lielākā apmērā nekā iepriekšējā periodā, tādēļ iepriekš minētā aplēse būtu jāuzskata par piesardzīgu norādi.

Ar slēgšanu saistītie pieprasījumi netiek ņemti vērā, analizējot uzkrājuma “normālās” daļas mazināšanos, jo to lielākā daļa tiks apmaksāta 2017.–2019. gadā vai turpmākajos gados un jebkurā gadījumā ne visiem šiem pieprasījumi sekos maksājumi, jo pirms galīgā maksājuma veikšanas tiks dzēstas nepamatoti izmaksātas summas.

5.   PĀRĒJĀS IZDEVUMU KATEGORIJAS: 2007.–2013. GADA PROGRAMMU PERSPEKTĪVAS

5.1.   Pārskats

Pēc tam, kad 4. sadaļā tika detalizēti analizēta situācija tieši kohēzijas politikas jomā (1.b izdevumu kategorija), šajā sadaļā tiek izskatīta situācija pārējās izdevumu kategorijās un īsumā to var izklāstīt šādi:

| — | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (2. izdevumu kategorija) paredzētās apropriācijas ir nediferencētas, tāpēc maksājumus un saistības iekļauj budžetā vienā un tajā pašā apmērā. Līdz ar to neveidojas uzkrājums gada beigās; |
| --- | --- |

—

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (2. izdevumu kategorija) paredzētās apropriācijas ir nediferencētas, tāpēc maksājumus un saistības iekļauj budžetā vienā un tajā pašā apmērā. Līdz ar to neveidojas uzkrājums gada beigās;

| — | lauku attīstības, Eiropas Zivsaimniecības fonda (2. izdevumu kategorija) un patvēruma, migrācijas un drošības fondu (3. izdevumu kategorija) pārvaldība tiek dalīta ar dalībvalstīm, līdzīgi kā tas ir kohēzijas politikas gadījumā. Lauku attīstības jomā uzkrājuma līdz šim nav bijis, bet to nevar teikt par pārējiem fondiem; |
| --- | --- |

—

lauku attīstības, Eiropas Zivsaimniecības fonda (2. izdevumu kategorija) un patvēruma, migrācijas un drošības fondu (3. izdevumu kategorija) pārvaldība tiek dalīta ar dalībvalstīm, līdzīgi kā tas ir kohēzijas politikas gadījumā. Lauku attīstības jomā uzkrājuma līdz šim nav bijis, bet to nevar teikt par pārējiem fondiem;

| — | lielāko daļu pārējo programmu (1.a un 4. izdevumu kategorija) pārvalda Komisija. Ņemot vērā maksājumu trūkumu, daudzām no šīm programmām ir piemēroti ietekmes mazināšanas pasākumi, kurus Komisija ieviesa 2014. gadā (un dažos gadījumos jau 2013. gadā), sākot ar priekšfinansējuma samazināšanu (pienācīgi ņemot vērā īstenošanas partneru, līdzekļu saņēmēju un labumguvēju veidu un finansiālo noturību) un līdz pat noslēguma maksājumu vai budžeta atbalsta maksājumu atlikšanai, kā arī neuzņemoties jaunas saistības un atliekot līgumu slēgšanu uz vēlāku laiku. Taču lielākā daļa šo ietekmes mazināšanas pasākumu tikai aizkavē līdzekļu izmaksu un saistības, vienalga, ir jāpilda. |
| --- | --- |

—

lielāko daļu pārējo programmu (1.a un 4. izdevumu kategorija) pārvalda Komisija. Ņemot vērā maksājumu trūkumu, daudzām no šīm programmām ir piemēroti ietekmes mazināšanas pasākumi, kurus Komisija ieviesa 2014. gadā (un dažos gadījumos jau 2013. gadā), sākot ar priekšfinansējuma samazināšanu (pienācīgi ņemot vērā īstenošanas partneru, līdzekļu saņēmēju un labumguvēju veidu un finansiālo noturību) un līdz pat noslēguma maksājumu vai budžeta atbalsta maksājumu atlikšanai, kā arī neuzņemoties jaunas saistības un atliekot līgumu slēgšanu uz vēlāku laiku. Taču lielākā daļa šo ietekmes mazināšanas pasākumu tikai aizkavē līdzekļu izmaksu un saistības, vienalga, ir jāpilda.

Zemāk redzamajā tabulā sniegts pārskats par uzkrājuma veidošanos 1.a un 4. izdevumu kategorijā. Attiecībā uz 4. izdevumu kategoriju ir skaidri saskatāma uzkrājuma tendence palielināties, 2014. gadā sasniedzot pēdējos gados augstāko līmeni, savukārt 1.a izdevumu kategorijā uzkrājuma veidošanās ir mazāk paredzama.)

Uzkrājums gada beigās
  (miljonos EUR

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.a izd. kat. | 1 679 | 507 | 291 | 628 | 604 | 567 | 551 | 541 |
| 4. izd. kat. | 172 | 178 | 284 | 226 | 387 | 367 | 389 | 630 |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

1.a izd. kat.

1 679

507

291

628

604

567

551

541

4. izd. kat.

172

178

284

226

387

367

389

630

5.2.   Dalītas pārvaldības programmas 2. un 3. izdevumu kategorijā

5.2.1.   2. izdevumu kategorija

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

Saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) maksājumu uzkrājuma nav, jo fondu veido nediferencētas apropriācijas.

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

Lauku attīstības jomā līdz šim maksājumu uzkrājuma nav bijis — Komisija vienmēr ir spējusi savlaicīgi apmaksāt visus maksājumu pieprasījumus. Ņemot vērā lauku attīstības programmas lielumu un 95 % noteikumu, kas arī uz to attiecas, to ar 2007.–2013. gadu saistīto starpposma maksājumu maksimālais apmērs, kurus var nākties samaksāt līdz slēgšanai, ir aptuveni EUR 8,7 miljardi. 2007.–2013. gada programmām 2015. gada budžetā ir apstiprinātas maksājumu apropriācijas EUR 5,9 miljardu apmērā. Atlikušie EUR 2,8 miljardi būs jāsamaksā 2016. gadā pēc tam, kad dalībvalstis būs iesniegušas pēdējo ceturkšņa deklarāciju, kas jāizdara 2016. gada janvārī.

Kopējā summa, kas tiek rezervēta līdz slēgšanai, ir aptuveni EUR 4,8 miljardi. Faktiskā izmaksājamā summa būs atkarīga no saistību atcelšanas. Kā piemēru var minēt, ka, rēķinoties ar saistību atcelšanu 1,5 % apmērā, kā tas bija 2000.–2006. gada programmu slēgšanas periodā, tiks atceltas saistības aptuveni EUR 1,5 miljardu vērtībā. Sagaidāms, ka noslēguma maksājumi tiks veikti laikā no 2016. līdz 2019. gadam.

Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF)

EZF pārvaldība līdzinās kohēzijas politikas (1.b izdevumu kategorija) pārvaldībai. Tomēr, tā kā uz to neattiecas N+3 noteikums, EZF nesaskārās ar īpašo problēmu, ko radīja pāreja no N+3 noteikuma piemērošanas 2010. gada saistību kopumam uz N+2 noteikuma piemērošanu 2011. gada saistību kopumam. Turklāt uz to neattiecās arī “Grieķijas noteikums”, lai gan programmu uzsākšana arī tika nedaudz aizkavēta ar pārvaldības un kontroles sistēmām saistītu pienākumu dēļ. Tomēr pēdējos gados EZF maksājumu uzkrājums ir bijis ļoti nozīmīgs. 2014. gada sākumā uzkrājums bija tikpat liels kā 2007.–2013. gada programmām apstiprinātās maksājumu apropriācijas.

Kas attiecas uz maksājumu pieprasījumu iesniegšanu gada laikā, laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam divas trešdaļas gada maksājumu pieprasījumu tika iesniegtas novembra un decembra mēnesī. Zemāk redzamajā grafikā parādīts EZF ar 2007.–2013. gada programmām saistīto maksājumu uzkrājums 2011.–2014. gadā kopā ar sākotnējām maksājumu apropriācijām nākamajam gadam.

Image

Galvenais iemesls, kas noteica EZF maksājumu uzkrājuma samazināšanos 2014. gada beigās, bija visu pieejamo maksājumu apropriāciju pārcelšana budžeta nodaļas ietvaros (tostarp visu maksājumu apropriāciju, kas paredzētas EJZF dalītajai pārvaldībai — jauna juridiskā pamata pieņemšanas aizkavēšanās dēļ) un papildu apropriācijas, kas tika saņemtas ar budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projektu (tas tika pieņemts kā budžeta grozījums Nr. 2/2014) un ar pārvietojumu gada beigās.

Tā kā 2015. gada budžetā ir apstiprināts lielāks maksājumu apropriāciju apmērs, tam vajadzētu ļaut samazināt uzkrājumu līdz “normālam” līmenim aptuveni EUR 0,1 miljarda apmērā.

5.2.2.   3. izdevumu kategorija

Patvēruma, migrācijas, robežu un drošības politika

Kopējo patvēruma un imigrācijas politiku 2007.–2013. gadā galvenokārt īstenoja ar vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” palīdzību. Šo vispārīgo programmu veidoja četri instrumenti: Ārējo robežu fonds, Eiropas Atgriešanās fonds, Eiropas Bēgļu fonds un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds.

Turpmāk redzamajā grafikā parādīts ar patvēruma, migrācijas, robežu un drošības jomu saistīto neizpildīto maksājumu pieprasījumu aizvien lielākais apmērs gada beigās.

Image

RAL ir palielinājušās no EUR 150 miljoniem 2007. gada sākumā līdz EUR 2,6 miljardiem 2014. gadā, neraugoties uz laikposmā no 2007. līdz 2014. gadam veikto saistību atcelšanu EUR 300 miljonu apmērā. Aptuveni EUR 1,9 miljardi vēl ir jāsamaksā par 2007.–2013. gada programmām. 2015. gada budžetā programmām apstiprinātās maksājumu apropriācijas nedaudz pārsniedz EUR 600 miljonus un ietver arī apropriācijas jaunajām 2014.–2020. gada programmām paredzēto sākotnējo un ikgadējo priekšfinansējuma maksājumu veikšanai.

Ņemot vērā summu, kas tiks izmaksāta slēgšanas brīdī (tiek lēsts, ka tā būs aptuveni EUR 1 miljards), un to, ka 2013. un 2014. gadā maksājumu apropriāciju trūkuma dēļ nebija iespējams veikt otros priekšfinansējuma maksājumus, tiek lēsts, ka maksājumiem būs nepieciešami aptuveni EUR 235 miljoni, lai 2016. gada beigās samazinātu ar 2007.–2013. gada programmām saistīto uzkrājumu līdz “normālam” apmēram.

5.3.   Tiešas pārvaldības programmas 1.a un 4. izdevumu kategorijā

5.3.1.   1.a izdevumu kategorija

Šajā sadaļā ir sniegts pārskats par maksājumu stāvokli 1.a un 4. uzdevumu kategorijas programmām 2014. gada beigās.

Neizpildīti maksājumu pieprasījumi gada beigās

Turpmāk redzamajā grafikā parādītas gada beigās neizpildīto maksājumu pieprasījumu apmēra izmaiņas nozīmīgākajām 1.a izdevumu kategorijas programmām.

Image

Neizpildīto maksājumu pieprasījumu augsto līmeni 2007. gada beigās galvenokārt izraisīja Sestās pētniecības pamatprogrammas projektu cikls un īpaši augstais neizpildīto saistību apmērs tajā laikā. Turklāt pētniecības līgumos bija noteikts, ka izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumus nedrīkst segt, kamēr nav iesniegti revīzijas apliecinājumi.

Ietekmes mazināšanas pasākumi, kurus Komisija veica 2014. gadā (sk. iepriekš 2.2. sadaļu), lai risinātu maksājumu apropriāciju trūkumu, novērsa neizpildītu maksājumu pieprasījumu apmēra palielināšanos 2014. gada beigās. Šie pasākumi ietvēra priekšfinansējuma apmēra samazināšanu un jaunu līgumu/dotāciju nolīgumu parakstīšanas atlikšanu, tādējādi daļu maksājumu pārceļot uz nākamo gadu. Kaut arī šie pasākumi ļāva ierobežot neizpildīto maksājumu pieprasījumu apmēru, to blakusefekts bija 2014.–2020. gada programmu īstenošanas palēnināšanās. Dažos gadījumos bija jāveic drastiskāki pasākumi, piemēram, prioritējot maksājumus, kas paredzēti neaizsargātākiem saņēmējiem.

Neizpildīto saistību (RAL) apmēra izmaiņas

Lielākoties stabilais ar 1.a izdevumu kategorijas programmām saistīto neizpildīto maksājumu pieprasījumu apmērs gada beigās krasi kontrastē ar neizpildīto saistību (RAL) apmēra nepārprotamo tendenci palielināties, kā parādīts zemāk redzamajā grafikā.

Image

RAL apmērs 1.a izdevumu kategorijā aizvien palielinās lielā mērā tāpēc, ka palielinās starpība starp pētniecībai paredzētajām saistību un maksājumu apropriācijām, lai gan pētniecības programma rada vislielākos izdevumus šajā izdevumu kategorijā. Tas ir atspoguļots zemāk redzamajā grafikā, kurā parādīta maksājumu un saistību attiecības pakāpeniska samazināšanās.

Image

Lai ilustrētu to, kā 1.a izdevumu kategorijā tiek īstenoti projekti, turpmāk ir aprakstīts pētniecības programmu projekta cikls.

Projekta cikls pētniecības jomā

Pētniecības programmas tiek īstenotas, izmantojot daudzgadu darba programmas, kuras ietver uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, publiskos iepirkumus, pētījumus, ekspertu grupas, dalību starptautiskās organizācijās, semināros un darbsemināros, novērtēšanu un uzraudzību. Aptuveni 90 % pētniecības programmu ir saistīti ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, bet pārējie 10 % — ar citām darbībām.

N gada darba programmu pieņem Komisija N-1 gada vidū. Sākot ar N-1 gada otro pusi, tiek izsludināti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Vairumā gadījumu priekšlikumu iesniegšana parasti notiek trīs mēnešu laikā pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas. Vispārēju saistību uzņemšanās notiek pēc darba programmas pieņemšanas N gadā un ne vēlāk kā līdz līgumslēgšanas sarunu sākumam (parasti uzaicinājuma beigu termiņa laikā). Priekšlikumu novērtēšanai (trīs mēneši) un atlasei (viens līdz divi mēneši) seko līgumslēgšanas sarunas (no viena līdz sešiem mēnešiem) un līguma parakstīšana (līdz pat vairākiem mēnešiem). Komisijas/izpildaģentūras rīcībā no uzaicinājuma beigu termiņa līdz dotācijas nolīguma parakstīšanai ir astoņi mēneši (to dēvē par dotāciju piešķiršanas laiku (time to grant)), no kuriem pieci mēneši paredzēti pieteikuma iesniedzēju informēšanai par zinātnisko novērtējumu rezultātiem, bet trīs mēneši — dotācijas nolīguma sagatavošanai. Kad ir notikusi konkrēto saistību uzņemšanās un ir parakstīts līgums, priekšfinansējums būtu jāizmaksā 30 dienu laikā no nolīguma parakstīšanas vai 10 dienas pirms darbības uzsākšanas datuma (izvēloties vēlāko no šiem datumiem). Ņemot vērā Pētniecības ģenerāldirektorātu 2014. gadā veiktos strukturālos pasākumus, daudzos gadījumos N gada saistību priekšfinansējums tagad tiek izmaksāts N+1 gadā, nevis N gadā. Starpposma maksājumu pamatā ir finanšu pārskati, un tie ir saistīti ar periodiski sniegtiem ziņojumiem, parasti reizi 18 mēnešos. Galīgais maksājums 10 % apmērā tiek veikts pēc noslēguma ziņojuma saņemšanas.

Par visām citām programmā paredzētajām darbībām provizorisku saistību uzņemšanās notiek N gadā un avansa maksājumi tiek izmaksāti tajā pašā gadā. Pārējā summa tiek izmaksāta N+1 gadā.

Maksājumu trūkums pētniecības jomā — faktiskās sekas

Lai tiktu galā ar pētniecības programmām paredzēto maksājumu apropriāciju trūkumu, 2014. gadā kopumā EUR 236,5 miljoni tika pārvietoti no “Apvārsnis 2020” 2014.–2020. gada pozīcijām nolūkā palielināt apropriācijas šo pašu programmu 2007.–2013. gada perioda pabeigšanas pozīcijām, tādējādi aizkavējot priekšfinansējuma izmaksu par “Apvārsnis 2020” 2014. un 2015. gadā izsludinātajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Iepriekšējos gados tā netika darīts, un tas izraisīja jaunu programmu īstenošanas aizkavēšanos.

Pētniecība prasa laiku, un līgumu parakstīšanas un finansējuma izmaksas atlikšana ir pretrunā mērķim pastiprināt centienus pētniecības jomā, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmi. Tiek sagaidīts, ka programmai “Apvārsnis 2020” 2015. gada budžetā apstiprinātais maksājumu apropriāciju palielinājums ļaus šajā svarīgajā programmā daļēji atgūt nokavēto.

Erasmus+

Erasmus+ ir labs tādas gada programmas piemērs, kurai paredzēto maksājumu apmērs daudz neatšķiras no saistību apmēra, jo dzīves cikls lielākajai daļai darbību ir saistīts ar mācību gadu.

Maksājumu trūkuma dēļ maksājumu apropriāciju palielinājums 2014. gadā neatbilda saistību apropriāciju palielinājumam, kas 2014.–2020. gadā vēl turpinās pieaugt. Šo maksājumu trūkumu 2014. gadā var izteikt arī kā maksājumu un saistību attiecību, kas attēlota zemāk redzamajā grafikā.

Image

Tā rezultātā 2014. gadā nebija iespējams izmaksāt daļu no otrā priekšfinansējuma maksājuma valstu aģentūrām, kuru uzdevums ir finansēt pasākumus mobilitātes jomā. Situācijai vajadzētu nedaudz uzlaboties, tomēr tiek prognozēts, ka Erasmus+ arī 2015. gadā saskarsies ar līdzīgām grūtībām.

Transports un enerģētika

Zemāk redzamajā grafikā ir attēlota aizvien lielākā starpība starp saistībām un maksājumiem transporta un enerģētikas politikas jomās.

Image

Ar 2015. gada budžetā apstiprinātajām maksājumu apropriācijām pietiks, lai segtu pirmo priekšfinansējuma maksājumu 2014.–2020. gada projektiem un daļēji likvidētu 2007.–2013. gada RAL, kas tiek lēstas vairāk nekā EUR 2 miljardu apmērā.

Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns (EEAP)

Ja salīdzina ar saistību augsto līmeni 2009. un 2010. gadā, maksājumu izpilde šajā programmā sākās lēni, jo EEAP projektus lielākoties veido liela mēroga infrastruktūras projekti.

Image

Maksājumu apropriāciju īpaši trūka 2014. gadā, kad to apmērs nebija pietiekams, lai segtu gada laikā saņemtos maksājumu pieprasījumus arī pēc tam, kad ar novēlošanos bija pieņemts budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projekts, ar kuru tika nodrošinātas papildu apropriācijas. RAL 2014. gada beigās joprojām bija EUR 2 miljardi — puse no summas, par kuru sākotnēji uzņemtas saistības EEAP vajadzībām. 2015. gadā apstiprināto maksājumu apropriāciju apmērs ir EUR 407 miljoni, un tiek sagaidīts, ka ar to būs iespējams segt šī gada vajadzības.

5.3.2.   4. izdevumu kategorija

Turpmāk redzamajā grafikā ir attēlots neizpildīto saistību (RAL) apmērs 4. izdevumu kategorijas programmām kopš 2007. gada.

Image

4. izdevumu kategorija ietver īstermiņa instrumentus reaģēšanai uz krīzēm, ilgāka termiņa instrumentus, uz kuriem attiecas daudzgadu plānošana, un ad hoc instrumentus, piemēram, makrofinansiālo palīdzību aizdevumu un dotāciju veidā. Trīs lielie instrumenti (Pirmspievienošanās palīdzības instruments II, Eiropas kaimiņattiecību instruments un Attīstības sadarbības instruments), kuros tiek izmantota daudzgadu plānošana, rada 73 % izdevumu šajā izdevumu kategorijā. Dzīves cikla ilgums no šīm programmām finansētajam atbalstam trešām valstīm parasti ir 6–8 gadi. Savukārt reaģēšanai uz krīzēm paredzēto instrumentu (humānā palīdzība, Stabilitātes un miera veicināšanas instruments, kopējā ārpolitika un drošības politika) un makrofinansiālās palīdzības instrumenta maksājumu cikli ir daudz īsāki, proti, 12–18 mēneši.

Kopš 2013. gada lielākā daļa 4. izdevumu kategorijas instrumenti saskaras ar ievērojamu maksājumu apropriāciju trūkumu, kas pirmkārt ietekmē humānos un ar krīzi saistītos instrumentus, kuru īstenošanas cikli paredz ātru līdzekļu izmaksu, un pēc tam tādus instrumentus kā Attīstības sadarbības instruments un Eiropas kaimiņattiecību instruments, kuru maksājumi lielākoties ir saistīti ar spēkā esošajiem līgumiem un saistībām. Stāvoklis pasliktinājās 2014. gadā, jo salīdzinājumā ar 2013. gadu tika vispārēji samazinātas pieejamās maksājumu apropriācijas. Apropriāciju palielinājums atsevišķām programmām ar budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projektu (un citām darbībām, piemēram, pārvietojumiem) (23) nāca ļoti vēlu un nebija pietiekams, lai segtu neizpildīto maksājumu uzkrājumu.

Ieviestie pasākumi (sk. iepriekš 2.2. sadaļu) tikai daļēji spēja mazināt maksājumu trūkuma sekas, attālinot līdzekļu izmaksas termiņu, bet iepriekš uzņemtās saistības joprojām bija jāpilda.

Neizpildīti maksājumu pieprasījumi gada beigās

Kopumā neizpildītu maksājumu pieprasījumu apmērs 4. izdevumu kategorijā 2014. gada beigās ievērojami palielinājās. To lielākoties noteica krasais pieprasījumu pieaugums un attiecīgu maksājumu apropriāciju trūkums — tā tas bija, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un Attīstības sadarbības instrumenta gadījumā, kas attēlots zemāk redzamajā grafikā.

Image

No otras puses, 2013. un 2014. gada budžetā apstiprinātais maksājumu apropriāciju palielinājums ļāva mazināt neizpildītu maksājumu pieprasījumu apmēru humānās palīdzības jomā (24).

Image

Kā norādīts iepriekš, RAL 4. izdevumu kategorijā un jo īpaši trīs lielo ilgtermiņa instrumentu gadījumā pēdējos piecos gados ir pastāvīgi palielinājušās atbilstoši iepriekšējās DFS saistību apmēriem. Piemēram, programmas, par kurām sākotnējā saistību uzņemšanās notikusi 2010. gadā, tika oficiāli saskaņotas ar trešo valsti kā saņēmējvalsti 2011. gadā un līgumi tika slēgti līdz pat 2014. gadam. No tā izriet, ka daudzās no šīm lielajām programmām, par kurām saistību uzņemšanās notika laikā, kad saistību apmērs strauji palielinājās, tagad ir jāveic maksājumi. Tiek sagaidīts, ka 2015. gada budžetā apstiprinātais maksājumu apropriāciju apmērs samazinās starpību starp saistībām un maksājumiem, kam vajadzētu palīdzēt stabilizēt situāciju, taču situācija joprojām būs saspringta un sagaidāms, ka gan saistību un maksājumu apmēra starpība, gan RAL daudziem instrumentiem, tādiem kā Attīstības sadarbības instruments, turpinās palielināties.

6.   2014.–2020. GADA PROGRAMMU PERSPEKTĪVAS

2016. gada budžetā būs jāiekļauj pietiekami daudz maksājumu apropriāciju ne tikai tādēļ, lai pakāpeniski likvidētu neizpildīto maksājumu pieprasījumu “nenormālo” uzkrājumu, ko izraisa par 2007.–2013. gada programmām uzņemtās saistības, bet arī tādēļ, lai īstenotu 1.a un 4. izdevumu kategorijas 2014.–2020. gada programmas, kuru īstenošanu ir aizkavējis maksājumu trūkums. 2016. gada budžetā ir jāiekļauj arī maksājumu apropriācijas, kas vajadzīgas citiem fondiem, piemēram, lauku attīstībai (2. izdevumu kategorija), lai novērstu jauna, iepriekš nebijuša maksājuma uzkrājuma veidošanos.

Komisija 2016. gada budžeta projektā novērtēs 2014.–2020. gada programmām 2016. gadā vajadzīgo maksājumu apmēru.

7.   SECINĀJUMI

Pēdējos gados un jo īpaši 2014. gadā maksājumu apropriāciju apmērs nav bijis pietiekams, lai segtu ienākošos maksājumu pieprasījumus. Tas savukārt ir izraisījis aizvien lielāka neizpildītu maksājumu uzkrājuma veidošanos gada beigās, īpaši saistībā ar 2007.–2013. gada programmām kohēzijas politikas jomā. Komisija ir veikusi virkni ietekmes mazināšanas pasākumu, lai līdz minimumam samazinātu maksājumu trūkuma negatīvo ietekmi, iespēju robežās pildot pienākumus, kuri izriet no iepriekš uzņemtām saistībām. Taču šo darbību blakusefekts bija 2014.–2020. gada programmu īstenošanas aizkavēšanās.

Tiek sagaidīts, ka 2015. gada budžetā iekļautās maksājumu apropriācijas palīdzēs samazināt ar 2007.–2013. gada programmām saistīto neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājumu. Komisija ir apzinājusi maksājumu apmēru, kas vajadzīgs, lai līdz 2016. gada beigām pakāpeniski likvidētu ar 2007.–2013. gada programmām saistīto neizpildīto maksājumu pieprasījumu “nenormālo” uzkrājumu. Komisija 2016. gada budžetā ierosinās iekļaut attiecīgu maksājumu apropriāciju apmēru.

Komisija uzskata, ka uz šāda pamata visas trīs iestādes var iesaistīties plāna īstenošanā, lai līdz 2016. gada beigām samazinātu ar 2007.–2013. gada programmu īstenošanu saistīto neapmaksāto rēķinu apmēru līdz ilgtspējīgam līmenim.

---

(1)  Šā pielikuma autentiskā versija ir versija angļu valodā.

(2)  To nosaka tā dēvētie N+2 un N+3 noteikumi, saskaņā ar kuriem maksājumi ir jāveic divu (N+2) vai trīs (N+3) gadu laikā pēc tam, kad ir uzņemtas attiecīgās saistības. 2013. gada beigās abi apropriāciju atcelšanas noteikumi bija jāpiemēro vienlaicīgi.

(3)  Ar budžeta grozījumu palīdzību apstiprinātais kopējais papildu maksājumu apropriāciju apjoms 2012. gadā bija EUR 6,7 miljardi, 2013. gadā — EUR 11,6 miljardi un 2014. gadā — EUR 3,5 miljardi.

(4)  Ar 2007.–2013. gada kohēzijas politikas programmām saistītais neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājums gada beigās ir palielinājies no EUR 11 miljardiem 2011. gadā līdz EUR 16 miljardiem 2012. gadā, EUR 23,4 miljardiem 2013. gadā un EUR 24,7 miljardiem 2014. gadā.

(5)  Jāņem vērā, ka politikas jomās, kurās izmanto dalītu pārvaldību, piemēram, kohēzijas politikas jomā (kur Komisija atmaksā dalībvalstīm izdevumus), soda procenti par novēlotiem maksājumiem netiek piemēroti.

(6)  Atlikušie 5 % ir jāsamaksā, slēdzot programmu, kas notiks 2017.–2019. gadā pēc tam, kad Komisija būs sniegusi novērtējumu, ka programmas īstenošana ir bijusi veiksmīga un nav jāveic nekādas korekcijas.

(7)  Kohēzijas politikas tiesību aktos ir noteikts 60 dienu termiņš.

(8)  “Normāla” un “nenormāla” uzkrājuma definīcija ir sniegta 3.4. un 4.3. sadaļā.

(9)  Budžeta grozījums Nr. 2/2014 tika sākotnēji iesniegts kā budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projekts.

(10)  Ikmēneša ziņojumi par starpposma maksājumiem un iesniegtajiem pieprasījumiem, paziņojums par budžeta prognozi (divreiz gadā).

(11)  DEC 54/2014

(12)  Uz nesamaksātām summām, kuras radušās tāpēc, ka priekšfinansējuma apmērs ir samazināts līdz līmenim, kas ir zem juridiski noteiktā/parastā minimuma, pareizējā neizpildītu maksājumu definīcija neattiecas. Tomēr vairākām programmām 2014. gadā (dažos gadījumos jau 2013. gadā) tika samazināts priekšfinansējums, lai atliktu maksājumus uz vēlāku laiku.

(13)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 87. pants: “.. starpposma maksājumu pieteikumus apkopo un nosūta Komisijai, ja iespējams, trīs reizes gadā”.

(14)  Tas ir identisks kopsavilkumā iekļautajam grafikam.

(15)  Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (2007.–2013. gada plānošanas periods) attiecīgi 91. un 92. pants.

(16)  Tā kā gada pirmajos mēnešos naudas plūsma var būt nepietiekama (sk. iepriek 3.3. sadaļu), daļu no uzkrājuma var nebūt iespējams apmaksāt tiesību aktos noteiktajos termiņos gada sākumā.

(17)  Izņemot Horvātiju, Rumāniju un Slovākiju.

(18)  76. pants Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).

(19)  112. pants Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

(20)  2015. gada janvārī iesniegtajās dalībvalstu prognozēs nebija ņemtas vērā visas darbības programmas. Tādos gadījumos Komisija izmantoja iepriekšējā gada septembrī saņemtās prognozes. Šāda dalībvalstu neiesniegto progno u ekstrapolācija par 2016. gadu nav iespējama, jo 2014. gada septembrī iesniegtās prognozes attiecās tikai uz 2014. un 2015. gadu (2016. gads vēl nebija iekļauts). Tas nozīmē, ka 2016. gada prognoze ietver tikai tās darbības programmas, par kurām dalībvalstis ir sniegušas informāciju, un o prognozi var nākties pārskatīt un palielināt, kad būs iesniegta trūkstošā informācija.

(21)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 79. pantā ir noteikts, ka Komisijas “veikto avansa maksājumu un starpposma maksājumu kumulatīvais kopapjoms nepārsniedz 95 % no fondu ieguldījuma darbības programmā”; atlikuie 5 % tiks samaksāti tikai darbības programmas slēgšanas brīdī.

(22)  89. pants Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).

(23)  + EUR 406 miljoni (maksājumu apropriāciju neto palielinājums) humānajai palīdzībai, + EUR 30 miljoni Attīstības sadarbības instrumentam un + EUR 250 miljoni Eiropas kaimiņattiecību instrumentam.

(24)  Tomēr šajā grafikā nav atspoguļota priekšfinansējuma samazināšanas radītā ietekme.

1. pielikums. Komisijas 2014. gada 15. decembrī sniegtā informācija

Komisija 2014. gada 15. decembrī informēja par paredzamo ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmām saistīto maksājumu uzkrājumu 2014. un 2015. gada beigās, proti:

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014

   (*1) | 2015

   (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesamaksātu rēķinu uzkrājums gada beigās (miljardos EUR) | 6,1 | 10,8 | 16,2 | 23,4 | Līdz

  25


   (1) | 19


   (2) |

2010

2011

2012

2013

2014

   (*1)

2015

   (*1)

Nesamaksātu rēķinu uzkrājums gada beigās (miljardos EUR)

6,1

10,8

16,2

23,4

Līdz

  25


   (1)

19


   (2)

Komisija arī sniedza sīkāk sadalītu pārskatu par prognozēto maksājumu uzkrājumu 2007.–2013. gada kohēzijas programmām 2014. gada beigās. Kā norādīts zemāk redzamajā tabulā, līdz 2014. gada beigām faktiski saņemto maksājumu pieprasījumu kopējais apmērs bija par aptuveni EUR 1,5 miljardiem mazāks nekā dalībvalstu sagatavotajās prognozēs un par aptuveni EUR 2,5 miljardiem lielāks nekā Komisijas prognozētais maksimālais apjoms.

PROGNOZĒTAIS UZKRĀJUMS 2014. GADA BEIGĀS

| Miljardos EUR |
| --- |
| (1) | Līdz 2013. gada beigām saņemtie un līdz 2013. gada beigām nesamaksātie maksājumu pieprasījumi (uzkrājums) | 23,4 |
| (2) | Līdz 2014. gada novembra beigām saņemtie maksājumu pieprasījumi | 31,4 |
| (3) = (1) + (2) | Līdz 2014. gada novembra beigām iesniegtie maksājumu pieprasījumi, kas jāsamaksā 2014. gadā | 54,8 |
| (4) | Apstiprināto maksājumu apropriāciju apmērs (ierēķinot budžeta grozījumu Nr. 3/2014) | 49,4 |
| (5) = (3) – (4) | Uzkrājums 2014. gada novembra beigās, kas jāapmaksā līdz 2014. gada beigām | 5,4 |

Miljardos EUR

(1)

Līdz 2013. gada beigām saņemtie un līdz 2013. gada beigām nesamaksātie maksājumu pieprasījumi (uzkrājums)

23,4

(2)

Līdz 2014. gada novembra beigām saņemtie maksājumu pieprasījumi

31,4

(3) = (1) + (2)

Līdz 2014. gada novembra beigām iesniegtie maksājumu pieprasījumi, kas jāsamaksā 2014. gadā

54,8

(4)

Apstiprināto maksājumu apropriāciju apmērs (ierēķinot budžeta grozījumu Nr. 3/2014)

49,4

(5) = (3) – (4)

Uzkrājums 2014. gada novembra beigās, kas jāapmaksā līdz 2014. gada beigām

5,4

| | Prognoze | Faktiskā izpilde |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalstu prognozes par maksājumu pieprasījumiem, kas tiks iesniegti 2014. gada decembrī | 23 | 21,5 |
| Komisijas prognozes par maksājumu pieprasījumiem, kas tiks iesniegti 2014. gada decembrī | 18–19 | 21,5 |

Prognoze

Faktiskā izpilde

Dalībvalstu prognozes par maksājumu pieprasījumiem, kas tiks iesniegti 2014. gada decembrī

23

21,5

Komisijas prognozes par maksājumu pieprasījumiem, kas tiks iesniegti 2014. gada decembrī

18–19

21,5

Prognoze par nesamaksāto rēķinu uzkrājumu 2014. gada beigās: līdz EUR 25 miljardiem.

Visbeidzot, Komisija sadalījumā pa valstīm iesniedza dalībvalstu prognozes par maksājumu pieprasījumiem, kuri tiks iesniegti kohēzijas politikas jomā 2014. gadā (EUR 54,33 miljardi), maksājumu pieprasījumiem, kas tiks iesūtīti līdz 2014. gada 31. oktobrim (EUR 31,36 miljardi) un attiecīgi maksājumu pieprasījumiem, kuri tiks iesniegti novembrī un decembrī (EUR 22,97 miljardi).

Komisija norādīja arī to, ka “ņemot vērā vidējo kļūdas līmeni, kas pēdējos gados konstatēts dalībvalstu “bruto” prognozēs, un 95 % maksimālo apjomu, kas Regulas (EK) Nr. 1083/2006 79. pantā noteikts līdz slēgšanai veicamajiem maksājumiem, Komisija lēš, ka decembrī tiks saņemti pieprasījumi EUR 18–19 miljardu apmērā”. Tas atbilst iepriekš redzamajās tabulās iekļautajiem datiem.

---

(*1)  Komisijas aplēses, kuru pamatā ir koriģētas dalībvalstu prognozes

(1)  Ņemot vērā papildu maksājumu apropriācijas tajā budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projekta redakcijā, kuru galu galā apstiprināja.

(2)  Ņemot vērā papildu maksājumu apropriācijas budžeta grozījuma Nr. 3/2014 projektā, kuru apstiprināja, un 2015. gada budžetā apstiprinātās maksājumu apropriācijas.

2. pielikums. 1.b izdevumu kategorija — jaunākās dalībvalstu prognozes

Šajā pielikumā izklāstītas jaunākās dalībvalstu iesniegtās prognozes par maksājumu pieprasījumu, kas saistīti ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmām, iesniegšanu 2015. un 2016. gadā, nodalot “bruto” prognozes (sadalījumā pa dalībvalstīm) un prognozes, kam piemērots ierobežojums (sk. skaidrojumu 4.4. sadaļā).

Dalībvalstu prognozes (miljardos EUR)

| Laikposms 2007–2013 | 2015
   (*1) | 2016 |
| --- | --- | --- |
| Bruto prognozes | Bruto prognozes |
| AT | Austrija | 0,09 | 0,00 |
| BE | Beļģija | 0,24 | 0,06 |
| BG | Bulgārija | 1,35 | 0,00 |
| CY | Kipra | 0,06 | 0,00 |
| CZ | Čehija | 4,01 | 3,75 |
| DE | Vācija | 2,43 | 0,95 |
| DK | Dānija | 0,04 | 0,03 |
| EE | Igaunija | 0,09 | 0,00 |
| ES | Spānija | 4,65 | 1,74 |
| FI | Somija | 0,21 | 0,02 |
| FR | Francija | 1,92 | 0,34 |
| GR | Grieķija | 0,75 | 0,00 |
| HR | Horvātija | 0,22 | 0,31 |
| HU | Ungārija | 3,86 | 1,24 |
| IE | Īrija | 0,03 | 0,01 |
| IT | Itālija | 5,07 | 1,44 |
| LT | Lietuva | 0,09 | 0,00 |
| LU | Luksemburga | 0,01 | 0,00 |
| LV | Latvija | 0,54 | 0,09 |
| MT | Malta | 0,14 | 0,04 |
| NL | Nīderlande | 0,21 | 0,10 |
| PL | Polija | 8,92 | 3,99 |
| PT | Portugāle | 0,52 | 0,06 |
| RO | Rumānija | 6,64 | 2,81 |
| SE | Zviedrija | 0,11 | 0,00 |
| SI | Slovēnija | 0,38 | 0,18 |
| SK | Slovākija | 2,68 | 0,64 |
| UK | Apvienotā Karaliste | 1,52 | 0,25 |
| CB | Teritoriālā sadarbība | 1,16 | 0,25 |
| KOPĀ | | 47,93 | 18,32 |
| PROGNOZES KOPĀ, PIEMĒROJOT IEROBEŽOJUMU

   (*3) | 34,74 | 2,95

   (*2) |

Laikposms 2007–2013

2015
   (*1)

2016

Bruto prognozes

Bruto prognozes

AT

Austrija

0,09

0,00

BE

Beļģija

0,24

0,06

BG

Bulgārija

1,35

0,00

CY

Kipra

0,06

0,00

CZ

Čehija

4,01

3,75

DE

Vācija

2,43

0,95

DK

Dānija

0,04

0,03

EE

Igaunija

0,09

0,00

ES

Spānija

4,65

1,74

FI

Somija

0,21

0,02

FR

Francija

1,92

0,34

GR

Grieķija

0,75

0,00

HR

Horvātija

0,22

0,31

HU

Ungārija

3,86

1,24

IE

Īrija

0,03

0,01

IT

Itālija

5,07

1,44

LT

Lietuva

0,09

0,00

LU

Luksemburga

0,01

0,00

LV

Latvija

0,54

0,09

MT

Malta

0,14

0,04

NL

Nīderlande

0,21

0,10

PL

Polija

8,92

3,99

PT

Portugāle

0,52

0,06

RO

Rumānija

6,64

2,81

SE

Zviedrija

0,11

0,00

SI

Slovēnija

0,38

0,18

SK

Slovākija

2,68

0,64

UK

Apvienotā Karaliste

1,52

0,25

CB

Teritoriālā sadarbība

1,16

0,25

KOPĀ

47,93

18,32

PROGNOZES KOPĀ, PIEMĒROJOT IEROBEŽOJUMU

   (*3)

34,74

2,95

   (*2)

---

(*1)  Attiecībā uz darbības programmām, par kurām dalībvalstis 2015. gada janvārī nekādas prognozes nav iesūtījušas, 2015. gada prognozēs iekļautās summas ir aprēķinātas, izmantojot 2014. gada septembrī iesūtītās prognozes.

(*2)  Maksimālā maksājamā summa ir EUR 3,5 miljardi, no kuriem EUR 3 miljardus dalībvalstis šajā stadijā jau ir apstiprinājušas.

(*3)  Ierobežot nozīmē piemērot 95 % noteikumu, kas paredz, ka starpposma maksājumus līdz slēgšanai var veikt tik ilgi, kamēr maksājumu summa nepārsniedz 95 % no programmām piešķirtā finansējuma.

---

Ceturtdiena, 2015. gada 9. jūlija

| 11.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/272 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/272

---

P8_TA(2015)0267

Pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamais radioaktīvā piesārņojuma līmenis pēc kodolavārijas ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pirmais lasījums)

(2017/C 265/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2013)0943), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2013)0943),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 31. un 32. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to apspriedusies ir (C7-0045/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 31. un 32. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to apspriedusies ir (C7-0045/2014),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu un 114. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu un 114. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 25. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 25. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0176/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0176/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 226, 16.7.2014., 68. lpp.

---

P8_TC1-COD(2013)0451

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 9. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par
  , ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas [Gr. 1. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu.]

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā
  Līgumu par
  Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu

  Savienības darbību
  un jo īpaši tā 31.

  168
  . 
  panta 4. punkta b) apakšpunktu
  un 32. 
  114
  .pantu, [Gr. 2]

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas sagatavots, iepriekš saņemot atzinumu no personu grupas, ko Zinātnes un tehnikas komiteja iecēlusi no dalībvalstu zinātnisko ekspertu vidus

   (1)
  ,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
   (3),
  saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru


   (4)

  , [Gr. 3]

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīvā 96/29/Euratom

  Direktīvā 2013/59/Euratom

   (5)

  ir
  noteikti drošības pamatstandarti darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām

  iedarbības radītajiem draudiem
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīvā 96/29/Euratom

  Direktīvā 2013/59/Euratom

   (5)

  ir
  noteikti drošības pamatstandarti darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām

  iedarbības radītajiem draudiem
  . [Gr. 4]

| (1a) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, būtu jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(1a)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, būtu jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. [Gr. 5]

| (2) | Pēc avārijas Černobiļas atomelektrostacijā 1986. gada 26. aprīlī atmosfērā izplūda ievērojams daudzums radioaktīvu vielu, piesārņojot pārtiku un lopbarību vairākās Eiropas valstīs tādā līmenī, kas no veselības aizsardzības viedokļa uzskatāms par ievērojamu.

  būtisku, izraisot dzīvībai bīstamas slimības un veselības stāvokļa pasliktināšanos
  .
  Augsts radioaktīvā piesārņojuma līmenis saglabājies arī patlaban. Ņemot vērā, ka izplūdušais radioaktīvais materiāls izraisīja gaisa, ūdens, grunts un veģetācijas piesārņojumu,
  tika pieņemti pasākumi, lai nodrošinātu to,

  kas nodrošināja
  , ka konkrētus lauksaimniecības produktus Savienībā ieved tikai saskaņā ar vienotu kārtību, kas nodrošina

  lai nodrošinātu
  gan iedzīvotāju veselības aizsardzību, gan kopējā tirgus saglabāšanu un novērš

  novērstu
  novirzes tirdzniecības plūsmās. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(2)

Pēc avārijas Černobiļas atomelektrostacijā 1986. gada 26. aprīlī atmosfērā izplūda ievērojams daudzums radioaktīvu vielu, piesārņojot pārtiku un lopbarību vairākās Eiropas valstīs tādā līmenī, kas no veselības aizsardzības viedokļa uzskatāms par ievērojamu.

  būtisku, izraisot dzīvībai bīstamas slimības un veselības stāvokļa pasliktināšanos
  .
  Augsts radioaktīvā piesārņojuma līmenis saglabājies arī patlaban. Ņemot vērā, ka izplūdušais radioaktīvais materiāls izraisīja gaisa, ūdens, grunts un veģetācijas piesārņojumu,
  tika pieņemti pasākumi, lai nodrošinātu to,

  kas nodrošināja
  , ka konkrētus lauksaimniecības produktus Savienībā ieved tikai saskaņā ar vienotu kārtību, kas nodrošina

  lai nodrošinātu
  gan iedzīvotāju veselības aizsardzību, gan kopējā tirgus saglabāšanu un novērš

  novērstu
  novirzes tirdzniecības plūsmās. [Gr. 6]

| (2a) | Dalībvalstu pienākums ir kontrolēt, lai netiktu pārsniegti šajā regulā noteiktie līmeņi, jo īpaši uzraugot, kā tiek ievēroti pārtikai un lopbarībai noteiktie drošības standarti. LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts pieņemt kopējus pasākumus veterinārijas jomā, kuru tiešais mērķis ir cilvēka veselības aizsardzība. Turklāt 114. pantā paredzēta atbilstoša līmeņa saskaņošana, lai iekšējais tirgus darbotos pareizi. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(2a)

Dalībvalstu pienākums ir kontrolēt, lai netiktu pārsniegti šajā regulā noteiktie līmeņi, jo īpaši uzraugot, kā tiek ievēroti pārtikai un lopbarībai noteiktie drošības standarti. LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts pieņemt kopējus pasākumus veterinārijas jomā, kuru tiešais mērķis ir cilvēka veselības aizsardzība. Turklāt 114. pantā paredzēta atbilstoša līmeņa saskaņošana, lai iekšējais tirgus darbotos pareizi. [Gr. 7]

| (2b) | Ir pierādīts fakts, ka lielākām starojuma devām ir kaitīga un postoša ietekme uz ķermeņa šūnām, un tās var izraisīt vēzi. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(2b)

Ir pierādīts fakts, ka lielākām starojuma devām ir kaitīga un postoša ietekme uz ķermeņa šūnām, un tās var izraisīt vēzi. [Gr. 8]

| (2c) | Ir svarīgi noteikt pārtikas produktu pietiekami zemu maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni, lai ņemtu vērā lielāku kumulatīvo devu, kas saņemta ar ilgstoši patērētiem piesārņotiem pārtikas produktiem. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(2c)

Ir svarīgi noteikt pārtikas produktu pietiekami zemu maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni, lai ņemtu vērā lielāku kumulatīvo devu, kas saņemta ar ilgstoši patērētiem piesārņotiem pārtikas produktiem. [Gr. 9]

| (3) | Padomes Regulā (Euratom) Nr. 3954/87 (6), kas grozīta ar Regulu (Euratom) Nr. 2218/89 (7), paredzēti maksimāli pieļaujamie radioaktīvā piesārņojuma līmeņi, kas piemērojami pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas, kura var izraisīt vai ir izraisījusi pārtikas un lopbarības būtisku radioaktīvu piesārņojumu. Šie maksimāli pieļaujamie līmeņi vēl arvien atbilst jaunākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas pašlaik pieejami starptautiskā mērogā
  , un tie būtu periodiski jāpārskata un jāatjaunina, lai ņemtu vērā zinātnes jaunākās atziņas
  .
  Maksimāli pieļaujamie līmeņi, kas norādīti I līdz III pielikumā, ir pārskatīti un aprakstīti Starptautiskā Komisijas publikācijā Nr. 105 par radioloģisko aizsardzību. Konkrēti, to pamatā ir references līmenis 1 mSv gadā papildus individuālajai ar pārtiku uzņemtajai devai, un pieņēmums, ka 10 % no gadā patērētās pārtikas daudzuma ir piesārņota
  . [Gr. 10] |
| --- | --- |

(3)

Padomes Regulā (Euratom) Nr. 3954/87 (6), kas grozīta ar Regulu (Euratom) Nr. 2218/89 (7), paredzēti maksimāli pieļaujamie radioaktīvā piesārņojuma līmeņi, kas piemērojami pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas, kura var izraisīt vai ir izraisījusi pārtikas un lopbarības būtisku radioaktīvu piesārņojumu. Šie maksimāli pieļaujamie līmeņi vēl arvien atbilst jaunākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas pašlaik pieejami starptautiskā mērogā
  , un tie būtu periodiski jāpārskata un jāatjaunina, lai ņemtu vērā zinātnes jaunākās atziņas
  .
  Maksimāli pieļaujamie līmeņi, kas norādīti I līdz III pielikumā, ir pārskatīti un aprakstīti Starptautiskā Komisijas publikācijā Nr. 105 par radioloģisko aizsardzību. Konkrēti, to pamatā ir references līmenis 1 mSv gadā papildus individuālajai ar pārtiku uzņemtajai devai, un pieņēmums, ka 10 % no gadā patērētās pārtikas daudzuma ir piesārņota
  . [Gr. 10]

| (4) | Pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā 2011. gada 11. martā Komisija tika informēta, ka radionuklīdu līmenis konkrētos Japānas izcelsmes pārtikas produktos pārsniedza
  robežvērtības, kas
  Japānā piemērojamos darbības līmeņus pārtikā.

  piemērojamas attiecībā uz pārtiku
  . Šāds piesārņojums var radīt apdraudējumu sabiedrības un dzīvnieku veselībai Savienībā, tāpēc tika pieņemti pasākumi, ar ko paredzēja īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un lopbarības importu un pārtikas un lopbarības sūtījumus no Japānas, saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu.
  Būtu jāveic arī pasākumi, lai veiktu uzraudzību un samazinātu no tādām valstīm ievestu pārtikas produktu patēriņa risku, kuras skāruši radioaktīvie nokrišņi pēc citā valstī notikušas kodolavārijas. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(4)

Pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā 2011. gada 11. martā Komisija tika informēta, ka radionuklīdu līmenis konkrētos Japānas izcelsmes pārtikas produktos pārsniedza
  robežvērtības, kas
  Japānā piemērojamos darbības līmeņus pārtikā.

  piemērojamas attiecībā uz pārtiku
  . Šāds piesārņojums var radīt apdraudējumu sabiedrības un dzīvnieku veselībai Savienībā, tāpēc tika pieņemti pasākumi, ar ko paredzēja īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un lopbarības importu un pārtikas un lopbarības sūtījumus no Japānas, saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu.
  Būtu jāveic arī pasākumi, lai veiktu uzraudzību un samazinātu no tādām valstīm ievestu pārtikas produktu patēriņa risku, kuras skāruši radioaktīvie nokrišņi pēc citā valstī notikušas kodolavārijas. [Gr. 11]

| (5) | Jāizveido sistēma, kas ļauj Eiropas Atomenerģijas kopienai

  Savienībai
  pēc kodolkatastrofas vai citas radiācijas avārijas situācijas, kura var izraisīt vai ir izraisījusi pārtikas un lopbarības būtisku radioaktīvo piesārņojumu, noteikt maksimāli pieļaujamā radioaktīvā piesārņojuma līmeņus, lai aizsargātu iedzīvotājus.

  nodrošinātu iedzīvotāju augsta līmeņa aizsardzību
  . [Gr. 12] |
| --- | --- |

(5)

Jāizveido sistēma, kas ļauj Eiropas Atomenerģijas kopienai

  Savienībai
  pēc kodolkatastrofas vai citas radiācijas avārijas situācijas, kura var izraisīt vai ir izraisījusi pārtikas un lopbarības būtisku radioaktīvo piesārņojumu, noteikt maksimāli pieļaujamā radioaktīvā piesārņojuma līmeņus, lai aizsargātu iedzīvotājus.

  nodrošinātu iedzīvotāju augsta līmeņa aizsardzību
  . [Gr. 12]

| (6) | Maksimāli pieļaujamie radioaktīvā piesārņojuma līmeņi uz Savienības izcelsmes vai no trešām valstīm importētu pārtiku un lopbarību būtu jāattiecina atbilstoši kodolavārijas vai radiācijas avārijas vietai un apstākļiem
  , ņemot vērā dabīgo un kumulatīvo radiāciju, tai virzoties augšup pa pārtikas ķēdi
  .
  Šie līmeņi būtu periodiski jāpārskata
  . [Gr. 13] |
| --- | --- |

(6)

Maksimāli pieļaujamie radioaktīvā piesārņojuma līmeņi uz Savienības izcelsmes vai no trešām valstīm importētu pārtiku un lopbarību būtu jāattiecina atbilstoši kodolavārijas vai radiācijas avārijas vietai un apstākļiem
  , ņemot vērā dabīgo un kumulatīvo radiāciju, tai virzoties augšup pa pārtikas ķēdi
  .
  Šie līmeņi būtu periodiski jāpārskata
  . [Gr. 13]

| (7) | Komisija jāinformē par kodolavāriju vai netipiski augstu radioaktīvā starojuma līmeni saskaņā ar Padomes Lēmumu 87/600/Euratom
   (8) vai saskaņā ar Starptautiskās atomenerģijas aģentūras 1986. gada 26. septembra Konvenciju par kodolnegadījumu operatīvu izziņošanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija jāinformē par kodolavāriju vai netipiski augstu radioaktīvā starojuma līmeni saskaņā ar Padomes Lēmumu 87/600/Euratom
   (8) vai saskaņā ar Starptautiskās atomenerģijas aģentūras 1986. gada 26. septembra Konvenciju par kodolnegadījumu operatīvu izziņošanu.

| (8) | Lai ņemtu vērā to, zīdaiņu uzturs dzīves pirmajos sešos mēnešos var būtiski atšķirties, un ievērojot zīdaiņu vielmaiņas nenoteiktību dzīves otrajos sešos mēnešos, ir lietderīgi attiecināt uz visiem dzīves pirmajiem 12 mēnešiem zemākā maksimāli pieļaujamā līmeņa piemērošanu zīdaiņu pārtikai.
  Zemāki maksimāli pieļaujamie līmeņi pārtikas produktiem būtu jāpiemēro grūtniecēm un sievietēm, kuras baro bērnu ar krūti. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(8)

Lai ņemtu vērā to, zīdaiņu uzturs dzīves pirmajos sešos mēnešos var būtiski atšķirties, un ievērojot zīdaiņu vielmaiņas nenoteiktību dzīves otrajos sešos mēnešos, ir lietderīgi attiecināt uz visiem dzīves pirmajiem 12 mēnešiem zemākā maksimāli pieļaujamā līmeņa piemērošanu zīdaiņu pārtikai.
  Zemāki maksimāli pieļaujamie līmeņi pārtikas produktiem būtu jāpiemēro grūtniecēm un sievietēm, kuras baro bērnu ar krūti. [Gr. 14]

| (9) | Lai sekmētu maksimāli pieļaujamo līmeņu pielāgošanu, jo īpaši saistībā ar zinātnisko informāciju
  un tehnikas attīstību starptautiskā līmenī
  , procedūrās

  Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei jauns priekšlikums, lai pielāgotu
  maksimāli pieļaujamo līmeņu noteikšanai būtu jāietver apspriedes ar Līguma 31. pantā minēto ekspertu grupu.

  pieļaujamos līmeņus. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(9)

Lai sekmētu maksimāli pieļaujamo līmeņu pielāgošanu, jo īpaši saistībā ar zinātnisko informāciju
  un tehnikas attīstību starptautiskā līmenī
  , procedūrās

  Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei jauns priekšlikums, lai pielāgotu
  maksimāli pieļaujamo līmeņu noteikšanai būtu jāietver apspriedes ar Līguma 31. pantā minēto ekspertu grupu.

  pieļaujamos līmeņus. [Gr. 15]

| (9a) | Lai sekmētu maksimāli pieļaujamo līmeņu pielāgošanu, būtu jāparedz procedūras regulārām konsultācijām ar ekspertiem. Komisijai būtu jāizveido ekspertu grupa, pamatojoties uz zinātniskiem un ētiskiem kritērijiem. Komisijai būtu jāpublisko šīs grupas sastāvs un tās locekļu interešu deklarācijas. Pielāgojot maksimāli pieļaujamos līmeņus, Komisijai būtu jākonsultējas arī ar starptautisko iestāžu ekspertiem, kas darbojas radiācijas aizsardzības jomā. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(9a)

Lai sekmētu maksimāli pieļaujamo līmeņu pielāgošanu, būtu jāparedz procedūras regulārām konsultācijām ar ekspertiem. Komisijai būtu jāizveido ekspertu grupa, pamatojoties uz zinātniskiem un ētiskiem kritērijiem. Komisijai būtu jāpublisko šīs grupas sastāvs un tās locekļu interešu deklarācijas. Pielāgojot maksimāli pieļaujamos līmeņus, Komisijai būtu jākonsultējas arī ar starptautisko iestāžu ekspertiem, kas darbojas radiācijas aizsardzības jomā. [Gr. 16]

| (9b) | Šai ekspertu grupai būtu arī jānovērtē radioaktīvā piesārņojuma kumulatīvā ietekme. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(9b)

Šai ekspertu grupai būtu arī jānovērtē radioaktīvā piesārņojuma kumulatīvā ietekme. [Gr. 17]

| (9c) | Maksimāli pieļaujamie radioaktīvā piesārņojuma līmeņi būtu jāpublisko un tos vajadzētu regulāri pārskatīt, lai pienācīgi ņemtu vērā jaunākos zinātnes sasniegumus un atziņas, kā tas patlaban ir pieejams starptautiskā līmenī, un reaģētu uz nepieciešamību no jauna pārliecināt sabiedrību un tai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību, un nepieļautu starptautiskās regulējuma prakses atšķirības. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(9c)

Maksimāli pieļaujamie radioaktīvā piesārņojuma līmeņi būtu jāpublisko un tos vajadzētu regulāri pārskatīt, lai pienācīgi ņemtu vērā jaunākos zinātnes sasniegumus un atziņas, kā tas patlaban ir pieejams starptautiskā līmenī, un reaģētu uz nepieciešamību no jauna pārliecināt sabiedrību un tai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību, un nepieļautu starptautiskās regulējuma prakses atšķirības. [Gr. 18]

| (10) | Lai nodrošinātu, ka pārtika un lopbarība, kas pārsniedz maksimāli pieļaujamos līmeņus, netiek laista
  Savienības
  tirgū, pienācīgi

  dalībvalstīm un Komisijai būtu rūpīgi
  jāpārbauda
  atbilstība šiem līmeņiem
  .
  Par šo līmeņu neievērošanu būtu jāpiemēro sankcijas un par to attiecīgi jāinformē sabiedrība. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka pārtika un lopbarība, kas pārsniedz maksimāli pieļaujamos līmeņus, netiek laista
  Savienības
  tirgū, pienācīgi

  dalībvalstīm un Komisijai būtu rūpīgi
  jāpārbauda
  atbilstība šiem līmeņiem
  .
  Par šo līmeņu neievērošanu būtu jāpiemēro sankcijas un par to attiecīgi jāinformē sabiedrība. [Gr. 19]

| (10a) | Noteikumi saistībā ar tādu pasākumu īstenošanas pārbaudēm, kuru nolūks ir novērst piesārņojuma risku, kam pakļauti cilvēki vai dzīvnieki, likvidēt šādu risku vai to samazināt līdz pieņemamam līmenim, ir iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004

   (9)
  . [Gr. 20] |
| --- | --- |

(10a)

Noteikumi saistībā ar tādu pasākumu īstenošanas pārbaudēm, kuru nolūks ir novērst piesārņojuma risku, kam pakļauti cilvēki vai dzīvnieki, likvidēt šādu risku vai to samazināt līdz pieņemamam līmenim, ir iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004

   (9)
  . [Gr. 20]

| (11) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz iepriekš noteikto pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeņu piemērošanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz iepriekš noteikto pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeņu piemērošanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10).

| (12) | Lai pieņemtu tiesību aktus, ar ko piemēro iepriekš noteiktos pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamos radioaktīvā piesārņojuma līmeņus, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra.
  Kodolavārijas vai kādas citas radiācijas avārijas gadījumā tomēr jāņem vērā attiecīgie īpašie apstākļi un situācija un jāparedz procedūra, kas dod iespējas iepriekš noteiktos maksimāli pieļaujamos līmeņus ātri pazemināt un vajadzības gadījumā ieviest citu ar avāriju saistīto radionuklīdu (jo īpaši tritija) maksimāli pieļaujamos līmeņus, lai nodrošinātu augstāko iespējamo sabiedrības aizsardzības līmeni. Sabiedrība būtu nekavējoties jāinformē par šo pasākumu un maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(12)

Lai pieņemtu tiesību aktus, ar ko piemēro iepriekš noteiktos pārtikas un lopbarības maksimāli pieļaujamos radioaktīvā piesārņojuma līmeņus, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra.
  Kodolavārijas vai kādas citas radiācijas avārijas gadījumā tomēr jāņem vērā attiecīgie īpašie apstākļi un situācija un jāparedz procedūra, kas dod iespējas iepriekš noteiktos maksimāli pieļaujamos līmeņus ātri pazemināt un vajadzības gadījumā ieviest citu ar avāriju saistīto radionuklīdu (jo īpaši tritija) maksimāli pieļaujamos līmeņus, lai nodrošinātu augstāko iespējamo sabiedrības aizsardzības līmeni. Sabiedrība būtu nekavējoties jāinformē par šo pasākumu un maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem. [Gr. 21]

| (12a) | Eiropas Komisijai palīdz Augu, dzīvnieku, pārtikas un lopbarības pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002

   (11)

  . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to pārstāvjiem minētajā komitejā būtu atbilstošas zināšanas par aizsardzību pret radiāciju. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(12a)

Eiropas Komisijai palīdz Augu, dzīvnieku, pārtikas un lopbarības pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002

   (11)

  . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to pārstāvjiem minētajā komitejā būtu atbilstošas zināšanas par aizsardzību pret radiāciju. [Gr. 22]

| (13) | Komisijai būtu jāpieņem uzreiz piemērojami īstenošanas akti, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar konkrētām radiācijas avārijām, kuras var izraisīt vai ir izraisījušas pārtikas un lopbarības būtisku radioaktīvu piesārņojumu, tas kategoriski nepieciešams steidzamu iemeslu dēļ.
  Sabiedrība būtu nekavējoties jāinformē par šo pasākumu un maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(13)

Komisijai būtu jāpieņem uzreiz piemērojami īstenošanas akti, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar konkrētām radiācijas avārijām, kuras var izraisīt vai ir izraisījušas pārtikas un lopbarības būtisku radioaktīvu piesārņojumu, tas kategoriski nepieciešams steidzamu iemeslu dēļ.
  Sabiedrība būtu nekavējoties jāinformē par šo pasākumu un maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem. [Gr. 23]

| (13a) | Saskaņā ar šo regulu nosakot maksimāli pieļaujamos līmeņus, būtu jābalstās uz aizsardzības vajadzībām, kādas ir visapdraudētākajām un jutīgākajām sabiedrības grupām, jo īpaši bērniem un ģeogrāfiski izolētās teritorijās dzīvojošām vai pašnodrošinājuma saimniecībās strādājošām personām. Maksimāli pieļaujamie līmeņi būtu jānosaka visiem iedzīvotājiem vienādi, un tiem būtu jābalstās uz zemākajiem līmeņiem. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(13a)

Saskaņā ar šo regulu nosakot maksimāli pieļaujamos līmeņus, būtu jābalstās uz aizsardzības vajadzībām, kādas ir visapdraudētākajām un jutīgākajām sabiedrības grupām, jo īpaši bērniem un ģeogrāfiski izolētās teritorijās dzīvojošām vai pašnodrošinājuma saimniecībās strādājošām personām. Maksimāli pieļaujamie līmeņi būtu jānosaka visiem iedzīvotājiem vienādi, un tiem būtu jābalstās uz zemākajiem līmeņiem. [Gr. 24]

| (13b) | Ja Savienības izcelsmes vai no trešām valstīm importēta pārtika vai lopbarība rada nopietnu risku cilvēku un dzīvnieku veselībai vai apkārtējai videi, Komisija īstenošanas aktu veidā būtu jānosaka papildu pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, lai garantētu augstu cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni. Ja iespējams, piemērojamos atļautos maksimālos līmeņus un ārkārtas papildu pasākumus būtu jāapvieno vienā īstenošanas regulā. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(13b)

Ja Savienības izcelsmes vai no trešām valstīm importēta pārtika vai lopbarība rada nopietnu risku cilvēku un dzīvnieku veselībai vai apkārtējai videi, Komisija īstenošanas aktu veidā būtu jānosaka papildu pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 178/2002, lai garantētu augstu cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni. Ja iespējams, piemērojamos atļautos maksimālos līmeņus un ārkārtas papildu pasākumus būtu jāapvieno vienā īstenošanas regulā. [Gr. 25]

| (13c) | Izstrādājot vai pārskatot īstenošanas aktus, Komisijai galvenokārt būtu jāņem vērā šādi apstākļi: kodolavārijas vai jebkuras citas radiācijas avārijas situācijas atrašanās vieta, veids un ietekmes zona; veids, kādā radioaktīvās vielas ir nokļuvušas gaisā, ūdenī un augsnē, kā arī pārtikā un lopbarībā Savienības teritorijā vai ārpus tās, un to ietekmes zona; risks, ka konstatētais vai potenciālais radioaktīvais piesārņojums varētu nokļūt pārtikā un lopbarībā, un radītā radiācijas deva; piesārņotās pārtikas un lopbarības veids un daudzums, kas var nonākt Savienības tirgū, kā arī maksimāli pieļaujamie līmeņi piesārņotai pārtikai un lopbarībai trešās valstīs. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(13c)

Izstrādājot vai pārskatot īstenošanas aktus, Komisijai galvenokārt būtu jāņem vērā šādi apstākļi: kodolavārijas vai jebkuras citas radiācijas avārijas situācijas atrašanās vieta, veids un ietekmes zona; veids, kādā radioaktīvās vielas ir nokļuvušas gaisā, ūdenī un augsnē, kā arī pārtikā un lopbarībā Savienības teritorijā vai ārpus tās, un to ietekmes zona; risks, ka konstatētais vai potenciālais radioaktīvais piesārņojums varētu nokļūt pārtikā un lopbarībā, un radītā radiācijas deva; piesārņotās pārtikas un lopbarības veids un daudzums, kas var nonākt Savienības tirgū, kā arī maksimāli pieļaujamie līmeņi piesārņotai pārtikai un lopbarībai trešās valstīs. [Gr. 26]

| (13d) | Ja notiek kodolavārija vai radiācijas avārija un ir jāpiemēro maksimāli pieļaujamie līmeņi, Komisijai un katrai dalībvalstij būtu jāinformē sabiedrība par spēkā esošajiem līmeņiem. Turklāt sabiedrībai būtu jāsaņem informācija arī par pārtikas produktiem un lopbarību, kuros radioaktivitāte parasti uzkrājas vairāk. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(13d)

Ja notiek kodolavārija vai radiācijas avārija un ir jāpiemēro maksimāli pieļaujamie līmeņi, Komisijai un katrai dalībvalstij būtu jāinformē sabiedrība par spēkā esošajiem līmeņiem. Turklāt sabiedrībai būtu jāsaņem informācija arī par pārtikas produktiem un lopbarību, kuros radioaktivitāte parasti uzkrājas vairāk. [Gr. 27]

| (13e) | Attiecīgi būtu jākontrolē atbilstība maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem un jāievieš sankcijas par tādu pārtikas produktu tīšu eksportu, importu vai pārdošanu, kuri pārsniedz maksimāli pieļaujamos piesārņojuma līmeņus, [Gr. 28] |
| --- | --- |

(13e)

Attiecīgi būtu jākontrolē atbilstība maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem un jāievieš sankcijas par tādu pārtikas produktu tīšu eksportu, importu vai pārdošanu, kuri pārsniedz maksimāli pieļaujamos piesārņojuma līmeņus, [Gr. 28]

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šajā regulā noteikts maksimāli pieļaujamais radioaktīvā piesārņojuma līmenis pārtikai, kā norādīts I pielikumā, maksimāli pieļaujamais līmenis mazsvarīgai pārtikai, kā norādīts II pielikumā, un maksimāli pieļaujamais radioaktīvā piesārņojuma līmenis lopbarībai, kā norādīts III pielikumā, ko var laist tirgū pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas, kura var izraisīt vai ir izraisījusi pārtikas un lopbarības būtisku radioaktīvu piesārņojumu, un procedūras šo maksimāli pieļaujamo līmeņu piemērošanai. [Gr. 54]

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “pārtika” ir jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, kas paredzēts cilvēku uzturam vai ko saprātīgi paredzamos apstākļos cilvēki varētu lietot uzturā, tostarp dzērieni, košļājamā gumija un jebkura viela, ieskaitot ūdeni, kas apzināti pievienots pārtikai tās ražošanas, sagatavošanas vai apstrādes laikā, par “pārtiku” neuzskata:

  atbilst Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. pantā noteiktajai definīcijai;









  a) | lopbarību; |
| --- | --- | --- |

1)

“pārtika” ir jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, kas paredzēts cilvēku uzturam vai ko saprātīgi paredzamos apstākļos cilvēki varētu lietot uzturā, tostarp dzērieni, košļājamā gumija un jebkura viela, ieskaitot ūdeni, kas apzināti pievienots pārtikai tās ražošanas, sagatavošanas vai apstrādes laikā, par “pārtiku” neuzskata:

  atbilst Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. pantā noteiktajai definīcijai;

a)

lopbarību;

| b) | dzīvus dzīvniekus, ja vien tie nav sagatavoti laišanai tirgū cilvēku uzturam; |
| --- | --- |

b)

dzīvus dzīvniekus, ja vien tie nav sagatavoti laišanai tirgū cilvēku uzturam;

| c) | augus pirms novākšanas; |
| --- | --- |

c)

augus pirms novākšanas;

| d) | zāles Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/83/EK

   (12)

  1. panta 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

d)

zāles Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/83/EK

   (12)

  1. panta 2. punkta nozīmē;

| e) | kosmētikas līdzekļus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1223/2009

   (13)

  2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

e)

kosmētikas līdzekļus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1223/2009

   (13)

  2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē;

| f) | tabaku un tabakas izstrādājumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/37/EK nozīmē

   (14)
  ; |
| --- | --- |

f)

tabaku un tabakas izstrādājumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/37/EK nozīmē

   (14)
  ;

| g) | narkotiskās vai psihotropās vielas ANO 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām un ANO 1971. gada Konvencijas par psihotropajām vielām nozīmē; |
| --- | --- |

g)

narkotiskās vai psihotropās vielas ANO 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām un ANO 1971. gada Konvencijas par psihotropajām vielām nozīmē;

| h) | atliekas un piesārņotājus;
  [Gr. 29] |
| --- | --- |

h)

atliekas un piesārņotājus;
  [Gr. 29]

| 2) | “mazsvarīga pārtika” ir pārtika, kam ir maza nozīme uzturā un kas veido tikai nelielu daļu no iedzīvotāju pārtikas patēriņa;
  [Gr. 55] |
| --- | --- |

2)

“mazsvarīga pārtika” ir pārtika, kam ir maza nozīme uzturā un kas veido tikai nelielu daļu no iedzīvotāju pārtikas patēriņa;
  [Gr. 55]

| 3) | “lopbarība” ir jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, ieskaitot piedevas, ko paredzēts izbarot dzīvniekiem;

  kas atbilst Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. pantā noteiktajai definīcijai
  ; [Gr. 30] |
| --- | --- |

3)

“lopbarība” ir jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, ieskaitot piedevas, ko paredzēts izbarot dzīvniekiem;

  kas atbilst Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. pantā noteiktajai definīcijai
  ; [Gr. 30]

| 4) | “laišana tirgū” ir pārtikas vai lopbarības turēšana pārdošanas nolūkā, tostarp piedāvāšana pārdošanai vai jebkura cita veida nodošana par maksu vai bez tās, un pārdošana, izplatīšana un citāda veida nodošana.

  darbība, kas atbilst Regulas (EK) Nr
  . 
  178/2002 3. pantā noteiktajai definīcijai; [Gr. 31] |
| --- | --- |

4)

“laišana tirgū” ir pārtikas vai lopbarības turēšana pārdošanas nolūkā, tostarp piedāvāšana pārdošanai vai jebkura cita veida nodošana par maksu vai bez tās, un pārdošana, izplatīšana un citāda veida nodošana.

  darbība, kas atbilst Regulas (EK) Nr
  . 
  178/2002 3. pantā noteiktajai definīcijai; [Gr. 31]

| 4a) | “pārtikas/lopbarības kontaktmateriāli” ir iepakojums un citi materiāli, kas paredzēti saskarei ar pārtiku; [Gr. 32] |
| --- | --- |

4a)

“pārtikas/lopbarības kontaktmateriāli” ir iepakojums un citi materiāli, kas paredzēti saskarei ar pārtiku; [Gr. 32]

| 4b) | “radiācijas avārijas” situācija ir ārkārtēji apstākļi saistībā ar jonizējošā starojuma avotu un prasa nekavējoties veikt pasākumus, lai mazinātu jebkādu nopietnu veselības vai drošības apdraudējumu vai jebkādu nelabvēlīgu ietekmi uz dzīves kvalitāti, īpašumu vai vidi, vai rada apdraudējumu, kas var izraisīt šādas negatīvas sekas. [Gr. 33] |
| --- | --- |

4b)

“radiācijas avārijas” situācija ir ārkārtēji apstākļi saistībā ar jonizējošā starojuma avotu un prasa nekavējoties veikt pasākumus, lai mazinātu jebkādu nopietnu veselības vai drošības apdraudējumu vai jebkādu nelabvēlīgu ietekmi uz dzīves kvalitāti, īpašumu vai vidi, vai rada apdraudējumu, kas var izraisīt šādas negatīvas sekas. [Gr. 33]

2.a pants

Jāaizliedz prakse pārtikas produktus, kas satur koncentrācijas, kuras ir lielākas par atļautajām saskaņā ar noteikumiem par maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pārtikā un lopbarībā, sajaukt ar nepiesārņotiem vai nedaudz piesārņotiem pārtikas produktiem, lai iegūtu produktu, kas atbilst šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. [Gr. 34]

3. pants

1.   Ja jo īpaši saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas kārtību par operatīvo informācijas apmaiņu radiācijas avārijas situācijā vai arī saskaņā ar Starptautiskās atomenerģijas aģentūras 1986. gada 26. septembra Konvenciju par kodolnegadījumu operatīvu izziņošanu Komisija saņem oficiālu informāciju par avārijām vai citām radiācijas avārijas situācijām, kas liecina

  rada pārtikas un lopbarības piesārņojumu
  , ka varētu tikt sasniegti vai ir sasniegti maksimāli pieļaujamie līmeņi pārtikai, mazsvarīgai pārtikai vai lopbarībai, tā atbilstoši nepieciešamajiem apstākļiem

  pēc iespējas īsākā laikā
  pieņem īstenošanas regulu

  aktu
  , lai piemērotu šos

  nosakot
  maksimāli pieļaujamos līmeņus
  , kas nedrīkst būt augstāki kā tie līmeņi, kuri norādīti šīs regulas pielikumos
  . Minēto tiesību aktu pieņem saskaņā ar 5. panta 2. punktā norādīto pārbaudes procedūru. [Gr. 35]

1.a
     
  Maksimāli pieļaujamie radioaktīvā piesārņojuma līmeņi ir jāpublisko, un tos vajadzētu regulāri pārskatīt, lai pienācīgi ņemtu vērā jaunākos zinātnes sasniegumus un atziņas, kā tas attiecīgajā laikā ir pieejams starptautiskā līmenī, un reaģētu uz nepieciešamību no jauna pārliecināt sabiedrību un tai nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību, un nepieļautu atšķirības no tādas starptautiskās regulējuma prakses, kas nodrošina augstākus aizsardzības līmeņus. [Gr. 36]

2.   Pienācīgi pamatotas, Kategoriski nepieciešamas steidzamības gadījumā saistībā ar kodolavārijas vai radiācijas avārijas situācijām Komisija pieņem uzreiz piemērojamu īstenošanas regulu

  aktu
  saskaņā ar 5. panta 3. punktā norādīto procedūru. [Gr. 37]

3.   Sagatavojot šā panta 1. un 2. punktā
  minētos
  īstenošanas
  aktus
  un apspriežot to ar 5. pantā minēto komiteju, Komisija ņem vērā pamatstandartus, kas paredzēti saskaņā ar Direktīvu 2013/59/Euratom, tostarp principu, ka jebkādai iedarbībai jābūt iespējami mazai, kā prioritāti ņemot vērā sabiedrības veselības aizsardzības aspektus un ekonomiskos un sociālos faktorus, jo īpaši sabiedrības vismazāk aizsargātās grupas.
  Sagatavojot minētos aktus, Komisijai palīdz neatkarīgu sabiedrības veselības aizsardzības ekspertu grupa, kurus izraugās, ņemot vērā viņu zināšanas un pieredzi, kas saistīta ar radiācijas aizsardzību un pārtikas nekaitīguma nodrošināšanu (“ekspertu grupa”). Komisija publisko ekspertu grupas sastāvu un tās locekļu interešu deklarācijas. [Gr. 38]

3.a
     
  Šā panta 1. un 2. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem, ņemot vērā radiācijas veidu un ietekmes zonu, un tos var pārskatīt tik daudz reižu, cik nepieciešams, ņemot vērā piesārņojuma attīstības tendences. Komisija apņemas veikt pirmo pārskatīšanu ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc kodolavārijas vai radiācijas avārijas, lai vajadzības gadījumā grozītu maksimāli pieļaujamos radioaktivitātes līmeņus un radionuklīdu sarakstu. [Gr. 39]

4. pants

1.   Tiklīdz Komisija pieņem īstenošanas
  aktu
  , ar ko piemēro maksimāli pieļaujamos līmeņus, pārtiku vai lopbarību, kas neatbilst minētajiem maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem, nelaiž tirgū. [Gr. 40]

Komisija izveido atbildības režīmu kodolenerģijas jomā, lai reaģētu uz problēmām visās dalībvalstīs, kuras varētu ietekmēt kodolavārijas. Minētais režīms nodrošina atbilstošu kompensāciju kodolavāriju gadījumā. [Gr. 41]

Šīs regulas piemērošanas nolūkā no trešām valstīm importētu pārtiku vai lopbarību uzskata par laistu tirgū, ja Savienības muitas teritorijā tām veikta tāda muitas procedūra, kas nav tranzīta procedūra. [Gr. 42]

Dalībvalstis uzrauga, lai to teritorijā tiktu ievēroti maksimāli pieļaujamie radioaktīvā piesārņojuma līmeņi. Tādēļ dalībvalstis uztur pārtikas un lopbarības oficiālās kontroles sistēmu un veic citas apstākļiem piemērotas darbības, tostarp informē sabiedrību par pārtikas un lopbarības nekaitīgumu un riskiem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 178/2002 17. pantam. [Gr. 43]

2.   Visas dalībvalstis sniedz Komisijai pilnu informāciju par šīs regulas piemērošanu, jo īpaši par: gadījumiem, kad konstatēta neatbilstība maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem.

| a) | maksimāli pieļaujamo līmeņu regulāro pārbaužu grafiku savas valsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

maksimāli pieļaujamo līmeņu regulāro pārbaužu grafiku savas valsts teritorijā;

| b) | maksimāli pieļaujamo līmeņu pārsniegšanas gadījumiem; |
| --- | --- |

b)

maksimāli pieļaujamo līmeņu pārsniegšanas gadījumiem;

| c) | par kontroli atbildīgo valsts kompetento dienestu noteikšanu. |
| --- | --- |

c)

par kontroli atbildīgo valsts kompetento dienestu noteikšanu.

Komisija šo informāciju
  iespējami īsākā laikā
  paziņo pārējām dalībvalstīm.

Par maksimāli pieļaujamo līmeņu pārsniegšanas gadījumiem informē, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 178/2002.

Komisija piemēro sankcijas tām dalībvalstīm, kuras pašas nav piemērojušas sankcijas par tādas lopbarības laišanu tirgū vai eksportēšanu, kas pārsniedz maksimāli pieļaujamos piesārņojuma līmeņus. [Gr. 44]

3.
     
  Dalībvalstis sniedz informāciju sabiedrībai, galvenokārt, izmantojot tiešsaistes pakalpojumu, par maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem, ārkārtas situācijām un konstatētajiem maksimāli pieļaujamo līmeņu pārsniegšanas gadījumiem. Sabiedrība ir jāinformē arī par pārtikas produktiem, kuros radioaktivitāte var akumulēties augstākās koncentrācijās, un jo īpaši par produkta veidu, zīmolu, izcelsmi un analīžu veikšanas datumu. [Gr. 45]

4.
     
  Maksimāli pieļaujamos līmeņos, kas paredzēti šīs regulas pielikumos, ņem vērā radioaktīvo izotopu sabrukšanas ietekmi pārtikas produktu glabāšanas laikā. Atkarībā no piesārņojuma veida, piemēram, ja tas ir piesārņojums ar joda izotopiem, būtu jāveic pārtikas produktu radioaktivitātes līmeņa pastāvīgs monitorings. [Gr. 46]

5.
     
  Komisija līdz 2017. gada 31. martam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, vai ir lietderīgi izveidot mehānismu, ar ko nodrošina kompensāciju lauksaimniekiem, kuru ražotajā pārtikā radioaktīvais piesārņojums pārsniedz maksimāli pieļaujamos piesārņojuma līmeņus, un tāpēc to nedrīkst laist tirgū. Šādam mehānismam būtu jābalstās uz principu “piesārņotājs maksā”. Attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno likumdošanas priekšlikumu, ar ko izveido šādu mehānismu. [Gr. 47]

4.a pants

1.
     
  Komisija līdz 2017. gada 31. martam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par pielikumos noteikto maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeņu piemērotību.

2.
     
  Ziņojumam jānodrošina iespējas verificēt, vai maksimāli pieļaujamie radioaktīvā piesārņojuma līmeņi nodrošina, ka tiek ievērots iedzīvotājiem noteiktais efektīvās devas līmenis 1 mSv/gadā, un nodrošina, ka starojuma devas, ko saņem vairogdziedzeris, ir pietiekami zemākas par PVO īpaši neaizsargātām grupām rekomendēto 10 mGy references līmeni stabilā joda lietošanai.

3.
     
  Ziņojumā apsver iespēju pārskatīt radionuklīdu klasifikāciju un tritija un oglekļa-14 iekļaušanu šīs regulas pielikumos. Novērtējot līmeņus, ziņojumā pievērš uzmanību vismazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu, īpaši bērnu, aizsardzībai un pēta, vai uz šī pamata nevajadzētu noteikt maksimāli pieļaujamos līmeņus visām iedzīvotāju kategorijām. [Gr. 48]

5. pants

1.   Komisijai palīdz
  Augu, dzīvnieku,
  pārtikas aprites un dzīvnieku veselības

  barības
  pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002
   (15)
  58. panta 1. punktu. Minēto komiteju uzskata par komiteju Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. [Gr. 49]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar minētās regulas 5. pantu.

6. pants

Lai nodrošinātu, ka I, II, un III pielikumā

  šīs regulas pielikumos
  paredzētajos maksimāli pieļaujamajos līmeņos ir ievēroti jebkādi jauni vai papildu svarīgi dati, kas kļūst pieejami, jo īpaši saistībā ar
  jaunāko
  zinātnisko informāciju, Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 31. pantā

  3. panta 3. punktā
  minēto ekspertu grupu ierosina

  iesniedz Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumu par
  minēto pielikumu pielāgošanu. [Gr. 50]

6.a pants

Ja notikusi kodolavārija vai radusies jebkura cita radiācijas avārijas situācija, kas izraisa pārtikas un lopbarības piesārņojumu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu, kurā tā izklāsta saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus un atbilstīgi 4. panta 2. punktam paziņoto informāciju. [Gr. 51]

7. pants

Padomes Regulu (Euratom) Nr. 3954/87, kas grozīta ar Regulu (Euratom) Nr. 2218/1989, un Komisijas Regulu (Euratom) Nr. 944/89 (16) un Nr. 770/90 (17) atceļ.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā.

8. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C, , . lpp.

1

OV C, , . lpp.

(2)  OV C , , . lpp.

2

(3)  OV C , , . lpp.

3

OV C , , . lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija nostāja un Padomes ... lēmums.

4

(5)  Padomes 1996. 
  2013.
  gada 13. maija

  5. decembra
  Direktīva 96/29/Euratom, kas

  2013/59/Euratom, ar ko
  nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām

  radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom

  (OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp.).

  (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.)
  .

5

1996.

2013.

13. maija

5. decembra

96/29/Euratom, kas

2013/59/Euratom, ar ko

darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības

radītajām briesmām

radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom

(OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp.).

(OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.)

(6)  Padomes 1987. gada 22. decembra Regula (Euratom) Nr. 3954/87 par pārtikas produktu un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas (OV L 371, 30.12.1987., 11. lpp.).

6

Euratom

(7)  Padomes 1989. gada 18. jūlija Regula (Euratom) Nr. 2218/89, ar ko groza Regulu (Euratom) Nr. 3954/87 par pārtikas produktu un lopbarības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas (OV L 211, 22.7.1989., 1. lpp.).

7

Euratom

(8)  Padomes 1987. gada 14. decembra Lēmums 87/600/Euratom par Kopienas noteikumiem par operatīvu informācijas apmaiņu radiācijas avāriju gadījumos (OV L 371, 30.12.1987., 76. lpp.).

8

Euratom

(9)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

9

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

10

(11)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

11

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

12

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regula Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.).

13

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regula Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.).

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 5. jūnija Direktīva 2001/37/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu (OV L 194, 18.7.2001., 26. lpp.).

14

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 5. jūnija Direktīva 2001/37/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu (OV L 194, 18.7.2001., 26. lpp.).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

15

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(16)  Komisijas Regula (Euratom) Nr. 944/89 (1989. gada 12. aprīlis) par mazsvarīgo pārtikas produktu maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas situācijas (OV L 101, 13.4.1989., 17. lpp.).

16

Euratom

(17)  Komisijas Regula (Euratom) Nr. 770/90 (1990. gada 29. marts) par barības maksimāli pieļaujamo radioaktīvā piesārņojuma līmeni pēc kodolavārijas vai citas radiācijas avārijas (OV L 83, 30.3.1990., 78. lpp.).

17

Euratom

I PIELIKUMS

PĀRTIKAS MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS RADIOAKTĪVĀ PIESĀRŅOJUMA LĪMENIS

Maksimāli pieļaujamais līmenis, ko attiecina uz pārtiku, ir šāds.

| | Pārtika (Bq/kg)
   (1) |
| --- | --- |
| Zīdaiņu pārtika (2) | Piena pārstrādes produkti (3) | Pārējā pārtika, izņemot mazsvarīgo pārtiku (4) | Šķidrā pārtika (5) |
| Stroncija izotopi, īpaši stroncijs–90 | 75 | 125 | 750 | 125 |
| Joda izotopi, īpaši jods–131 | 150 | 500 | 2 000 | 500 |
| Plutona un transplutona elementu alfa starus izstarojošie izotopi, īpaši Pu–239, Am–241 | 1 | 20 | 80 | 20 |
| Visi pārējie radionuklīdi, kuru radioaktīvais periods ir ilgāks par 10 dienām, īpaši Cs–134, Cs–137 (6) | 400 | 1 000 | 1 250 | 1 000 |

Pārtika (Bq/kg)
   (1)

Zīdaiņu pārtika (2)

Piena pārstrādes produkti (3)

Pārējā pārtika, izņemot mazsvarīgo pārtiku (4)

Šķidrā pārtika (5)

Stroncija izotopi, īpaši stroncijs–90

75

125

750

125

Joda izotopi, īpaši jods–131

150

500

2 000

500

Plutona un transplutona elementu alfa starus izstarojošie izotopi, īpaši Pu–239, Am–241

1

20

80

20

Visi pārējie radionuklīdi, kuru radioaktīvais periods ir ilgāks par 10 dienām, īpaši Cs–134, Cs–137 (6)

400

1 000

1 250

1 000

---

(1)  Koncentrētiem vai žāvētiem produktiem piemērojamo līmeni aprēķina, pamatojoties uz atjaunotu, patēriņam gatavu produktu. Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto maksimāli pieļaujamo līmeņu ievērošanu, dalībvalstis var sniegt ieteikumus par atšķaidīšanas noteikumiem.

(2)  Zīdaiņu pārtika tiek definēta kā pārtika, kas paredzēta zīdaiņu barošanai dzīves pirmajos divpadsmit mēnešos, kas nodrošina šādas personu kategorijas vajadzības pēc barības vielām un kas noformēta mazumtirdzniecībai iesaiņojumā, kurš skaidri apzīmēts un marķēts ar šādiem uzrakstiem: “Mākslīgais maisījums zīdaiņiem”, “Mākslīgais papildu ēdināšanas maisījums zīdaiņiem”, “Mākslīgais piena maisījums zīdaiņiem” un “Mākslīgais papildu ēdināšanas piena maisījums zīdaiņiem” saskaņā ar Direktīvas 2006/141/EK 11. un 12. pantu.

(3)  Piena pārstrādes produkti tiek definēti kā produkti, uz kuriem attiecas turpmāk norādītie KN kodi, un vajadzības gadījumā to vēlākie grozījumi: 0401, 0402 (izņemot 0402 29 11).

(4)  Mazsvarīga pārtika un attiecīgais tai piemērojamais līmenis ir noteikts II pielikumā.

(5)  Šķidrā pārtika, kā definēts kombinētās nomenklatūras pozīcijā 2009 un 22. nodaļā. Vērtības aprēķinātas, ņemot vērā ūdensvada ūdens patēriņu, un tādas pašas vērtības būtu jāattiecina arī uz dzeramo ūdeni.

(6)  Ogleklis–14, tritijs un kālijs–40 šajā grupā netiek iekļauti. {Début_FRAGMENT 42-01-02_anx}

II PIELIKUMS

MAZSVARĪGAS PĀRTIKAS MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS RADIOAKTĪVĀ PIESĀRŅOJUMA LĪMENIS

1.   Mazsvarīgas pārtikas saraksts

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 0703 20 00 | Ķiploki (svaigi vai atdzesēti) |
| 0709 59 50 | Trifeles (svaigas vai atdzesētas) |
| 0709 99 40 | Kaperi (svaigi vai atdzesēti) |
| 0711 90 70 | Kaperi (iekonservēti īslaicīgai glabāšanai, kas nav derīgi tūlītējai lietošanai) |
| ex 0712 39 00 | Trifeles (kaltētas, veselas, sagrieztas gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcinātas vai pulvera veidā, bez tālākas apstrādes) |
| 0714 | Manioks, niedru maranta, saleps, topinambūri, batātes un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu, svaigi, atdzesēti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes |
| 0814 00 00 | Citrusaugļu vai meloņu (ieskaitot arbūzu) mizas, svaigas, saldētas, žāvētas vai īslaicīgai glabāšanai konservētas sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā |
| 0903 00 00 | Mate |
| 0904 | Piper

  ģints pipari; kaltēti vai saberzti, vai malti

  Capsicum

  ģints vai

  Pimenta

  ģints dārzeņi |
| 0905 00 00 | Vaniļa |
| 0906 | Kanēlis un kanēļkoka ziedi |
| 0907 00 00 | Krustnagliņas (veseli augļi, ziedi un stublāji) |
| 0908 | Muskatrieksti, muskatriekstu mizas un kardamons |
| 0909 | Parastā anīsa, zvaigžņotā anīsa, fenheļa, koriandra, kumīna vai ķimeņu sēklas; kadiķogas |
| 0910 | Ingvers, safrāns, kurkuma, mārsils, lauru lapas, karijs un citas garšvielas |
| 1106 20 | Pozīcijas 0714 sāgo palmas serdes un sakņu vai bumbuļu milti, rupja maluma milti un pulveris |
| 1108 14 00 | Manioka ciete |
| 1210 | Apiņu rogas, svaigas vai žāvētas, arī maltas, pulverī vai zirnīšos; lupulīns |
| 1211 | Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai, vai līdzīgiem mērķiem, svaigi vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī |
| 1301 | Šellaka; dabīgie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami) |
| 1302 | Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un iebiezinātāji, arī modificēti |
| 1504 | Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas, un to frakcijas, arī rafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| 1604 31 00


  1604 32 00 | Kaviārs


  Kaviāra aizstājēji |
| 1801 00 00 | Kakao pupiņas, veselas vai šķeltas, negrauzdētas vai grauzdētas |
| 1802 00 00 | Kakao pupiņu čaumalas, apvalki, miziņas un citi kakao atlikumi |
| 1803 | Kakao pasta, attaukota vai neattaukota |
| 2003 90 10 | Trifeles (sagatavotas vai konservētas bez etiķa vai etiķskābes) |
| 2006 00 | Dārzeņi, augļi, rieksti, augļu mizas un citādas augu daļas, konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas) |
| 2102 | Raugi (aktīvi vai neaktīvi); citi neaktīvi vienšūnu mikroorganismi (izņemot vakcīnas, kas minētas pozīcijā 3002); gatavi cepamie pulveri |
| 2936 | Dabiskie vai sintezētie provitamīni un vitamīni (ieskaitot dabiskos koncentrātus), to atvasinājumi, ko izmanto galvenokārt kā vitamīnus, un šo savienojumu maisījumi, arī šķīdinātājā |
| 3301 | Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai neatbrīvotas no terpēniem), ieskaitot konkrēteļļas un absolūteļļas; rezinoīdi; ekstrahēti oleosveķi, ēterisko eļļu koncentrāti taukos, negaistošās eļļās, vaskos vai tamlīdzīgās vielās, kas iegūti ar tvaiku absorbēšanu vai macerāciju; terpēnu blakusprodukti, kas radušies, atbrīvojot ēteriskās eļļas no terpēniem; ēterisko eļļu ūdens destilāti un ūdens šķīdumi |

KN kods

Apraksts

0703 20 00

Ķiploki (svaigi vai atdzesēti)

0709 59 50

Trifeles (svaigas vai atdzesētas)

0709 99 40

Kaperi (svaigi vai atdzesēti)

0711 90 70

Kaperi (iekonservēti īslaicīgai glabāšanai, kas nav derīgi tūlītējai lietošanai)

ex 0712 39 00

Trifeles (kaltētas, veselas, sagrieztas gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcinātas vai pulvera veidā, bez tālākas apstrādes)

0714

Manioks, niedru maranta, saleps, topinambūri, batātes un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu, svaigi, atdzesēti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes

0814 00 00

Citrusaugļu vai meloņu (ieskaitot arbūzu) mizas, svaigas, saldētas, žāvētas vai īslaicīgai glabāšanai konservētas sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā

0903 00 00

Mate

0904

Piper

  ģints pipari; kaltēti vai saberzti, vai malti

  Capsicum

  ģints vai

  Pimenta

  ģints dārzeņi

0905 00 00

Vaniļa

0906

Kanēlis un kanēļkoka ziedi

0907 00 00

Krustnagliņas (veseli augļi, ziedi un stublāji)

0908

Muskatrieksti, muskatriekstu mizas un kardamons

0909

Parastā anīsa, zvaigžņotā anīsa, fenheļa, koriandra, kumīna vai ķimeņu sēklas; kadiķogas

0910

Ingvers, safrāns, kurkuma, mārsils, lauru lapas, karijs un citas garšvielas

1106 20

Pozīcijas 0714 sāgo palmas serdes un sakņu vai bumbuļu milti, rupja maluma milti un pulveris

1108 14 00

Manioka ciete

1210

Apiņu rogas, svaigas vai žāvētas, arī maltas, pulverī vai zirnīšos; lupulīns

1211

Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai, vai līdzīgiem mērķiem, svaigi vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī

1301

Šellaka; dabīgie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami)

1302

Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un iebiezinātāji, arī modificēti

1504

Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas, un to frakcijas, arī rafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1604 31 00

1604 32 00

Kaviārs

Kaviāra aizstājēji

1801 00 00

Kakao pupiņas, veselas vai šķeltas, negrauzdētas vai grauzdētas

1802 00 00

Kakao pupiņu čaumalas, apvalki, miziņas un citi kakao atlikumi

1803

Kakao pasta, attaukota vai neattaukota

2003 90 10

Trifeles (sagatavotas vai konservētas bez etiķa vai etiķskābes)

2006 00

Dārzeņi, augļi, rieksti, augļu mizas un citādas augu daļas, konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas)

2102

Raugi (aktīvi vai neaktīvi); citi neaktīvi vienšūnu mikroorganismi (izņemot vakcīnas, kas minētas pozīcijā 3002); gatavi cepamie pulveri

2936

Dabiskie vai sintezētie provitamīni un vitamīni (ieskaitot dabiskos koncentrātus), to atvasinājumi, ko izmanto galvenokārt kā vitamīnus, un šo savienojumu maisījumi, arī šķīdinātājā

3301

Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai neatbrīvotas no terpēniem), ieskaitot konkrēteļļas un absolūteļļas; rezinoīdi; ekstrahēti oleosveķi, ēterisko eļļu koncentrāti taukos, negaistošās eļļās, vaskos vai tamlīdzīgās vielās, kas iegūti ar tvaiku absorbēšanu vai macerāciju; terpēnu blakusprodukti, kas radušies, atbrīvojot ēteriskās eļļas no terpēniem; ēterisko eļļu ūdens destilāti un ūdens šķīdumi

2.   Maksimāli pieļaujamais līmenis, kas piemērojams 1. punktā iekļautajai mazsvarīgajai pārtikai, ir šāds.

| | (Bq/kg) |
| --- | --- |
| Stroncija izotopi, īpaši stroncijs–90 | 7500 |
| Joda izotopi, īpaši jods–131 | 20 000 |
| Plutona un transplutona elementu alfa starus izstarojošie izotopi, īpaši Pu–239, Am–241 | 800 |
| Visi pārējie radionuklīdi, kuru radioaktīvais periods ir ilgāks par 10 dienām, īpaši Cs–134, Cs–137

   (1) | 12 500 |

(Bq/kg)

Stroncija izotopi, īpaši stroncijs–90

7500

Joda izotopi, īpaši jods–131

20 000

Plutona un transplutona elementu alfa starus izstarojošie izotopi, īpaši Pu–239, Am–241

800

Visi pārējie radionuklīdi, kuru radioaktīvais periods ir ilgāks par 10 dienām, īpaši Cs–134, Cs–137

   (1)

12 500

[Gr. 57]

---

(1)  Ogleklis–14, tritijs un kālijs–40 šajā grupā netiek iekļauti.

III PIELIKUMS

LOPBARĪBAS MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMAIS RADIOAKTĪVĀ PIESĀRŅOJUMA LĪMENIS

Maksimāli pieļaujamais līmenis attiecībā uz cēziju–134 un cēziju–137 ir šāds.

| Mājdzīvnieki | Bq/kg (1), (2) |
| --- | --- |
| Cūkas | 1 250 |
| Mājputni, jēri, teļi | 2 500 |
| Citi | 5 000 |

Mājdzīvnieki

Bq/kg (1), (2)

Cūkas

1 250

Mājputni, jēri, teļi

2 500

Citi

5 000

---

(1)  Šie līmeņi paredzēti, lai veicinātu pārtikai noteiktā maksimāli pieļaujamā līmeņa ievērošanu; šo līmeņu noteikšana visos apstākļos negarantē to, ka tie tiks ievēroti, un nemazina prasības attiecībā uz cilvēku uzturam paredzēto dzīvnieku izcelsmes produktu piesārņojuma līmeņa monitoringu.

(2)  Šie līmeņi attiecas uz lopbarību, kas ir gatava patēriņam.

IV PIELIKUMS

Atceltās regulas

| Padomes Regula (Euratom) Nr. 3954/87 | (OV L 371, 30.12.1987., 11. lpp.) |
| --- | --- |
| Padomes Regula (Euratom) Nr. 2218/89 | (OV L 211, 22.7.1989., 1. lpp.) |
| Komisijas Regula (Euratom) Nr. 944/89 | (OV L 101, 13.4.1989., 17. lpp.) |
| Komisijas Regula (Euratom) Nr. 770/90 | (OV L 83, 30.3.1990., 78. lpp.) |

Padomes Regula (Euratom) Nr. 3954/87

(OV L 371, 30.12.1987., 11. lpp.)

Padomes Regula (Euratom) Nr. 2218/89

(OV L 211, 22.7.1989., 1. lpp.)

Komisijas Regula (Euratom) Nr. 944/89

(OV L 101, 13.4.1989., 17. lpp.)

Komisijas Regula (Euratom) Nr. 770/90

(OV L 83, 30.3.1990., 78. lpp.)

V PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (Euratom) Nr. 3954/87 | Regula (Euratom) Nr. 944/89 | Regula (Euratom) Nr. 770/90 | Šī regula |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | | | 1. pants |
| | 1. pants | | 1. pants |
| 1. panta 2. punkts | | | 2. pants |
| 2. panta 1. punkts | | | 3. panta 1. punkts un 3. panta 2. punkts |
| 2. panta 2. punkts | | | — |
| 3. panta 1. punkts | | | — |
| 3. panta 2. punkts | | | 3. panta 3. punkts |
| 3. panta 3. punkts un 3. panta 4. punkts | | | — |
| 4. pants | | | — |
| 5. panta 1. punkts | | | 6. pants |
| 5. panta 2. punkts | | | — |
| 6. panta 1. punkts | | | 4. panta 1. punkts |
| 6. panta 2. punkts | | | 4. panta 2. punkts |
| | 2. pants | | II pielikuma 2. punkts |
| --- | --- | 1. pants
  --- | III pielikums
  5. pants |
| 7. pants | | | — |
| --- | --- | --- | 7. pants |
| 8. pants | | | 8. pants |
| Pielikums | | | I pielikums |
| | Pielikums | | II pielikuma 1. punkts |
| | | Pielikums | III pielikums |
| --- | --- | --- | IV pielikums |
| --- | --- | --- | V pielikums |

Regula (Euratom) Nr. 3954/87

Regula (Euratom) Nr. 944/89

Regula (Euratom) Nr. 770/90

Šī regula

1. panta 1. punkts

1. pants

1. pants

1. pants

1. panta 2. punkts

2. pants

2. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts un 3. panta 2. punkts

2. panta 2. punkts

—

3. panta 1. punkts

—

3. panta 2. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 3. punkts un 3. panta 4. punkts

—

4. pants

—

5. panta 1. punkts

6. pants

5. panta 2. punkts

—

6. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts

6. panta 2. punkts

4. panta 2. punkts

2. pants

II pielikuma 2. punkts

---

---

1. pants

---

III pielikums

5. pants

7. pants

—

---

---

---

7. pants

8. pants

8. pants

Pielikums

I pielikums

Pielikums

II pielikuma 1. punkts

Pielikums

III pielikums

---

---

---

IV pielikums

---

---

---

V pielikums

---