# Euroopa Liidu C 322/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 322 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik28. september 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 322

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik28. september 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2017/C 322/01 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2016 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega | 1 |
| 2017/C 322/02 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kaheksandast, üheksandast, kümnendast ja üheteistkümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2016 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega | 281 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2017/C 322/01

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2016 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega

1

2017/C 322/02

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kaheksandast, üheksandast, kümnendast ja üheteistkümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2016 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega

281

---

©Euroopa Liit, 2017Euroopa Liidu autoriõiguste alla mittekuuluvate fotode või muu materjali kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 28.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 322/1

---

Image

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõigetega 1 ja 4, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, artikli 148 lõikega 1 ja artikli 162 lõikega 1, ning nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust), mida muudeti määrusega (EL) nr 567/2014, artiklitega 43, 48 ja 60

võttis Euroopa Liidu Kontrollikoda oma 13. juuli 2017. aasta istungil vastu

AASTAARUANDED

eelarveaasta 2016 kohta

Aruanded koos institutsioonide vastustega kontrollikoja tähelepanekutele edastati eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile ja teistele institutsioonidele.

Kontrollikoja liikmed on:

Klaus-Heiner LEHNE (president), Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ.

AASTAARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA

(2017/C 322/01)

SISUKORD

| Üldine sissejuhatus | 7 |
| --- | --- |

| 1. peatükk. | Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave | 9 |
| --- | --- | --- |

1. peatükk.

| 2. peatükk. | Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine | 39 |
| --- | --- | --- |

2. peatükk.

| 3. peatükk. | ELi eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus | 65 |
| --- | --- | --- |

3. peatükk.

| 4. peatükk. | Tulud | 133 |
| --- | --- | --- |

4. peatükk.

| 5. peatükk. | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 149 |
| --- | --- | --- |

5. peatükk.

| 6. peatükk. | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 165 |
| --- | --- | --- |

6. peatükk.

| 7. peatükk. | Loodusvarad | 205 |
| --- | --- | --- |

7. peatükk.

| 8. rubriik. | Julgeolek ja kodakondsus | 241 |
| --- | --- | --- |

8. rubriik.

| 9. peatükk. | Globaalne Euroopa | 251 |
| --- | --- | --- |

9. peatükk.

| 10. peatükk. | Haldus | 269 |
| --- | --- | --- |

10. peatükk.

---

ÜLDINE SISSEJUHATUS

| 0.1. | Euroopa Kontrollikoda on Euroopa Liidu toimimise lepingu (1) alusel loodud institutsioon, mille ülesanne on auditeerida Euroopa Liidu rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina tegutseb kontrollikoda ELi kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana, aidates eelkõige parandada ELi finantsjuhtimist. Lisateavet kontrollikoja töö kohta leiab kontrollikoja tegevusaruandest, eriaruannetest, ülevaatearuannetest ning arvamustest finantsjuhtimisalase mõjuga uute või ajakohastatud ELi õigusaktide ja muude otsuste kohta (2). |
| --- | --- |

0.1.

Euroopa Kontrollikoda on Euroopa Liidu toimimise lepingu (1) alusel loodud institutsioon, mille ülesanne on auditeerida Euroopa Liidu rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina tegutseb kontrollikoda ELi kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana, aidates eelkõige parandada ELi finantsjuhtimist. Lisateavet kontrollikoja töö kohta leiab kontrollikoja tegevusaruandest, eriaruannetest, ülevaatearuannetest ning arvamustest finantsjuhtimisalase mõjuga uute või ajakohastatud ELi õigusaktide ja muude otsuste kohta (2).

| 0.2. | Käesolev aruanne on kontrollikoja 40. aastaaruanne ELi eelarve täitmise kohta ja see hõlmab eelarveaastat 2016. Euroopa Arengufonde käsitletakse eraldi aastaaruandes. |
| --- | --- |

0.2.

Käesolev aruanne on kontrollikoja 40. aastaaruanne ELi eelarve täitmise kohta ja see hõlmab eelarveaastat 2016. Euroopa Arengufonde käsitletakse eraldi aastaaruandes.

| 0.3. | ELi üldeelarve võtavad igal aastal vastu nõukogu ja Euroopa Parlament. Kontrollikoja aastaaruanne ning eriaruanded on aluseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusele, mille käigus Euroopa Parlament otsustab nõukogu soovituse alusel, kas Euroopa Komisjon on tema vastutada oleva eelarve täitmisega rahuldavalt hakkama saanud. Kontrollikoja aastaaruanne saadetakse peale avaldamist nii liikmesriikide parlamentidele kui ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

0.3.

ELi üldeelarve võtavad igal aastal vastu nõukogu ja Euroopa Parlament. Kontrollikoja aastaaruanne ning eriaruanded on aluseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusele, mille käigus Euroopa Parlament otsustab nõukogu soovituse alusel, kas Euroopa Komisjon on tema vastutada oleva eelarve täitmisega rahuldavalt hakkama saanud. Kontrollikoja aastaaruanne saadetakse peale avaldamist nii liikmesriikide parlamentidele kui ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| 0.4. | Aastaaruande keskseks osaks on kinnitav avaldus ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (edaspidi „tehingute korrektsus“) kohta. Sellele avaldusele on lisatud konkreetne hinnang ELi iga suurema tegevusvaldkonna kohta. |
| --- | --- |

0.4.

Aastaaruande keskseks osaks on kinnitav avaldus ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (edaspidi „tehingute korrektsus“) kohta. Sellele avaldusele on lisatud konkreetne hinnang ELi iga suurema tegevusvaldkonna kohta.

| 0.5. | Käesoleva aastaaruande ülesehitus on järgmine:






  — | 1. peatükk sisaldab kinnitavat avaldust ning kokkuvõtet raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja tehingute korrektsuse auditi tulemustest; |
| --- | --- | --- |

0.5.

Käesoleva aastaaruande ülesehitus on järgmine:

—

1. peatükk sisaldab kinnitavat avaldust ning kokkuvõtet raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja tehingute korrektsuse auditi tulemustest;

| — | 2. peatükis esitatakse kontrollikoja leiud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise kohta; |
| --- | --- |

—

2. peatükis esitatakse kontrollikoja leiud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise kohta;

| — | 3. peatükis käsitletakse sel aastal komisjoni tulemusaruandluse raamistikku, esitatakse kontrollikoja 2016. aasta tulemusalaste eriaruannete tähtsaimad järeldused ning analüüsitakse kontrollikoja varasemates valitud eriaruannetes esitatud soovituste komisjonipoolset järgimist; |
| --- | --- |

—

3. peatükis käsitletakse sel aastal komisjoni tulemusaruandluse raamistikku, esitatakse kontrollikoja 2016. aasta tulemusalaste eriaruannete tähtsaimad järeldused ning analüüsitakse kontrollikoja varasemates valitud eriaruannetes esitatud soovituste komisjonipoolset järgimist;

| — | 4. peatükk sisaldab kontrollikoja leide ELi tulude kohta; |
| --- | --- |

—

4. peatükk sisaldab kontrollikoja leide ELi tulude kohta;

| — | 5.–10. peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku
   (3) peamiste rubriikide tehingute korrektsuse testimise ning aasta tegevusaruannete, sisekontrollisüsteemide muude elementide ja teiste juhtimisalaste küsimuste läbivaatamise tulemused. |
| --- | --- |

—

5.–10. peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku
   (3) peamiste rubriikide tehingute korrektsuse testimise ning aasta tegevusaruannete, sisekontrollisüsteemide muude elementide ja teiste juhtimisalaste küsimuste läbivaatamise tulemused.

| 0.6. | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kohta ei esitata eraldi finantsaruandeid ja seetõttu ei kujuta peatükkide järeldused endast auditiarvamusi. Selle asemel käsitletakse peatükkides mitmeaastase finantsraamistiku iga rubriigi olulisemaid teemasid. |
| --- | --- |

0.6.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kohta ei esitata eraldi finantsaruandeid ja seetõttu ei kujuta peatükkide järeldused endast auditiarvamusi. Selle asemel käsitletakse peatükkides mitmeaastase finantsraamistiku iga rubriigi olulisemaid teemasid.

| 0.7. | Kontrollikoja eesmärk on esitada oma tähelepanekud selgelt ja täpselt. Alati ei õnnestu vältida ELi, selle poliitika ja eelarve, raamatupidamise ja auditeerimisega seotud eritermineid. Kontrollikoja veebisaidil on avaldatud sõnastik, milles on esitatud suurema osa eriterminite definitsioonid ja selgitused (4). Sõnastikus defineeritud terminid on igas peatükis esmakordsel kasutusel kursiivis. |
| --- | --- |

0.7.

Kontrollikoja eesmärk on esitada oma tähelepanekud selgelt ja täpselt. Alati ei õnnestu vältida ELi, selle poliitika ja eelarve, raamatupidamise ja auditeerimisega seotud eritermineid. Kontrollikoja veebisaidil on avaldatud sõnastik, milles on esitatud suurema osa eriterminite definitsioonid ja selgitused (4). Sõnastikus defineeritud terminid on igas peatükis esmakordsel kasutusel kursiivis.

| 0.8. | Aruandes tuuakse ära komisjoni (või vajaduse korral teiste ELi institutsioonide ja asutuste) vastused kontrollikoja tähelepanekutele ning neid tuleb koos tähelepanekutega arvesse võtta. Kontrollikoja kui välisaudiitori ülesanne on aga sellegipoolest esitada oma auditileiud, teha nende põhjal järeldusi ning anda sellega sõltumatu ja erapooletu hinnang raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele ning tehingute korrektsusele. |
| --- | --- |

0.8.

Aruandes tuuakse ära komisjoni (või vajaduse korral teiste ELi institutsioonide ja asutuste) vastused kontrollikoja tähelepanekutele ning neid tuleb koos tähelepanekutega arvesse võtta. Kontrollikoja kui välisaudiitori ülesanne on aga sellegipoolest esitada oma auditileiud, teha nende põhjal järeldusi ning anda sellega sõltumatu ja erapooletu hinnang raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele ning tehingute korrektsusele.

---

(1)  Artiklid 285–287 (ELT C 326, 26.10.2012, lk 169–171).

(2)  Kättesaadavad kontrollikoja veebisaidil www.eca.europa.eu.

(3)  8. peatükk käsitleb 3. rubriiki („Julgeolek ja kodakondsus“). 3. rubriigi analüüs ei sisalda hinnangulist veamäära. Kontrollikoda ei esita eraldi erihinnanguid 6. rubriigi ning mitmeaastase finantsraamistiku väliste kulutuste kohta („hüvitised“).

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2016/GLOSSARY_AR_2016_ET.pdf

---

1. PEATÜKK

Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

SISUKORD

| Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | I–XXVIII |
| --- | --- |

| Sissejuhatus | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| Euroopa Kontrollikoja roll | 1.1–1.2 |
| --- | --- |

| ELi kulutused on oluline vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks | 1.3 |
| --- | --- |

| Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus – eelarveaasta 2016 auditileiud | 1.4–1.7 |
| --- | --- |

| Raamatupidamise aastaaruanne ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud | 1.4–1.6 |
| --- | --- |

| Peamised audititeemad | 1.7 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus: tulud ja ligikaudu pool kuludest ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud | 1.8–1.34 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja 2016. aasta auditi tulemused näitavad edasiminekut | 1.9–1.21 |
| --- | --- |

| Komisjoni hinnangulised veamäärad ... | 1.22–1.24 |
| --- | --- |

| ... on kontrollikoja leidudega üldjoontes kooskõlas | 1.25–1.27 |
| --- | --- |

| Komisjon esitas andmed korrektsioonide ja sissenõudmiste kohta | 1.28–1.30 |
| --- | --- |

| Korrektsioone ja sissenõudmisi rakendatakse mitmel eri viisil | 1.31–1.32 |
| --- | --- |

| Mõningatel juhtudel võtab kontrollikoda korrektsioone veamäära arvutamisel arvesse | 1.33–1.34 |
| --- | --- |

| Kontrollikoda edastab pettusekahtlusega juhtumid OLAFile | 1.35–1.36 |
| --- | --- |

| Järeldused | 1.37–1.38 |
| --- | --- |

| Auditi tulemused | 1.38 |
| --- | --- |

| Lisa 1.1. | Auditi lähenemisviis ja metoodika |
| --- | --- |

Lisa 1.1.

| Lisa 1.2. | 2016. aasta valimis leitud vigade esinemissagedus |
| --- | --- |

Lisa 1.2.

| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE |
| --- |
| Arvamus |
| I. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2017, |

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

Arvamus

I.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2017,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| II. | Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, tehingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, tehingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| III. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| IV. | Välja arvatud punktis „Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“ kirjeldatud asjaolude mõju, on 2016. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

IV.

Välja arvatud punktis „Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“ kirjeldatud asjaolude mõju, on 2016. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2016. | aastal kulude hüvitamisel põhineva rahastamisena (3) kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kulude hüvitamisel põhineva rahastamise veamäär4,8  %. Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär (3,1  %) ületab endiselt olulisuse piirmäära, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Toetusõigustel põhinevad maksed ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (4). Kontrollikoja üldist järeldust toetab ELi eelarve aasta haldus- ja tulemusaruandes esitatud komisjoni analüüs veariski sisaldavate summade kohta. |
| --- | --- |

VI. 2016.

aastal kulude hüvitamisel põhineva rahastamisena (3) kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kulude hüvitamisel põhineva rahastamise veamäär4,8  %. Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär (3,1  %) ületab endiselt olulisuse piirmäära, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Toetusõigustel põhinevad maksed ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (4). Kontrollikoja üldist järeldust toetab ELi eelarve aasta haldus- ja tulemusaruandes esitatud komisjoni analüüs veariski sisaldavate summade kohta.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid vaadeldava perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, ning nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta. |
| --- | --- |

VII.

Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid vaadeldava perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, ning nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta.

Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud pensionide ja muude töötajate hüvitiste eraldist

| VIII. | ELi bilanss hõlmas 2016. aasta lõpus pensione ja muid töötajate hüvitisi summas 67,2 miljardit eurot. Tegemist on ühe suurima kohustusega bilansis, moodustades ligi kolmandiku 2016. aasta kohustustest kogusummas 234,8 miljardit eurot. |
| --- | --- |

VIII.

ELi bilanss hõlmas 2016. aasta lõpus pensione ja muid töötajate hüvitisi summas 67,2 miljardit eurot. Tegemist on ühe suurima kohustusega bilansis, moodustades ligi kolmandiku 2016. aasta kohustustest kogusummas 234,8 miljardit eurot.

| IX. | Suurem osa pensionide ja muude töötajatele makstavate hüvitiste eraldisest (58,7 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Pensionikohustus katab kindlaksmääratud hüvitise, mis on tagatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikliga 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3. Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et katta olemasolevad vanaduspensioni kohustused (5). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi ametnike leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt makstakse pensioniskeemi järgseid hüvitisi ELi eelarvest, liikmesriigid tagavad ühiselt toetuste maksmise ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. |
| --- | --- |

IX.

Suurem osa pensionide ja muude töötajatele makstavate hüvitiste eraldisest (58,7 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Pensionikohustus katab kindlaksmääratud hüvitise, mis on tagatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikliga 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3. Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et katta olemasolevad vanaduspensioni kohustused (5). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi ametnike leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt makstakse pensioniskeemi järgseid hüvitisi ELi eelarvest, liikmesriigid tagavad ühiselt toetuste maksmise ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest.

| X. | PSEO on ELi ametnike kohustuslik tööandjapensioni skeem, mille alusel kasutatakse töötajate ning nende tööandjaks olevate institutsioonide ja asutuste osamakseid tulevase pensioni rahastamiseks. Skeem on üles ehitatud nii, et see oleks osamaksete määra ja pensioniea kohandamise abil kindlustusmatemaatilises tasakaalus. Pensionikulude pikaajalise prognoosi arvutamiseks kasutatavate parameetrite arv ja mitmekesisus näitab arvutuse kindlustusmatemaatilist olemust. Arvutuse teeb Eurostat igal aastal. |
| --- | --- |

X.

PSEO on ELi ametnike kohustuslik tööandjapensioni skeem, mille alusel kasutatakse töötajate ning nende tööandjaks olevate institutsioonide ja asutuste osamakseid tulevase pensioni rahastamiseks. Skeem on üles ehitatud nii, et see oleks osamaksete määra ja pensioniea kohandamise abil kindlustusmatemaatilises tasakaalus. Pensionikulude pikaajalise prognoosi arvutamiseks kasutatavate parameetrite arv ja mitmekesisus näitab arvutuse kindlustusmatemaatilist olemust. Arvutuse teeb Eurostat igal aastal.

| XI. | Auditi käigus hindas kontrollikoda pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja väärtuse arvestamist. Kontrolliti arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, eraldise arvutamist ning selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Kontrollikoja audit eraldise õiglase väärtuse kohta näitas mõningaid lünki ja ebatäpsusi andmete aluseks olevas esmases andmebaasis, mis ei avalda ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju. Nagu komisjon konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9 märgib, on tal kavas võtta meetmeid, et tõhustada töötajate hüvitiste kohustuse arvutamise korda. Kontrollikoda jätkab protsessi jälgimist. |
| --- | --- |

XI.

Auditi käigus hindas kontrollikoda pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja väärtuse arvestamist. Kontrolliti arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, eraldise arvutamist ning selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Kontrollikoja audit eraldise õiglase väärtuse kohta näitas mõningaid lünki ja ebatäpsusi andmete aluseks olevas esmases andmebaasis, mis ei avalda ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju. Nagu komisjon konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9 märgib, on tal kavas võtta meetmeid, et tõhustada töötajate hüvitiste kohustuse arvutamise korda. Kontrollikoda jätkab protsessi jälgimist.

Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid

| XII. | Komisjoni hinnangul oli 2016. aasta lõpus selliste kantud rahastamiskõlblike kulude, mis kuuluvad toetusesaajatele väljamaksmisele, kuid mida ei ole veel kajastatud, summa 102 miljardit eurot (2015. aasta lõpus 106 miljardit eurot). Komisjon kajastas need viitkuludena. |
| --- | --- |

XII.

Komisjoni hinnangul oli 2016. aasta lõpus selliste kantud rahastamiskõlblike kulude, mis kuuluvad toetusesaajatele väljamaksmisele, kuid mida ei ole veel kajastatud, summa 102 miljardit eurot (2015. aasta lõpus 106 miljardit eurot). Komisjon kajastas need viitkuludena.

| XIII. | Kontrollikoda uuris aasta lõpus koostatud prognoosidele kohaldatud metoodikat ja kontrollisüsteeme peamistes peadirektoraatides. Kontrollikoda koostas arvete ja eelmaksete põhjal valimid ning uuris neid elemente, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Komisjoni raamatupidamistalituselt küsiti täiendavaid selgitusi rakendatud üldmeetodite ning eriti ühtekuuluvuse valdkonnas programmitöö perioodil 2014–2020 rakendatud uue meetodi kohta. |
| --- | --- |

XIII.

Kontrollikoda uuris aasta lõpus koostatud prognoosidele kohaldatud metoodikat ja kontrollisüsteeme peamistes peadirektoraatides. Kontrollikoda koostas arvete ja eelmaksete põhjal valimid ning uuris neid elemente, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Komisjoni raamatupidamistalituselt küsiti täiendavaid selgitusi rakendatud üldmeetodite ning eriti ühtekuuluvuse valdkonnas programmitöö perioodil 2014–2020 rakendatud uue meetodi kohta.

| XIV. | Tehtud töö lubab kontrollikojal järeldada, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude kogusumma on peamiste peadirektoraatide puhul õiglaselt esitatud. Mõnes väiksemas peadirektoraadis leiti aga süsteemseid puudusi seoses aasta lõpu kirjetega. Komisjon töötas välja sellekohase tegevuskava. |
| --- | --- |

XIV.

Tehtud töö lubab kontrollikojal järeldada, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude kogusumma on peamiste peadirektoraatide puhul õiglaselt esitatud. Mõnes väiksemas peadirektoraadis leiti aga süsteemseid puudusi seoses aasta lõpu kirjetega. Komisjon töötas välja sellekohase tegevuskava.

Kontrollikoda taotles komisjonilt täiendavat teavet, mis toetaks koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite hindamist

| XV. | Liikmesriikide ametiasutused kannavad osa komisjoni poolt ettemakstavatest vahenditest laenude, omakapitaliinstrumentide või tagatiste vormis rahastamisvahenditesse üle. |
| --- | --- |

XV.

Liikmesriikide ametiasutused kannavad osa komisjoni poolt ettemakstavatest vahenditest laenude, omakapitaliinstrumentide või tagatiste vormis rahastamisvahenditesse üle.

| XVI. | Perioodi 2007–2013 mitmeaastases finantsraamistikus ei pidanud nimetatud ametiasutused ELi õigusaktide kohaselt kõnealustes vahendites raamatupidamisaruande koostamise ajal sisalduvate summade kohta perioodilisi aruandeid esitama. Sellest tulenevalt koostas komisjon viimase kättesaadava (2015. aasta lõpust pärineva) aruande alusel prognoosi ettemaksete kasutamise kohta, eeldades, et vahendid kasutatakse tegevusperioodi jooksul (algselt kuni 31. detsembrini 2015, kuid hiljem seda pikendati kuni 31. märtsini 2017) ära täies mahus ja ühtlaselt. Kontrollikoda märgib, et ehkki tema hinnangul jääb rahastamisvahendite kasutamine 2016. aastal toetuskõlblikkuse perioodist välja (vt 6. peatüki punktid 6.20 ja 6.21), ei tee komisjon samme nende vahendite tagasinõudmiseks. Seetõttu kajastab andmete esitamine bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.5 komisjoni eelnimetatud seisukohta. |
| --- | --- |

XVI.

Perioodi 2007–2013 mitmeaastases finantsraamistikus ei pidanud nimetatud ametiasutused ELi õigusaktide kohaselt kõnealustes vahendites raamatupidamisaruande koostamise ajal sisalduvate summade kohta perioodilisi aruandeid esitama. Sellest tulenevalt koostas komisjon viimase kättesaadava (2015. aasta lõpust pärineva) aruande alusel prognoosi ettemaksete kasutamise kohta, eeldades, et vahendid kasutatakse tegevusperioodi jooksul (algselt kuni 31. detsembrini 2015, kuid hiljem seda pikendati kuni 31. märtsini 2017) ära täies mahus ja ühtlaselt. Kontrollikoda märgib, et ehkki tema hinnangul jääb rahastamisvahendite kasutamine 2016. aastal toetuskõlblikkuse perioodist välja (vt 6. peatüki punktid 6.20 ja 6.21), ei tee komisjon samme nende vahendite tagasinõudmiseks. Seetõttu kajastab andmete esitamine bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.5 komisjoni eelnimetatud seisukohta.

| XVII. | Perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames peavad ametiasutused igas väljamaksetaotluses esitama teabe rahastamisvahenditele makstud ettemaksete ja nendest lõplikele toetusesaajatele tehtud väljamaksete kohta. Selle teabe põhjal arvutatakse hinnanguline summa ja kirjendatakse see viimase saadud väljamaksetaotluse ja aasta lõpu vahelisele perioodile. |
| --- | --- |

XVII.

Perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames peavad ametiasutused igas väljamaksetaotluses esitama teabe rahastamisvahenditele makstud ettemaksete ja nendest lõplikele toetusesaajatele tehtud väljamaksete kohta. Selle teabe põhjal arvutatakse hinnanguline summa ja kirjendatakse see viimase saadud väljamaksetaotluse ja aasta lõpu vahelisele perioodile.

| XVIII. | Kontrollikoda vaatas läbi nimetatud ettemaksete kirjendamise korra ja järeldab, et bilansis esitatud summa on õiglane. |
| --- | --- |

XVIII.

Kontrollikoda vaatas läbi nimetatud ettemaksete kirjendamise korra ja järeldab, et bilansis esitatud summa on õiglane.

Muud asjaolud

| XIX. | Juhtkond vastutab muu teabe eest. Muu teave hõlmab finantsaruandeid selgitavat arutelu ja analüüsi, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega seda käsitlevat kontrollikoja auditiaruannet. Kontrollikoja arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja kontrollikoda ei esita selle suhtes mingit kinnitust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on kontrollikoja ülesanne muu teabega tutvuda ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või kontrollikoja auditi käigus hangitud teabest, või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui kontrollikoda otsustab tehtud töö põhjal, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, tuleb tal sellest asjaolust aru anda. Kontrollikojal ei ole sellel teemal tähelepanekuid. |
| --- | --- |

XIX.

Juhtkond vastutab muu teabe eest. Muu teave hõlmab finantsaruandeid selgitavat arutelu ja analüüsi, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega seda käsitlevat kontrollikoja auditiaruannet. Kontrollikoja arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja kontrollikoda ei esita selle suhtes mingit kinnitust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on kontrollikoja ülesanne muu teabega tutvuda ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või kontrollikoja auditi käigus hangitud teabest, või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui kontrollikoda otsustab tehtud töö põhjal, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, tuleb tal sellest asjaolust aru anda. Kontrollikojal ei ole sellel teemal tähelepanekuid.

Juhtkonna kohustused

| XX. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollimehhanismi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

XX.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollimehhanismi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

| XXI. | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui juhtkond kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XXI.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui juhtkond kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid.

| XXII. | Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XXII.

Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XXIII. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

XXIII.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| XXIV. | Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

XXIV.

Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni.

| XXV. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

XXV.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| XXVI. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka






  — | kindlaks teha ja hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on suurem kui vigade puhul, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist; |
| --- | --- | --- |

XXVI.

Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka

—

kindlaks teha ja hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on suurem kui vigade puhul, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist;

| — | asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli mõjususe kohta arvamuse esitamiseks) teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem; |
| --- | --- |

—

asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli mõjususe kohta arvamuse esitamiseks) teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem;

| — | hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne audiitori aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne audiitori aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt; |
| --- | --- |

—

hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt;

| — | hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali Euroopa Liidu konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Kontrollikoda vastutab auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest. Kontrollikoda on ainuvastutav oma auditiarvamuse eest. |
| --- | --- |

—

hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali Euroopa Liidu konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Kontrollikoda vastutab auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest. Kontrollikoda on ainuvastutav oma auditiarvamuse eest.

| XXVII. | Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) kohta. |
| --- | --- |

XXVII.

Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) kohta.

| XXVIII. | Komisjoni ja teiste auditeeritavatega arutatavate teemade seast valib kontrollikoda vaatlusaluse perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXVIII.

Komisjoni ja teiste auditeeritavatega arutatavate teemade seast valib kontrollikoda vaatlusaluse perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

13. juuli 2017

Klaus-Heiner LEHNE

president

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

Euroopa Kontrollikoja roll

| 1.1. | Kontrollikoda on ELi sõltumatu audiitor. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELTL) on kontrollikoja ülesanne






  — | anda hinnang ELi raamatupidamise aastaaruandele; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Kontrollikoda on ELi sõltumatu audiitor. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELTL) on kontrollikoja ülesanne

—

anda hinnang ELi raamatupidamise aastaaruandele;

| — | kontrollida, kas ELi eelarvet kasutatakse kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega; |
| --- | --- |

—

kontrollida, kas ELi eelarvet kasutatakse kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega;

| — | anda aru ELi kulutuste säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse kohta (6) ning |
| --- | --- |

—

anda aru ELi kulutuste säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse kohta (6) ning

| — | anda nõu finantsmõju omavate õigusaktide ettepanekute kohta. |
| --- | --- |

—

anda nõu finantsmõju omavate õigusaktide ettepanekute kohta.

| 1.2. | Kinnitava avalduse aluseks olev kontrollikoja audititöö (mida selgitatakse
  lisas 1.1
  ) täidab otseselt esimest ja teist eelmainitud eesmärki. 3. peatükis ja mõningates poliitikavaldkondades (7) puudutab aastaaruande raames tehtud töö ka kulutuste säästlikkust, tõhusust või tulemuslikkust. Kokkuvõttes annab audititöö ka peamise sisendi finantsalaste õigusaktide ettepanekuid käsitlevate kontrollikoja arvamuste koostamisel. |
| --- | --- |

1.2.

Kinnitava avalduse aluseks olev kontrollikoja audititöö (mida selgitatakse
  lisas 1.1
  ) täidab otseselt esimest ja teist eelmainitud eesmärki. 3. peatükis ja mõningates poliitikavaldkondades (7) puudutab aastaaruande raames tehtud töö ka kulutuste säästlikkust, tõhusust või tulemuslikkust. Kokkuvõttes annab audititöö ka peamise sisendi finantsalaste õigusaktide ettepanekuid käsitlevate kontrollikoja arvamuste koostamisel.

ELi kulutused on oluline vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks

| 1.3. | Euroopa Liidu (EL) kulutused on oluline, kuid mitte ainus vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks. Muudeks tähtsateks vahenditeks on õigusloome ning kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste liikumine kogu ELi piires. 2016. aastal oli ELi kulutuste summa 136,4 miljardit eurot, (8) mis moodustab 2,0  % liikmesriikide valitsemissektori kogukulutustest ja 0,9  % ELi kogurahvatulust (
  selgitus 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.3.

Euroopa Liidu (EL) kulutused on oluline, kuid mitte ainus vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks. Muudeks tähtsateks vahenditeks on õigusloome ning kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste liikumine kogu ELi piires. 2016. aastal oli ELi kulutuste summa 136,4 miljardit eurot, (8) mis moodustab 2,0  % liikmesriikide valitsemissektori kogukulutustest ja 0,9  % ELi kogurahvatulust (
  selgitus 1.1
  ).

Selgitus 1.1.   ELi kulutuste osakaal liikmesriikide valitsemissektori kogukulutustes ja kogurahvatulus

Image

Allikas liikmesriikide kogurahvatulu kohta: traditsiooniliste omavahendite ja käibemaksu-/kogurahvatulu baasi prognooside kokkulepitud kogum, 19. mai 2016 (Euroopa Komisjon).

Allikas liikmesriikide valitsemissektori kogukulutuste kohta: Eurostat, iga-aastane rahvamajanduse arvepidamine.

Allikas ELi kulutuste kohta: Euroopa Komisjoni raamatupidamisandmed.

Koostanud kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUS – EELARVEAASTA 2016 AUDITILEIUD

Raamatupidamise aastaaruanne ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud

| 1.4. | Kontrollikoja tähelepanekud kehtivad Euroopa Liidu eelarveaasta 2016 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande (9) kohta. Kontrollikoda sai aruande koos peaarvepidaja esitiskirjaga kätte 26. juunil 2017. Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud finantsaruandeid selgitav arutelu- ja analüüsiosa (10). Kontrollikoja auditiarvamus nimetatud analüüsi ei hõlma. Kooskõlas auditeerimisstandarditega hindas kontrollikoda aga selle sisu vastavust raamatupidamise aastaaruandes esitatud andmetele. |
| --- | --- |

1.4.

Kontrollikoja tähelepanekud kehtivad Euroopa Liidu eelarveaasta 2016 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande (9) kohta. Kontrollikoda sai aruande koos peaarvepidaja esitiskirjaga kätte 26. juunil 2017. Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud finantsaruandeid selgitav arutelu- ja analüüsiosa (10). Kontrollikoja auditiarvamus nimetatud analüüsi ei hõlma. Kooskõlas auditeerimisstandarditega hindas kontrollikoda aga selle sisu vastavust raamatupidamise aastaaruandes esitatud andmetele.

| 1.5. | Komisjoni avaldatud raamatupidamise aastaaruande kohaselt oli ELi kohustuste kogumaht 31. detsembri 2016. aasta seisuga 234,8 miljardit eurot ning varade kogumaht 162,7  miljardit eurot. 2016. aasta tulem oli 1,7  miljardit eurot (11). |
| --- | --- |

1.5.

Komisjoni avaldatud raamatupidamise aastaaruande kohaselt oli ELi kohustuste kogumaht 31. detsembri 2016. aasta seisuga 234,8 miljardit eurot ning varade kogumaht 162,7  miljardit eurot. 2016. aasta tulem oli 1,7  miljardit eurot (11).

| 1.6. | Kontrollikoja auditiga leiti, et raamatupidamise aastaaruandes ei esinenud olulisi väärkajastamisi. Kontrollikoja tähelepanekud ELi vahendite finantsjuhtimise ja eelarve haldamise kohta on esitatud 2. peatükis. |
| --- | --- |

1.6.

Kontrollikoja auditiga leiti, et raamatupidamise aastaaruandes ei esinenud olulisi väärkajastamisi. Kontrollikoja tähelepanekud ELi vahendite finantsjuhtimise ja eelarve haldamise kohta on esitatud 2. peatükis.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Peamised audititeemad

| 1.7. | Peamised audititeemad (12) on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta. Kooskõlas kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelise standardiga (ISSAI) 1701 koostab kontrollikoda oma arvamuse osana aruandluse peamiste audititeemade kohta (kinnitava avalduse punktid VII–XVIII). |
| --- | --- |

1.7.

Peamised audititeemad (12) on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta. Kooskõlas kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelise standardiga (ISSAI) 1701 koostab kontrollikoda oma arvamuse osana aruandluse peamiste audititeemade kohta (kinnitava avalduse punktid VII–XVIII).

TEHINGUTE SEADUSLIKKUS: TULUD JA LIGIKAUDU POOL KULUDEST EI OLNUD OLULISEL MÄÄRAL VIGADEST MÕJUTATUD

| 1.8. | Kontrollikoda uurib ELi kulusid ja tulusid (13) selleks, et hinnata, kas need on kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega. Kontrollikoja tulude auditi tulemused esitatakse 4. peatükis ja kulude auditi tulemused 5.–10. peatükis (
  selgitus 1.2
  ). Kontrollikoja peamised leiud on järgmised:






  a) | tulud ei sisaldanud olulisel määral vigu (punkt 4.21); |
| --- | --- | --- |

1.8.

Kontrollikoda uurib ELi kulusid ja tulusid (13) selleks, et hinnata, kas need on kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega. Kontrollikoja tulude auditi tulemused esitatakse 4. peatükis ja kulude auditi tulemused 5.–10. peatükis (
  selgitus 1.2
  ). Kontrollikoja peamised leiud on järgmised:

a)

tulud ei sisaldanud olulisel määral vigu (punkt 4.21);

| b) | kulud olid endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Kontrollikoja hinnangul on kulude veamäär tervikuna 3,1  %, kuid olulisel määral vigu esines peamiselt kulude hüvitamise puhul, mis moodustab auditeeritud andmekogumist umbes poole
  (selgitus 1.4
  ). |
| --- | --- |

b)

kulud olid endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Kontrollikoja hinnangul on kulude veamäär tervikuna 3,1  %, kuid olulisel määral vigu esines peamiselt kulude hüvitamise puhul, mis moodustab auditeeritud andmekogumist umbes poole
  (selgitus 1.4
  ).

| 1.8 ja 1.9. | Komisjonil on hea meel täheldada, et eelmiste aastatega võrreldes on selle aasta tulemused oluliselt paranenud.

  Seoses ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahenditega (millele on osutatud selgituses 1.2) leiab komisjon, et väljamaksed, mis tehti lõplikele toetusesaajatele kooskõlas lõpetamissuunistega kuni 2017. aasta märtsi lõpuni, jäid kehtestatud rahastamiskõlblikkusperioodi sisse (vt komisjoni vastus punktidele 6.20 ja 6.21). |
| --- | --- |

1.8 ja 1.9.

Seoses ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahenditega (millele on osutatud selgituses 1.2) leiab komisjon, et väljamaksed, mis tehti lõplikele toetusesaajatele kooskõlas lõpetamissuunistega kuni 2017. aasta märtsi lõpuni, jäid kehtestatud rahastamiskõlblikkusperioodi sisse (vt komisjoni vastus punktidele 6.20 ja 6.21).

Selgitus 1.2.   Kokkuvõte 2016. aasta leidudest tehingute korrektsuse kohta

| Aastaaruande peatükk | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid | Auditeeritud tehingud



  (miljardites eurodes) | 2016. aasta hinnanguline veamäär


  (%) | Usaldusvahemik (%) | 2015. aasta hinnanguline veamäär


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alumine veapiir | Ülemine veapiir |
| 5. | Konkurentsivõime |

Aastaaruande peatükk

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid

Auditeeritud tehingud

(miljardites eurodes)

2016. aasta hinnanguline veamäär

(%)

Usaldusvahemik (%)

2015. aasta hinnanguline veamäär

(%)

Alumine veapiir

Ülemine veapiir

5.

Konkurentsivõime

Alamrubriik 1a

15,2

4,1

2,1

6,1

4,4

| 6. | Ühtekuuluvus |
| --- | --- |

6.

Ühtekuuluvus

Alamrubriik 1b

35,7

4,8  (25)

2,2

7,4

5,2

| 7. | Loodusvarad |
| --- | --- |

7.

Loodusvarad

Rubriik 2

57,9

2,5

1,5

3,5

2,9

| 8. | Julgeolek ja kodakondsus |
| --- | --- |

8.

Julgeolek ja kodakondsus

Rubriik 3

2,4

—

—

—

—

| 9. | Globaalne Euroopa |
| --- | --- |

9.

Globaalne Euroopa

Rubriik 4

8,3

2,1

0,6

3,6

2,8

| 10. | Haldus |
| --- | --- |

10.

Haldus

Rubriik 5

9,4

0,2

0,0

0,8

0,6

Muud (26)

Rubriik 6 ja teised

0,4

—

—

—

—

Kokku

129,3

3,1
   (25)

2,2

4,0

3,8

Tulud

144,7

0

0

0

0

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Kontrollikoja 2016. aasta auditi tulemused näitavad edasiminekut

| 1.9. | Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär on viimaste aastate veamääraga võrreldes paranenud (
  selgitus 1.3
  ), kuid ületab endiselt märkimisväärselt kontrollikoja 2 % suuruse olulisuse piirmäära. Ligikaudu pool 2016. aasta kuludest ei olnud siiski olulisel määral vigadest mõjutatud (
  selgitus 1.4
  ). |
| --- | --- |

1.9.

Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär on viimaste aastate veamääraga võrreldes paranenud (
  selgitus 1.3
  ), kuid ületab endiselt märkimisväärselt kontrollikoja 2 % suuruse olulisuse piirmäära. Ligikaudu pool 2016. aasta kuludest ei olnud siiski olulisel määral vigadest mõjutatud (
  selgitus 1.4
  ).

Selgitus 1.3.   Hinnanguline veamäär (kõige tõenäolisem veamäär) (2014–2016)

Image

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Eri kuluvaldkondadele on omased erinevad veamustrid

| 1.10. | Kontrollikoja hinnangul on hüvitamisel põhinevate kulude veamäär 4,8  % (2015. aastal 5,2  %), mis tunduvalt ületab 2 % suuruse olulisuse piirmäära (
  selgitus 1.4
  ). Seda tüüpi kulude puhul esitavad toetusesaajad taotluse ELi vahendite saamiseks, millega neile hüvitatakse nende poolt kantud rahastamiskõlblikud kulud. Sellised maksed hõlmavad teadusuuringute projekte (5. peatükk), koolituskavasid (6. peatükk), regionaalarengu ja maaelu arengu projekte (6. ja 7. peatükk) ning arendusprojekte (9. peatükk). Kulude hüvitamiseks peavad toetusesesaajad esitama teavet, mis tõendab, et nad tegelevad toetuskõlbliku tegevusega ning on teinud kulusid, mille hüvitamist on neil õigus taotleda. Protsessi käigus tuleb neil järgida keerukaid eeskirju, mis reguleerivad seda, mille eest on võimalik hüvitist taotleda (toetuskõlblikkus) ja seda, kuidas korrektselt kulusid kanda (nt avalikud hankemenetlused või riigiabi eeskirjad). See põhjustab vigu, mis mõjutavad kontrollikoja järeldust mitmeaastase finantsraamistiku järgmiste rubriikide kohta: 1a: „Konkurentsivõime“ (punktid 5.28–5.29), 1b: „Ühtekuuluvus“ (punktid 6.38–6.39), 2: „Loodusvarad“ (üldhinnang – punktid 7.32–7.33) ja 4: „Globaalne Euroopa“ (punktid 9.34–9.35). |
| --- | --- |

1.10.

Kontrollikoja hinnangul on hüvitamisel põhinevate kulude veamäär 4,8  % (2015. aastal 5,2  %), mis tunduvalt ületab 2 % suuruse olulisuse piirmäära (
  selgitus 1.4
  ). Seda tüüpi kulude puhul esitavad toetusesaajad taotluse ELi vahendite saamiseks, millega neile hüvitatakse nende poolt kantud rahastamiskõlblikud kulud. Sellised maksed hõlmavad teadusuuringute projekte (5. peatükk), koolituskavasid (6. peatükk), regionaalarengu ja maaelu arengu projekte (6. ja 7. peatükk) ning arendusprojekte (9. peatükk). Kulude hüvitamiseks peavad toetusesesaajad esitama teavet, mis tõendab, et nad tegelevad toetuskõlbliku tegevusega ning on teinud kulusid, mille hüvitamist on neil õigus taotleda. Protsessi käigus tuleb neil järgida keerukaid eeskirju, mis reguleerivad seda, mille eest on võimalik hüvitist taotleda (toetuskõlblikkus) ja seda, kuidas korrektselt kulusid kanda (nt avalikud hankemenetlused või riigiabi eeskirjad). See põhjustab vigu, mis mõjutavad kontrollikoja järeldust mitmeaastase finantsraamistiku järgmiste rubriikide kohta: 1a: „Konkurentsivõime“ (punktid 5.28–5.29), 1b: „Ühtekuuluvus“ (punktid 6.38–6.39), 2: „Loodusvarad“ (üldhinnang – punktid 7.32–7.33) ja 4: „Globaalne Euroopa“ (punktid 9.34–9.35).

| 1.10. | Lihtsustamine on kõige tõhusam viis kulude ja kontrollikoormuse ning vigade tegemise ohu vähendamiseks. Poliitikavaldkondades, mille puhul rakendatakse usaldusväärseid juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning lihtsamaid rahastamiskõlblikkuse eeskirju, esineb vähem vigu.

  Kontrollikoda on kinnitanud, et projektides, mille puhul kasutatakse lihtsustatud kuluvõimalusi, esineb vähem vigu kui tegelike kulude hüvitamisel. Sel põhjusel on komisjon viimastel aastatel aktiivselt soodustanud nende kasutamist ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu valdkonnas. Peale selle vähendab lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamine halduskoormust ning võimaldab korraldusasutustel, makseasutustel ja toetusesaajatel rohkem tulemustele keskenduda, eriti kui lihtsustatud kuluvõimalused põhinevad projekti väljundite või tulemuste saavutamisel.


  Riigihanke- ja riigiabieeskirju ei kohaldata ainult ELi kulutuste suhtes. Nendes valdkondades esinevate probleemide lahendamiseks rakendab komisjon koos liikmesriikidega tegevuskavasid (vt komisjoni vastus punktidele 6.15 ja 6.18).


  Põllumajanduses on maaelu areng jätkuvalt valdkond, mida tuleks tähelepanelikult jälgida, eelkõige investeerimismeetmete puhul. Kui kontrollisüsteemides avastatakse puudusi, nõuab komisjon süsteemselt liikmesriikidelt parandusmeetmete kavade koostamist ja toetab nende rakendamist. Võttes aga arvesse vajadust hoida seaduslikkuse ja korrektsuse aspektid tasakaalus poliitikaeesmärkide saavutamisega ning pidades ühtlasi silmas rakenduskulusid (juhtimis- ja kontrollikulusid), ei saa täie kindlusega eeldada, et toetusesaajatele tehtavate maksete puhul oleks alla 2 % veamäär mõistlike jõupingutustega saavutatav. Sellest hoolimata võimaldab kulutuste tegemise aastale järgnevatel aastatel liikmesriikide poolt sissenõutavate summade ja komisjoni tehtavate finantskorrektsioonide korrigeerimisvõime saavutada komisjonil kindlustunde seoses ÜPP kulutustega.


  Vt ka komisjoni vastus punktidele 1.12 ja 6.7. |
| --- | --- |

1.10.

Kontrollikoda on kinnitanud, et projektides, mille puhul kasutatakse lihtsustatud kuluvõimalusi, esineb vähem vigu kui tegelike kulude hüvitamisel. Sel põhjusel on komisjon viimastel aastatel aktiivselt soodustanud nende kasutamist ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu valdkonnas. Peale selle vähendab lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamine halduskoormust ning võimaldab korraldusasutustel, makseasutustel ja toetusesaajatel rohkem tulemustele keskenduda, eriti kui lihtsustatud kuluvõimalused põhinevad projekti väljundite või tulemuste saavutamisel.

Riigihanke- ja riigiabieeskirju ei kohaldata ainult ELi kulutuste suhtes. Nendes valdkondades esinevate probleemide lahendamiseks rakendab komisjon koos liikmesriikidega tegevuskavasid (vt komisjoni vastus punktidele 6.15 ja 6.18).

Põllumajanduses on maaelu areng jätkuvalt valdkond, mida tuleks tähelepanelikult jälgida, eelkõige investeerimismeetmete puhul. Kui kontrollisüsteemides avastatakse puudusi, nõuab komisjon süsteemselt liikmesriikidelt parandusmeetmete kavade koostamist ja toetab nende rakendamist. Võttes aga arvesse vajadust hoida seaduslikkuse ja korrektsuse aspektid tasakaalus poliitikaeesmärkide saavutamisega ning pidades ühtlasi silmas rakenduskulusid (juhtimis- ja kontrollikulusid), ei saa täie kindlusega eeldada, et toetusesaajatele tehtavate maksete puhul oleks alla 2 % veamäär mõistlike jõupingutustega saavutatav. Sellest hoolimata võimaldab kulutuste tegemise aastale järgnevatel aastatel liikmesriikide poolt sissenõutavate summade ja komisjoni tehtavate finantskorrektsioonide korrigeerimisvõime saavutada komisjonil kindlustunde seoses ÜPP kulutustega.

Vt ka komisjoni vastus punktidele 1.12 ja 6.7.

| 1.11. | Kontrollikoja hinnangul on toetusõigustel põhinevate kulude (sh halduskulude) veamäär 1,3  % (2015. aastal 1,9  %, vt
  selgitus 1.4
  ). Seda tüüpi kulude puhul tehakse toetusesaajatele makse, kui nad täidavad teatud tingimused. Maksed hõlmavad üliõpilaste ja teadlaste stipendiume (5. peatükk), põllumajandustootjatele makstavaid otsetoetusi ja põllumajanduse keskkonnameetmeid (7. peatükk) ning palku ja pensione (10. peatükk). Kontrollikoda täheldas edasiminekut kõigis toetusõigustel põhinevate kulude valdkondades ja tema hinnangul on põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste veamäär allpool olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

1.11.

Kontrollikoja hinnangul on toetusõigustel põhinevate kulude (sh halduskulude) veamäär 1,3  % (2015. aastal 1,9  %, vt
  selgitus 1.4
  ). Seda tüüpi kulude puhul tehakse toetusesaajatele makse, kui nad täidavad teatud tingimused. Maksed hõlmavad üliõpilaste ja teadlaste stipendiume (5. peatükk), põllumajandustootjatele makstavaid otsetoetusi ja põllumajanduse keskkonnameetmeid (7. peatükk) ning palku ja pensione (10. peatükk). Kontrollikoda täheldas edasiminekut kõigis toetusõigustel põhinevate kulude valdkondades ja tema hinnangul on põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste veamäär allpool olulisuse piirmäära.

| 1.11. | Komisjonil on hea meel kontrollikoja hinnangu üle toetusõigusel põhinevate kulude kohta. |
| --- | --- |

1.11.

Selgitus 1.4.   2016. aasta toetusõigustel põhinevad ja halduskulud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud

(miljardites eurodes)

Image

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 1.12. | Selgitusest 1.5
  nähtub, et kõige suurema osa kontrollikoja esitatud 2016. aasta hinnangulisest veamäärast moodustas ühtekuuluvuse valdkond, millele järgnesid loodusvarad, konkurentsivõime ja „Globaalne Euroopa“. Vigade jaotus on sarnane 2015. aasta auditi tulemustega. |
| --- | --- |

1.12.

Selgitusest 1.5
  nähtub, et kõige suurema osa kontrollikoja esitatud 2016. aasta hinnangulisest veamäärast moodustas ühtekuuluvuse valdkond, millele järgnesid loodusvarad, konkurentsivõime ja „Globaalne Euroopa“. Vigade jaotus on sarnane 2015. aasta auditi tulemustega.

| 1.12. | Komisjon teeb koos liikmesriikidega pidevalt tööd nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide parandamise nimel ning jätkab olemasolevate seaduslike järelevalvevahendite ranget ja õigeaegset kasutamist, et tagada kõikide oluliste vigade parandamine. Vajaduse korral rakendatakse süstemaatiliselt tegevuskavasid vigade konkreetsete põhjuste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

1.12.

Selgitus 1.5.   Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide osakaal 2016. aasta üldises hinnangulises veamääras

Image

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 1.13. | Rubriigi „Konkurentsivõime“ (5. peatükk) hinnanguline veamäär on 4,1  %, mis on väiksem kui 2015. aasta näitaja (4,4  %). Suure osa kulutustest moodustab kulude hüvitamine ning vead peegeldavad üldjoontes rahastamiskõlbmatute kulude erinevaid kategooriaid (eelkõige personalikulud, muud otsekulud ning kaudsed kulud). |
| --- | --- |

1.13.

Rubriigi „Konkurentsivõime“ (5. peatükk) hinnanguline veamäär on 4,1  %, mis on väiksem kui 2015. aasta näitaja (4,4  %). Suure osa kulutustest moodustab kulude hüvitamine ning vead peegeldavad üldjoontes rahastamiskõlbmatute kulude erinevaid kategooriaid (eelkõige personalikulud, muud otsekulud ning kaudsed kulud).

| 1.13. | Komisjon viitab oma ühisele vastusele punktidele 5.9 ja 5.10. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Ühtekuuluvuse valdkonna (6. peatükk) hinnanguline veamäär on 4,8  %, mis on väiksem kui 2015. aasta võrreldav näitaja (5,2  %). Selles valdkonnas moodustavad suurema osa kulutustest hüvitamisel põhinevad kulud. Väljamaksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud ja toetuskõlbmatud projektid moodustavad 70 % vigadest. |
| --- | --- |

1.14.

Ühtekuuluvuse valdkonna (6. peatükk) hinnanguline veamäär on 4,8  %, mis on väiksem kui 2015. aasta võrreldav näitaja (5,2  %). Selles valdkonnas moodustavad suurema osa kulutustest hüvitamisel põhinevad kulud. Väljamaksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud ja toetuskõlbmatud projektid moodustavad 70 % vigadest.

| 1.14. | Komisjon viitab oma vastusele punktidele 1.10, 1.12, 6.7 ja 6.11. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Loodusvarade valdkonna (7. peatükk) hinnanguline veamäär on 2,5  %, mis on väiksem kui 2015. aasta näitaja (2,9  %). Enam kui kolm neljandikku valdkonna kulutustest tehakse läbi Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ning ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (1,7  %), maaelu arengu kulutuste puhul leiti aga jätkuvalt suurel määral vigu (4,9  %), eriti mis puudutab hüvitamisel põhinevaid kulutusi. Kontrollikoda ei leidnud olulisel määral vigu põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste kuludes, mis põhinevad toetusõigustel, sest nende suhtes kohaldatakse lihtsustatud maa toetuskõlblikkuse nõudeid ja tõhusat eelkontrollisüsteemi (IACS), mis võimaldab andmebaaside vahel automaatset ristkontrolli teha. |
| --- | --- |

1.15.

Loodusvarade valdkonna (7. peatükk) hinnanguline veamäär on 2,5  %, mis on väiksem kui 2015. aasta näitaja (2,9  %). Enam kui kolm neljandikku valdkonna kulutustest tehakse läbi Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ning ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (1,7  %), maaelu arengu kulutuste puhul leiti aga jätkuvalt suurel määral vigu (4,9  %), eriti mis puudutab hüvitamisel põhinevaid kulutusi. Kontrollikoda ei leidnud olulisel määral vigu põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste kuludes, mis põhinevad toetusõigustel, sest nende suhtes kohaldatakse lihtsustatud maa toetuskõlblikkuse nõudeid ja tõhusat eelkontrollisüsteemi (IACS), mis võimaldab andmebaaside vahel automaatset ristkontrolli teha.

| 1.15. | Komisjonil on hea meel kontrollikoja hinnangu üle EAGFi kohta, eelkõige seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) tõhususega, mis aitab oluliselt kaasa vigade vältimisele ja veamäärade vähendamisele (vt punkt 7.13). Komisjon jätkab koostööd liikmesriikidega, et põldude identifitseerimise süsteem ja IACS üldiselt oleksid ka edaspidi kvaliteetsed.

  Vt ka komisjoni vastus punktidele 1.10 ja 1.12. |
| --- | --- |

1.15.

Vt ka komisjoni vastus punktidele 1.10 ja 1.12.

| 1.16. | Rubriigi „Globaalne Euroopa“ (9. peatükk) hinnanguline veamäär on 2,1  %, mis on väiksem kui 2015. aastal (2,8  %). Kaks kolmandikku veamäärast tulenes oluliste tõendavate dokumentide puudumisest ja komisjoni tasaarvestatud vahesummade (14) ülehindamisest. |
| --- | --- |

1.16.

Rubriigi „Globaalne Euroopa“ (9. peatükk) hinnanguline veamäär on 2,1  %, mis on väiksem kui 2015. aastal (2,8  %). Kaks kolmandikku veamäärast tulenes oluliste tõendavate dokumentide puudumisest ja komisjoni tasaarvestatud vahesummade (14) ülehindamisest.

| 1.17. | Rubriik „Haldus“ (10. peatükk) ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. Hinnanguline veamäär on 0,2  %, mis on väiksem kui 2015. aastal (0,6  %). Suurema osa valdkonna kuludest moodustavad ELi institutsioonide ja ametite makstavad palgad, pensionid ja hüvitised. |
| --- | --- |

1.17.

Rubriik „Haldus“ (10. peatükk) ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. Hinnanguline veamäär on 0,2  %, mis on väiksem kui 2015. aastal (0,6  %). Suurema osa valdkonna kuludest moodustavad ELi institutsioonide ja ametite makstavad palgad, pensionid ja hüvitised.

| 1.18. | Kontrollikoda ei hinda muude kuluvaldkondade, sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku 3. rubriigi veamäärasid (8. peatükk). Kontrollikoja kinnitava avaldusega hõlmatavad kulutused nimetatud valdkondades on kokku 2,8 miljardit eurot (2,2  % kontrollikoja auditiga hõlmatud kulutustest). Neis valdkondades tehtud töö on endiselt asjakohane kontrollikoja 2016. aasta üldiste järelduste jaoks. |
| --- | --- |

1.18.

Kontrollikoda ei hinda muude kuluvaldkondade, sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku 3. rubriigi veamäärasid (8. peatükk). Kontrollikoja kinnitava avaldusega hõlmatavad kulutused nimetatud valdkondades on kokku 2,8 miljardit eurot (2,2  % kontrollikoja auditiga hõlmatud kulutustest). Neis valdkondades tehtud töö on endiselt asjakohane kontrollikoja 2016. aasta üldiste järelduste jaoks.

| 1.19. | Suurima osa hinnangulisest veamäärast moodustavad jätkuvalt kulude hüvitamiskavadega seotud rahastamiskõlblikkuse vead:






  — | rahastamiskõlbmatute kulude deklareerimine väljamaksetaotlustes; |
| --- | --- | --- |

1.19.

Suurima osa hinnangulisest veamäärast moodustavad jätkuvalt kulude hüvitamiskavadega seotud rahastamiskõlblikkuse vead:

—

rahastamiskõlbmatute kulude deklareerimine väljamaksetaotlustes;

| — | toetuskõlbmatud projektid, tegevused ja toetusesaajad (
  selgitus 1.6
  ). |
| --- | --- |

—

toetuskõlbmatud projektid, tegevused ja toetusesaajad (
  selgitus 1.6
  ).

| 1.19. | Komisjon jõudis samadele järeldustele vigade laadi ja algpõhjuste kohta.

  Lihtsustamine on kõige tõhusam viis nii vigade tegemise ohu kui ka kulude ja kontrollikoormuse vähendamiseks. Püsivalt kõrge veamääraga programmide puhul võtab komisjon pidevalt nii ennetavaid kui ka parandusmeetmeid vigade algpõhjuste ja nende mõju kõrvaldamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud komisjoni teatises „Vigade esinemise algpõhjused ja võetud meetmed (vastavalt finantsmääruse artikli 32 lõikele 5)“ (COM(2017) 124, 28.2.2017). |
| --- | --- |

1.19.

Lihtsustamine on kõige tõhusam viis nii vigade tegemise ohu kui ka kulude ja kontrollikoormuse vähendamiseks. Püsivalt kõrge veamääraga programmide puhul võtab komisjon pidevalt nii ennetavaid kui ka parandusmeetmeid vigade algpõhjuste ja nende mõju kõrvaldamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud komisjoni teatises „Vigade esinemise algpõhjused ja võetud meetmed (vastavalt finantsmääruse artikli 32 lõikele 5)“ (COM(2017) 124, 28.2.2017).

Selgitus 1.6.   Veatüüpide osakaal kogu hinnangulises veamääras

Image

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Eelarve täitmise viisil on veamääradele piiratud mõju

| 1.20. | Kontrollikoja hinnangulisel veamääral eri kuluvaldkondades on tunduvalt suurem seos makse tegemise aluse (st hüvitamine või toetusõigus) kui eelarve täitmise viisiga (15). Kontrollikoda leidis kõige rohkem vigu ühtekuuluvuse (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega) ja konkurentsivõime (eelarvet täidab komisjon otse ja volitatud üksuste kaudu kaudselt) valdkondades. Mõlemas nimetatud valdkonnas toimub rahastamine põhiliselt kulude hüvitamise alusel (
  selgitus 1.7
  ). |
| --- | --- |

1.20.

Kontrollikoja hinnangulisel veamääral eri kuluvaldkondades on tunduvalt suurem seos makse tegemise aluse (st hüvitamine või toetusõigus) kui eelarve täitmise viisiga (15). Kontrollikoda leidis kõige rohkem vigu ühtekuuluvuse (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega) ja konkurentsivõime (eelarvet täidab komisjon otse ja volitatud üksuste kaudu kaudselt) valdkondades. Mõlemas nimetatud valdkonnas toimub rahastamine põhiliselt kulude hüvitamise alusel (
  selgitus 1.7
  ).

Selgitus 1.7.   Keskmine hinnanguline veamäär eelarve täitmise viiside ja maksete aluste kaupa (2016)

Image

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 1.21. | 2016. aastal on koostöös liikmesriikidega hallatavate kulude kui terviku hinnanguline veamäär 3,3  % (2015. aastal 4,3  %), ja muul viisil hallatavate tegevuskulude veamäär samuti 3,3  % (2015. aastal 4,2  %) (16). Halduskulude hinnanguline veamäär on 0,2  % (2015. aastal 0,6  %). |
| --- | --- |

1.21.

2016. aastal on koostöös liikmesriikidega hallatavate kulude kui terviku hinnanguline veamäär 3,3  % (2015. aastal 4,3  %), ja muul viisil hallatavate tegevuskulude veamäär samuti 3,3  % (2015. aastal 4,2  %) (16). Halduskulude hinnanguline veamäär on 0,2  % (2015. aastal 0,6  %).

Komisjoni hinnangulised veamäärad ...

| 1.22. | Kõik komisjoni peadirektoraadid koostavad aasta tegevusaruande. See sisaldab avaldust, milles peadirektor kinnitab, et aruanne annab finantsinformatsioonist õige ülevaate, ning et peadirektori vastutusalas tehtud tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Samuti antakse neis ülevaade peamiste poliitikaeesmärkide saavutamise (käsitletakse punktides 3.5 ja 3.18–3.32) ja peadirektori poolt volinikele esitatava juhtimisaruande kohta. |
| --- | --- |

1.22.

Kõik komisjoni peadirektoraadid koostavad aasta tegevusaruande. See sisaldab avaldust, milles peadirektor kinnitab, et aruanne annab finantsinformatsioonist õige ülevaate, ning et peadirektori vastutusalas tehtud tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Samuti antakse neis ülevaade peamiste poliitikaeesmärkide saavutamise (käsitletakse punktides 3.5 ja 3.18–3.32) ja peadirektori poolt volinikele esitatava juhtimisaruande kohta.

| 1.22. | Aasta tegevusaruanne on peadirektori aruanne volinike kolleegiumile oma ülesannete täitmise kohta. Aasta tegevusaruannetes antakse ülevaade peadirektoraadi strateegilises ja juhtimiskavas kehtestatud üld- ja erieesmärkide täitmisel tehtud edusammudest. Samuti kirjeldatakse neis finantsjuhtimise, sisekontrolli ja organisatsiooni juhtimise alaseid saavutusi. |
| --- | --- |

1.22.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 1.23. | Sel aastal hindasid kõik peadirektoraadid esmakordselt „asjaomaste kulude“ veamäära. Asjaomaste kulude määratlus (17) on kooskõlas kontrollikoja alustehingute määratlusega (
  lisa 1.1
  punkt 10). |
| --- | --- |

1.23.

Sel aastal hindasid kõik peadirektoraadid esmakordselt „asjaomaste kulude“ veamäära. Asjaomaste kulude määratlus (17) on kooskõlas kontrollikoja alustehingute määratlusega (
  lisa 1.1
  punkt 10).

Selgitus 1.8.   Kontrollikoja 2016. aasta audititulemuste võrdlus komisjoni 2016. aasta tegevusaruannetes esitatud hinnanguliste veariski sisaldavate summadega makse tegemise ajal

| Aastaaruande peatükk | Hinnanguline veamäär (%)
   (27) | Usaldusvahemik (%) | | Komisjoni aasta tegevusaruanded, peadirektoraat
   (28)
   (29) | Veariski sisaldavate maksete hinnanguline kogusumma (%)
   (31)
   (32) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alumine veapiir | Ülemine veapiir | Väikseim väärtus | Suurim väärtus |
| 5. peatükk: „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ | 4,1 | 2,1 | 6,1 | | CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD ja TAXUD | 2,0 | 2,4 |
| 6. peatükk: „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ | 4,8 | 2,2 | 7,4 | | EMPL ja REGIO | 2,2 | 3,6 |
| 7. peatükk: „Loodusvarad“ | 2,5 | 1,5 | 3,5 | | AGRI, MARE, ENV ja CLIMA | 2,5 | 2,5 |
| 9. peatükk: „Globaalne Euroopa“ | 2,1 | 0,6 | 3,6 | | DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA ja ECFIN | 1,3 | 1,4 |
| 10. peatükk: „Haldus“ | 0,2 | 0,0 | 0,8 | | Haldus (30) | 0,2 | 0,2 |
| Kokku | 3,1 | 2,2 | 4,0 | | Kokku | 2,1 | 2,6 |
| Allikas: kontrollikoda. | | Allikas: kontrollikoja andmed komisjoni aruannete põhjal. |

Aastaaruande peatükk

Hinnanguline veamäär (%)
   (27)

Usaldusvahemik (%)

Komisjoni aasta tegevusaruanded, peadirektoraat
   (28)
   (29)

Veariski sisaldavate maksete hinnanguline kogusumma (%)
   (31)
   (32)

Alumine veapiir

Ülemine veapiir

Väikseim väärtus

Suurim väärtus

5. peatükk: „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

4,1

2,1

6,1

CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD ja TAXUD

2,0

2,4

6. peatükk: „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“

4,8

2,2

7,4

EMPL ja REGIO

2,2

3,6

7. peatükk: „Loodusvarad“

2,5

1,5

3,5

AGRI, MARE, ENV ja CLIMA

2,5

2,5

9. peatükk: „Globaalne Euroopa“

2,1

0,6

3,6

DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA ja ECFIN

1,3

1,4

10. peatükk: „Haldus“

0,2

0,0

0,8

Haldus (30)

0,2

0,2

Kokku

3,1

2,2

4,0

Kokku

2,1

2,6

Allikas: kontrollikoda.

Allikas: kontrollikoja andmed komisjoni aruannete põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 1.24. | Pärast „lõpetamise seisuga veariski sisaldava summa“ mõiste kasutuselevõtmist 2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes lisasid peadirektoraadid vastava teabe oma aasta tegevusaruannetesse. Komisjon keskendus mitmeaastaste korrektsioonimehhanismide mõjule, mis langetab komisjoni hinnangulist veamäära. |
| --- | --- |

1.24.

Pärast „lõpetamise seisuga veariski sisaldava summa“ mõiste kasutuselevõtmist 2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes lisasid peadirektoraadid vastava teabe oma aasta tegevusaruannetesse. Komisjon keskendus mitmeaastaste korrektsioonimehhanismide mõjule, mis langetab komisjoni hinnangulist veamäära.

| 1.24. | Mõiste „lõpetamise seisuga veariski sisaldav summa“ täiendab üldist ülevaadet mitmeaastastest programmidest, sest see annab lisateavet veariski sisaldava summa kohta pärast kõikide parandusmeetmete, sealhulgas nn korrigeerimisvõime arvessevõtmist, st see on parim hinnang korrektsioonide kohta, mida tehakse kulutuste tegemisele järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

1.24.

...on kontrollikoja leidudega üldjoontes kooskõlas

| 1.25. | Mis puudutab seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid, siis on aasta tegevusaruannetes avaldatud arvandmed makse tegemise seisuga veariski sisaldavate summade kohta kontrollikoja hinnangulise veamääraga üldiselt kooskõlas (
  selgitus 1.8
  ) (18). |
| --- | --- |

1.25.

Mis puudutab seaduslikkuse ja korrektsuse näitajaid, siis on aasta tegevusaruannetes avaldatud arvandmed makse tegemise seisuga veariski sisaldavate summade kohta kontrollikoja hinnangulise veamääraga üldiselt kooskõlas (
  selgitus 1.8
  ) (18).

| 1.25. | Seoses veariski sisaldava hinnangulise kogusummaga maksete tegemise ajal (mida on mainitud selgituses 1.8) tuleb märkida, et 2016. aasta tegevusaruannetes ning haldus- ja tulemusaruandes esitatud summad hõlmavad nõuetekohaselt nii programmitöö perioodi 2007–2013 kui ka 2014–2020 programmide kulusid. Ühtekuuluvuse valdkonna puhul on ajavahemiku 2007–2013 kohta esitatud asjaomased näitajad 2,6 –4,2  %. Komisjon leiab aga, et ühtekuuluvuse valdkonna praegused programmid on kavandatud nii, et nende riskimäär on väiksem, nagu tõendavad ajavahemiku 2014–2020 asjaomased näitajad, mis komisjoni esitatud andmetel on 0,9 –1,7  %. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Kontrollikoda leidis, et peadirektoraadid kasutasid mitmeaastase finantsraamistiku ühe ja sama rubriigi raames veamäära ja veariski sisaldavate summade hindamiseks erinevaid meetodeid (19). Samuti leiti, et auditeerimisasutuste töös, mis puudutas perioodi 2014–2020 kulutuste kontrollimist, esines metoodikaalaseid riske (20). Lisaks tuvastas kontrollikoda, et komisjon pidi makseasutuste esitatud kontrollistatistikas olulisi kohandusi tegema (21). |
| --- | --- |

1.26.

Kontrollikoda leidis, et peadirektoraadid kasutasid mitmeaastase finantsraamistiku ühe ja sama rubriigi raames veamäära ja veariski sisaldavate summade hindamiseks erinevaid meetodeid (19). Samuti leiti, et auditeerimisasutuste töös, mis puudutas perioodi 2014–2020 kulutuste kontrollimist, esines metoodikaalaseid riske (20). Lisaks tuvastas kontrollikoda, et komisjon pidi makseasutuste esitatud kontrollistatistikas olulisi kohandusi tegema (21).

| 1.26. | Komisjon kasutab tehingute veamäära hindamiseks usaldusväärset metoodikat. Komisjoni talitused kohaldavad seda metoodikat, võttes arvesse nende suhtes kehtivast konkreetsest õigusraamistikust ja oma juhtimissüsteemist tulenevaid nõudeid. Seepärast kohaldab iga peadirektor seda meetodit, mis on kõige sobivam tema vastutusalasse jäävate poliitikavaldkondade veamäärade kohta realistliku hinnangu saamiseks, võttes arvesse programmide olemuslikke riskitegureid (nt suurem risk VKEde ja väiksem risk Marie Curie programmide puhul) ja eri kuluvaldkondade kohta olemas olevaid kontrollitulemusi (nt järelkontrollide piisavate tulemuste kättesaadavus, volitatud üksuste aruandluse kvaliteet).

  Palun vt ka komisjoni vastus punktidele 6.33 ja 6.34. |
| --- | --- |

1.26.

Palun vt ka komisjoni vastus punktidele 6.33 ja 6.34.

| 1.27. | Komisjoni arvutatud 2016. aasta üldine veamäär makse tegemise ajal, mis on esitatud aasta haldus- ja tulemusaruandes, ületab olulisuse piirmäära, olles 2,1 –2,6  % (2015. aastal 2,3 –3,1  %). Kontrollikoja hinnanguline veamäär on 3,1  % (2015. aastal 3,8  %). |
| --- | --- |

1.27.

Komisjoni arvutatud 2016. aasta üldine veamäär makse tegemise ajal, mis on esitatud aasta haldus- ja tulemusaruandes, ületab olulisuse piirmäära, olles 2,1 –2,6  % (2015. aastal 2,3 –3,1  %). Kontrollikoja hinnanguline veamäär on 3,1  % (2015. aastal 3,8  %).

| 1.27. | Komisjon on teinud edusamme maksete tegemisel esineva veamäära piiramisel. Iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes esitatud lõpetamise ajal veariski sisaldav kogusumma 2016. aastal oli hinnangulisi tulevasi korrektsioone arvesse võttes hinnanguliselt alla 2 % kõikidest asjaomastest kuludest. |
| --- | --- |

1.27.

Komisjon esitas andmed korrektsioonide ja sissenõudmiste kohta ...

| 1.28. | 2016. aasta finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendi kohaselt on rakendatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma 3,4 miljardit eurot.
  Selgituses 1.9
  on näidatud kajastatud summade jagunemine kuluvaldkondade kaupa ja see, millises rahastamistsükli etapis komisjon parandusmeetmeid võttis (deklareerimine / heakskiitmine / eelarvest makse tegemine). |
| --- | --- |

1.28.

2016. aasta finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendi kohaselt on rakendatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma 3,4 miljardit eurot.
  Selgituses 1.9
  on näidatud kajastatud summade jagunemine kuluvaldkondade kaupa ja see, millises rahastamistsükli etapis komisjon parandusmeetmeid võttis (deklareerimine / heakskiitmine / eelarvest makse tegemine).

| 1.28. | Üksikasjalik teave finantskorrektsioonide ja sissenõutavate summade kohta on esitatud iga-aastase haldus- ja tulemusaruande II osa lisas (22). |
| --- | --- |

1.28.

Selgitus 1.9.   2016. aasta parandusmeetmed: kuidas neid eri kuluvaldkondades rakendati?

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda ELi 2016. aasta konsolideeritud aastaaruande finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendi ja selle aluseks olevate andmete põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 1.29. | 2016. aastal kirjendas komisjon makseallika juures enne kulude heakskiitmist 0,6 miljardi euro suuruses summas korrektsioone ja sissenõudmisi. Nende tegemiseks arvatakse rahastamiskõlbmatud summad väljamaksetaotlustest maha enne vastava makse tegemist ELi eelarvest (seega ei sisaldu mahaarvatud summad kontrollikoja auditeeritavas andmekogumis, sest testimiseks valitavad tehingud võetakse komisjoni poolt heakskiidetud maksete hulgast). Sellised sissenõudmised (0,4 miljardit eurot) moodustasid 2016. aastal üle nelja viiendiku otseselt ja kaudselt täidetava eelarvega valdkondades võetud parandusmeetmetest. |
| --- | --- |

1.29.

2016. aastal kirjendas komisjon makseallika juures enne kulude heakskiitmist 0,6 miljardi euro suuruses summas korrektsioone ja sissenõudmisi. Nende tegemiseks arvatakse rahastamiskõlbmatud summad väljamaksetaotlustest maha enne vastava makse tegemist ELi eelarvest (seega ei sisaldu mahaarvatud summad kontrollikoja auditeeritavas andmekogumis, sest testimiseks valitavad tehingud võetakse komisjoni poolt heakskiidetud maksete hulgast). Sellised sissenõudmised (0,4 miljardit eurot) moodustasid 2016. aastal üle nelja viiendiku otseselt ja kaudselt täidetava eelarvega valdkondades võetud parandusmeetmetest.

| 1.29. | Kulude kandjate tasandil tehtud korrektsioonide ja sissenõudmiste summad näitavad, et komisjon keskendub ennetusmeetmetele, et kaitsta ELi eelarvet enne kulude heakskiitmist. |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Ülejäänud 2,8 miljardit eurot oli seotud väljamaksetaotlustega, mis komisjon oli juba heaks kiitnud (ja sisaldus seega kontrollikoja auditeeritud maksete andmekogumis). Sellest summast: |
| --- | --- |

1.30.

Ülejäänud 2,8 miljardit eurot oli seotud väljamaksetaotlustega, mis komisjon oli juba heaks kiitnud (ja sisaldus seega kontrollikoja auditeeritud maksete andmekogumis). Sellest summast:

1.30.

| a) | puudutab loodusvarade valdkonnas ligikaudu 2 miljardit eurot põllumajanduse vastavusotsuseid, mille komisjon kirjendas sihtotstarbelise tuluna, millega rahastatakse põllumajanduse kulutusi; |
| --- | --- |

a)

puudutab loodusvarade valdkonnas ligikaudu 2 miljardit eurot põllumajanduse vastavusotsuseid, mille komisjon kirjendas sihtotstarbelise tuluna, millega rahastatakse põllumajanduse kulutusi;

| b) | vastab ühtekuuluvuse valdkonnas ligikaudu 0,6 miljardit eurot eelnevalt heakskiidetud projektide või kulude hüvitamise taotluste tühistamisele ja asendamisele uute projektide või kuludega liikmesriigi poolt. Sellise tühistamise tulemusel ei kanta vahendeid ELi eelarvesse tagasi (23); |
| --- | --- |

b)

vastab ühtekuuluvuse valdkonnas ligikaudu 0,6 miljardit eurot eelnevalt heakskiidetud projektide või kulude hüvitamise taotluste tühistamisele ja asendamisele uute projektide või kuludega liikmesriigi poolt. Sellise tühistamise tulemusel ei kanta vahendeid ELi eelarvesse tagasi (23);

| b) | Õigusaktidega on liikmesriikidele ette nähtud võimalus alusetud kulud tühistada ja asendada need uute, korrektsete kuludega. Sellega kaitstakse ELi eelarvet, lähtudes põhimõttest, et eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastutavad rikkumiste avastamise ja vajaduse korral finantskorrektsioonide tegemise eest esmalt liikmesriigid. |
| --- | --- |

b)

Õigusaktidega on liikmesriikidele ette nähtud võimalus alusetud kulud tühistada ja asendada need uute, korrektsete kuludega. Sellega kaitstakse ELi eelarvet, lähtudes põhimõttest, et eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastutavad rikkumiste avastamise ja vajaduse korral finantskorrektsioonide tegemise eest esmalt liikmesriigid.

| c) | on ligikaudu 0,1 miljardit eurot seotud pärast makse tegemist tagasi saadud summadega otseselt ja kaudselt täidetava eelarvega valdkondades (peamiselt konkurentsivõime ja „Globaalne Euroopa“). |
| --- | --- |

c)

on ligikaudu 0,1 miljardit eurot seotud pärast makse tegemist tagasi saadud summadega otseselt ja kaudselt täidetava eelarvega valdkondades (peamiselt konkurentsivõime ja „Globaalne Euroopa“).

Korrektsioone ja sissenõudmisi rakendatakse mitmel eri viisil

| 1.31. | Komisjon ja liikmesriigid võivad korrektsioone ja sissenõudmisi rakendada mitmel eri viisil, järgides finantsmääruses sätestatud korda (24): |
| --- | --- |

1.31.

Komisjon ja liikmesriigid võivad korrektsioone ja sissenõudmisi rakendada mitmel eri viisil, järgides finantsmääruses sätestatud korda (24):

1.31.

| a) | põhjendamatult kulutatud summad: korrektsioon tehakse vastavalt vigase tehinguga hõlmatud summa suurusele (individuaalsed korrektsioonid); |
| --- | --- |

a)

põhjendamatult kulutatud summad: korrektsioon tehakse vastavalt vigase tehinguga hõlmatud summa suurusele (individuaalsed korrektsioonid);

| b) | tehingute esinduslikus valimis esinevad püsivead: tulemused ekstrapoleeritakse kogu andmekogumile (ekstrapoleeritud korrektsioonid); |
| --- | --- |

b)

tehingute esinduslikus valimis esinevad püsivead: tulemused ekstrapoleeritakse kogu andmekogumile (ekstrapoleeritud korrektsioonid);

| c) | süsteemi puudused, mille puhul ei ole finantsmõju eelarvele võimalik täpselt kindlaks teha: kohaldatakse iga olukorra suhtes valdkondlikes suunistes kehtestatud määra (kindlamääralised korrektsioonid). |
| --- | --- |

c)

süsteemi puudused, mille puhul ei ole finantsmõju eelarvele võimalik täpselt kindlaks teha: kohaldatakse iga olukorra suhtes valdkondlikes suunistes kehtestatud määra (kindlamääralised korrektsioonid).

| c) | Kindlamääralisi korrektsioone kasutatakse siis, kui esineb põhjendatud risk, et süsteemis kindlaks tehtud puudused on rahaliselt mõjutanud ELi eelarvet, ent proportsionaalsete jõupingutustega ei ole võimalik rahalist kahju täpsemalt kindlaks teha. Neid kohaldatakse eesmärgiga kõrvaldada süsteemi puudused ja seotud risk ELi eelarvele ning selle tulemusena parandatakse nendega ka individuaalseid rikkumisi.

  Kindlamääralised korrektsioonid on süsteemipõhise auditi põhimõtete oluline element, mida tavaliselt kohaldatakse eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, ning ELi õigusaktide käimasoleva lihtsustamise kontekstis kujutavad need õiget suunda edasiseks. Kindlamääralised korrektsioonid on liikmesriikide jaoks tugev ajend parandada oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning aidata seeläbi kaasa raamatupidamisarvestuse aluseks olevate individuaalsete tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisele.
  Seepärast leiab komisjon, et kindlamääralised korrektsioonid on teatava poliitikavaldkonna veamäära analüüsimisel äärmiselt olulised. |
| --- | --- |

c)

Kindlamääralisi korrektsioone kasutatakse siis, kui esineb põhjendatud risk, et süsteemis kindlaks tehtud puudused on rahaliselt mõjutanud ELi eelarvet, ent proportsionaalsete jõupingutustega ei ole võimalik rahalist kahju täpsemalt kindlaks teha. Neid kohaldatakse eesmärgiga kõrvaldada süsteemi puudused ja seotud risk ELi eelarvele ning selle tulemusena parandatakse nendega ka individuaalseid rikkumisi.

| 1.32. | Veamäära hindamisel ei käsitle kontrollikoda veana paljusid olukordi, kus komisjon ja liikmesriigid korrektsioone ja sissenõudmisi rakendavad ning nendest teavitavad: |
| --- | --- |

1.32.

Veamäära hindamisel ei käsitle kontrollikoda veana paljusid olukordi, kus komisjon ja liikmesriigid korrektsioone ja sissenõudmisi rakendavad ning nendest teavitavad:

1.32.

| a) | kindlamääralisi korrektsioone rakendatakse pigem süsteemsete puuduste kõrvaldamiseks kui õigusnormide rikkumise üksikjuhtumite lahendamiseks. Süsteemsed puudused viitavad õigusnormide vastaselt tehtud kuludele, kuid alati ei ole võimalik kindlaks teha seost puuduste ning kontrollikoja leitud ja hinnangulises veamääras kvantifitseeritud õigusnormide vastaselt tehtud makse vahel; |
| --- | --- |

a)

kindlamääralisi korrektsioone rakendatakse pigem süsteemsete puuduste kõrvaldamiseks kui õigusnormide rikkumise üksikjuhtumite lahendamiseks. Süsteemsed puudused viitavad õigusnormide vastaselt tehtud kuludele, kuid alati ei ole võimalik kindlaks teha seost puuduste ning kontrollikoja leitud ja hinnangulises veamääras kvantifitseeritud õigusnormide vastaselt tehtud makse vahel;

| a) | Komisjon kaitseb ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest. Kui täpset summat ei ole proportsionaalsete jõupingutustega võimalik konkreetselt kindlaks määrata, siis võib komisjon selle kohustuse täitmiseks kohaldada ekstrapoleeritud või kindlamääralisi korrektsioone. Kindlamääralised korrektsioonid on liikmesriikide jaoks tugev ajend parandada oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme.

  Vt ka komisjoni vastus punkti 1.31 alapunktile c ja komisjoni vastused kontrollikoja eriaruandele nr 4/2017 „ELi eelarve kaitsmine õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest“. |
| --- | --- |

a)

Komisjon kaitseb ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest. Kui täpset summat ei ole proportsionaalsete jõupingutustega võimalik konkreetselt kindlaks määrata, siis võib komisjon selle kohustuse täitmiseks kohaldada ekstrapoleeritud või kindlamääralisi korrektsioone. Kindlamääralised korrektsioonid on liikmesriikide jaoks tugev ajend parandada oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme.

| b) | mõningad juhtumid, mida komisjon liigitab vigadeks, mille alusel korrektsioone teha, ei ole kontrollikoja jaoks (kvantifitseeritavad) vead. Näiteks tähtaja mittejärgimine, andmete mitteavalikustamine ja nõuetele vastavuse tingimuste mittetäitmine ei avalda kontrollikoja veamäärale mõju. |
| --- | --- |

b)

mõningad juhtumid, mida komisjon liigitab vigadeks, mille alusel korrektsioone teha, ei ole kontrollikoja jaoks (kvantifitseeritavad) vead. Näiteks tähtaja mittejärgimine, andmete mitteavalikustamine ja nõuetele vastavuse tingimuste mittetäitmine ei avalda kontrollikoja veamäärale mõju.

| b) | Komisjon märgib, et tema hinnangulisse korrigeerimisvõimesse ei ole hõlmatud nõuetele vastavuse tingimuste mittetäitmise tõttu tehtud korrektsioonid. |
| --- | --- |

b)

Komisjon märgib, et tema hinnangulisse korrigeerimisvõimesse ei ole hõlmatud nõuetele vastavuse tingimuste mittetäitmise tõttu tehtud korrektsioonid.

Mõningatel juhtudel võtab kontrollikoda korrektsioone veamäära arvutamisel arvesse

| 1.33. | Kontrollikoda püüab arvesse võtta liikmesriikide ja komisjoni parandusmeetmeid, mis võeti enne kontrollikoja kontrolli. Kontrollikoda kontrollib, kas korrektsioonid (mis hõlmavad ka alusetult makstud summade toetusesaajatelt tagasi nõudmist ja projekti tasandil tehtud korrektsioone) on ellu viidud, ning kohandab vajaduse korral hinnangulist veamäära. Parandusmeetmete mõju on aga sõltuvalt kuluvaldkondadest ja parandusmeetmete iseloomust väga erinev. |
| --- | --- |

1.33.

Kontrollikoda püüab arvesse võtta liikmesriikide ja komisjoni parandusmeetmeid, mis võeti enne kontrollikoja kontrolli. Kontrollikoda kontrollib, kas korrektsioonid (mis hõlmavad ka alusetult makstud summade toetusesaajatelt tagasi nõudmist ja projekti tasandil tehtud korrektsioone) on ellu viidud, ning kohandab vajaduse korral hinnangulist veamäära. Parandusmeetmete mõju on aga sõltuvalt kuluvaldkondadest ja parandusmeetmete iseloomust väga erinev.

| 1.34. | 2016. aasta valimis puudutasid komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste võetud parandusmeetmed otseselt 41 tehingut ja mõjutasid nende kohta arvutatud veamäära. Need meetmed vähendasid kontrollikoja hinnangulist veamäära 1,2 protsendipunkti võrra (2015. aastal 0,5  protsendipunkti võrra). Parandusmeetmetega hõlmatud tehingute arv ja mõju hinnangulisele veamäärale küll muutusid, ent see ei näita veel nende mõjususe paranemist või halvenemist, kuna meetmed puudutavad vaid suhteliselt väikest osa valimist ja seetõttu on loomulik ka arvnäitajate teatav kõikumine eri aastatel. |
| --- | --- |

1.34.

2016. aasta valimis puudutasid komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste võetud parandusmeetmed otseselt 41 tehingut ja mõjutasid nende kohta arvutatud veamäära. Need meetmed vähendasid kontrollikoja hinnangulist veamäära 1,2 protsendipunkti võrra (2015. aastal 0,5  protsendipunkti võrra). Parandusmeetmetega hõlmatud tehingute arv ja mõju hinnangulisele veamäärale küll muutusid, ent see ei näita veel nende mõjususe paranemist või halvenemist, kuna meetmed puudutavad vaid suhteliselt väikest osa valimist ja seetõttu on loomulik ka arvnäitajate teatav kõikumine eri aastatel.

| 1.34. | Komisjon jätkab oma järelevalverolli täitmist, rakendades finantskorrektsioone ja sissenõudmisi ulatuses, mis vastab avastatud õigusnormide rikkumiste ja puuduste määrale. |
| --- | --- |

1.34.

KONTROLLIKODA EDASTAB PETTUSEKAHTLUSEGA JUHTUMID OLAFile

| 1.35. | Kontrollikoda edastab kas oma audititöö (sh tulemusauditite) käigus leitud või talle otseselt edastatud teabe alusel tuvastatud pettusekahtluse juhtumid Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) esialgseks analüüsiks ja võimalikuks uurimiseks. Kontrollikoda ei saa kommenteerida ei üksikuid juhtumeid ega OLAFilt nende kohta saadud vastuseid. 2016. aastal |
| --- | --- |

1.35.

Kontrollikoda edastab kas oma audititöö (sh tulemusauditite) käigus leitud või talle otseselt edastatud teabe alusel tuvastatud pettusekahtluse juhtumid Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) esialgseks analüüsiks ja võimalikuks uurimiseks. Kontrollikoda ei saa kommenteerida ei üksikuid juhtumeid ega OLAFilt nende kohta saadud vastuseid. 2016. aastal

| — | hindas kontrollikoda aastaaruande aluseks oleva audititöö käigus ligikaudu 1 000 tehingu seaduslikkust ja korrektsust ning koostas 36 eriaruannet; |
| --- | --- |

—

hindas kontrollikoda aastaaruande aluseks oleva audititöö käigus ligikaudu 1 000 tehingu seaduslikkust ja korrektsust ning koostas 36 eriaruannet;

| — | edastas kontrollikoda OLAFile 11 auditite käigus leitud pettusekahtlusega juhtumit (2015. aastal 27), samuti viis avalikkuselt saadud teabel põhinevat juhtumit (2015. aastal 15); |
| --- | --- |

—

edastas kontrollikoda OLAFile 11 auditite käigus leitud pettusekahtlusega juhtumit (2015. aastal 27), samuti viis avalikkuselt saadud teabel põhinevat juhtumit (2015. aastal 15);

| — | pettusekahtluse juhtumid puudutasid kõige sagedamini rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide täitmiseks vajalike tingimuste kunstlikku tekitamist, kaupade tarnimata või teenuste osutamata jätmist ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavate kulude deklareerimist. Neile järgnesid huvide konfliktid ja muud riigiabi eeskirjade rikkumised. |
| --- | --- |

—

pettusekahtluse juhtumid puudutasid kõige sagedamini rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide täitmiseks vajalike tingimuste kunstlikku tekitamist, kaupade tarnimata või teenuste osutamata jätmist ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavate kulude deklareerimist. Neile järgnesid huvide konfliktid ja muud riigiabi eeskirjade rikkumised.

| 1.36. | 31. detsembriks 2016 oli kontrollikoja poolt aastatel 2010–2016 OLAFile edastatud pettusekahtluse juhtumitest 67 suhtes uurimist alustatud, millest 16 oli veel pooleli. OLAF teatas kontrollikojale, et 51-st lõpetatud uurimisest 28 suhtes esitati soovitus raha tagasi nõuda ja kaaluda kohtumenetluse algatamist või lõpetati seetõttu, et komisjon või riiklikud ametiasutused olid juba meetmeid võtnud. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli OLAFi teatel juhtumite kohta esitatud soovitusi raha tagasi nõuda kogusummas 247 miljonit eurot. Neil kordadel, kui OLAF juhtumi uurimise lõpetas ilma soovituseta edasisi meetmeid võtta, oli OLAFi kõige sagedasem järeldus, et puuduvad tõendid ELi finants- või muid huve kahjustava pettuse toimepanemisest. |
| --- | --- |

1.36.

31. detsembriks 2016 oli kontrollikoja poolt aastatel 2010–2016 OLAFile edastatud pettusekahtluse juhtumitest 67 suhtes uurimist alustatud, millest 16 oli veel pooleli. OLAF teatas kontrollikojale, et 51-st lõpetatud uurimisest 28 suhtes esitati soovitus raha tagasi nõuda ja kaaluda kohtumenetluse algatamist või lõpetati seetõttu, et komisjon või riiklikud ametiasutused olid juba meetmeid võtnud. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli OLAFi teatel juhtumite kohta esitatud soovitusi raha tagasi nõuda kogusummas 247 miljonit eurot. Neil kordadel, kui OLAF juhtumi uurimise lõpetas ilma soovituseta edasisi meetmeid võtta, oli OLAFi kõige sagedasem järeldus, et puuduvad tõendid ELi finants- või muid huve kahjustava pettuse toimepanemisest.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

JÄRELDUSED

| 1.37. | Käesoleva peatüki peamine ülesanne on toetada kinnitavas avalduses esitatud auditiarvamust. |
| --- | --- |

1.37.

Käesoleva peatüki peamine ülesanne on toetada kinnitavas avalduses esitatud auditiarvamust.

Audititulemused

| 1.38. | Kontrollikoja auditi tulemused näitavad, et paaril viimasel aastal on tehtud edusamme. Kontrollikoda teeb järelduse, et toetusõigustel põhinevad kulud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud ning hüvitamisel põhinevad kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et vead ei ole läbiva iseloomuga. |
| --- | --- |

1.38.

Kontrollikoja auditi tulemused näitavad, et paaril viimasel aastal on tehtud edusamme. Kontrollikoda teeb järelduse, et toetusõigustel põhinevad kulud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud ning hüvitamisel põhinevad kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et vead ei ole läbiva iseloomuga.

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

(2)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad ka selgitavaid lisasid.

(3)  66,0 miljardit eurot. Kontrollikoda esitab täiendavat teavet 2016. aasta aastaaruande punktis 1.10.

(4)  63,3 miljardit eurot. Kontrollikoda esitab täiendavat teavet 2016. aasta aastaaruande punktis 1.11.

(5)  Vt rahvusvaheline avaliku sektori raamatupidamisstandard (IPSAS) nr 25 – töötajate hüvitised. PSEO puhul kajastab kindlaksmääratud hüvitise kohustus nende eeldatavate tulevaste maksete nüüdisväärtust, mis ELil tuleb teha, et katta praeguse ja varasemate perioodide tööalasest teenistusest tulenevad pensionikohustused.

(6)  Vt sõnastik: usaldusväärne finantsjuhtimine.

(7)  Vt 5., 6. ja 7. peatüki 2. osa.

(8)  Vt ELi 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande jagu „Budgetary implementation reports and explanatory notes“, 4.3 MFR: Maksete assigneeringute kasutamine.

(9)  Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne koosneb:

| a) | konsolideeritud finantsaruannetest, mis sisaldavad bilanssi (kus esitatakse varad ja kohustused aasta lõpu seisuga), tulemiaruannet (kus esitatakse aasta tulud ja kulud), rahavoogude aruannet (kus näidatakse, kuidas muudatused kontodel mõjutavad raha ja raha ekvivalente), netovara muutuste aruannet ja nende juurde kuuluvaid lisasid; |
| --- | --- |

a)

konsolideeritud finantsaruannetest, mis sisaldavad bilanssi (kus esitatakse varad ja kohustused aasta lõpu seisuga), tulemiaruannet (kus esitatakse aasta tulud ja kulud), rahavoogude aruannet (kus näidatakse, kuidas muudatused kontodel mõjutavad raha ja raha ekvivalente), netovara muutuste aruannet ja nende juurde kuuluvaid lisasid;

| b) | eelarve täitmise aruannetest, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid, ning nende juurde kuuluvatest lisadest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruannetest, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid, ning nende juurde kuuluvatest lisadest.

(10)  Vt rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu (IPSASB) soovituslik suunis nr 2 (finantsaruandeid käsitlev arutelu ja analüüs).

(11)  Vt tulemiaruannet ELi 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes.

(12)  Pärast ISA 701-le järgnenud ISSAI 1701 vastuvõtmist 2016. aastal peavad audiitorid peamiste audititeemade kohta aruandluse koostama.

(13)  
  Lisa 1.1
  punktid 7–10.

(14)  Tasaarvestamisega muudetakse eelmaksed heakskiidetud kuludeks. Ülehinnatud tasaarvestamise puhul ei ole osa raamatupidamisarvestuses kuludena kirjendatud summast finantsaruannete alusel põhjendatud.

(15)  Otsene eelarve täitmine (eelarvet täidab Euroopa Komisjon otse), kaudne eelarve täitmine (eelarve täitmine on usaldatud kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele, riigiasutustele, EIP grupile jne), eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega (eelarve täitmine toimub komisjoni ja liikmesriikide koostöös).

(16)  Seda käsitletakse peamiselt 5. ja 8. peatükis ning otsese või kaudse eelarve täitmise raames hallatavate kulude puhul ka 6. ja 7. peatükis. Koostöös liikmesriikidega hallatavade kulude ekstrapoleeritud veamäär põhineb 560 tehingu läbivaatamisel (andmekogumi kogumaht 94,5 miljardit eurot); tegevuskulude teiste haldusviiside puhul põhineb ekstrapoleerimine 321 tehingu läbivaatamisel (andmekogumi kogumaht 25,4 miljardit eurot).

(17)  Asjaomased kulud on sooritatud maksed (välja arvatud makstud eelmaksed), mis hõlmavad majandusaasta jooksul tehtud eelmakseid (2016. aasta haldus- ja tulemusaruanne, COM(2017) 351 final, 3. lisa, lk 16).

(18)  Kontrollikoda vaatas läbi järgmiste peadirektoraatide aasta tegevusaruanded: BUDG ja ESTAT (punkt 4.20); RTD, EAC ja MOVE (punkt 5.20); REGIO ja EMPL (punkt 6.26); AGRI (punkt 7.28); MARE, ENV ja CLIMA (punkt 7.31); NEAR (punkt 9.29); HR, DIGIT, OIB, OIL, OP ja PMO (punkt 10.7) ja DEVCO (EAFide aastaaruande punkt 33).

(19)  Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1a: „Konkurentsivõime“ (vt punkt 5.21).

(20)  Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1b: „Ühtekuuluvus“ (vt punkt 6.34).

(21)  Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2: „Loodusvarad“ (vt punkt 7.29).

(22)  2016. aasta haldus- ja tulemusaruanne (COM(2017) 351 final), II osa.

(23)  Vt eriaruanne nr 4/2017.

(24)  Finantsmääruse artikli 80 lõikes 4 on sätestatud, et „komisjon võtab finantskorrektsioonide tegemisel aluseks kindlakstehtud põhjendamatult kulutatud summade suuruse ja nende rahalise mõju eelarvele. Kui neid summasid ei ole võimalik täpselt kindlaks teha, võib komisjon kohaldada ekstrapoleeritud või kindlamääralisi korrektsioone vastavalt valdkondlikele eeskirjadele“.

(25)  Ühtekuuluvuse hinnanguline veamäär ei sisalda rahastamisvahenditele 2016. aastal tehtud väljamakseid summas 2,5 miljardit eurot, mis on kontrollikoja hinnangul tehtud väljaspool nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) artikli 56 lõikes 1 sätestatud toetuskõlblikkuse perioodi (punktid 6.20–6.21). Nende väljamaksete hinnanguline veamäär oleks mõjutanud ELi kogukulusid 2 % võrra.

(26)  Kontrollikoda ei esita eraldi hinnangut mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi nr 3 (julgeolek ja kodakondsus), nr 6 (hüvitised) ega muude kulutuste kohta (väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) asuvad poliitikavahendid – nt hädaabireserv, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Liidu Solidaarsusfond ning paindlikkusinstrument). Loetletud valdkondades tehtud audititööd võetakse aga arvesse 2016. aasta kulutuste kohta esitatava kontrollikoja üldise järelduse koostamisel.

Allikas: kontrollikoda.

(27)  Hinnanguline veamäär: vt
  selgitus 1.2
  ja joonealused märkused.

(28)  Osa peadirektoraatidest haldab mitme mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi alla kuuluvaid kulutusi (AGRI, EACEA, ECFIN, EMPL ja REGIO).

(29)  Lahtris lühendatult toodud peadirektoraatide ja rakendusametite (täispikad) nimed leiab institutsioonidevahelise stiilijuhendi osas 9.6 (http://publications.europa.eu/code/en/en-390600.htm).

(30)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ ja SRSS.

(31)  See osa kulutustest, mis ei pruugi vastata makse tegemise ajal kehtinud regulatiivsetele nõuetele ja lepingulistele tingimustele.

(32)  Enamik peadirektoraate esitas veariski sisaldava summa ühe näitajana. Osa esitas miinimumi ja maksimumi vahele jääva vahemiku (ECFIN, FISMA, CONNECT, RTD, REA, OIB ja INEA), DG REGIO aga esitas keskmise ja maksimumi vahele jääva vahemiku.

LISA 1.1

AUDITI LÄHENEMISVIIS JA METOODIKA

| 1. | Kontrollikoja auditi lähenemisviisi kirjeldatakse finants- ja vastavusauditi käsiraamatus, mis on kättesaadav kontrollikoja veebisaidil. Audititöö kavandamiseks kasutab kontrollikoda auditi kindluse tagamise mudelit. Auditite planeerimisel hindab kontrollikoda, kui suur on tehingutes vigade esinemise risk (olemuslik vearisk) ning kui suur on risk, et vigu ei suudeta ära hoida või avastada ja parandada (kontrollirisk). |
| --- | --- |

1.

Kontrollikoja auditi lähenemisviisi kirjeldatakse finants- ja vastavusauditi käsiraamatus, mis on kättesaadav kontrollikoja veebisaidil. Audititöö kavandamiseks kasutab kontrollikoda auditi kindluse tagamise mudelit. Auditite planeerimisel hindab kontrollikoda, kui suur on tehingutes vigade esinemise risk (olemuslik vearisk) ning kui suur on risk, et vigu ei suudeta ära hoida või avastada ja parandada (kontrollirisk).

1. OSA. Auditi lähenemisviis ja metoodika seoses raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusega

| 2. | Kontrollikoda vaatab läbi ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande, et hinnata selle usaldusväärsust. Raamatupidamise aastaaruanne koosneb






  a) | konsolideeritud finantsaruannetest; |
| --- | --- | --- |

2.

Kontrollikoda vaatab läbi ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande, et hinnata selle usaldusväärsust. Raamatupidamise aastaaruanne koosneb

a)

konsolideeritud finantsaruannetest;

| b) | eelarve täitmise aruannetest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruannetest.

| 3. | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne peab kõigis olulistes aspektides õiglaselt kajastama






  a) | Euroopa Liidu finantsolukorda aasta lõpu seisuga; |
| --- | --- | --- |

3.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne peab kõigis olulistes aspektides õiglaselt kajastama

a)

Euroopa Liidu finantsolukorda aasta lõpu seisuga;

| b) | liidu finantstulemusi ja rahavooge; |
| --- | --- |

b)

liidu finantstulemusi ja rahavooge;

| c) | netovara muutusi lõppenud aastal. |
| --- | --- |

c)

netovara muutusi lõppenud aastal.

| 4. | Kontrollikoja auditi käigus






  a) | hinnatakse raamatupidamisarvestuse kontrollikeskkonda; |
| --- | --- | --- |

4.

Kontrollikoja auditi käigus

a)

hinnatakse raamatupidamisarvestuse kontrollikeskkonda;

| b) | kontrollitakse peamiste arvestusprotseduuride ja aasta lõpus toimuva kontode sulgemise protsessi toimivust; |
| --- | --- |

b)

kontrollitakse peamiste arvestusprotseduuride ja aasta lõpus toimuva kontode sulgemise protsessi toimivust;

| c) | analüüsitakse peamiste arvestusandmete järjepidevust ja põhjendatust; |
| --- | --- |

c)

analüüsitakse peamiste arvestusandmete järjepidevust ja põhjendatust;

| d) | analüüsitakse kontosid ja/või saldosid ning tehakse nende omavaheline kooskõlastav võrdlemine; |
| --- | --- |

d)

analüüsitakse kontosid ja/või saldosid ning tehakse nende omavaheline kooskõlastav võrdlemine;

| e) | tehakse kulukohustuste, maksete ja teatud bilansikirjete substantiivne testimine esindusliku valimi alusel; |
| --- | --- |

e)

tehakse kulukohustuste, maksete ja teatud bilansikirjete substantiivne testimine esindusliku valimi alusel;

| f) | kasutatakse võimaluse korral teiste audiitorite tööd, tuginedes rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele, eriti auditeerides komisjoni juhitavat laenutegevust, mille kohta on olemas välisaudiitorite kontrollitõendid. |
| --- | --- |

f)

kasutatakse võimaluse korral teiste audiitorite tööd, tuginedes rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele, eriti auditeerides komisjoni juhitavat laenutegevust, mille kohta on olemas välisaudiitorite kontrollitõendid.

2. OSA. Auditi lähenemisviis ja metoodika seoses tehingute korrektsusega

| 5. | Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute auditeerimine nende korrektsuse seisukohalt hõlmab selle kontrollimist, kas tehingud vastavad neile kehtestatud reeglitele (
  selgitus 1.2
  ). |
| --- | --- |

5.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute auditeerimine nende korrektsuse seisukohalt hõlmab selle kontrollimist, kas tehingud vastavad neile kehtestatud reeglitele (
  selgitus 1.2
  ).

| 6. | Kontrollikoda kaalub oma audititöö käigus, kas tal on võimalik teiste poolt juba tehtud korrektsuse kontrolle tulemuslikult kasutada. Kui kontrollikoda soovib mainitud kontrollide tulemusi kasutada, hindab ta teise poole sõltumatust ja pädevust ning tema töö ulatust ja asjakohasust. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda kaalub oma audititöö käigus, kas tal on võimalik teiste poolt juba tehtud korrektsuse kontrolle tulemuslikult kasutada. Kui kontrollikoda soovib mainitud kontrollide tulemusi kasutada, hindab ta teise poole sõltumatust ja pädevust ning tema töö ulatust ja asjakohasust.

Kuidas kontrollikoda tehinguid testib

| 7. | Kontrollikoda testib mitmeaastase finantsraamistiku iga rubriigi raames (5.–10. peatükk) tehingute esinduslikku valimit, et hinnata üldkogumis esinevat õigusnormide vastaselt tehtud tehingute määra. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda testib mitmeaastase finantsraamistiku iga rubriigi raames (5.–10. peatükk) tehingute esinduslikku valimit, et hinnata üldkogumis esinevat õigusnormide vastaselt tehtud tehingute määra.

| 8. | Iga valitud tehingu puhul teeb kontrollikoda kindlaks, kas väljamaksetaotlus või makse oli tehtud eelarves heakskiidetud ja õigusaktides täpsustatud eesmärgil. Kontrollitakse väljamaksetaotluse või makse summa arvutamist (suurte väljamaksetaotluste puhul põhineb see tehingu kõigi ühikute esinduslikul valimil). See hõlmab tehingu analüüsimist alates eelarvekontodest kuni lõpliku toetusesaajani (nt põllumajandustootja, koolituskursuse korraldaja, arenguabi projekti elluviija) ning nõuetele vastavuse testimist igal tasandil. |
| --- | --- |

8.

Iga valitud tehingu puhul teeb kontrollikoda kindlaks, kas väljamaksetaotlus või makse oli tehtud eelarves heakskiidetud ja õigusaktides täpsustatud eesmärgil. Kontrollitakse väljamaksetaotluse või makse summa arvutamist (suurte väljamaksetaotluste puhul põhineb see tehingu kõigi ühikute esinduslikul valimil). See hõlmab tehingu analüüsimist alates eelarvekontodest kuni lõpliku toetusesaajani (nt põllumajandustootja, koolituskursuse korraldaja, arenguabi projekti elluviija) ning nõuetele vastavuse testimist igal tasandil.

| 9. | Tulutehingute testimisel lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite makromajanduslikest koondandmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda, kuidas kontrollis komisjon liikmesriikide osamakseid kuni nende laekumiseni ja konsolideeritud raamatupidamisarvestusse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja tollijärelevalve maksuvoogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

9.

Tulutehingute testimisel lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite makromajanduslikest koondandmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda, kuidas kontrollis komisjon liikmesriikide osamakseid kuni nende laekumiseni ja konsolideeritud raamatupidamisarvestusse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja tollijärelevalve maksuvoogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni.

| 10. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda makseid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kontrollitakse kõiki maksete liike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid). Kontrollikoda ei kontrolli ettemakseid nende tegemise ajal, vaid siis, kui






  a) | ELi toetuse lõppsaaja (nt põllumajandustootja, teadusasutus, riigihanke alusel töid või teenuseid pakkuv ettevõte) on tõendanud ettemakse kasutamist; ning |
| --- | --- | --- |

10.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda makseid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kontrollitakse kõiki maksete liike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid). Kontrollikoda ei kontrolli ettemakseid nende tegemise ajal, vaid siis, kui

a)

ELi toetuse lõppsaaja (nt põllumajandustootja, teadusasutus, riigihanke alusel töid või teenuseid pakkuv ettevõte) on tõendanud ettemakse kasutamist; ning

| b) | komisjon (või mõni teine ELi vahendeid haldav institutsioon või asutus) on vahendite lõppkasutuse heaks kiitnud ja eelrahastamise tasaarvestanud. |
| --- | --- |

b)

komisjon (või mõni teine ELi vahendeid haldav institutsioon või asutus) on vahendite lõppkasutuse heaks kiitnud ja eelrahastamise tasaarvestanud.

| 11. | Kontrollikoja auditivalimi moodustamise eesmärk on hinnata kulude kui terviku, mitte individuaalsete tehingute (nt konkreetse projekti) veamäära. Kontrollikoda kasutab rahaühikupõhist valimit, et välja valida väljamaksetaotlused või maksed ja madalamal tasandil tehingu individuaalsed ühikud (nt projekti arved, põllumajandustootja väljamaksetaotluses märgitud maatükk). Nende ühikute veamäära ei tuleks võtta järeldusena nendega seotud tehingute kohta, pigem osaleb see otseselt ELi kulude kui terviku üldise veamäära moodustumises. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja auditivalimi moodustamise eesmärk on hinnata kulude kui terviku, mitte individuaalsete tehingute (nt konkreetse projekti) veamäära. Kontrollikoda kasutab rahaühikupõhist valimit, et välja valida väljamaksetaotlused või maksed ja madalamal tasandil tehingu individuaalsed ühikud (nt projekti arved, põllumajandustootja väljamaksetaotluses märgitud maatükk). Nende ühikute veamäära ei tuleks võtta järeldusena nendega seotud tehingute kohta, pigem osaleb see otseselt ELi kulude kui terviku üldise veamäära moodustumises.

| 12. | Kontrollikoda ei kontrolli tehinguid igas liikmesriigis, toetust saavas riigis ja piirkonnas igal aastal. Teatud liikmesriikide, toetust saavate riikide ja/või piirkondade nimetamine ei tähenda, et sarnaseid näiteid ei võiks tuua mujalt. Aruandes esitatud illustreerivad näited ei ole aluseks, mille põhjal teha järeldusi konkreetsete liikmesriikide, toetust saavate riikide ja/või piirkondade kohta. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda ei kontrolli tehinguid igas liikmesriigis, toetust saavas riigis ja piirkonnas igal aastal. Teatud liikmesriikide, toetust saavate riikide ja/või piirkondade nimetamine ei tähenda, et sarnaseid näiteid ei võiks tuua mujalt. Aruandes esitatud illustreerivad näited ei ole aluseks, mille põhjal teha järeldusi konkreetsete liikmesriikide, toetust saavate riikide ja/või piirkondade kohta.

| 13. | Kontrollikoja lähenemisviisi eesmärk ei ole arvutada üldkogumis leitud vigade esinemissagedus. Seetõttu ei näita mitmeaastase finantsraamistiku teatud rubriigis, konkreetse peadirektoraadi hallatavates kuludes või mõne liikmesriigi kulutustes leitud vigade arvu kohta esitatud andmed seda, kui sageli esineb vigu ELi rahastatud tehingutes või üksikutes liikmesriikides. Kontrollikoja valimi moodustamise lähenemisviisis kasutatakse eri tehingute suhtes erinevaid koefitsiente vastavalt auditeeritavate kulutuste väärtusele ja audititöö intensiivsusele. Koefitsiendid on eemaldatud vigade esinemissagedust puudutavas teabes, kus on omistatud sama kaal nii maaelu arengule kui loodusvarade valdkonna otsetoetustele, samuti Euroopa Sotsiaalfondi kulutustele ja ühtekuuluvuse valdkonna maksetele. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja lähenemisviisi eesmärk ei ole arvutada üldkogumis leitud vigade esinemissagedus. Seetõttu ei näita mitmeaastase finantsraamistiku teatud rubriigis, konkreetse peadirektoraadi hallatavates kuludes või mõne liikmesriigi kulutustes leitud vigade arvu kohta esitatud andmed seda, kui sageli esineb vigu ELi rahastatud tehingutes või üksikutes liikmesriikides. Kontrollikoja valimi moodustamise lähenemisviisis kasutatakse eri tehingute suhtes erinevaid koefitsiente vastavalt auditeeritavate kulutuste väärtusele ja audititöö intensiivsusele. Koefitsiendid on eemaldatud vigade esinemissagedust puudutavas teabes, kus on omistatud sama kaal nii maaelu arengule kui loodusvarade valdkonna otsetoetustele, samuti Euroopa Sotsiaalfondi kulutustele ja ühtekuuluvuse valdkonna maksetele.

Kuidas kontrollikoda tehingute testimise tulemusi hindab ja esitab

| 14. | Viga võib puudutada tehingu kogusummat või osa sellest. Kontrollikoda otsustab, kas vead on kvantifitseeritavad või mitte, st kas on võimalik mõõta, kui suur osa kontrollitud summast oli vigadest mõjutatud. Enne kontrollikoja kontrolle ning neist sõltumatult avastatud ja parandatud vigu veamäära arvutamisel ja vigade esinemissageduse väljaselgitamisel ei arvestata, sest nende avastamine ja parandamine näitab kontrollisüsteemide tõhusat toimimist. |
| --- | --- |

14.

Viga võib puudutada tehingu kogusummat või osa sellest. Kontrollikoda otsustab, kas vead on kvantifitseeritavad või mitte, st kas on võimalik mõõta, kui suur osa kontrollitud summast oli vigadest mõjutatud. Enne kontrollikoja kontrolle ning neist sõltumatult avastatud ja parandatud vigu veamäära arvutamisel ja vigade esinemissageduse väljaselgitamisel ei arvestata, sest nende avastamine ja parandamine näitab kontrollisüsteemide tõhusat toimimist.

| 15. | Kontrollikoja riigihankevigade kvantifitseerimise kriteeriume kirjeldatakse dokumendis „Riigihanke-eeskirjade eiramine – vigade liigid ja nende kvantifitseerimise alus“ (1). |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoja riigihankevigade kvantifitseerimise kriteeriume kirjeldatakse dokumendis „Riigihanke-eeskirjade eiramine – vigade liigid ja nende kvantifitseerimise alus“ (1).

| 16. | Selle üle otsustamisel, kuidas riigihanke-eeskirjade eiramise juhtumeid käsitleda, võib kontrollikoja vigade kvantifitseerimise viis komisjoni või liikmesriikide omast erineda. |
| --- | --- |

16.

Selle üle otsustamisel, kuidas riigihanke-eeskirjade eiramise juhtumeid käsitleda, võib kontrollikoja vigade kvantifitseerimise viis komisjoni või liikmesriikide omast erineda.

Hinnanguline veamäär

| 17. | Veamäära hindamiseks kasutab kontrollikoda kõige tõenäolisemat veamäära. See arvutatakse enamiku mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kohta ning eelarve kulude kohta tervikuna. Kõige tõenäolisem veamäär kajastab üksnes kvantifitseeritavaid vigu ja seda väljendatakse protsendina. Vead on näiteks kohaldatavate määruste, eeskirjade ning lepingu- ja toetuse tingimuste kvantifitseeritavad rikkumised. Kontrollikoda arvutab ka alumise ja ülemise veapiiri. |
| --- | --- |

17.

Veamäära hindamiseks kasutab kontrollikoda kõige tõenäolisemat veamäära. See arvutatakse enamiku mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kohta ning eelarve kulude kohta tervikuna. Kõige tõenäolisem veamäär kajastab üksnes kvantifitseeritavaid vigu ja seda väljendatakse protsendina. Vead on näiteks kohaldatavate määruste, eeskirjade ning lepingu- ja toetuse tingimuste kvantifitseeritavad rikkumised. Kontrollikoda arvutab ka alumise ja ülemise veapiiri.

| 18. | Arvamuse koostamisel kasutatakse 2 % suurust olulisuse piirmäära. Samuti võtab kontrollikoda arvesse vigade iseloomu, arvu ja tausta. |
| --- | --- |

18.

Arvamuse koostamisel kasutatakse 2 % suurust olulisuse piirmäära. Samuti võtab kontrollikoda arvesse vigade iseloomu, arvu ja tausta.

Kuidas kontrollikoda süsteeme hindab ja tulemused esitab

| 19. | Komisjon, teised ELi institutsioonid ja ametid, liikmesriikide ametiasutused ning toetust saavad riigid ja piirkonnad kehtestavad süsteemid, et juhtida eelarvega seotud riske ja kontrollida tehingute korrektsust / tehingute korrektsus tagada. Nende süsteemide läbivaatamine aitab kindlaks teha parandamist vajavad valdkonnad. |
| --- | --- |

19.

Komisjon, teised ELi institutsioonid ja ametid, liikmesriikide ametiasutused ning toetust saavad riigid ja piirkonnad kehtestavad süsteemid, et juhtida eelarvega seotud riske ja kontrollida tehingute korrektsust / tehingute korrektsus tagada. Nende süsteemide läbivaatamine aitab kindlaks teha parandamist vajavad valdkonnad.

| 20. | Iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriik, sealhulgas tulude valdkond, hõlmab paljusid eri süsteeme. Kontrollikoda moodustab süsteemidest igal aastal valimi ja esitab koos tulemustega ka parandusettepanekud. |
| --- | --- |

20.

Iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriik, sealhulgas tulude valdkond, hõlmab paljusid eri süsteeme. Kontrollikoda moodustab süsteemidest igal aastal valimi ja esitab koos tulemustega ka parandusettepanekud.

Millel kontrollikoja kinnitavas avalduses esitatud arvamused põhinevad

| 21. | Kontrollikoja arvamus ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta põhineb 4.–10. peatükis kirjeldatud audititööl. Arvamus on esitatud kinnitavas avalduses. Tehtud töö võimaldab kontrollikojal koostada põhjendatud arvamuse selle kohta, kas andmekogumis esinevad vead ületavad olulisuse piirmäära või mitte. |
| --- | --- |

21.

Kontrollikoja arvamus ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta põhineb 4.–10. peatükis kirjeldatud audititööl. Arvamus on esitatud kinnitavas avalduses. Tehtud töö võimaldab kontrollikojal koostada põhjendatud arvamuse selle kohta, kas andmekogumis esinevad vead ületavad olulisuse piirmäära või mitte.

| 22. | Kui kontrollikoda leiab olulisel määral vigu ja peab kindlaks määrama nende mõju auditiarvamusele, tuleb tal otsustada, kas vead või auditi tõendusmaterjali puudumine on läbiva iseloomuga. Selles lähtub kontrollikoda ISSAI 1705-s toodud juhistest (laiendades neid oma volituste raames ka seaduslikkuse ja korrektsuse küsimustele). Kui vead on olulised ja püsiva iseloomuga, väljastab kontrollikoda vastupidise arvamuse. |
| --- | --- |

22.

Kui kontrollikoda leiab olulisel määral vigu ja peab kindlaks määrama nende mõju auditiarvamusele, tuleb tal otsustada, kas vead või auditi tõendusmaterjali puudumine on läbiva iseloomuga. Selles lähtub kontrollikoda ISSAI 1705-s toodud juhistest (laiendades neid oma volituste raames ka seaduslikkuse ja korrektsuse küsimustele). Kui vead on olulised ja püsiva iseloomuga, väljastab kontrollikoda vastupidise arvamuse.

| 23. | Vead või auditi tõendusmaterjali puudumine hinnatakse läbivaks, kui need ei piirdu audiitori arvamuse kohaselt finantsaruannete üksikelementide, kontode või kirjetega (st läbivad kogu aruannet või testitud tehinguid), või kui piirduvad, moodustavad need või võivad moodustada olulise osa finantsaruannetest või on seotud selliste andmete avaldamisega, mis on aruande mõistmiseks keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

23.

Vead või auditi tõendusmaterjali puudumine hinnatakse läbivaks, kui need ei piirdu audiitori arvamuse kohaselt finantsaruannete üksikelementide, kontode või kirjetega (st läbivad kogu aruannet või testitud tehinguid), või kui piirduvad, moodustavad need või võivad moodustada olulise osa finantsaruannetest või on seotud selliste andmete avaldamisega, mis on aruande mõistmiseks keskse tähtsusega.

| 24. | Kontrollikoja parimal hinnangul on 2016. aasta kogukulutuste veamäär 3,1 %. Kontrollikoda ei hinnanud vigu läbivaks, sest need esinevad ainult mõne kuluvaldkonna teatud tüüpi kulutustes. Mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide hinnanguline veamäär varieerub, nagu kirjeldatakse 5.–7. ja 9.–10. peatükis. |
| --- | --- |

24.

Kontrollikoja parimal hinnangul on 2016. aasta kogukulutuste veamäär 3,1 %. Kontrollikoda ei hinnanud vigu läbivaks, sest need esinevad ainult mõne kuluvaldkonna teatud tüüpi kulutustes. Mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide hinnanguline veamäär varieerub, nagu kirjeldatakse 5.–7. ja 9.–10. peatükis.

Pettusekahtluse juhtumid

| 25. | Kui kontrollikojal on põhjust kahtlustada pettust, teavitab ta sellest Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF). OLAF vastutab võimaliku juurdluse läbiviimise eest. Kontrollikoda teavitab OLAFit igal aastal mitmest juhtumist. |
| --- | --- |

25.

Kui kontrollikojal on põhjust kahtlustada pettust, teavitab ta sellest Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF). OLAF vastutab võimaliku juurdluse läbiviimise eest. Kontrollikoda teavitab OLAFit igal aastal mitmest juhtumist.

3. OSA. Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja tehingute korrektsust käsitlevate auditiarvamuste vaheline seos

| 26. | Kontrollikoda esitas:






  a) | auditiarvamuse Euroopa Liidu lõppenud eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ning |
| --- | --- | --- |

26.

Kontrollikoda esitas:

a)

auditiarvamuse Euroopa Liidu lõppenud eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ning

| b) | auditiarvamused raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude ja maksete korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

b)

auditiarvamused raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude ja maksete korrektsuse kohta.

| 27. | Kontrollikoda järgib oma töös IFACi rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid ja eetikanorme ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelisi standardeid. |
| --- | --- |

27.

Kontrollikoda järgib oma töös IFACi rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid ja eetikanorme ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelisi standardeid.

| 28. | Kui audiitorid väljastavad auditiarvamused nii raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kui selle aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta, täpsustatakse standardites, et modifitseeritud arvamus tehingute korrektsuse kohta ei anna iseenesest alust modifitseeritud arvamuseks raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta. Finantsaruannetes, mille kohta kontrollikoda arvamuse esitab, tunnistatakse tõsise probleemi olemasolu seoses ELi eelarvest kantavaid kulusid reguleerivate eeskirjade rikkumisega. Sellest lähtuvalt on kontrollikoda otsustanud, et korrektsust mõjutava olulise veamäära olemasolu ei ole iseenesest põhjus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust käsitleva arvamuse modifitseerimiseks. |
| --- | --- |

28.

Kui audiitorid väljastavad auditiarvamused nii raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kui selle aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta, täpsustatakse standardites, et modifitseeritud arvamus tehingute korrektsuse kohta ei anna iseenesest alust modifitseeritud arvamuseks raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta. Finantsaruannetes, mille kohta kontrollikoda arvamuse esitab, tunnistatakse tõsise probleemi olemasolu seoses ELi eelarvest kantavaid kulusid reguleerivate eeskirjade rikkumisega. Sellest lähtuvalt on kontrollikoda otsustanud, et korrektsust mõjutava olulise veamäära olemasolu ei ole iseenesest põhjus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust käsitleva arvamuse modifitseerimiseks.

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf.

LISA 1.2

2016. AASTA AUDITIVALIMIS LEITUD VIGADE ESINEMISSAGEDUS

Image

---

2. PEATÜKK

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

SISUKORD

| Sissejuhatus | 2.1-2.3 |
| --- | --- |

| Eelarve juhtimine 2016. aastal | 2.4-2.14 |
| --- | --- |

| Maksed püsisid aastaeelarves kehtestatud piirides | 2.4-2.7 |
| --- | --- |

| Erivahendite ja varude laialdane kasutamine jätab vähe paindlikkust ootamatutele sündmustele reageerimiseks | 2.8-2.10 |
| --- | --- |

| Täitmata kulukohustuste summa oli kõigi aegade suurim | 2.11-2.14 |
| --- | --- |

| 2016. aasta eelarvega seotud finantsjuhtimise probleemid | 2.15-2.31 |
| --- | --- |

| ELi eelarve finantsrisk on märkimisväärne | 2.15-2.20 |
| --- | --- |

| EL kasutab järjest rohkem rahastamisvahendeid | 2.21-2.23 |
| --- | --- |

| Liikmesriikidel võib tekkida raskusi olemasolevate ELi vahendite ärakasutamisel | 2.24-2.26 |
| --- | --- |

| Üldine aruandlus rände ja pagulaskriisi kulutuste kohta peab olema järjepidevam ja ülevaatlikum | 2.27-2.28 |
| --- | --- |

| ELi rahastamiskord muutub üha keerulisemaks | 2.29-2.31 |
| --- | --- |

| Tulevased ohud ja probleemid | 2.32-2.39 |
| --- | --- |

| Maksmata nõuete järjekordse kuhjumise vältimine | 2.32-2.33 |
| --- | --- |

| Uue mitmeaastase finantsraamistiku rahastamine | 2.34-2.39 |
| --- | --- |

| Järeldused ja soovitused | 2.40-2.48 |
| --- | --- |

| Järeldused | 2.40-2.47 |
| --- | --- |

| Soovitused | 2.48 |
| --- | --- |

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 2.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja tähelepanekud ELi eelarvehalduse ja finantsjuhtimise kohta 2016. aastal ning tuuakse välja tulevaste eelarvete peamised ohud ja probleemid. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

2.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja tähelepanekud ELi eelarvehalduse ja finantsjuhtimise kohta 2016. aastal ning tuuakse välja tulevaste eelarvete peamised ohud ja probleemid.

| 2.2. | Aasta eelarve peab järgima perioodi 2014–2020 mitmeaastases finantsraamistikus seatud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid
   (1), mille raames võib EL perioodil 2014–2020 jooksevhindades kulukohustusi võtta kuni 1 087,2  miljardi euro väärtuses ja teha makseid kuni 1 025,4  miljardi euro väärtuses (2). Aasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud (3) peavad jääma alla omavahendeid käsitleva otsusega kehtestatud piiri (4). |
| --- | --- |

2.2.

Aasta eelarve peab järgima perioodi 2014–2020 mitmeaastases finantsraamistikus seatud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid
   (1), mille raames võib EL perioodil 2014–2020 jooksevhindades kulukohustusi võtta kuni 1 087,2  miljardi euro väärtuses ja teha makseid kuni 1 025,4  miljardi euro väärtuses (2). Aasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud (3) peavad jääma alla omavahendeid käsitleva otsusega kehtestatud piiri (4).

| 2.3. | Komisjon esitas praeguse mitmeaastase finantsraamistiku rakendamise vahehindamise, millele lisati mitu seadusandlikku ettepanekut. Osa käesolevast peatükist tugineb kontrollikoja poolt kõnealuste seadusandlike ettepanekute suhtes varem väljendatud seisukohtadele, mis on asjakohased järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku jaoks (5). |
| --- | --- |

2.3.

Komisjon esitas praeguse mitmeaastase finantsraamistiku rakendamise vahehindamise, millele lisati mitu seadusandlikku ettepanekut. Osa käesolevast peatükist tugineb kontrollikoja poolt kõnealuste seadusandlike ettepanekute suhtes varem väljendatud seisukohtadele, mis on asjakohased järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku jaoks (5).

EELARVE HALDAMINE 2016. AASTAL

Maksed püsisid aastaeelarves kehtestatud piirides

| 2.4. | Eelarveassigneeringutest tehtud maksete summa oli 13,7  miljardit eurot väiksem kui esialgses vastuvõetud eelarves kasutada olnud assigneeringute summa (130,2  miljardit eurot võimalikust 143,9  miljardist eurost (6) ehk 90,5  % kasutada olnud kogusummast) (vt 
  selgitus 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.4.

Eelarveassigneeringutest tehtud maksete summa oli 13,7  miljardit eurot väiksem kui esialgses vastuvõetud eelarves kasutada olnud assigneeringute summa (130,2  miljardit eurot võimalikust 143,9  miljardist eurost (6) ehk 90,5  % kasutada olnud kogusummast) (vt 
  selgitus 2.1
  ).

| 2.5. | Maksete assigneeringute täitmise madal määr tulenes eelkõige asjaolust, et liikmesriikide ametiasutused esitasid Euroopa struktuuri ja investeerimisfondidele (ESI) vähem taotlusi, kui eeldati. See tulenes viivitustest programmide rakendamisel praeguse mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel. Komisjon on viivitusi põhjendanud järgmiste asjaoludega (7): |
| --- | --- |

2.5.

Maksete assigneeringute täitmise madal määr tulenes eelkõige asjaolust, et liikmesriikide ametiasutused esitasid Euroopa struktuuri ja investeerimisfondidele (ESI) vähem taotlusi, kui eeldati. See tulenes viivitustest programmide rakendamisel praeguse mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel. Komisjon on viivitusi põhjendanud järgmiste asjaoludega (7):

| a) | perioodi 2007–2013 programmide rakendamise oluline hilinemine; |
| --- | --- |

a)

perioodi 2007–2013 programmide rakendamise oluline hilinemine;

| b) | perioodi 2014–2020 programmide ELi õiguslike aluste hiline vastuvõtmine (8); |
| --- | --- |

b)

perioodi 2014–2020 programmide ELi õiguslike aluste hiline vastuvõtmine (8);

| c) | viivitused liikmesriikides ELi vahendite haldamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste loomisel ja neist ELi teavitamisel; |
| --- | --- |

c)

viivitused liikmesriikides ELi vahendite haldamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste loomisel ja neist ELi teavitamisel;

| d) | uue perioodi programmide ja projektide eeskirjades tehtud muudatustega kohanemiseks vajalik aeg; |
| --- | --- |

d)

uue perioodi programmide ja projektide eeskirjades tehtud muudatustega kohanemiseks vajalik aeg;

| e) | lisa-aasta andmine liikmesriikidele perioodil 2014–2020 kulukohustuste alusel maksete tegemiseks („n+3 reegel“) (9). |
| --- | --- |

e)

lisa-aasta andmine liikmesriikidele perioodil 2014–2020 kulukohustuste alusel maksete tegemiseks („n+3 reegel“) (9).

| 2.6. | Nagu komisjon märkis, (10) hilines Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide rakendamine mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 esimesel kolmel aastal rohkem kui perioodi 2007–2013 struktuuri- ja ühtekuuluvusfondi programmide käivitamine. |
| --- | --- |

2.6.

Nagu komisjon märkis, (10) hilines Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide rakendamine mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 esimesel kolmel aastal rohkem kui perioodi 2007–2013 struktuuri- ja ühtekuuluvusfondi programmide käivitamine.

| 2.7. | Aasta jooksul laekunud maksetaotluste vähese hulga tõttu muutsid eelarvepädevad institutsioonid 2016. aasta eelarvet, et maksete assigneeringuid 7,3 miljardi euro võrra vähendada (11). Isegi pärast vähendamist tingis maksetaotluste väike arv suurima ülejäägi alates 2002. aastast – 6,4 miljardit eurot (12) (2015. aastal 1,3 miljardit eurot). |
| --- | --- |

2.7.

Aasta jooksul laekunud maksetaotluste vähese hulga tõttu muutsid eelarvepädevad institutsioonid 2016. aasta eelarvet, et maksete assigneeringuid 7,3 miljardi euro võrra vähendada (11). Isegi pärast vähendamist tingis maksetaotluste väike arv suurima ülejäägi alates 2002. aastast – 6,4 miljardit eurot (12) (2015. aastal 1,3 miljardit eurot).

Selgitus 2.1.   2016. aasta eelarve

(miljonites eurodes)

Image

Allikas: Euroopa Liidu eelarveaasta 2016 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, „Eelarve täitmise koondaruanne ja selle lisad“, tabelid 4.1 ja 4.3.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Erivahendite ja varude laialdane kasutamine jätab vähe paindlikkust ootamatutele sündmustele reageerimiseks

| 2.8. | Perioodi 2014–2020 mitmeaastasel finantsraamistikul on mitu vahendit, mille abil eelarve täitmist lihtsustada ja raha reservis hoida. Neist kõige olulisemad on: |
| --- | --- |

2.8.

Perioodi 2014–2020 mitmeaastasel finantsraamistikul on mitu vahendit, mille abil eelarve täitmist lihtsustada ja raha reservis hoida. Neist kõige olulisemad on:

| a) | maksete koguvaru, mis mitmeaastase finantsraamistiku artikli 5 alusel võimaldab kasutamata maksete assigneeringute ülekandmist järgmistesse aastatesse, tingimusel, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära ei ületata. Seega võib punktis 2.4 nimetatud 13,7  miljardi euro suuruse summa, mis jäi 2016. aastal kasutamata, järgmistel aastatel kasutamiseks edasi kanda. Mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud ülemmäär kasutamata maksete assigneeringute ülekandmiseks aastatesse 2018–2020, mis on esitatud 2011. aasta hindades, on 31 miljardit eurot (2018. aastal 7 miljardit eurot; 2019. aastal 11 miljardit eurot; 2020. aastal 13 miljardit eurot); |
| --- | --- |

a)

maksete koguvaru, mis mitmeaastase finantsraamistiku artikli 5 alusel võimaldab kasutamata maksete assigneeringute ülekandmist järgmistesse aastatesse, tingimusel, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära ei ületata. Seega võib punktis 2.4 nimetatud 13,7  miljardi euro suuruse summa, mis jäi 2016. aastal kasutamata, järgmistel aastatel kasutamiseks edasi kanda. Mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud ülemmäär kasutamata maksete assigneeringute ülekandmiseks aastatesse 2018–2020, mis on esitatud 2011. aasta hindades, on 31 miljardit eurot (2018. aastal 7 miljardit eurot; 2019. aastal 11 miljardit eurot; 2020. aastal 13 miljardit eurot);

| b) | neli erivahendit (13) ettenägematutele asjaoludele ja muutuvatele prioriteetidele reageerimiseks. Komisjoni 2016. aasta vahehindamise (14) kohaselt oli kuni 2020. aastani kasutada olev kogusumma 7,4  miljardit eurot. Avalduse kohaselt, mille nõukogu esitas mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise ajal, (15) otsustavad eelarvepädevad institutsioonid juhtumipõhiselt, kas erivahenditega seotud makseid arvestatakse lisaks ülemmääradele; |
| --- | --- |

b)

neli erivahendit (13) ettenägematutele asjaoludele ja muutuvatele prioriteetidele reageerimiseks. Komisjoni 2016. aasta vahehindamise (14) kohaselt oli kuni 2020. aastani kasutada olev kogusumma 7,4  miljardit eurot. Avalduse kohaselt, mille nõukogu esitas mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise ajal, (15) otsustavad eelarvepädevad institutsioonid juhtumipõhiselt, kas erivahenditega seotud makseid arvestatakse lisaks ülemmääradele;

| c) | ettenägemata kulude varu, (16) mis moodustab kuni 0,03  % liidu kogurahvatulust (ca4,5 miljardit eurot). See võimaldab viimase abinõuna reageerida ettenägematule olukorrale ning paigutada vahendeid ümber aastate ja rubriikide vahel, tingimusel, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära ei ületata. Varu kasutati maksete assigneeringuteks 2014. aastal, et need aastate 2017–2020 assigneeringutega tasaarvestada. Kulukohustuste assigneeringute puhul kasutati ettenägemata kulude varu 2016. ja 2017. aastal 2,1  miljardi euro ümberpaigutamiseks teistest mitmeaastase finantsraamistiku rubriikidest 3. ja 4. rubriiki, et reageerida pagulaskriisile (17); |
| --- | --- |

c)

ettenägemata kulude varu, (16) mis moodustab kuni 0,03  % liidu kogurahvatulust (ca4,5 miljardit eurot). See võimaldab viimase abinõuna reageerida ettenägematule olukorrale ning paigutada vahendeid ümber aastate ja rubriikide vahel, tingimusel, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära ei ületata. Varu kasutati maksete assigneeringuteks 2014. aastal, et need aastate 2017–2020 assigneeringutega tasaarvestada. Kulukohustuste assigneeringute puhul kasutati ettenägemata kulude varu 2016. ja 2017. aastal 2,1  miljardi euro ümberpaigutamiseks teistest mitmeaastase finantsraamistiku rubriikidest 3. ja 4. rubriiki, et reageerida pagulaskriisile (17);

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| d) | kulukohustuste koguvaru, (18) mis võimaldab kasutamata kulukohustuste assigneeringud järgmistesse aastatesse üle kanda, kuid ainult majanduskasvu ja tööhõive, eriti noorte tööhõive suurendamisega seotud eesmärkideks. Peaaegu kõik 2014. ja 2015. aasta kulukohustuste koguvaru vahendid (1,8 miljardit eurot 2 miljardist eurost (19)) on eraldatud EFSI-le. |
| --- | --- |

d)

kulukohustuste koguvaru, (18) mis võimaldab kasutamata kulukohustuste assigneeringud järgmistesse aastatesse üle kanda, kuid ainult majanduskasvu ja tööhõive, eriti noorte tööhõive suurendamisega seotud eesmärkideks. Peaaegu kõik 2014. ja 2015. aasta kulukohustuste koguvaru vahendid (1,8 miljardit eurot 2 miljardist eurost (19)) on eraldatud EFSI-le.

| 2.9. | Need vahendid on kasutusele võetud hädaolukordadele reageerimiseks ja võimaldavad teatavat paindlikkust ELi eelarvesüsteemi kontekstis, mis on mõeldud pikaajaliste ELi kuluprogrammide prognoositavaks rahastamiseks. Et aga ELi kuluprogramme rakendati mitmeaastase finantsraamistiku perioodi 2014–2020 esimestel aastatel hilinemisega, mis kavatsetakse tasa teha perioodi järelejäänud aastate jooksul, ei pruugi mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad olla piisavalt paindlikud, et rahastada ELi reageerimist ettenägematutele sündmustele, mis võivad veel enne praeguse perioodi lõppu aset leida. |
| --- | --- |

2.9.

Need vahendid on kasutusele võetud hädaolukordadele reageerimiseks ja võimaldavad teatavat paindlikkust ELi eelarvesüsteemi kontekstis, mis on mõeldud pikaajaliste ELi kuluprogrammide prognoositavaks rahastamiseks. Et aga ELi kuluprogramme rakendati mitmeaastase finantsraamistiku perioodi 2014–2020 esimestel aastatel hilinemisega, mis kavatsetakse tasa teha perioodi järelejäänud aastate jooksul, ei pruugi mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad olla piisavalt paindlikud, et rahastada ELi reageerimist ettenägematutele sündmustele, mis võivad veel enne praeguse perioodi lõppu aset leida.

| 2.9. | Rohkem paindlikkust 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud aastateks on esitatud mitmeaastase finantsraamistiku muudatuses (vt nõukogu 20. juuni 2017. aasta määrus (EL, Euratom) 2017/1123). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Lisaks eeltoodud varude kasutamisele võib nõukogu ühehäälse otsusega mitmeaastase finantsraamistiku määruses toodud assigneeringute ülemmäärasid muuta (20). |
| --- | --- |

2.10.

Lisaks eeltoodud varude kasutamisele võib nõukogu ühehäälse otsusega mitmeaastase finantsraamistiku määruses toodud assigneeringute ülemmäärasid muuta (20).

Täitmata kulukohustuste summa oli kõigi aegade suurim

| 2.11. | 2016. aastal võttis EL kulukohustusi summas 155,2  miljardit eurot, mis moodustab selleks kasutada olnud 156,1  miljardist eurost 99,4  % (21) (välja arvatud sihtotstarbeline tulu). |
| --- | --- |

2.11.

2016. aastal võttis EL kulukohustusi summas 155,2  miljardit eurot, mis moodustab selleks kasutada olnud 156,1  miljardist eurost 99,4  % (21) (välja arvatud sihtotstarbeline tulu).

| 2.12. | Kulukohustuste assigneeringute peaaegu täies mahus ärakasutamise ja maksete kavandatust väiksema mahu tõttu täitmata kulukohustuste summa 2014. aastal kõigepealt vähenes ja suurenes seejärel 2015. ja 2016. aastal 238,8 miljardi euroni, mis on kõigi aegade suurim summa (vt 
  selgitus 2.9
  ). Summa peaks 2017. aastal veelgi suurenema, sest 2017. aasta eelarves on kulukohustuste assigneeringuid ette nähtud 157,9  miljardi euro väärtuses ja maksete assigneeringuid 134,4  miljardi euro väärtuses, mis tähendab täitmata kulukohustuste summa suurenemist kuni 23,5 miljardi euro võrra. |
| --- | --- |

2.12.

Kulukohustuste assigneeringute peaaegu täies mahus ärakasutamise ja maksete kavandatust väiksema mahu tõttu täitmata kulukohustuste summa 2014. aastal kõigepealt vähenes ja suurenes seejärel 2015. ja 2016. aastal 238,8 miljardi euroni, mis on kõigi aegade suurim summa (vt 
  selgitus 2.9
  ). Summa peaks 2017. aastal veelgi suurenema, sest 2017. aasta eelarves on kulukohustuste assigneeringuid ette nähtud 157,9  miljardi euro väärtuses ja maksete assigneeringuid 134,4  miljardi euro väärtuses, mis tähendab täitmata kulukohustuste summa suurenemist kuni 23,5 miljardi euro võrra.

| 2.13. | Selline täitmata kulukohustuste summa tuleneb kulukohustuste ja nende alusel seni tehtud maksete kumulatiivsest vahest, millest on maha arvatud vabastatud kulukohustused. Vabastatud kulukohustused moodustasid suhteliselt väikese osa perioodi 2007–2016 kulukohustustest (27 miljardit eurot 1 446 miljardi euro suurusest kogusummast ehk 1,9  %). |
| --- | --- |

2.13.

Selline täitmata kulukohustuste summa tuleneb kulukohustuste ja nende alusel seni tehtud maksete kumulatiivsest vahest, millest on maha arvatud vabastatud kulukohustused. Vabastatud kulukohustused moodustasid suhteliselt väikese osa perioodi 2007–2016 kulukohustustest (27 miljardit eurot 1 446 miljardi euro suurusest kogusummast ehk 1,9  %).

| 2.14. | Lõviosa täitmata kulukohustustest on ette nähtud mitmeaastaste kuluprogrammide jaoks, mille puhul võib kulukohustuse võtmisest kuni vastava makse tegemiseni aega kuluda üle aasta, ja tihtipeale kulub selleks kuni kolm aastat. 2016. aasta arvandmete põhjal oli täitmata kulukohustuste summa aasta lõpu seisuga 72 % suurem kui 2007. aastal, mis vastab 2,9  aasta maksetele (22) (2007. aastal 2,2  aastat). Selline täitmata kulukohustuste kasv võib tulevikus rahastamisprobleeme põhjustada (vt punktid 2.32–2.39). |
| --- | --- |

2.14.

Lõviosa täitmata kulukohustustest on ette nähtud mitmeaastaste kuluprogrammide jaoks, mille puhul võib kulukohustuse võtmisest kuni vastava makse tegemiseni aega kuluda üle aasta, ja tihtipeale kulub selleks kuni kolm aastat. 2016. aasta arvandmete põhjal oli täitmata kulukohustuste summa aasta lõpu seisuga 72 % suurem kui 2007. aastal, mis vastab 2,9  aasta maksetele (22) (2007. aastal 2,2  aastat). Selline täitmata kulukohustuste kasv võib tulevikus rahastamisprobleeme põhjustada (vt punktid 2.32–2.39).

| 2.14. | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide täitmata kulukohustuste kasv programmitöö perioodi kolmandal aastal on osa nende vahendite puhul varem täheldatud tavapärasest rakendustsüklist. Kulukohustuste assigneeringute nõuetekohane jaotumine aastate kaupa ajavahemikul 2014–2020, reegli n+3 kehtestamine ja aeglane rakendamine suurendas täitmata kulukohustusi märkimisväärselt. |
| --- | --- |

2.14.

2016. AASTA EELARVEGA SEOTUD FINANTSJUHTIMISE PROBLEEMID

ELi eelarve finantsrisk on märkimisväärne

| 2.15. | Lisaks täitmata kulukohustustele oli ELi eelarves arvukalt olulisi pikaajalisi kohustusi, tagatisi ja juriidilisi kohustusi, mis olid 2016. aasta lõpus täitmata. |
| --- | --- |

2.15.

Lisaks täitmata kulukohustustele oli ELi eelarves arvukalt olulisi pikaajalisi kohustusi, tagatisi ja juriidilisi kohustusi, mis olid 2016. aasta lõpus täitmata.

| 2.16. | ELi suurim pikaajaline kohustus on töötajate pensionideks ette nähtud 67,2 miljardit eurot (2015. aastal 63,8 miljardit eurot). Ehkki ELi töötajad maksavad pensionimakseid, käsitletakse neid makseid ELi eelarve üldtulu osana ja kohustust ei saldeerita ühegi konkreetse varaga. |
| --- | --- |

2.16.

ELi suurim pikaajaline kohustus on töötajate pensionideks ette nähtud 67,2 miljardit eurot (2015. aastal 63,8 miljardit eurot). Ehkki ELi töötajad maksavad pensionimakseid, käsitletakse neid makseid ELi eelarve üldtulu osana ja kohustust ei saldeerita ühegi konkreetse varaga.

| 2.17. | Viimastel aastatel on EL kasutanud eelarvet järjest rohkem laenude ja rahastamisvahendite tagamiseks (vt
  selgitus 2.2
  ). Need on tingimuslikud kohustused, mis avaldatakse ELi raamatupidamise aastaaruandes (23). Eelarvest tehtavate maksete assigneeringute määra ja omavahendeid käsitleva otsuse alusel lubatud ülemmäära vahele tuleb jätta vahe, et neid tagatisi katta, kui selleks peaks vajadus tekkima. |
| --- | --- |

2.17.

Viimastel aastatel on EL kasutanud eelarvet järjest rohkem laenude ja rahastamisvahendite tagamiseks (vt
  selgitus 2.2
  ). Need on tingimuslikud kohustused, mis avaldatakse ELi raamatupidamise aastaaruandes (23). Eelarvest tehtavate maksete assigneeringute määra ja omavahendeid käsitleva otsuse alusel lubatud ülemmäära vahele tuleb jätta vahe, et neid tagatisi katta, kui selleks peaks vajadus tekkima.

Selgitus 2.2.   Tagatiste riskipositsioon

(miljardites eurodes)

Image

| (*) | Riskipositsioon seisuga 31. detsember 2016 hõlmab üksnes lõplikele toetusesaajatele makstud summasid. Veel 17,5 miljardit eurot oli 2016. aasta lõpus lepingutega kaetud, kuid mitte veel välja makstud (9 miljardit eurot välislaenude andmise volituse tagatise, 6,9 miljardit eurot EFSI tagatise ning 1,6 miljardit eurot MFA ja Euratomi laenude finantsabi raames). |
| --- | --- |

(*)

Riskipositsioon seisuga 31. detsember 2016 hõlmab üksnes lõplikele toetusesaajatele makstud summasid. Veel 17,5 miljardit eurot oli 2016. aasta lõpus lepingutega kaetud, kuid mitte veel välja makstud (9 miljardit eurot välislaenude andmise volituse tagatise, 6,9 miljardit eurot EFSI tagatise ning 1,6 miljardit eurot MFA ja Euratomi laenude finantsabi raames).

| (1) | Vt ELi eelarveaasta 2016 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande („ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruanne“) lisa 4.1.1. |
| --- | --- |

(1)

Vt ELi eelarveaasta 2016 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande („ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruanne“) lisa 4.1.1.

| (2) | Vt ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 4.1.2. |
| --- | --- |

(2)

Vt ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 4.1.2.

| (3) | Vt ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 4.1.3. |
| --- | --- |

(3)

Vt ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 4.1.3.

Allikas: ELi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruanne, finantsaruannete lisad 4.1.1–3.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 2.18. | ELi eelarves on eelarveliste tagatiste katmiseks kaks fondi: välistegevuse tagatisfond, mille varade väärtus on 2,3  miljardit eurot, ja EFSI tagatisfond, mille varade väärtus oli 2016. aasta lõpus 1 miljard eurot, (24) mis suureneb 2022. aastaks 8 miljardi euroni. Samuti on ette nähtud eraldis tagatiste eeldatava kahjumi katmiseks, mille suurus oli 2016. aasta lõpus 0,9  miljardit eurot, (25) pärast seda, kui aasta jooksul oli eraldisi (sh Süürias antavate laenude katteks) lisatud summas 0,5  miljardit eurot. Seoses liikmesriikidele antava finantstoetuse tagatistega võib kõik tekkivad kohustused katta assigneeringutest, mis jäävad väljapoole mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära, (26) kuid need tuleb välja maksta ELi eelarvest. |
| --- | --- |

2.18.

ELi eelarves on eelarveliste tagatiste katmiseks kaks fondi: välistegevuse tagatisfond, mille varade väärtus on 2,3  miljardit eurot, ja EFSI tagatisfond, mille varade väärtus oli 2016. aasta lõpus 1 miljard eurot, (24) mis suureneb 2022. aastaks 8 miljardi euroni. Samuti on ette nähtud eraldis tagatiste eeldatava kahjumi katmiseks, mille suurus oli 2016. aasta lõpus 0,9  miljardit eurot, (25) pärast seda, kui aasta jooksul oli eraldisi (sh Süürias antavate laenude katteks) lisatud summas 0,5  miljardit eurot. Seoses liikmesriikidele antava finantstoetuse tagatistega võib kõik tekkivad kohustused katta assigneeringutest, mis jäävad väljapoole mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära, (26) kuid need tuleb välja maksta ELi eelarvest.

| 2.19. | Komisjon on teinud ettepaneku ühise eraldisfondi loomiseks, et katta rahastamisvahenditest, eelarvelistest tagatistest ja finantsabist tulenevad finantskohustused (27). |
| --- | --- |

2.19.

Komisjon on teinud ettepaneku ühise eraldisfondi loomiseks, et katta rahastamisvahenditest, eelarvelistest tagatistest ja finantsabist tulenevad finantskohustused (27).

| 2.20. | Märkimisväärne oli ka täitmata eelarveliste kulukohustustega katmata pikaajaliste juriidiliste kohustuste summa – aasta lõpu seisuga 22 miljardit eurot (28) (vt
  selgitus 2.3
  ). See makstakse välja järgmiste aastate eelarvetest. |
| --- | --- |

2.20.

Märkimisväärne oli ka täitmata eelarveliste kulukohustustega katmata pikaajaliste juriidiliste kohustuste summa – aasta lõpu seisuga 22 miljardit eurot (28) (vt
  selgitus 2.3
  ). See makstakse välja järgmiste aastate eelarvetest.

Selgitus 2.3.   Muud pikaajalised juriidilised kohustused 2016. aasta lõpus

(miljonites eurodes)

Image

Allikas: ELi eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruanne, finantsaruannete lisa 5.3.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

EL kasutab järjest rohkem rahastamisvahendeid

| 2.21. | ELi eelarvetoetust saavate rahastamisvahendite kasutamine on järjest hoogustunud (vt
  selgitus 2.4
  ) ja see jätkub kavakohaselt kuni 2020. aastani. Hoolikas juhtimine on vajalik olemasolevate vahendite tulemusliku, tõhusa ja säästliku kasutamise tagamiseks, samuti selle tagamiseks, et mis tahes muudatusi tehakse üksnes mõju põhjaliku hindamise alusel. |
| --- | --- |

2.21.

ELi eelarvetoetust saavate rahastamisvahendite kasutamine on järjest hoogustunud (vt
  selgitus 2.4
  ) ja see jätkub kavakohaselt kuni 2020. aastani. Hoolikas juhtimine on vajalik olemasolevate vahendite tulemusliku, tõhusa ja säästliku kasutamise tagamiseks, samuti selle tagamiseks, et mis tahes muudatusi tehakse üksnes mõju põhjaliku hindamise alusel.

| 2.21. | Komisjon on rakendanud meetmeid, mis tagavad olemasolevate rahaliste vahendite kasutamise läbipaistvuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise.

  Kui kavandatakse muudatusi, siis peaks eelhindamises kasutama ka eelmistest sarnastest rahastamisvahenditest saadud kogemuste analüüsi.


  Keskselt hallatavate rahastamisvahendite puhul nähakse asjakohaste õiguslike alustega ette vahekokkuvõtted või -hindamised.


  Kõigi selliste rahastamisvahendite vahekokkuvõtete puhul tagab komisjon, et need käsitlevad saadud õppetunde ning kõigi oluliste sotsiaalmajanduslike muudatuste mõju rahastamisvahendi sisule ja vastavale sissemaksele ELi eelarvest. |
| --- | --- |

2.21.

Kui kavandatakse muudatusi, siis peaks eelhindamises kasutama ka eelmistest sarnastest rahastamisvahenditest saadud kogemuste analüüsi.

Keskselt hallatavate rahastamisvahendite puhul nähakse asjakohaste õiguslike alustega ette vahekokkuvõtted või -hindamised.

Kõigi selliste rahastamisvahendite vahekokkuvõtete puhul tagab komisjon, et need käsitlevad saadud õppetunde ning kõigi oluliste sotsiaalmajanduslike muudatuste mõju rahastamisvahendi sisule ja vastavale sissemaksele ELi eelarvest.

Selgitus 2.4.   ELi eelarvetoetust saavad rahastamisvahendid

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| | Programmitöö periood 2007–2013
   (*3) | Programmitöö periood 2014–2020 |
| Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega | | |
| ERF, ESF (42) ja maaelu areng (43) perioodil 2007–2013/Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid perioodil 2014–2020 | 12,0 | 21,5 |
| millest VKEde algatus | 0 | 1,2  (*4) |
| Otsesel/kaudsel eelarve täitmisel ja eelarveliste tagatiste raames | | |
| Kaudse eelarve täitmise raames rakendatavad rahastamisvahendid | 3,8  (44) | 7,4  (*5) |
| EFSI – maksimaalne ELi eelarveline tagatis, millest:






  — | maksed tagatisfondi |

(miljardites eurodes)

Programmitöö periood 2007–2013
   (*3)

Programmitöö periood 2014–2020

Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega

ERF, ESF (42) ja maaelu areng (43) perioodil 2007–2013/Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid perioodil 2014–2020

12,0

21,5

millest VKEde algatus

0

1,2  (*4)

Otsesel/kaudsel eelarve täitmisel ja eelarveliste tagatiste raames

Kaudse eelarve täitmise raames rakendatavad rahastamisvahendid

3,8  (44)

7,4  (*5)

EFSI – maksimaalne ELi eelarveline tagatis, millest:

—

maksed tagatisfondi

| — | katmata kohustus praeguses ja tulevastes ELi eelarvetes |
| --- | --- |

—

katmata kohustus praeguses ja tulevastes ELi eelarvetes

0

16

8

8

Kokku

16,1

45,6

Rahastamise kavandatav suurendamine (45)

10

Pärast kavandatud suurendamist kokku

55,6

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.22. | EFSI jätkab kasvamist ja on muutumas üheks olulisemaks rahastamisallikaks (29). 2016. aasta lõpuks oli EIP grupp EFSI jaoks lepinguid sõlminud 21,3 miljardi euro väärtuses (30). EFSI investeerimisperiood ei ole veel lõppenud;
  selgituses 2.5
  on näidatud EFSI rahastamise jaotus liikmesriikide kaupa kuni 2016. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

2.22.

EFSI jätkab kasvamist ja on muutumas üheks olulisemaks rahastamisallikaks (29). 2016. aasta lõpuks oli EIP grupp EFSI jaoks lepinguid sõlminud 21,3 miljardi euro väärtuses (30). EFSI investeerimisperiood ei ole veel lõppenud;
  selgituses 2.5
  on näidatud EFSI rahastamise jaotus liikmesriikide kaupa kuni 2016. aasta lõpuni.

| 2.22. | Komisjon on seisukohal, et selleks, et anda ülevaade Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi rahastamise mahust eri liikmesriikides, ei peaks selgituses 2.5. olema näidatud üksnes EFSI sekkumiste summad liikmesriikide kaupa, vaid ka EFSI investeeringute suhe SKPsse vastavate riikide ühe elaniku kohta. |
| --- | --- |

2.22.

Selgitus 2.5.   EFSI rahastamine liikmesriikide kaupa

(miljonites eurodes)

Image

Allikas: EIP aasta lõpu tegevusaruanne – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi taristu- ja innovatsioonikomponent ning VKEde komponent. EFSI lepingu II nimekiri – aruande kuupäev: 31. detsember 2016.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.23. | EFSI on liikmesriikidele suunatud uus tsentraliseeritud innovatiivne vahend investeeringute toetamiseks ELis. EFSI juhtimiskorra alusel on rakendusvolitused delegeeritud EIP-le ning avaliku järelevalve ulatus on väiksem kui teiste ELi eelarvest toetatavate vahendite puhul, nagu näidatud
  selgituses 2.8
  . |
| --- | --- |

2.23.

EFSI on liikmesriikidele suunatud uus tsentraliseeritud innovatiivne vahend investeeringute toetamiseks ELis. EFSI juhtimiskorra alusel on rakendusvolitused delegeeritud EIP-le ning avaliku järelevalve ulatus on väiksem kui teiste ELi eelarvest toetatavate vahendite puhul, nagu näidatud
  selgituses 2.8
  .

| 2.23. | Komisjon on seisukohal, et EFSI avalik kontroll on asjakohane. |
| --- | --- |

2.23.

Liikmesriikidel võib tekkida raskusi olemasolevate ELi vahendite ärakasutamisel

| 2.24. | Arvestades, et ESI fondid moodustavad mõnes liikmesriigis märkimisväärse osa valitsemissektori üldkuludest, on oluline märkida, et üheksas liikmesriigis moodustavad ESI fondide täitmata kulukohustused üle 15 % valitsemissektori üldkuludest 2016. aastal (vt 
  selgitus 2.6
  ). |
| --- | --- |

2.24.

Arvestades, et ESI fondid moodustavad mõnes liikmesriigis märkimisväärse osa valitsemissektori üldkuludest, on oluline märkida, et üheksas liikmesriigis moodustavad ESI fondide täitmata kulukohustused üle 15 % valitsemissektori üldkuludest 2016. aastal (vt 
  selgitus 2.6
  ).

| 2.25. | Arvestades, et suur osa perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringutest on veel kasutamata, võib liikmesriikides, kus ESI fondid moodustavad märkimisväärse osa valitsemissektori üldkuludest, osutuda keeruliseks leida piisavalt kvaliteetseid projekte, millele eraldada olemasolevad ELi vahendid või mida kaasrahastada. |
| --- | --- |

2.25.

Arvestades, et suur osa perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringutest on veel kasutamata, võib liikmesriikides, kus ESI fondid moodustavad märkimisväärse osa valitsemissektori üldkuludest, osutuda keeruliseks leida piisavalt kvaliteetseid projekte, millele eraldada olemasolevad ELi vahendid või mida kaasrahastada.

| 2.25. | Komisjon on seisukohal, et on veel liiga vara ennustada asjaomaste liikmesriikide suutlikkust kasutada ettenähtud rahalisi vahendeid 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames. |
| --- | --- |

2.25.

Selgitus 2.6.   ESI fondide täitmata kulukohustuste (seisuga 31. detsember 2016) osakaal liikmesriikide 2016. aasta valitsemissektori üldkuludes

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel. Eurostati andmed valitsemissektori üldkulude kohta 2016. aastal (aprill 2017).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 2.26. | Mõnes liikmesriigis moodustavad ELi eelarvest makstavad summad igal aastal olulise osa kapitaliinvesteeringutest. See tähendab, et kõnealuste maksete suurus ja maksmise aeg võib avaldada suurt makromajanduslikku mõju näiteks investeeringutele, majanduskasvule ja tööhõivele. Sellist mõju tuleb ELi eelarve tulevaste kulude kavandamisel asjakohaselt arvesse võtta (vt
  selgitus 2.7
  ) (31). |
| --- | --- |

2.26.

Mõnes liikmesriigis moodustavad ELi eelarvest makstavad summad igal aastal olulise osa kapitaliinvesteeringutest. See tähendab, et kõnealuste maksete suurus ja maksmise aeg võib avaldada suurt makromajanduslikku mõju näiteks investeeringutele, majanduskasvule ja tööhõivele. Sellist mõju tuleb ELi eelarve tulevaste kulude kavandamisel asjakohaselt arvesse võtta (vt
  selgitus 2.7
  ) (31).

Selgitus 2.7.   ELi vahendite (*1) osakaal liikmesriikide kapitali kogumahutuses põhivarasse (*2)

Image

| (***) | Horvaatia ühines ELiga 2013. aastal. |
| --- | --- |

(***)

Horvaatia ühines ELiga 2013. aastal.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel. Eurostati andmed kapitali kogumahutuse kohta põhivarasse (investeeringud).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Üldine aruandlus rände ja pagulaskriisi kulutuste kohta peab olema järjepidevam ja ülevaatlikum

| 2.27. | Üks peamisi finantsjuhtimisega seotud ülesandeid 2016. aastal oli ressursside mobiliseerimine pagulaskriisi lahendamiseks ja rändajate integreerimiseks, sealhulgas erakorralise toetuse andmiseks ELi-siseselt. ELi rahaline toetus on hõlmanud rahastamise suurendamist mõningates olemasolevates valdkondades, uute rahastamisvahendite loomist ja kolmandate poolte täiendava osaluse kaasamist (32). |
| --- | --- |

2.27.

Üks peamisi finantsjuhtimisega seotud ülesandeid 2016. aastal oli ressursside mobiliseerimine pagulaskriisi lahendamiseks ja rändajate integreerimiseks, sealhulgas erakorralise toetuse andmiseks ELi-siseselt. ELi rahaline toetus on hõlmanud rahastamise suurendamist mõningates olemasolevates valdkondades, uute rahastamisvahendite loomist ja kolmandate poolte täiendava osaluse kaasamist (32).

| 2.28. | Komisjon ei teatanud 2016. aastal pagulaskriisi ja rändajate integreerimise jaoks mobiliseeritud vahendite kogusummat ja seda on keeruline hinnata. Nagu paljudel juhtudel, moodustavad need vahendid vaid osa asjaomastele poliitikavaldkondadele eraldatud eelarvelistest assigneeringutest. Ehkki komisjon annab aru iga vahendi kohta eraldi, peaks ta kogusumma väljaarvutamiseks kasutusele võtma spetsiaalse aruandlusstruktuuri. |
| --- | --- |

2.28.

Komisjon ei teatanud 2016. aastal pagulaskriisi ja rändajate integreerimise jaoks mobiliseeritud vahendite kogusummat ja seda on keeruline hinnata. Nagu paljudel juhtudel, moodustavad need vahendid vaid osa asjaomastele poliitikavaldkondadele eraldatud eelarvelistest assigneeringutest. Ehkki komisjon annab aru iga vahendi kohta eraldi, peaks ta kogusumma väljaarvutamiseks kasutusele võtma spetsiaalse aruandlusstruktuuri.

| 2.28. | Kuna sekkumised pagulas- ja rändekriisi võivad aja jooksul muutuda, on eelnevalt seda teemat keeruline ammendaval viisil määratleda ning esitatud teabe sisu ja kaudne määratlus võib aja jooksul muutuda. Komisjon nõuab, et OECD kohandaks arenguabi komitee koode nii, et rände kohta saaks hakata kasutama üldiselt tunnustatud määratlust.

  Komisjon analüüsib olemasolevate aruannete võimalikku konsolideerimist selleks, et saada põhjalikku teavet pagulaste ja rändega seotud kuludest. |
| --- | --- |

2.28.

Komisjon analüüsib olemasolevate aruannete võimalikku konsolideerimist selleks, et saada põhjalikku teavet pagulaste ja rändega seotud kuludest.

ELi rahastamiskord muutub üha keerulisemaks

| 2.29. | ELi eelarve on aastate jooksul oluliselt arenenud ja sellele on lisandunud arvukalt teisi mehhanisme ELi poliitikavaldkondade rahastamiseks. Areng on tõukunud vajadusest leida täiendavaid vahendeid, et toime tulla uute ülesannetega, nagu finantskriis, kliimameetmed, ränne ja pagulased, ning kasutada olemasolevaid vahendeid tõhusamalt ja innovatiivselt, näiteks laenudeks, tagatisteks ja omakapitaliinvesteeringuteks. |
| --- | --- |

2.29.

ELi eelarve on aastate jooksul oluliselt arenenud ja sellele on lisandunud arvukalt teisi mehhanisme ELi poliitikavaldkondade rahastamiseks. Areng on tõukunud vajadusest leida täiendavaid vahendeid, et toime tulla uute ülesannetega, nagu finantskriis, kliimameetmed, ränne ja pagulased, ning kasutada olemasolevaid vahendeid tõhusamalt ja innovatiivselt, näiteks laenudeks, tagatisteks ja omakapitaliinvesteeringuteks.

| 2.29–2.31. | ELi praeguse finantsstruktuuri abil on võimalik uute prioriteetide tarbeks fonde mobiliseerida ja teha vähemaga rohkem. ELi eelarve ei ole ainus vahend ELi poliitika rahastamiseks. Siiski hõlmab ELi raamatupidamisarvestus kõiki instrumente ja konsolideerib kõiki ameteid, mis mõjutavad ELi eelarvet. ELi raamatupidamisarvestust auditeerib Euroopa Kontrollikoda. Mõned mehhanismid loodi euroala kriisile reageerimise tarbeks ning on valitsustevahelised. Sel põhjusel asuvad need väljaspool ELi üldeelarve raamistikku. Muud vahendid, näiteks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ja Euroopa Investeerimisfond on osa ELi eelarve traditsioonilisematest tulemuste saavutamise mehhanismidest, suurendades selle ulatust ja mõju.


  Kõik uusi rahastamismehhanisme haldavad organid esitavad igal aastal rahastamisaruande ja välisaudiitori arvamuse. Lisaks esitatakse aruandekohustuse täitmiseks ja läbipaistvuse tarbeks ka eriaruandeid, näiteks rahastamisvahendite, usaldusfondide ja Türgi pagulasrahastu kohta.


  Komisjon võttis vastu aruteludokumendi, milles käsitletakse ELi rahaliste vahendite haldamist tulevikus ning milles selgitatakse ELi praegust finantsstruktuuri. See teema on järgmise mitmeaastase finantsraamistiku oluline osa. |
| --- | --- |

2.29–2.31.

ELi praeguse finantsstruktuuri abil on võimalik uute prioriteetide tarbeks fonde mobiliseerida ja teha vähemaga rohkem. ELi eelarve ei ole ainus vahend ELi poliitika rahastamiseks. Siiski hõlmab ELi raamatupidamisarvestus kõiki instrumente ja konsolideerib kõiki ameteid, mis mõjutavad ELi eelarvet. ELi raamatupidamisarvestust auditeerib Euroopa Kontrollikoda. Mõned mehhanismid loodi euroala kriisile reageerimise tarbeks ning on valitsustevahelised. Sel põhjusel asuvad need väljaspool ELi üldeelarve raamistikku. Muud vahendid, näiteks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ja Euroopa Investeerimisfond on osa ELi eelarve traditsioonilisematest tulemuste saavutamise mehhanismidest, suurendades selle ulatust ja mõju.

Kõik uusi rahastamismehhanisme haldavad organid esitavad igal aastal rahastamisaruande ja välisaudiitori arvamuse. Lisaks esitatakse aruandekohustuse täitmiseks ja läbipaistvuse tarbeks ka eriaruandeid, näiteks rahastamisvahendite, usaldusfondide ja Türgi pagulasrahastu kohta.

Komisjon võttis vastu aruteludokumendi, milles käsitletakse ELi rahaliste vahendite haldamist tulevikus ning milles selgitatakse ELi praegust finantsstruktuuri. See teema on järgmise mitmeaastase finantsraamistiku oluline osa.

| 2.30. | Sellest tulenevalt on ELi poliitikavaldkondade rakendamise rahastamises osalevate üksuste ja vahendite arv oluliselt suurenenud, mis on tekitanud ELi eelarve ümber keerulise menetluste rägastiku (vt
  selgitus 2.8
  ). |
| --- | --- |

2.30.

Sellest tulenevalt on ELi poliitikavaldkondade rakendamise rahastamises osalevate üksuste ja vahendite arv oluliselt suurenenud, mis on tekitanud ELi eelarve ümber keerulise menetluste rägastiku (vt
  selgitus 2.8
  ).

| 2.31. | ELi eelarve on ühtne mehhanism, mille suhtes kohaldatakse erieeskirju. See aitab täita aruandekohustust ja tagada läbipaistvuse kontrollikoja sidusrühmade, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu jaoks. Teiste rahastamismehhanismide järjest sagedasem kasutamine ELi poliitika elluviimiseks lisaks ELi eelarvele võib aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust kahjustada, sest aruandlus-, auditi- ja avaliku järelevalve kord ei ole ühtlustatud. Näiteks hõlmab kontrollikoja audititöö ja aruandlus ainult osa rahastamisvahenditest, mis piirab avaliku järelevalve ulatust. Kontrollikoja hinnangul komplitseerib praegune kord tulemuslikku haldamist, auditeerimist, järelevalvet ja aruandlust ning kodanikele ELi kuludest ja tuludest asjakohase ülevaate andmist. |
| --- | --- |

2.31.

ELi eelarve on ühtne mehhanism, mille suhtes kohaldatakse erieeskirju. See aitab täita aruandekohustust ja tagada läbipaistvuse kontrollikoja sidusrühmade, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu jaoks. Teiste rahastamismehhanismide järjest sagedasem kasutamine ELi poliitika elluviimiseks lisaks ELi eelarvele võib aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust kahjustada, sest aruandlus-, auditi- ja avaliku järelevalve kord ei ole ühtlustatud. Näiteks hõlmab kontrollikoja audititöö ja aruandlus ainult osa rahastamisvahenditest, mis piirab avaliku järelevalve ulatust. Kontrollikoja hinnangul komplitseerib praegune kord tulemuslikku haldamist, auditeerimist, järelevalvet ja aruandlust ning kodanikele ELi kuludest ja tuludest asjakohase ülevaate andmist.

Selgitus 2.8.   ELi poliitikavaldkondade rakendamises ja rahastamises osalevad üksused ja vahendid

Image

Selgitus:

Image

| | ELi poliitikavaldkondade, meetmete ja finantseerimistegevuse rakendamise laiem perspektiiv, 2017. aasta juuni |
| --- | --- |
| | Eelarvepädevate institutsioonide aruandlus ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Parlament ja nõukogu |
| | Teatud küsimustes eelarvepädevate institutsioonide aruandlus ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine: EP ja nõukogu |
| | Euroopa Kontrollikoja audit |
| | Haldab komisjon – otseselt/koostöös liikmesriikidega |
| | Haldab EIP grupp |
| | EFSI algatus |
| | Teatud küsimustes EFSI algatus |
| | ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes |

ELi poliitikavaldkondade, meetmete ja finantseerimistegevuse rakendamise laiem perspektiiv, 2017. aasta juuni

Image

Eelarvepädevate institutsioonide aruandlus ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Parlament ja nõukogu

Image

Teatud küsimustes eelarvepädevate institutsioonide aruandlus ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine: EP ja nõukogu

Image

Euroopa Kontrollikoja audit

Image

Haldab komisjon – otseselt/koostöös liikmesriikidega

Image

Haldab EIP grupp

Image

EFSI algatus

Image

Teatud küsimustes EFSI algatus

Image

ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes

Rahastamisallikad vastavalt lahtri värvusele:

Image

| (1) | Sh juriidilised kohustused, mis ei ole veel eelarveliste kulukohustuste assigneeringutega kaetud: Euroopa ühendamise rahastu, Copernicus, ITER, Galileo, kalanduskokkulepped jm. |
| --- | --- |

(1)

Sh juriidilised kohustused, mis ei ole veel eelarveliste kulukohustuste assigneeringutega kaetud: Euroopa ühendamise rahastu, Copernicus, ITER, Galileo, kalanduskokkulepped jm.

| (2) | VKEde algatust haldab EIP liikmesriikide nimel koostöös komisjoniga; muid rahastamisvahendeid haldab EIP komisjoni nimel volitatud üksusena. |
| --- | --- |

(2)

VKEde algatust haldab EIP liikmesriikide nimel koostöös komisjoniga; muid rahastamisvahendeid haldab EIP komisjoni nimel volitatud üksusena.

| (3) | Otsuseid tegev organ on juhatus/haldusnõukogu, kuhu kuulub liikmeid kõigist liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(3)

Otsuseid tegev organ on juhatus/haldusnõukogu, kuhu kuulub liikmeid kõigist liikmesriikidest.

| (4) | Haldab EIP komisjoni nimel volitatud üksusena. |
| --- | --- |

(4)

Haldab EIP komisjoni nimel volitatud üksusena.

| (5) | Fonde ja tegevusi rakendavad liikmesriigid. |
| --- | --- |

(5)

Fonde ja tegevusi rakendavad liikmesriigid.

| (6) | Otsuseid tegev organ on juhatus/haldusnõukogu, kuhu kuulub liikmesriikide ja muude sidusrühmade esindajaid. Kõik liikmesriigid ei ole igas nõukogus esindatud. |
| --- | --- |

(6)

Otsuseid tegev organ on juhatus/haldusnõukogu, kuhu kuulub liikmesriikide ja muude sidusrühmade esindajaid. Kõik liikmesriigid ei ole igas nõukogus esindatud.

| (7) | Eelarvepädevad institutsioonid vastutavad üksnes selle segarahastute eelarve osa täitmisele heakskiidu andmise eest, mida rahastatakse ELi üldeelarvest. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvepädevad institutsioonid vastutavad üksnes selle segarahastute eelarve osa täitmisele heakskiidu andmise eest, mida rahastatakse ELi üldeelarvest.

| (8) | Arengukoostöö rahastamisvahendid: naabruspoliitika rahastamisvahend, Kesk-Aasia investeerimisrahastu ja Aasia investeerimisrahastu, Ladina-Ameerika investeerimisrahastu. |
| --- | --- |

(8)

Arengukoostöö rahastamisvahendid: naabruspoliitika rahastamisvahend, Kesk-Aasia investeerimisrahastu ja Aasia investeerimisrahastu, Ladina-Ameerika investeerimisrahastu.

| (9) | Rahastatakse kommertspankade poolt. Nõukogu koosneb kõigi liikmesriikide esindajatest. |
| --- | --- |

(9)

Rahastatakse kommertspankade poolt. Nõukogu koosneb kõigi liikmesriikide esindajatest.

| (10) | Kontrollikoda auditeerib üksnes selliseid tehinguid, mis tagatakse ELi üldeelarvest. |
| --- | --- |

(10)

Kontrollikoda auditeerib üksnes selliseid tehinguid, mis tagatakse ELi üldeelarvest.

| (11) | Nõukogule esitatakse eelarve täitmise aruanne – eelarve täitmisele annavad heakskiidu ametite haldusnõukogud. Komisjon võib ELi nimel ametite projektides osaleda. Rahastamise eest vastutavad iga ameti liikmesriigid. Ametite üldise töökorralduse ja toimimise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogule esitatakse eelarve täitmise aruanne – eelarve täitmisele annavad heakskiidu ametite haldusnõukogud. Komisjon võib ELi nimel ametite projektides osaleda. Rahastamise eest vastutavad iga ameti liikmesriigid. Ametite üldise töökorralduse ja toimimise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja.

| (12) | Valitsustevaheline üksus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsustevaheline üksus.

| (13) | Kontrollikoja auditeerimisvolitused piirduvad EKP juhtimise efektiivsuse kontrollimisega. |
| --- | --- |

(13)

Kontrollikoja auditeerimisvolitused piirduvad EKP juhtimise efektiivsuse kontrollimisega.

| (14) | Kontrollikoda auditeerib ainult EIP ELi mandaati. EIF kuulub EIP gruppi. |
| --- | --- |

(14)

Kontrollikoda auditeerib ainult EIP ELi mandaati. EIF kuulub EIP gruppi.

| (15) | Aktsionärideks on ELi liikmesriigid, teised riigid, EL ja EIP. |
| --- | --- |

(15)

Aktsionärideks on ELi liikmesriigid, teised riigid, EL ja EIP.

Akronüümid ja lühendid

| AKV-EL | Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning Euroopa Liidu partnerlus | ERF | Euroopa Regionaalarengu Fond |
| --- | --- | --- | --- |
| Assign. | Assigneeringud | ESF | Euroopa Sotsiaalfond |
| BOP | Maksebilanss | ESIF | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid |
| Copernicus | Maa seire Euroopa programm | ESM | Euroopa stabiilsusmehhanism |
| COSME | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm | ESTÜ | Euroopa Söe- ja Teraseühendus |
| CPVO | Ühenduse Sordiamet | EUIPO | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet |
| EAF | Euroopa Arengufond | EUTF Bêkou | Hädaolukorra usaldusfond Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks |
| EAFRD | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond | EUTF Colombia | Colombia usaldusfond |
| EaSI | Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm | EUTF Madad | Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondlik usaldusfond |
| EBRD | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | FRT | Türgi pagulasrahastu |
| EFSF | Euroopa Finantsstabiilsuse Fond | Galileo | Euroopa Liidu globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS) |
| EFSI | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond | GLF | Kreeka laenuleping |
| EFSM | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | H2020 | „Horisont 2020“ – ELi teadusuuringute ja uuendustegevuse programm |
| EIF | Euroopa Investeerimisfond | IPOL | Sisepoliitika valdkonnad |
| EIP | Euroopa Investeerimispank | ITER | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (leping ja organisatsioon) |
| EKP | Euroopa Keskpank | MFA | Makromajanduslik finantsabi |
| ELM | Välislaenude andmise volitus | Prgr | Programm |
| EMKF | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond | ÜF | Ühtekuuluvusfond |
| EP | Euroopa Parlament | VKEde algatus | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate algatus |

AKV-EL

Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning Euroopa Liidu partnerlus

ERF

Euroopa Regionaalarengu Fond

Assign.

Assigneeringud

ESF

Euroopa Sotsiaalfond

BOP

Maksebilanss

ESIF

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid

Copernicus

Maa seire Euroopa programm

ESM

Euroopa stabiilsusmehhanism

COSME

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm

ESTÜ

Euroopa Söe- ja Teraseühendus

CPVO

Ühenduse Sordiamet

EUIPO

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

EAF

Euroopa Arengufond

EUTF Bêkou

Hädaolukorra usaldusfond Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks

EAFRD

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

EUTF Colombia

Colombia usaldusfond

EaSI

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm

EUTF Madad

Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondlik usaldusfond

EBRD

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

FRT

Türgi pagulasrahastu

EFSF

Euroopa Finantsstabiilsuse Fond

Galileo

Euroopa Liidu globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS)

EFSI

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond

GLF

Kreeka laenuleping

EFSM

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

H2020

„Horisont 2020“ – ELi teadusuuringute ja uuendustegevuse programm

EIF

Euroopa Investeerimisfond

IPOL

Sisepoliitika valdkonnad

EIP

Euroopa Investeerimispank

ITER

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (leping ja organisatsioon)

EKP

Euroopa Keskpank

MFA

Makromajanduslik finantsabi

ELM

Välislaenude andmise volitus

Prgr

Programm

EMKF

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

ÜF

Ühtekuuluvusfond

EP

Euroopa Parlament

VKEde algatus

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate algatus

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

TULEVASED OHUD JA PROBLEEMID

Maksmata nõuete järjekordse kuhjumise vältimine

| 2.32. | On oht, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimastel ja järgmise finantsraamistiku esimestel aastatel toimub samasugune maksmata nõuete kuhjumine nagu aastail 2013–2015. Selle põhjuseks on asjaolu, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku alusel heaks kiidetud maksete assigneeringud ei pruugi olla piisavad kõigi kuni 2020. aastani esitatud maksenõuete tasumiseks (33). |
| --- | --- |

2.32.

On oht, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimastel ja järgmise finantsraamistiku esimestel aastatel toimub samasugune maksmata nõuete kuhjumine nagu aastail 2013–2015. Selle põhjuseks on asjaolu, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku alusel heaks kiidetud maksete assigneeringud ei pruugi olla piisavad kõigi kuni 2020. aastani esitatud maksenõuete tasumiseks (33).

| 2.32. | Maksmata nõuete kuhjumise oht ei olene mitte ainult mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradest, vaid ka summadest, mida nõukogu ja Euroopa Parlament igal aastal eelarvest eraldavad, ja tegelikest maksetest programmide raames. Kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku maksete koguvaru peaks tagama, et kogu maksete ülemmäär on kättesaadav. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Komisjon järeldas kuni 2020. aasta lõpuni vältava perioodi prognoosis, mis sisaldub mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis, (34) et „perioodi 2014–2020 üldised maksete ülemmäärad peaksid olema piisavad, vältides uut maksmata nõuete ebatavalises koguses kuhjumist perioodi lõpus.“ Selle tingimuseks seati aga erivahendite arvestamine lisaks mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradele ja mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud aastate 2018–2020 maksete koguvaru kasutamisele seatud maksimumsummade tühistamine. Pärast mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist (35) ei ole veel selge, kas erivahendeid arvestatakse lisaks ülemmääradele (vt punkti 2.8 alapunkt b), ning maksete koguvarule seatud maksimumsummad jäävad jõusse (vt punkti 2.8 alapunkt a). Lisaks võivad liikmesriigid prognoositust rohkem maksenõudeid esitada. |
| --- | --- |

2.33.

Komisjon järeldas kuni 2020. aasta lõpuni vältava perioodi prognoosis, mis sisaldub mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis, (34) et „perioodi 2014–2020 üldised maksete ülemmäärad peaksid olema piisavad, vältides uut maksmata nõuete ebatavalises koguses kuhjumist perioodi lõpus.“ Selle tingimuseks seati aga erivahendite arvestamine lisaks mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradele ja mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud aastate 2018–2020 maksete koguvaru kasutamisele seatud maksimumsummade tühistamine. Pärast mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist (35) ei ole veel selge, kas erivahendeid arvestatakse lisaks ülemmääradele (vt punkti 2.8 alapunkt b), ning maksete koguvarule seatud maksimumsummad jäävad jõusse (vt punkti 2.8 alapunkt a). Lisaks võivad liikmesriigid prognoositust rohkem maksenõudeid esitada.

| 2.33. | Komisjon teeb alati ettepaneku, et erivahenditega seotud maksed kantakse eelarvesse ülemmääradest suuremana. Lõpliku otsuse teevad siiski eelarvepädevad institutsioonid, arvestades iga juhtumit eraldi, ja kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku muudatusele lisatud aruandega. Mis puudutab maksete koguvaru, siis 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku muudatuses on raamistiku järelejäänud aastateks ette nähtud rohkem paindlikkust. |
| --- | --- |

2.33.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Uue mitmeaastase finantsraamistiku rahastamine

| 2.34. | Kui praegused suundumused jätkuvad, (36) jõuab täitmata kulukohustuste summa kontrollikoja prognoosi (mis on sarnane komisjoni vahehindamises toodud prognoosiga) kohaselt (vt
  selgitus 2.9
  ) 2020. aastaks rekordilise 262 miljardi euroni (37). |
| --- | --- |

2.34.

Kui praegused suundumused jätkuvad, (36) jõuab täitmata kulukohustuste summa kontrollikoja prognoosi (mis on sarnane komisjoni vahehindamises toodud prognoosiga) kohaselt (vt
  selgitus 2.9
  ) 2020. aastaks rekordilise 262 miljardi euroni (37).

| 2.35. | Kõnealused täitmata kulukohustused tuleb täita, kasutades järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (peamiselt selle kolme esimese aasta) maksete assigneeringuid. |
| --- | --- |

2.35.

Kõnealused täitmata kulukohustused tuleb täita, kasutades järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (peamiselt selle kolme esimese aasta) maksete assigneeringuid.

Selgitus 2.9.   Kulukohustuste ja maksete prognoos kuni mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni 2020. aastal

(miljardites eurodes)

Image

Allikas: eelarveaastad 2007–2016: Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded; eelarveaastad 2017–2020: mitmeaastase finantsraamistiku määrus ja 2017. aasta tehniline kohandamine.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 2.36. | Sellise täitmata kulukohustuste suurenemise tasakaalustamiseks ning seeläbi lisariski ja maksmata nõuete kuhjumise ohu ärahoidmiseks võiks lisaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku programmide katmiseks ja/või järgmise mitmeaastase finantsraamistiku uute programmide kulukohustuste assigneeringute vähendamiseks nõutavatele maksete assigneeringutele kaasata piisavalt täiendavaid maksete assigneeringuid, et jätta täitmata kulukohustuste katmiseks küllaldaselt maksete assigneeringuid. |
| --- | --- |

2.36.

Sellise täitmata kulukohustuste suurenemise tasakaalustamiseks ning seeläbi lisariski ja maksmata nõuete kuhjumise ohu ärahoidmiseks võiks lisaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku programmide katmiseks ja/või järgmise mitmeaastase finantsraamistiku uute programmide kulukohustuste assigneeringute vähendamiseks nõutavatele maksete assigneeringutele kaasata piisavalt täiendavaid maksete assigneeringuid, et jätta täitmata kulukohustuste katmiseks küllaldaselt maksete assigneeringuid.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.37. | Seda tuleks eelistada viivituste kasutamisele programmide elluviimisel uue mitmeaastase finantsraamistiku raames, et oodata piisava hulga maksete assigneeringute lisandumist täitmata kulukohustuste katmiseks, nagu tahtmatult juhtus praeguse mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel. Selline praktika üksnes lükkaks probleemi lahendamist taas edasi. |
| --- | --- |

2.37.

Seda tuleks eelistada viivituste kasutamisele programmide elluviimisel uue mitmeaastase finantsraamistiku raames, et oodata piisava hulga maksete assigneeringute lisandumist täitmata kulukohustuste katmiseks, nagu tahtmatult juhtus praeguse mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel. Selline praktika üksnes lükkaks probleemi lahendamist taas edasi.

| 2.38. | ELTLi artiklis 323 on sätestatud, et „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tagavad rahaliste vahendite olemasolu liidu seaduslike kohustuste täitmiseks kolmandate isikute suhtes“. Nõukogu omavahendeid käsitlev otsus (38) näeb ette, et „kulukohustuste assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks mõeldud assigneeringute vahel säilitatakse korrapärane suhe“. |
| --- | --- |

2.38.

ELTLi artiklis 323 on sätestatud, et „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tagavad rahaliste vahendite olemasolu liidu seaduslike kohustuste täitmiseks kolmandate isikute suhtes“. Nõukogu omavahendeid käsitlev otsus (38) näeb ette, et „kulukohustuste assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks mõeldud assigneeringute vahel säilitatakse korrapärane suhe“.

| 2.39. | Komisjonil on võimalus see küsimus üle vaadata, kui ta esitab ettepanekud uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta, (39) tuginedes 2020. aastale järgneva perioodi kulutuste prognoosile (40) nagu on soovitatud kontrollikoja viimastes aastaaruannetes, (41). |
| --- | --- |

2.39.

Komisjonil on võimalus see küsimus üle vaadata, kui ta esitab ettepanekud uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta, (39) tuginedes 2020. aastale järgneva perioodi kulutuste prognoosile (40) nagu on soovitatud kontrollikoja viimastes aastaaruannetes, (41).

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 2.40. | Viivituste tõttu programmide rakendamisel praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kolmel esimesel aastal kanti kulukohustuste assigneeringuid 2014. aastast üle, peamiselt 2015. ja 2016. aastasse, ning maksete määr oli 2016. aastal madal (punktid 2.4–2.10). |
| --- | --- |

2.40.

Viivituste tõttu programmide rakendamisel praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kolmel esimesel aastal kanti kulukohustuste assigneeringuid 2014. aastast üle, peamiselt 2015. ja 2016. aastasse, ning maksete määr oli 2016. aastal madal (punktid 2.4–2.10).

| 2.41. | Erivahendeid ja varusid kasutati laialdaselt, kuid järelejäänud summad ei pruugi olla piisavad, et reageerida ettenägematutele sündmustele, mis võivad veel enne 2020. aastat toimuda (punktid 2.8–2.10). |
| --- | --- |

2.41.

Erivahendeid ja varusid kasutati laialdaselt, kuid järelejäänud summad ei pruugi olla piisavad, et reageerida ettenägematutele sündmustele, mis võivad veel enne 2020. aastat toimuda (punktid 2.8–2.10).

| 2.41. | Rohkem paindlikkust mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud aastateks on kavandatud 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku muudatuses. |
| --- | --- |

2.41.

| 2.42. | Täitmata kulukohustuste summa jõudis rekordilisele tasemele, olles 72 % suurem kui 2007. aastal. See on suurendanud ELi võlgnevusi ja seega ka ELi eelarve finantsriski (punktid 2.11–2.14). ELi eelarve üldine finantsrisk on suurenenud ning pikaajaliste kohustuste, tagatiste ja juriidiliste kohustuste hulk (punktid 2.15–2.20) näitab, et tulevikus läheb tarvis hoolikat juhtimist. |
| --- | --- |

2.42.

Täitmata kulukohustuste summa jõudis rekordilisele tasemele, olles 72 % suurem kui 2007. aastal. See on suurendanud ELi võlgnevusi ja seega ka ELi eelarve finantsriski (punktid 2.11–2.14). ELi eelarve üldine finantsrisk on suurenenud ning pikaajaliste kohustuste, tagatiste ja juriidiliste kohustuste hulk (punktid 2.15–2.20) näitab, et tulevikus läheb tarvis hoolikat juhtimist.

| 2.42. | Täitmata kulukohustuste põhjalik järelevalve on olemas nii praeguses kui ka tulevases mitmeaastases finantsraamistikus. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | EL kasutab järjest rohkem rahastamisvahendeid. EFSI asutamine on tinginud uue juhtimiskorra, mille raames on avaliku järelevalve ulatus väiksem kui teiste ELi eelarvest toetatavate vahendite puhul (punktid 2.21–2.23). |
| --- | --- |

2.43.

EL kasutab järjest rohkem rahastamisvahendeid. EFSI asutamine on tinginud uue juhtimiskorra, mille raames on avaliku järelevalve ulatus väiksem kui teiste ELi eelarvest toetatavate vahendite puhul (punktid 2.21–2.23).

| 2.43. | Komisjon on seisukohal, et ta on näidanud kogu asjakohast teavet 2016. aasta raamatupidamisaruannetes ja nende lisades põhjalikul, selgel ja läbipaistval viisil, ning EFSI avalik kontroll on asjakohane. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | ELi vahendid moodustavad mõnes liikmesriigis märkimisväärse osa kulutustest, ning nende maht ja maksmise aeg võib avaldada suurt makromajanduslikku mõju näiteks investeeringutele, majanduskasvule ja tööhõivele (punktid 2.24–2.26). |
| --- | --- |

2.44.

ELi vahendid moodustavad mõnes liikmesriigis märkimisväärse osa kulutustest, ning nende maht ja maksmise aeg võib avaldada suurt makromajanduslikku mõju näiteks investeeringutele, majanduskasvule ja tööhõivele (punktid 2.24–2.26).

| 2.45. | Komisjon mobiliseeris mitmesuguseid ressursse pagulas- ja rändekriisi lahendamiseks, kuid ei võtnud kasutusele aruandlusstruktuuri, mis võimaldaks tal kaasatud vahendite kohta ülevaatlikult aru anda (punktid 2.27–2.28). |
| --- | --- |

2.45.

Komisjon mobiliseeris mitmesuguseid ressursse pagulas- ja rändekriisi lahendamiseks, kuid ei võtnud kasutusele aruandlusstruktuuri, mis võimaldaks tal kaasatud vahendite kohta ülevaatlikult aru anda (punktid 2.27–2.28).

| 2.45. | Kuna sekkumised pagulas- ja rändekriisi võivad aja jooksul muutuda, on eelnevalt seda teemat keeruline ammendaval viisil määratleda ning esitatud teabe sisu ja kaudne määratlus võib aja jooksul muutuda. Komisjon nõuab, et OECD kohandaks arenguabi komitee koode nii, et rände kohta saaks hakata kasutama üldiselt tunnustatud määratlust.

  Komisjon analüüsib olemasolevate aruannete võimalikku konsolideerimist selleks, et saada põhjalikku teavet pagulaste ja rändega seotud kuludest. |
| --- | --- |

2.45.

Komisjon analüüsib olemasolevate aruannete võimalikku konsolideerimist selleks, et saada põhjalikku teavet pagulaste ja rändega seotud kuludest.

| 2.46. | ELi poliitika rahastamismehhanismid on järjest keerulisemaks muutunud, mis võib kahjustada aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust (punktid 2.29–2.31). |
| --- | --- |

2.46.

ELi poliitika rahastamismehhanismid on järjest keerulisemaks muutunud, mis võib kahjustada aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust (punktid 2.29–2.31).

| 2.46. | Komisjon võttis vastu aruteludokumendi, milles käsitletakse ELi rahaliste vahendite haldamist tulevikus ning milles selgitatakse ELi praegust finantsstruktuuri. See teema on järgmise mitmeaastase finantsraamistiku oluline osa. |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpus ja uue mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel võib toimuda maksete kuhjumine ning uue finantsraamistiku rahastamine nõuab realistlikke eelarvelisi assigneeringuid, et katta täitmata kulukohustuste prognoositud summat (punktid 2.32–2.39). |
| --- | --- |

2.47.

Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpus ja uue mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel võib toimuda maksete kuhjumine ning uue finantsraamistiku rahastamine nõuab realistlikke eelarvelisi assigneeringuid, et katta täitmata kulukohustuste prognoositud summat (punktid 2.32–2.39).

| 2.47. | Maksete koguvaru toimimine peaks ennetama uute maksenõuete kuhjumist mitmeaastase finantsraamistiku lõpus. |
| --- | --- |

2.47.

Soovitused

| 2.48. | Kontrollikoda esitab komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

2.48.

Kontrollikoda esitab komisjonile järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus: võtta järgmise mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute prognoosis arvesse täitmata kulukohustuste kasvu, et aidata tagada kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahel korrakohane tasakaal. |
| --- | --- |

—

1. soovitus: võtta järgmise mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute prognoosis arvesse täitmata kulukohustuste kasvu, et aidata tagada kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahel korrakohane tasakaal.

Komisjon nõustub soovitusega.

Komisjon tagab, et tema ettepanekutes on kulukohustuste ja maksete vahel nõuetekohane tasakaal. Komisjon märgib siiski, et lõpliku otsuse langetavad kaasseadusandjad.

| — | 2. soovitus: tagada koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga järjepidev lähenemisviis, lahendamaks küsimus, kas erivahendeid arvestatakse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade piires või mitte. |
| --- | --- |

—

2. soovitus: tagada koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga järjepidev lähenemisviis, lahendamaks küsimus, kas erivahendeid arvestatakse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade piires või mitte.

Komisjon on soovitusega osaliselt nõus.

Komisjon teeb alati ettepaneku, et erivahenditega seotud maksed kantakse eelarvesse ülemmääradest suuremana. Lõpliku otsuse teevad siiski eelarvepädevad institutsioonid iga üksikjuhtumi puhul eraldi.

| — | 3. soovitus: võtta juhtimise ja aruandluse eesmärgil kasutusele ELi eelarveliste kulutuste salvestamise süsteem, mis võimaldaks kajastada kõiki summasid, mis on eraldatud seoses pagulas- ja rändekriisiga. |
| --- | --- |

—

3. soovitus: võtta juhtimise ja aruandluse eesmärgil kasutusele ELi eelarveliste kulutuste salvestamise süsteem, mis võimaldaks kajastada kõiki summasid, mis on eraldatud seoses pagulas- ja rändekriisiga.

Komisjon on soovitusega nõus.

Komisjon analüüsib olemasolevate aruannete võimalikku konsolideerimist selleks, et saada põhjalikku teavet pagulaste ja rändega seotud kuludest.

| — | 4. soovitus: kutsuda Euroopa Parlamenti ja nõukogu Euroopa tuleviku üle peetavate arutelude käigus kaaluma, kuidas ELi eelarvesüsteemi reformida, et tagada parem tasakaal prognoositavuse ja reageerimisvõime vahel, ning kuidas kõige paremini tagada, et üldine rahastamiskord ei oleks keerulisem, kui on vaja ELi poliitikaeesmärkide täitmiseks ning aruandekohustuse täitmise, läbipaistvuse ja auditeeritavuse tagamiseks. |
| --- | --- |

—

4. soovitus: kutsuda Euroopa Parlamenti ja nõukogu Euroopa tuleviku üle peetavate arutelude käigus kaaluma, kuidas ELi eelarvesüsteemi reformida, et tagada parem tasakaal prognoositavuse ja reageerimisvõime vahel, ning kuidas kõige paremini tagada, et üldine rahastamiskord ei oleks keerulisem, kui on vaja ELi poliitikaeesmärkide täitmiseks ning aruandekohustuse täitmise, läbipaistvuse ja auditeeritavuse tagamiseks.

Komisjon on soovitusega nõus.

Valge raamat Euroopa tuleviku kohta 2025. aastal andis tõuke üldiseks aruteluks ja mõttevahetuseks enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamist. Sellega seoses võttis komisjon juunis 2017 vastu aruteludokumendi ELi rahaliste vahendite tuleviku kohta. ELi finantsstruktuuriga seotud ja muud küsimused, nagu kestus, paindlikkus ja prognoositavus, moodustavad ühe osa mõttevahetusest järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamisel.

---

(1)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

(2)  Need summad vastavad kulukohustuste assigneeringute määrale (1,04 % ELi kogurahvatulust) ja maksete assigneeringute määrale (0,98 % ELi kogurahvatulust) perioodil 2014–2020, nagu sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku viimases tehnilises kohandamises – COM(2016)311 final, 30. juuni 2016: Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi kohandustele (määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artikkel 6 ja 7) (2017. aasta tehniline kohandamine).

(3)  Täiendavaid maksete assigneeringuid, mis ületavad omavahenditele kehtestatud piiri, võib eraldada muudest tuludest, mis ei ole omavahendite tulu.

(4)  Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 105), sätestab kulukohustuste assigneeringute ülemmääraks 1,26 % ELi kogurahvatulust ja maksete assigneeringute ülemmääraks 1,20 % ELi kogurahvatulust.

(5)  Infodokument, mis käsitleb komisjoni teatist „ELi eelarve: aeg reformiks? Infodokument mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahehindamise kohta“, arvamus ettepaneku kohta Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kestuse pikendamiseks ja mahu suurendamiseks, arvamus nr 2/2016 (ELT C 465, 13.12.2016), ning arvamus finantsmääruse läbivaatamise ettepaneku kohta, arvamus nr 1/2017 (ELT C 91, 23.3.2017).

(6)  Välja arvatud järgmisse eelarveaastasse üle kantud summad ja sihtotstarbeline tulu.

(7)  Viivituste kohta vt „Report on Budgetary and Financial Management of the European Commission – Financial year 2016“, lk 45 ja 46, ning dokumendi SWD(2016)299 final, 14. september 2016, „Commission staff working document accompanying document „Communication from the Commission to the European Parliament and the Council: Mid-term review/revision of the multiannual financial framework 2014–2020 (COM(2016) 603 final)“ 6. lisa: „Payment forecast“ – 3. jagu, kolmas lõik.

(8)  Perioodi 2014–2020 programmide ELi õiguslike aluste pikaleveninud vastuvõtmismenetluse põhjused on toodud kontrollikoja eriaruande nr 2/2017 (http://eca.europa.eu) punktides 11 ja 36.

(9)  Eriaruanne nr 36/2016 (http://eca.europa.eu).

(10)  6. lisa: „Payment forecast“– 3. jagu, kolmas lõik – SWD(2016)299 final.

(11)  Paranduseelarve nr 4. See ja ülejäänud paranduseelarved suurendasid kasutada olevaid kulukohustuste assigneeringuid 273 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 31 miljoni euro võrra.

(12)  Vt „EU Budget result“ Euroopa Liidu eelarveaasta 2016 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande jaos „Budgetary implementation reports and explanatory notes“.

(13)  Hädaabireserv, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja paindlikkusinstrument. Vt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklid 9–12.

(14)  6. lisa: „Payment forecast“, 6. jagu, SWD(2016)299 final.

(15)  Vt nõukogu dokument nr 7031/17 ADD 1.

(16)  Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikkel 13.

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta otsused (EL) 2017/339 ja (EL) 2017/344 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta (ELT L 50, 28.2.2017).

(18)  Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikkel 14.

(19)  Vastavalt 2017. aasta tehnilisele kohandamisele.

(20)  Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikkel 17.

(21)  Kulukohustuse mõistel on eri eelarvevaldkondades erinev alus – vt kontrollikoja 2015. aastaaruande punkt 2.5 ja joonis 2.1.

(22)  Selline arv saadi, jagades täitmata kulukohustuste summa (2016. aastal 238,3 miljardit eurot; 2007. aastal 138,4 miljardit eurot) liigendatud maksetega, st maksetega, mis tehti aasta jooksul mitmeaastaste kulukohustuste alusel (2016. aastal 81,5 miljardit eurot; 2007. aastal 63,3 miljardit eurot).

(23)  Vt ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 4.

(24)  Vt ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 2.4.1.

(25)  Vt ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 2.10.

(26)  Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 3 lõige 3.

(27)  Kontrollikoda esitas ettepaneku kohta soovituse oma arvamuses nr 1/2017.

(28)  Vt ELi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 5.3.

(29)  Komisjon esitas eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku EFSI mahu suurendamiseks. Kontrollikoda avaldas ettepaneku kohta arvamuse nr 2/2016.

(30)  EIP aasta lõpu tegevusaruanne – taristu- ja innovatsioonikomponent ning VKEde komponent. EFSI lepingu II nimekiri – aruande kuupäev: 31. detsember 2016. EFSI tagatis hõlmab 11,2 miljardit eurot.

(31)  Kapitali kogumahutust põhivarasse peavad ökonomistid sageli pikemaajalise majanduskasvu ja tootlikkuse oluliseks näitajaks.

(*1)  ELi vahendid ei hõlma mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriiki „Haldus“.

(*2)  Liikmesriigid, kus ELi vahendid moodustasid perioodil 2007–2015 keskmiselt üle 5 % kapitali kogumahutusest põhivarasse. Kapitali kogumahutus põhivarasse koosneb residentidest tootjate põhivara soetustest, millest on maha arvatud materiaalse või immateriaalse vara realiseerimine.

(32)  Praeguseks võetud meetmed on muu hulgas:

| — | Türgi pagulasrahastu (FRT) loomine; hädaolukorra usaldusfondi asutamine Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks (EUTF Bêkou); |
| --- | --- |

—

Türgi pagulasrahastu (FRT) loomine; hädaolukorra usaldusfondi asutamine Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks (EUTF Bêkou);

| — | Süüria usaldusfondi (EUTF Madad) vahendite suurendamine; |
| --- | --- |

—

Süüria usaldusfondi (EUTF Madad) vahendite suurendamine;

| — | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) ning Sisejulgeolekufondi (ISF) rahastamise suurendamine; |
| --- | --- |

—

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) ning Sisejulgeolekufondi (ISF) rahastamise suurendamine;

| — | vahendite ülekandmine uuele eelarvereale, et anda erakorralist toetust ELis; |
| --- | --- |

—

vahendite ülekandmine uuele eelarvereale, et anda erakorralist toetust ELis;

| — | asjaomaste asutuste (FRONTEX, EUROPOL, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane Euroopa keskus) eelarve suurendamine. |
| --- | --- |

—

asjaomaste asutuste (FRONTEX, EUROPOL, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane Euroopa keskus) eelarve suurendamine.

(33)  Vt kontrollikoja 2012. aasta aastaaruande punktid 1.46 ja 1.52.

(34)  Dokumendi SWD(2016)299 final 6. lisa järeldused.

(35)  Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2017/1123 (ELT L 163, 24.6.2017, lk 1).

(36)  2016. aasta lõpu tulemuste ja mitmeaastase finantsraamistiku, sh 2017. aasta tehnilise kohandamise põhjal teeb kontrollikoda konservatiivse oletuse, et 98 % kulukohustuste assigneeringutest muudetakse kulukohustusteks. Kontrollikoda võttis aluseks komisjoni vahehindamises arvutatud vabastatud kulukohustuste summa ja eeldas, et 99 % maksete assigneeringutest realiseeritakse maksetena, jättes vastavalt komisjoni eeldusele välja erivahenditega seotud maksed. Aastate 2017–2020 prognoosides ei sisaldu sihtotstarbeline tulu ja järgmisse eelarveaastasse üle kantud summad, kuna neid on keeruline arvutada ja nende mõju prognoosidele minimaalne.

(37)  Dokumendi SWD(2016)299 final 6. lisas on summaks toodud 254 miljardit eurot. Kontrollikoja prognoos põhineb kulukohustuste assigneeringute kasutamisel hinnangulises summas 648,1 miljardit eurot ja mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2017–2020 eraldatud maksete assigneeringute summal suuruses 604,3 miljardit eurot (vastavalt 2017. aasta tehnilisele kohandamisele).

(38)  Otsuse 2014/335/EL, Euratom artikli 3 lõike 2 teine lõik.

(39)  Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikkel 25.

(40)  2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, artikkel 9.

(41)  Vt 2015. aasta aastaaruande punkt 2.47, 2. soovitus.

(*3)  Viimaste kättesaadavate rakendusaruannete põhjal.

(*4)  Programmi eraldiste maksimumsummade põhjal 31. detsembri 2016. aasta seisuga.

(*5)  Programmitöö perioodi 2014–2020 kaudse eelarve täitmise raames rakendatavate rahastamisvahendite ligikaudse eelarve suurus on kontrollikoja hinnangul 7,4 miljardit eurot (2015. aasta aastaaruande joonis 2.10).

(42)  ERFi ja ESFi rahastamisvahendite puhul oli ELi vastav osalus, mis oli 31. detsembri 2015. aasta seisuga välja makstud, 11,6 miljardit eurot, millest ainult 8,5 miljardit eurot (73 %) jõudis lõplike toetusesaajateni. Need summad vastavad üheksa-aastasele rakendusperioodile (2007–2015) (komisjoni dokument EGESIF_16–0011–00, „Kokkuvõte korraldusasutuste poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõike 2 punktile j esitatud andmetest finantskorraldusvahendite finantseerimise ja rakendamise seisu kohta“ (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), lk 66).

(43)  Eriaruanne nr 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(44)  31. detsembri 2014. aasta seisuga oli ELi osalus programmitöö perioodil 2007–2013 kaudse eelarve täitmise raames rakendatavate rahastamisvahendites kokku ligi 3,8 miljardit eurot (välja arvatud segarahastud).

(45)  Vt punkt 2.22. ja 35. joonealune märkus.

---

3. PEATÜKK

ELi eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus

SISUKORD

| Sissejuhatus | 3.1 |
| --- | --- |

| 1. osa. | Tulemusaruandlus: milline on komisjoni lähenemisviis võrreldes hea tavaga? |
| --- | --- |

1. osa.

Tulemusaruandlus: milline on komisjoni lähenemisviis võrreldes hea tavaga?

| 1. jaotis. | Tulemuslikkuse aruandlusraamistik |
| --- | --- |

1. jaotis.

Tulemuslikkuse aruandlusraamistik

| 2. jaotis. | Võrdlus mujal kasutatavate tulemusaruandluse heade tavadega |
| --- | --- |

2. jaotis.

Võrdlus mujal kasutatavate tulemusaruandluse heade tavadega

| 2. osa. | Kontrollikoja tulemusauditite tulemused: mõningates 2016. aasta eriaruannetes leitud ühised probleemid |
| --- | --- |

2. osa.

Kontrollikoja tulemusauditite tulemused: mõningates 2016. aasta eriaruannetes leitud ühised probleemid

| 3. osa. | Soovituste järelkontroll |
| --- | --- |

3. osa.

Soovituste järelkontroll

| Järeldused ja soovitused | 3.72–3.77 |
| --- | --- |

| Järeldused | 3.72–3.75 |
| --- | --- |

| Soovitused | 3.76–3.77 |
| --- | --- |

| Lisa 3.1. | Soovituste elluviimise üksikasjalik seis aruannete kaupa |
| --- | --- |

Lisa 3.1.

| Lisa 3.2. | Tähtsaimad parandusmeetmed ja kõrvaldamata puudused aruannete kaupa |
| --- | --- |

Lisa 3.2.

| Lisa 3.3. | Varasemate tulemusalaste soovituste järelkontroll |
| --- | --- |

Lisa 3.3.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 3.1. | Igal aastal analüüsib kontrollikoda käesolevas peatükis tulemuslikkusega seotud aspekte: komisjoni poolt koostöös liikmesriikidega täidetava ELi eelarve tulemusi (1). Sellel aastal keskenduti järgmisele:






  i) | komisjoni kasutatav tulemuslikkuse aruandlusraamistik; |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

3.1.

Igal aastal analüüsib kontrollikoda käesolevas peatükis tulemuslikkusega seotud aspekte: komisjoni poolt koostöös liikmesriikidega täidetava ELi eelarve tulemusi (1). Sellel aastal keskenduti järgmisele:

i)

komisjoni kasutatav tulemuslikkuse aruandlusraamistik;

| ii) | kontrollikoja 2016. aasta tulemusalaste eriaruannete tähtsaimad tulemused; |
| --- | --- |

ii)

kontrollikoja 2016. aasta tulemusalaste eriaruannete tähtsaimad tulemused;

| iii) | kontrollikoja varasemates valitud eriaruannetes esitatud soovituste komisjonipoolne järgimine. |
| --- | --- |

iii)

kontrollikoja varasemates valitud eriaruannetes esitatud soovituste komisjonipoolne järgimine.

1. OSA. TULEMUSARUANDLUS: MILLINE ON KOMISJONI LÄHENEMISVIIS VÕRRELDES HEA TAVAGA?

| 3.2. | Enamik suuri ja keeruka ülesehitusega organisatsioone on kehtestanud tulemuslikkuse hindamise ja aruandluse korra, et anda ülevaade toimingute edukusest ja tuua esile edendamist vajavad valdkonnad. Punktides 3.3–3.12 antakse ülevaade tulemuslikkuse aruandlusraamistikust. Punktides 3.13–3.51 võrreldakse seda mujal kohaldatud standardite ja heade tavadega. |
| --- | --- |

3.2.

Enamik suuri ja keeruka ülesehitusega organisatsioone on kehtestanud tulemuslikkuse hindamise ja aruandluse korra, et anda ülevaade toimingute edukusest ja tuua esile edendamist vajavad valdkonnad. Punktides 3.3–3.12 antakse ülevaade tulemuslikkuse aruandlusraamistikust. Punktides 3.13–3.51 võrreldakse seda mujal kohaldatud standardite ja heade tavadega.

1. jaotis. Tulemuslikkuse aruandlusraamistik

| 3.3. | Selles valdkonnas on komisjon viimastel aastatel teinud mitu muudatust, millest tähtsaim on algatuse „Tulemustele keskenduv eelarve“ (BFOR) käivitamine (2). Algatuse eesmärk on leida viise ELi eelarvega saavutatud tulemusi käsitleva teabe edastamise avatuse, õigeaegsuse ja mõjususe suurendamiseks ning tulemusaruandlus on algatuses kesksel kohal. |
| --- | --- |

3.3.

Selles valdkonnas on komisjon viimastel aastatel teinud mitu muudatust, millest tähtsaim on algatuse „Tulemustele keskenduv eelarve“ (BFOR) käivitamine (2). Algatuse eesmärk on leida viise ELi eelarvega saavutatud tulemusi käsitleva teabe edastamise avatuse, õigeaegsuse ja mõjususe suurendamiseks ning tulemusaruandlus on algatuses kesksel kohal.

| 3.3. | ELi eelarve tulemuslikkust ja seotud aruandlust on jooksvas mitmeaastases finantsraamistikus tugevdatud. Alates algatuse „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ käivitamisest on komisjon tulemusaruandlust märkimisväärselt täiustanud ja ühtlustanud. Näiteks koostas komisjon 2016. aastal esmakordselt integreeritud finantsaruandluse paketi, mis sisaldab üksikasjalikku teavet tulude, kulude ning ELi eelarve haldamise ja tulemuslikkuse kohta kooskõlas läbipaistvuse ja vastutuse valdkondade parimate tavadega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Selgituses 3.1
  antakse ülevaade tulemuslikkuse aruandlusraamistikust. Selles järgitakse komisjoni jaotust, st eristatakse komisjoni ja ELi eelarve tulemuslikkust. Käesolevas jaotises kirjeldatakse selgituses nimetatud peamisi aruandeid. |
| --- | --- |

3.4.

Selgituses 3.1
  antakse ülevaade tulemuslikkuse aruandlusraamistikust. Selles järgitakse komisjoni jaotust, st eristatakse komisjoni ja ELi eelarve tulemuslikkust. Käesolevas jaotises kirjeldatakse selgituses nimetatud peamisi aruandeid.

| 3.4. | Institutsiooni tasandil hõlmab ELi eelarve tulemusaruandlus kahte põhiaruannet: programmide tegevusaruanded ning iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne. Eelarveprojektile lisatav programmide tegevusaruanne on vahend, milles komisjon põhjendab rahaliste vahendite eraldamist eelarvepädevatele institutsioonidele ning mis võimaldab tal võtta arvesse tulemuslikkust käsitlevat teavet. Iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes tehakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele üldine kokkuvõte sellest, kuidas ELi eelarvega toetatakse Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete ning milliseid eesmärke on tänu ELi eelarvele saavutatud, ja antakse aru komisjoni eelarve haldamise kohta. |
| --- | --- |

3.4.

Selgitus 3.1.   Komisjoni kasutatav tulemuslikkuse aruandlusraamistik

Image

Allikas: kontrollikoja andmed komisjoni teabe põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

A.   Programmide tegevusaruanded

| 3.5. | Finantsmääruses nõutakse komisjonilt programmide tegevusaruannete (3) koostamist, et põhjendada ELi programmidele eelarveprojektis määratud rahastamist. Iga programmi puhul hõlmavad aruanded ajakohastatud teavet rakendamise kohta koos tähtsaima finants- ja tulemusalase teabega (4), kasutades näitajaid, mida kohaldatakse kogu seitsme aasta pikkuse mitmeaastase finantsraamistiku kestel (vt
  selgitus 3.2
  ). See lähenemisviis võimaldab eelarvepädevatel institutsioonidel eelarvemenetluses tulemuslikkust arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.5.

Finantsmääruses nõutakse komisjonilt programmide tegevusaruannete (3) koostamist, et põhjendada ELi programmidele eelarveprojektis määratud rahastamist. Iga programmi puhul hõlmavad aruanded ajakohastatud teavet rakendamise kohta koos tähtsaima finants- ja tulemusalase teabega (4), kasutades näitajaid, mida kohaldatakse kogu seitsme aasta pikkuse mitmeaastase finantsraamistiku kestel (vt
  selgitus 3.2
  ). See lähenemisviis võimaldab eelarvepädevatel institutsioonidel eelarvemenetluses tulemuslikkust arvesse võtta.

| 3.5. | Selgituses viidatakse 2016. aasta juunis avaldatud 2017. aasta programmide tegevusaruannetele. Tegevusaruannetes on kasutatud rohkem kui 700 näitajat, mille abil jälgitakse programmide tulemuslikkust nende kestel. Seetõttu ei ole andmed teatavate näitajate kohta veel kättesaadavad. 2018. aasta programmide tegevusaruannetes (5) on saadaval andmed rohkem kui 80 % näitajate kohta, mis on 20 % enam kui eelmisel aastal. Tulemuslikkuse kohta laekub andmeid juurde sedamööda, kuidas ELi eelarvest kaasrahastatud programme rakendatakse. |
| --- | --- |

3.5.

Selgitus 3.2.   2017. aasta programmide tegevusaruanded: eesmärgid ja näitajad

| | Üldeesmärkide arv | Erieesmärkide arv | Kasutatud näitajate arv | Andmete puudumise tõttu eemaldatud näitajad | 2016. aasta väljamaksete eelarve
  (miljardites eurodes) | Näitajate arv miljardi euro kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alamrubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 25 | 90 | 154 | 93 | 17,4 | 14 |
| Alamrubriik 1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 3 | 21 | 8 | 76 | 48,8 | 2 |
| 2. rubriik. Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 6 | 28 | 29 | 69 | 55,1 | 2 |
| 3. rubriik. Julgeolek ja kodakondsus | 13 | 48 | 148 | 28 | 3,0 | 59 |
| 4. rubriik. Globaalne Euroopa | 14 | 44 | 97 | 5 | 10,2 | 10 |
| Erivahendid | 0 | 2 | 2 | 0 | 0,4 | 5 |
| KÕIK KOKKU | 61 | 233 | 438 | 271 | 134,9 | 5 |
| | 294 eesmärki | 709 näitajat | | |
| Allikas: kontrollikoja andmed dokumendi „Euroopa Liidu üldeelarve projekt 2017. eelarveaastaks“ töödokumendi osa „Programmide tegevuskulude eelarvestus“ põhjal (COM(2016) 300, juuni 2016). |

Üldeesmärkide arv

Erieesmärkide arv

Kasutatud näitajate arv

Andmete puudumise tõttu eemaldatud näitajad

2016. aasta väljamaksete eelarve

(miljardites eurodes)

Näitajate arv miljardi euro kohta

Alamrubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

25

90

154

93

17,4

14

Alamrubriik 1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

3

21

8

76

48,8

2

2. rubriik. Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

6

28

29

69

55,1

2

3. rubriik. Julgeolek ja kodakondsus

13

48

148

28

3,0

59

4. rubriik. Globaalne Euroopa

14

44

97

5

10,2

10

Erivahendid

0

2

2

0

0,4

5

KÕIK KOKKU

61

233

438

271

134,9

5

294 eesmärki

709 näitajat

Allikas: kontrollikoja andmed dokumendi „Euroopa Liidu üldeelarve projekt 2017. eelarveaastaks“ töödokumendi osa „Programmide tegevuskulude eelarvestus“ põhjal (COM(2016) 300, juuni 2016).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

B.   Valdkondlikud aruanded

| 3.6. | ELi toimimise lepingus, finantsmääruses või valdkondlikes eeskirjades nähakse mõne kuluvaldkonna puhul ette, et komisjon koostab valdkondlikud aruanded. Kuna erinevatele nõuetele vastavalt on nende aruannete eesmärk, ülesehitus ja sisu erinevad, siis erineb ka see, kui palju nendes keskendutakse tulemuslikkusega seotud aspektidele. Mõnes valdkondlikus aruandes esitatakse palju erinevat kvantifitseeritud tulemusalast teavet. Komisjon jälgib teatavaid valdkonnapõhiseid tulemusalaseid andmeid veebis ja uuendab teavet sageli. |
| --- | --- |

3.6.

ELi toimimise lepingus, finantsmääruses või valdkondlikes eeskirjades nähakse mõne kuluvaldkonna puhul ette, et komisjon koostab valdkondlikud aruanded. Kuna erinevatele nõuetele vastavalt on nende aruannete eesmärk, ülesehitus ja sisu erinevad, siis erineb ka see, kui palju nendes keskendutakse tulemuslikkusega seotud aspektidele. Mõnes valdkondlikus aruandes esitatakse palju erinevat kvantifitseeritud tulemusalast teavet. Komisjon jälgib teatavaid valdkonnapõhiseid tulemusalaseid andmeid veebis ja uuendab teavet sageli.

C.   Strateegilised kavad, halduskavad ja iga-aastased tegevusaruanded

| 3.7. | Komisjoni peadirektoraadid on koostanud mitmeaastased (2016–2020) strateegilised kavad, milles on sätestatud operatiivtegevuse keskpikad eesmärgid. Halduskavades jagavad peadirektoraadid oma mitmeaastase strateegia ja eesmärgid iga-aastasteks väljunditeks, meetmeteks ja sekkumisteks. Peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes esitatakse tulemused seatud eesmärkide lõikes ja hinnang selle kohta, mil määral on tegevuskulud aidanud saavutada poliitikaalaseid tulemusi (6). Iga-aastastes tegevusaruannetes esitatakse ka finants- ja haldusteave, näiteks seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimise tulemused. |
| --- | --- |

3.7.

Komisjoni peadirektoraadid on koostanud mitmeaastased (2016–2020) strateegilised kavad, milles on sätestatud operatiivtegevuse keskpikad eesmärgid. Halduskavades jagavad peadirektoraadid oma mitmeaastase strateegia ja eesmärgid iga-aastasteks väljunditeks, meetmeteks ja sekkumisteks. Peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes esitatakse tulemused seatud eesmärkide lõikes ja hinnang selle kohta, mil määral on tegevuskulud aidanud saavutada poliitikaalaseid tulemusi (6). Iga-aastastes tegevusaruannetes esitatakse ka finants- ja haldusteave, näiteks seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimise tulemused.

D.   Hindamised

| 3.8. | Parema õigusloome suunistes (7) on komisjon määratlenud hindamise tõenditepõhise otsusena selle kohta, millisel määral on sekkumine:






  — | tõhus ja tulemuslik; |
| --- | --- | --- |

3.8.

Parema õigusloome suunistes (7) on komisjon määratlenud hindamise tõenditepõhise otsusena selle kohta, millisel määral on sekkumine:

—

tõhus ja tulemuslik;

| — | oma vajadusi ja eesmärke arvestades asjakohane; |
| --- | --- |

—

oma vajadusi ja eesmärke arvestades asjakohane;

| — | ühtne ning sidus teiste ELi sekkumismeetmetega ja |
| --- | --- |

—

ühtne ning sidus teiste ELi sekkumismeetmetega ja

| — | ELi lisaväärtust loov. |
| --- | --- |

—

ELi lisaväärtust loov.

| 3.9. | Parema õigusloome suunistega kohustatakse komisjoni hindama proportsionaalselt kogu ELi kulutustega seotud ja mitteseotud tegevust, millel peaks olema sotsiaalne või majanduslik mõju. Iga peadirektoraat vastutab oma tegevuse hindamise eest. Hindamised võib täielikult koondada horisontaalsesse üksusesse, täielikult delegeerida operatiivüksustele või hübriidmudeli korral detsentraliseerida operatiivjuhtimisega seotud eesmärkidel, kuid nende läbiviimist peab toetama keskne hindamisüksus. |
| --- | --- |

3.9.

Parema õigusloome suunistega kohustatakse komisjoni hindama proportsionaalselt kogu ELi kulutustega seotud ja mitteseotud tegevust, millel peaks olema sotsiaalne või majanduslik mõju. Iga peadirektoraat vastutab oma tegevuse hindamise eest. Hindamised võib täielikult koondada horisontaalsesse üksusesse, täielikult delegeerida operatiivüksustele või hübriidmudeli korral detsentraliseerida operatiivjuhtimisega seotud eesmärkidel, kuid nende läbiviimist peab toetama keskne hindamisüksus.

| 3.10. | Komisjon pidas 2015. aasta lõpuni hindamiste andmebaasi, (8) mis sisaldas andmeid ajavahemikus 1999–2015 tehtud 1 600  hindamise kohta, ehk keskmiselt 100 hindamist aastas (vt
  selgitus 3.3
  ). Hindamise kogukulu oli 2016. aastal enam kui 60 miljonit eurot (uuringuid (9) arvesse võttes 210 miljonit eurot). Hiljem lõpetas komisjon hindamiste andmebaasi kasutamise ja võttis kasutusele uuringute andmebaasi. Uuringute andmebaas võeti komisjoni sõnul kasutusele peamiselt selleks, et võimaldada hindamistes tehtud leide omavahel jagada ELi institutsioonidel. Kõigi hindamiste ja uuringualaste andmete jagamise avalik platvorm asub EU Bookshopi lehel. |
| --- | --- |

3.10.

Komisjon pidas 2015. aasta lõpuni hindamiste andmebaasi, (8) mis sisaldas andmeid ajavahemikus 1999–2015 tehtud 1 600  hindamise kohta, ehk keskmiselt 100 hindamist aastas (vt
  selgitus 3.3
  ). Hindamise kogukulu oli 2016. aastal enam kui 60 miljonit eurot (uuringuid (9) arvesse võttes 210 miljonit eurot). Hiljem lõpetas komisjon hindamiste andmebaasi kasutamise ja võttis kasutusele uuringute andmebaasi. Uuringute andmebaas võeti komisjoni sõnul kasutusele peamiselt selleks, et võimaldada hindamistes tehtud leide omavahel jagada ELi institutsioonidel. Kõigi hindamiste ja uuringualaste andmete jagamise avalik platvorm asub EU Bookshopi lehel.

Selgitus 3.3.   Hindamiste arv komisjonis ajavahemikus 2000–2015 (kolme aasta libisev keskmine ja iga aasta arvandmed)

Image

Allikas: komisjoni hindamiste andmebaas (2000–2015).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

E.   Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne

| 3.11. | Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne on ajendatud ELi toimimise lepingu artiklis 318 (ELi rahanduse tulemuspõhine hindamine) ja finantsmääruse artikli 66 lõikes 9 (iga-aastaste tegevusaruannete kokkuvõte) esitatud nõuetest. Varasemate eraldi aruannete ühendamisega soovis komisjon luua eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile esitatava ühtse dokumendi, milles käsitletakse nii ELi eelarve haldamist kui ka saavutatud tulemuste hindamist. |
| --- | --- |

3.11.

Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne on ajendatud ELi toimimise lepingu artiklis 318 (ELi rahanduse tulemuspõhine hindamine) ja finantsmääruse artikli 66 lõikes 9 (iga-aastaste tegevusaruannete kokkuvõte) esitatud nõuetest. Varasemate eraldi aruannete ühendamisega soovis komisjon luua eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile esitatava ühtse dokumendi, milles käsitletakse nii ELi eelarve haldamist kui ka saavutatud tulemuste hindamist.

| 3.11. | 2015. aasta haldus- ja tulemusaruande avaldamisega jätkas komisjon ELi eelarve tulemusaruandluse täiustamist ja ühtlustamist. 2016. aasta haldus- ja tulemusaruanne kujutab selles valdkonnas täiendavat edasiminekut. |
| --- | --- |

3.11.

F.   Muud tulemusalast teavet sisaldavad aruanded

| 3.12. | On ka teisi nii korrapäraseid kui ka aeg-ajalt esitatavaid komisjoni aruandeid, mis sisaldavad teavet eesmärkide ja tulemusnäitajate ning projektide kasulikkuse või saavutuste kohta. |
| --- | --- |

3.12.

On ka teisi nii korrapäraseid kui ka aeg-ajalt esitatavaid komisjoni aruandeid, mis sisaldavad teavet eesmärkide ja tulemusnäitajate ning projektide kasulikkuse või saavutuste kohta.

| i) | Märtsis avaldatud iga-aastases üldaruandes Euroopa Liidu tegevuse kohta (10) on esitatud üksikasjad eelmise aasta tähtsaimate sündmuste, algatuste ja otsuste kohta, mis on rühmitatud vastavalt komisjoni kümnele prioriteedile. |
| --- | --- |

i)

Märtsis avaldatud iga-aastases üldaruandes Euroopa Liidu tegevuse kohta (10) on esitatud üksikasjad eelmise aasta tähtsaimate sündmuste, algatuste ja otsuste kohta, mis on rühmitatud vastavalt komisjoni kümnele prioriteedile.

| ii) | Juulis komisjoni integreeritud finantsaruandluse paketi osana avaldatavas iga-aastases ELi eelarve finantsaruandes (11) käsitletakse eelmise aasta eelarve haldamist. |
| --- | --- |

ii)

Juulis komisjoni integreeritud finantsaruandluse paketi osana avaldatavas iga-aastases ELi eelarve finantsaruandes (11) käsitletakse eelmise aasta eelarve haldamist.

| iii) | „Junckeri komisjon kaks aastat hiljem“ (12) on 2016. aasta novembris avaldatud esitluste kogum, mille eesmärk on anda ülevaade komisjoni kümne prioriteedi täitmisel tehtud edusammudest kahe aasta jooksul pärast komisjoni ametisse asumist. |
| --- | --- |

iii)

„Junckeri komisjon kaks aastat hiljem“ (12) on 2016. aasta novembris avaldatud esitluste kogum, mille eesmärk on anda ülevaade komisjoni kümne prioriteedi täitmisel tehtud edusammudest kahe aasta jooksul pärast komisjoni ametisse asumist.

| iv) | President peab iga aasta septembris Euroopa Parlamendile kõne Euroopa Liidu olukorra kohta (13), mille lisadokumendid avaldatakse. |
| --- | --- |

iv)

President peab iga aasta septembris Euroopa Parlamendile kõne Euroopa Liidu olukorra kohta (13), mille lisadokumendid avaldatakse.

| v) | „EU Results“ (14) on ELi rahastatud projektide veebikogu, kus iga projekti kohta on esitatud tulemusaruanne ja mõne projekti kohta arvandmed. |
| --- | --- |

v)

„EU Results“ (14) on ELi rahastatud projektide veebikogu, kus iga projekti kohta on esitatud tulemusaruanne ja mõne projekti kohta arvandmed.

2. jaotis. Võrdlus mujal kasutatavate tulemusaruandluse heade tavadega

A.   Sissejuhatus

| 3.13. | Tulemusaruandluse heade tavade kindlakstegemiseks toimis kontrollikoda järgmiselt: |
| --- | --- |

3.13.

Tulemusaruandluse heade tavade kindlakstegemiseks toimis kontrollikoda järgmiselt:

| i) | uuris asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, nagu rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) soovitusliku tava suunis 3: „Reporting Service Performance Information“ (Teenuste tulemuslikkust käsitleva teabe aruandlus) (15); |
| --- | --- |

i)

uuris asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, nagu rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) soovitusliku tava suunis 3: „Reporting Service Performance Information“ (Teenuste tulemuslikkust käsitleva teabe aruandlus) (15);

| ii) | viis läbi tulemusaruandluse küsitluse; lisaks komisjoni põhjalikule vastusele võttis kontrollikoda arvesse ELi liikmesriikide, teiste riikide valitsusasutuste ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide esitatud 17 vastust; |
| --- | --- |

ii)

viis läbi tulemusaruandluse küsitluse; lisaks komisjoni põhjalikule vastusele võttis kontrollikoda arvesse ELi liikmesriikide, teiste riikide valitsusasutuste ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide esitatud 17 vastust;

| iii) | vaatas läbi valitud 14 valitsusasutuse ja rahvusvahelise organisatsiooni (16) tulemusalase teabe, mis oli üldsusele kättesaadav; |
| --- | --- |

iii)

vaatas läbi valitud 14 valitsusasutuse ja rahvusvahelise organisatsiooni (16) tulemusalase teabe, mis oli üldsusele kättesaadav;

| iv) | uuris mitmepoolsete organisatsioonide tulemuslikkuse hindamise võrgustiku (MOPAN) (17) ajavahemiku 2011–2016 hindamisaruandeid; nendes kõigis leidus elemente organisatsioonide tulemusaruandlusest. |
| --- | --- |

iv)

uuris mitmepoolsete organisatsioonide tulemuslikkuse hindamise võrgustiku (MOPAN) (17) ajavahemiku 2011–2016 hindamisaruandeid; nendes kõigis leidus elemente organisatsioonide tulemusaruandlusest.

| 3.14. | Kuigi ELi ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsuste vahel on tähelepanuväärseid erinevusi, peavad ka viimased järgima õiguslikke nõudeid ning neile kehtivad samuti konkreetsed tegevuspiirangud. Teised rahvusvahelised organisatsioonid puutuvad samavõrra kokku probleemidega, kui nad üritavad siduda oma tegevust lõpliku mõju/tulemuslikkusega. Kontrollikoda tuvastas kuus valdkonda (B–G allpool), kus täheldatud head tavad võivad aidata komisjonil täiendavalt oma tulemusaruandlust arendada. |
| --- | --- |

3.14.

Kuigi ELi ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsuste vahel on tähelepanuväärseid erinevusi, peavad ka viimased järgima õiguslikke nõudeid ning neile kehtivad samuti konkreetsed tegevuspiirangud. Teised rahvusvahelised organisatsioonid puutuvad samavõrra kokku probleemidega, kui nad üritavad siduda oma tegevust lõpliku mõju/tulemuslikkusega. Kontrollikoda tuvastas kuus valdkonda (B–G allpool), kus täheldatud head tavad võivad aidata komisjonil täiendavalt oma tulemusaruandlust arendada.

| 3.14. | Osana algatusest „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ alustas komisjon tulemusraamistikke käsitlevat dialoogi riikide haldusasutuste ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide, muu hulgas OECD vastavate asjatundjatega, et koguda kokku saadud õppetunnid ja tuvastada head tavad. Euroopa Parlamendi ja nõukogu esindajad on samuti osalenud selles dialoogis, mis hõlmab suurt teemaderingi, näiteks tulemuslikkus, hindamine ja ELi lisaväärtus. Arutelude käigus on selgunud, et tulemusraamistikku tuleks arendada järk-järgult ning selle aluseks ei tohi olla üks kõigile sobiv lähenemisviis. Komisjoni dialoog asjatundjate ja sidusrühmadega jätkub ning selle tulemusi arvestatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku tulemusraamistiku koostamisel. |
| --- | --- |

3.14.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

B.   Tulemusraamistiku täiustamise võimalused

a)   Komisjon kasutab oma talituste ja kuluprogrammide tulemuslikkuse mõõtmiseks kahte eesmärkide ja näitajate kogumit

Head tavad

| 3.15. | Austraalias koostavad ministeeriumid tulemusraamistiku piires kolm põhidokumenti: portfelli eelarvearuanded, milles esitatakse programmide eelarve arvandmed, ettevõtluskavad, milles sätestatakse avaliku sektori asutuste eesmärgid ja tegevus, ning aastaaruanded koos tagasisidega tulemuste kohta. Asutused peavad tagama nende dokumentide ühtsuse (selgesti mõistetavuse) (18). Iga dokumendi tulemuslikkuse kriteeriumite kohta tuleb aru anda ühiselt iga-aastases ühtses tulemusaruandes (mis lisatakse aastaaruannetele eelarveaasta lõpus). |
| --- | --- |

3.15.

Austraalias koostavad ministeeriumid tulemusraamistiku piires kolm põhidokumenti: portfelli eelarvearuanded, milles esitatakse programmide eelarve arvandmed, ettevõtluskavad, milles sätestatakse avaliku sektori asutuste eesmärgid ja tegevus, ning aastaaruanded koos tagasisidega tulemuste kohta. Asutused peavad tagama nende dokumentide ühtsuse (selgesti mõistetavuse) (18). Iga dokumendi tulemuslikkuse kriteeriumite kohta tuleb aru anda ühiselt iga-aastases ühtses tulemusaruandes (mis lisatakse aastaaruannetele eelarveaasta lõpus).

| 3.16. | Prantsusmaal on riigieelarve jaotatud missioonideks (missions). Eelarve kõik 31 missiooni hõlmavad mitut programmi (2017. aastal 118). Igal programmil on strateegia, eesmärgid ja arvulised tulemusnäitajad ning kõige tähtsamaid näitajaid nimetatakse missiooninäitajateks. Samaväärsete näitajate kasutamine tagab missioonide ja programmide vahelise sidususe. Näitajad hõlmavad nii programmide kui ka ministeeriumide tulemuslikkust. |
| --- | --- |

3.16.

Prantsusmaal on riigieelarve jaotatud missioonideks (missions). Eelarve kõik 31 missiooni hõlmavad mitut programmi (2017. aastal 118). Igal programmil on strateegia, eesmärgid ja arvulised tulemusnäitajad ning kõige tähtsamaid näitajaid nimetatakse missiooninäitajateks. Samaväärsete näitajate kasutamine tagab missioonide ja programmide vahelise sidususe. Näitajad hõlmavad nii programmide kui ka ministeeriumide tulemuslikkust.

| 3.17. | Kanadas peavad kõik eelarveassigneeringuid saavad föderaalorganisatsioonid võtma oma tegevuse kavandamise ja juhtimise ning tulemusaruande koostamise aluseks valitsemissektori 16 tulemusvaldkonda. Selle raamistikuga luuakse selge ja lihtne seos rahaeraldiste, programmitegevuste ja riiklike tulemuste vahel. |
| --- | --- |

3.17.

Kanadas peavad kõik eelarveassigneeringuid saavad föderaalorganisatsioonid võtma oma tegevuse kavandamise ja juhtimise ning tulemusaruande koostamise aluseks valitsemissektori 16 tulemusvaldkonda. Selle raamistikuga luuakse selge ja lihtne seos rahaeraldiste, programmitegevuste ja riiklike tulemuste vahel.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Olukord komisjonis

| 3.18. | Enne mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 algust tegi komisjon oma talitustele ülesandeks „süvendada tulemusraamistikku“ (19). Selleks kehtestas komisjon institutsioonisisese eeskirja, (20) mille kohaselt tuleb programmide uued eesmärgid ja näitajad programmide tegevusaruannetes, halduskavades ja iga-aastastes tegevusaruannetes selgesti esile tuua. Seda tehti esimest korda 2014. aastal, võimaldades komisjonil esitleda ühtset tulemuslikkuse narratiivi: eesmärgid, mille jaoks eelarves raha eraldati, muutusid asjaomase peadirektoraadi halduskavas kavandamisprotsessi osaks ja tulemused esitati selle iga-aastases tegevusaruandes. |
| --- | --- |

3.18.

Enne mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 algust tegi komisjon oma talitustele ülesandeks „süvendada tulemusraamistikku“ (19). Selleks kehtestas komisjon institutsioonisisese eeskirja, (20) mille kohaselt tuleb programmide uued eesmärgid ja näitajad programmide tegevusaruannetes, halduskavades ja iga-aastastes tegevusaruannetes selgesti esile tuua. Seda tehti esimest korda 2014. aastal, võimaldades komisjonil esitleda ühtset tulemuslikkuse narratiivi: eesmärgid, mille jaoks eelarves raha eraldati, muutusid asjaomase peadirektoraadi halduskavas kavandamisprotsessi osaks ja tulemused esitati selle iga-aastases tegevusaruandes.

| 3.18. | Ka komisjoni siseauditi talituse (IAS) töö lisab komisjoni ja erinevate peadirektoraatide tulemusraamistikele ja mõõtesüsteemidele väärtust ning suurendab kontrolli nende üle. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Alates 2016. aastast ei ole komisjon aga seda lähenemisviisi enam järginud. Selle asemel on ta loonud uue kavandamisdokumendi, viieaastase strateegilise kava, milles nõutakse, et peadirektoraadid seaksid uued organisatsioonilised eesmärgid ja näitajad, mis on komisjoni prioriteetidega küll ühildatud, kuid mis erinevad juba programmide jaoks loodud eesmärkidest ja näitajatest. Iga-aastastes tegevusaruannetes antakse nüüd aru strateegilistes kavades ja halduskavades kehtestatud tulemusraamistikust ning nendes tuleks viidata programmide tegevusaruannetele, kus on esitatud programmide tulemused. Ainult üks kuuest kontrollikoja poolt läbi vaadatud 2016. aasta tegevusaruandest sisaldas ristviiteid programmide tegevusaruannetes teavitatud tulemuslikkusele. See pärsib eri liiki tulemuslikkust käsitlevate dokumentide vahelist võrreldavust ega kajasta asjaolu, et komisjonil on lõplik vastutus eelarve täitmise eest, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.19.

Alates 2016. aastast ei ole komisjon aga seda lähenemisviisi enam järginud. Selle asemel on ta loonud uue kavandamisdokumendi, viieaastase strateegilise kava, milles nõutakse, et peadirektoraadid seaksid uued organisatsioonilised eesmärgid ja näitajad, mis on komisjoni prioriteetidega küll ühildatud, kuid mis erinevad juba programmide jaoks loodud eesmärkidest ja näitajatest. Iga-aastastes tegevusaruannetes antakse nüüd aru strateegilistes kavades ja halduskavades kehtestatud tulemusraamistikust ning nendes tuleks viidata programmide tegevusaruannetele, kus on esitatud programmide tulemused. Ainult üks kuuest kontrollikoja poolt läbi vaadatud 2016. aasta tegevusaruandest sisaldas ristviiteid programmide tegevusaruannetes teavitatud tulemuslikkusele. See pärsib eri liiki tulemuslikkust käsitlevate dokumentide vahelist võrreldavust ega kajasta asjaolu, et komisjonil on lõplik vastutus eelarve täitmise eest, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.

| 3.19. | Euroopa Kontrollikoda märkis oma 2015. aasta aruandes, et komisjoni halduskavade paljud eesmärgid ei ole seatud õigel vastutuse tasemel. Komisjon vaatas seejärel läbi oma strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli. Eesmärk oli luua komisjoni/peadirektoraatide vastutuse selgem raamistik ning ühtlustada planeerimisdokumente, keskendudes neis komisjoni prioriteetidele ja peadirektoraatide pädevustele. Strateegiliste kavade jaoks valitud eesmärgid ja näitajad on nüüdseks kohandatud nende konkreetsetele pädevustele ja kajastavad asjaolu, et komisjoni talituste vastutus on laiem kui eelarve täitmine ja programmide haldamine.

  Seetõttu puudub nüüd vajadus komisjoni talituste tulemusraamistiku eesmärkide ja näitajate vastavusse viimiseks programmide õiguslikes alustes määratletud eesmärkide ja näitajatega. Komisjoni talitusi kutsutakse siiski üles programmidega seotud tegevuste kirjeldamisel viitama programmide tegevusaruannetele. See aitab piirata teabe dubleerimist ja tagada andmete kooskõla, ning tulevikus seda tugevdatakse.


  Komisjon leiab, et tema vastutus eelarve täitmise eest on selge. Iga peadirektor allkirjastab aasta tegevusaruandes kinnitava avalduse, milles sedastatakse, et vahendeid on kasutatud eesmärgikohaselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning et aruande aluseks olevad tehingud on õiguspärased ja korrektsed. Institutsiooni tasandil võtab kolleegium ELi eelarve haldamise eest üldise poliitilise vastutuse, võttes selleks igal aastal vastu ELi eelarve haldus- ja tulemusaruande. |
| --- | --- |

3.19.

Seetõttu puudub nüüd vajadus komisjoni talituste tulemusraamistiku eesmärkide ja näitajate vastavusse viimiseks programmide õiguslikes alustes määratletud eesmärkide ja näitajatega. Komisjoni talitusi kutsutakse siiski üles programmidega seotud tegevuste kirjeldamisel viitama programmide tegevusaruannetele. See aitab piirata teabe dubleerimist ja tagada andmete kooskõla, ning tulevikus seda tugevdatakse.

Komisjon leiab, et tema vastutus eelarve täitmise eest on selge. Iga peadirektor allkirjastab aasta tegevusaruandes kinnitava avalduse, milles sedastatakse, et vahendeid on kasutatud eesmärgikohaselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning et aruande aluseks olevad tehingud on õiguspärased ja korrektsed. Institutsiooni tasandil võtab kolleegium ELi eelarve haldamise eest üldise poliitilise vastutuse, võttes selleks igal aastal vastu ELi eelarve haldus- ja tulemusaruande.

| 3.20. | Komisjon kasutab teistsugust kulu- ja tulemusaruandluse liigendust. Iga-aastastes tegevusaruannetes antakse peadirektoraatide aasta maksetest aru tegevusliigi/kuluprogrammi kaupa, kuid tulemuslikkuse kohta esitatakse üld- ja erieesmärkide saavutamise tase, täpsustamata kulusid. Seega on võimatu võrrelda, kui palju seatud eesmärkide saavutamiseks vahendeid kulutati. Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ei hõlma samuti teavet programmide tulemuslikkusega seotud kulude kohta üld- ja erieesmärkide lõikes. |
| --- | --- |

3.20.

Komisjon kasutab teistsugust kulu- ja tulemusaruandluse liigendust. Iga-aastastes tegevusaruannetes antakse peadirektoraatide aasta maksetest aru tegevusliigi/kuluprogrammi kaupa, kuid tulemuslikkuse kohta esitatakse üld- ja erieesmärkide saavutamise tase, täpsustamata kulusid. Seega on võimatu võrrelda, kui palju seatud eesmärkide saavutamiseks vahendeid kulutati. Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ei hõlma samuti teavet programmide tulemuslikkusega seotud kulude kohta üld- ja erieesmärkide lõikes.

| 3.20. | Komisjon leiab, et aruandluse struktuur aasta tegevusaruannetes vastab tema institutsioonilisele ja korralduslikule taustale. Üld- ja erieesmärgid ei hõlma üksnes kuluprogrammide haldamist, vaid ka kuludega mitteseotud meetmeid (näiteks poliitika kujundamine või regulatiivsed meetmed). |
| --- | --- |

3.20.

b)   Komisjonil on palju eesmärke ja näitajaid

Head tavad

| 3.21. | OECD viis 2016. aastal läbi tulemuslikkuse eelarvestamise küsitluse OECD riikides ja komisjonis.
  Selgituse 3.4
  diagrammil võrreldakse eri jurisdiktsioonide tulemusraamistike olemasolu, kasutamist ja mõju (21). OECD leidis, et komisjoni tulemusraamistik on kõige ulatuslikum ja seda võib osaliselt seletada ELi õigusnõuete hulk. Samas näitab OECD tabel, et seda nõuete kõrgemat taset ei peegelda otsuste tegemise raamistiku kasutamine ega mõju. |
| --- | --- |

3.21.

OECD viis 2016. aastal läbi tulemuslikkuse eelarvestamise küsitluse OECD riikides ja komisjonis.
  Selgituse 3.4
  diagrammil võrreldakse eri jurisdiktsioonide tulemusraamistike olemasolu, kasutamist ja mõju (21). OECD leidis, et komisjoni tulemusraamistik on kõige ulatuslikum ja seda võib osaliselt seletada ELi õigusnõuete hulk. Samas näitab OECD tabel, et seda nõuete kõrgemat taset ei peegelda otsuste tegemise raamistiku kasutamine ega mõju.

| 3.21. | ELi eelarve tulemusraamistik on välja töötatud selliselt, et see vastab õigusnõuetele ning käsitleb sidusrühmade nõudmisi ja komisjoni enda vajadusi.

  Komisjon kasutab kuluprogrammide tulemuslikkuse teavet a) programmide edenemise jälgimiseks, b) vastutuse võtmiseks ja läbipaistvuseks, c) otsustajate programmide haldamisest teavitamiseks, d) eelarvepädevatele institutsioonidele eraldatud vahendite põhjendamiseks või nende muutmiseks ettepanekute tegemiseks, e) ettepanekute väljatöötamiseks õiguslike aluste muutmiseks või tulevaste programmide kohta.


  Komisjon märgib siiski, et ehkki iga-aastases eelarvemenetluses arvestatakse tulemuslikkuse teavet, ei ole see ainus tegur, millest eelarveotsuste tegemisel lähtutakse. |
| --- | --- |

3.21.

Komisjon kasutab kuluprogrammide tulemuslikkuse teavet a) programmide edenemise jälgimiseks, b) vastutuse võtmiseks ja läbipaistvuseks, c) otsustajate programmide haldamisest teavitamiseks, d) eelarvepädevatele institutsioonidele eraldatud vahendite põhjendamiseks või nende muutmiseks ettepanekute tegemiseks, e) ettepanekute väljatöötamiseks õiguslike aluste muutmiseks või tulevaste programmide kohta.

Komisjon märgib siiski, et ehkki iga-aastases eelarvemenetluses arvestatakse tulemuslikkuse teavet, ei ole see ainus tegur, millest eelarveotsuste tegemisel lähtutakse.

Selgitus 3.4.   OECD 2016. aasta tulemuspõhise eelarvestamise küsitluse tulemused

Image

Allikas: OECD ettekanne OECD kõrgete eelarveametnike, tulemuslikkuse ja tulemuste võrgustiku 12. iga-aastasel kohtumisel 25. novembril 2016.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 3.22. | Mõni riik on järk-järgult vähendanud oma tulemusraamistiku keerukust ning eesmärkide ja näitajate arvu. |
| --- | --- |

3.22.

Mõni riik on järk-järgult vähendanud oma tulemusraamistiku keerukust ning eesmärkide ja näitajate arvu.

| i) | Prantsusmaa parlament kiitis 2001. aasta augustis heaks õigusakti, (22) millega kehtestatakse uued eeskirjad riigieelarve koostamisele ja täitmisele. Ajavahemikus 2014–2017 tähendas see, et majandus- ja rahandusministeerium vähendas eesmärkide ja näitajate arvu vastavalt 20 % ja 24 %. |
| --- | --- |

i)

Prantsusmaa parlament kiitis 2001. aasta augustis heaks õigusakti, (22) millega kehtestatakse uued eeskirjad riigieelarve koostamisele ja täitmisele. Ajavahemikus 2014–2017 tähendas see, et majandus- ja rahandusministeerium vähendas eesmärkide ja näitajate arvu vastavalt 20 % ja 24 %.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| ii) | Madalmaad viisid 2012. ja 2013. aastal ellu vastutustundliku eelarvestamise reformi, millega sätestati rangemad tingimused poliitikateabe kasutamisele valitsuse poolt (poliitilisi eesmärke selgitavad tulemusnäitajad ja tekstid). Eelarvedokumentide tulemusnäitajate arv vähenes poole võrra. |
| --- | --- |

ii)

Madalmaad viisid 2012. ja 2013. aastal ellu vastutustundliku eelarvestamise reformi, millega sätestati rangemad tingimused poliitikateabe kasutamisele valitsuse poolt (poliitilisi eesmärke selgitavad tulemusnäitajad ja tekstid). Eelarvedokumentide tulemusnäitajate arv vähenes poole võrra.

Olukord komisjonis

| 3.23. | ELi 2017. aasta üldeelarve projekti programmide tegevusaruanded sisaldavad 294 eesmärki ja 709 näitajat (vt
  selgitus 3.2
  ). Neid on eriti palju mitmeaastase finantsraamistiku rubriikides 1a, 3 ja 4. Algatuse „Tulemustele keskenduv eelarve“ raames vaatab komisjon praegu läbi oma näitajaid, et anda sisendeid järgmise põlvkonna kuluprogrammide jaoks.
  Selgitus 3.5
  näitab, kui suuri edusamme komisjon teha võiks, kuigi arvesse tuleks võtta ka teatavaid institutsioonile eriomaseid tegureid. |
| --- | --- |

3.23.

ELi 2017. aasta üldeelarve projekti programmide tegevusaruanded sisaldavad 294 eesmärki ja 709 näitajat (vt
  selgitus 3.2
  ). Neid on eriti palju mitmeaastase finantsraamistiku rubriikides 1a, 3 ja 4. Algatuse „Tulemustele keskenduv eelarve“ raames vaatab komisjon praegu läbi oma näitajaid, et anda sisendeid järgmise põlvkonna kuluprogrammide jaoks.
  Selgitus 3.5
  näitab, kui suuri edusamme komisjon teha võiks, kuigi arvesse tuleks võtta ka teatavaid institutsioonile eriomaseid tegureid.

| 3.23. | Perioodi 2014–2020 programmide õiguslikud alused sisaldavad rohkem kui 700 näitajat, mis aitavad programmide tulemuslikkust olelusringis jälgida. Need näitajad on välja töötatud seadusandliku protsessi tulemusel ja kajastavad seega kaasseadusandjate ootusi seoses tulemuslikkuse jälgimiseks vajaliku teabe liigi ja detailsusega. Neil näitajatel põhinev aruandlus programmide tegevusaruannetes võimaldab eelarvepädevatel institutsioonidel tulemuslikkuse teavet eelarvemenetluses arvestada. Vastavalt algatusele „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ vaatab komisjon läbi õiguslikus aluses sätestatud kuluprogrammide näitajad, et saadud kogemusi järgmise põlvkonna kuluprogrammide ettevalmistamisel kasutada.

  Euroopa Kontrollikoja koostatud võrdluses ei ole võetud arvesse selliseid olulisi taustategureid nagu sekkumiste arv ja laad, hõlmatud poliitikavaldkonnad või rakendamisviis, samuti ei ole selles hinnatud näitajate kvaliteeti ega asjakohasust.


  Ühtlasi märgib komisjon, et komisjoni talituste strateegilistes kavades kasutatud eesmärkide ja näitajate arvu vähendati hiljutise reformi käigus oluliselt. Üldeesmärkide arv on vähenenud 84-lt 11-le, mõjunäitajate arv 187-lt 37-le, erieesmärkide arv 426-lt 386-le ning tulemusnäitajate arv 969-lt 825-le. |
| --- | --- |

3.23.

Euroopa Kontrollikoja koostatud võrdluses ei ole võetud arvesse selliseid olulisi taustategureid nagu sekkumiste arv ja laad, hõlmatud poliitikavaldkonnad või rakendamisviis, samuti ei ole selles hinnatud näitajate kvaliteeti ega asjakohasust.

Ühtlasi märgib komisjon, et komisjoni talituste strateegilistes kavades kasutatud eesmärkide ja näitajate arvu vähendati hiljutise reformi käigus oluliselt. Üldeesmärkide arv on vähenenud 84-lt 11-le, mõjunäitajate arv 187-lt 37-le, erieesmärkide arv 426-lt 386-le ning tulemusnäitajate arv 969-lt 825-le.

Selgitus 3.5.   ELil on rohkem eesmärke ja näitajaid (miljardi euro kohta) kui Prantsusmaal või Madalmaadel

| | Eesmärke | Näitajaid |
| --- | --- | --- |
| miljardi euro kohta | miljardi euro kohta |
| Prantsusmaa – riigi üldeelarve netokulud | 1,0 | 2,0 |
| Madalmaad – riigieelarve | 0,6 | 2,5 |
| EL – maksete assigneeringud | 2,0 | 5,0 |
| Allikas: kontrollikoja andmed ELi ja riikide eelarvet käsitleva teabe põhjal. |

Eesmärke

Näitajaid

miljardi euro kohta

miljardi euro kohta

Prantsusmaa – riigi üldeelarve netokulud

1,0

2,0

Madalmaad – riigieelarve

0,6

2,5

EL – maksete assigneeringud

2,0

5,0

Allikas: kontrollikoja andmed ELi ja riikide eelarvet käsitleva teabe põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

C.   Tulemusaruandlus ei ole kõikehõlmav

a)   Tulemusaruandlus ei ole tasakaalus, sest selles antakse piiratud teavet probleemide ja puudujääkide kohta

Head tavad

| 3.24. | Teised valitsusasutused ja rahvusvahelised organisatsioonid on võtnud meetmeid, et tagada tasakaalustatud tulemusaruandlus, nagu on soovitatud rahvusvahelistes standardites (23). |
| --- | --- |

3.24.

Teised valitsusasutused ja rahvusvahelised organisatsioonid on võtnud meetmeid, et tagada tasakaalustatud tulemusaruandlus, nagu on soovitatud rahvusvahelistes standardites (23).

| i) | Ameerika Ühendriikides tuleks iga-aastastes tulemusaruannetes anda selge pilt tulemustest, näidata suundumusi ajas, viidata tulemusteabe allikale ning arutada edusamme ja puudujääke. |
| --- | --- |

i)

Ameerika Ühendriikides tuleks iga-aastastes tulemusaruannetes anda selge pilt tulemustest, näidata suundumusi ajas, viidata tulemusteabe allikale ning arutada edusamme ja puudujääke.

| ii) | WHO kaheaastase perioodi 2014–2015 lõpphindamine sisaldab suurimate saavutuste ja probleemide ülevaadet programmi iga valdkonna kohta (24). WHO peamise 2014.–2015. aasta tulemusaruande (25) eessõnas märkis peadirektor: „Nii ebaõnnestumised kui ka saavutused on ausalt esitatud.“ Sellega kooskõlas kirjeldati tekstis süstemaatiliselt koos tulemustega ka probleeme. |
| --- | --- |

ii)

WHO kaheaastase perioodi 2014–2015 lõpphindamine sisaldab suurimate saavutuste ja probleemide ülevaadet programmi iga valdkonna kohta (24). WHO peamise 2014.–2015. aasta tulemusaruande (25) eessõnas märkis peadirektor: „Nii ebaõnnestumised kui ka saavutused on ausalt esitatud.“ Sellega kooskõlas kirjeldati tekstis süstemaatiliselt koos tulemustega ka probleeme.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| iii) | Maailmapank mõõtis (26) oma seire ja hindamise asjakohasust, et anda panus praegustesse jõupingutustesse suurendada Maailmapanga tõhusust ning edendada lahenduste väljatöötamise kultuuri ja tõenditepõhist otsustamist. Institutsioon avastas oma süsteemide ülesehituses ja kasutamises märkimisväärseid puudujääke. |
| --- | --- |

iii)

Maailmapank mõõtis (26) oma seire ja hindamise asjakohasust, et anda panus praegustesse jõupingutustesse suurendada Maailmapanga tõhusust ning edendada lahenduste väljatöötamise kultuuri ja tõenditepõhist otsustamist. Institutsioon avastas oma süsteemide ülesehituses ja kasutamises märkimisväärseid puudujääke.

| iv) | Ameerika Riikide Arengupanga 2015.–2016. aasta hindamises, mille viis läbi MOPAN, (27) juhiti tähelepanu panga arengutõhususe ülevaate uuele peatükile „Learning from Failure“ (vigadest õppimine). |
| --- | --- |

iv)

Ameerika Riikide Arengupanga 2015.–2016. aasta hindamises, mille viis läbi MOPAN, (27) juhiti tähelepanu panga arengutõhususe ülevaate uuele peatükile „Learning from Failure“ (vigadest õppimine).

Olukord komisjonis

| 3.25. | Kuigi 2016. aasta tegevusaruande juhistes (28) ei mainita sõnaselgelt tasakaalustatud aruandluse põhimõtet, märgitakse see-eest, et „kokkuvõttesse on realistlikus laadis koondatud poliitiliste saavutustega seotud põhisõnumid ning järeldused finantsjuhtimise ja sisekontrolli kohta“. |
| --- | --- |

3.25.

Kuigi 2016. aasta tegevusaruande juhistes (28) ei mainita sõnaselgelt tasakaalustatud aruandluse põhimõtet, märgitakse see-eest, et „kokkuvõttesse on realistlikus laadis koondatud poliitiliste saavutustega seotud põhisõnumid ning järeldused finantsjuhtimise ja sisekontrolli kohta“.

| 3.25. | Tasakaalustatud aruandluse põhimõtet on täiendavalt selgitatud 2016. aasta tegevusaruande näidisvormis, mis oli lisatud 2016. aasta tegevusaruande juhistele (29). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Sellest hoolimata sisaldasid kontrollikoja läbi vaadatud iga-aastased tegevusaruanded vähe teavet tulemuslikkuse valdkonna puudujääkide ja peadirektoraadi eesmärkidega seotud probleemide kohta. Lisaks on neid puudujääke ja probleeme keeruline kindlaks teha, sest iga-aastastes tegevusaruannetes ei ole neid eraldi käsitletud. |
| --- | --- |

3.26.

Sellest hoolimata sisaldasid kontrollikoja läbi vaadatud iga-aastased tegevusaruanded vähe teavet tulemuslikkuse valdkonna puudujääkide ja peadirektoraadi eesmärkidega seotud probleemide kohta. Lisaks on neid puudujääke ja probleeme keeruline kindlaks teha, sest iga-aastastes tegevusaruannetes ei ole neid eraldi käsitletud.

| 3.26. | 2016. aasta tegevusaruande juhistele lisatud 2016. aasta tegevusaruande näidisvormis nõutakse, et peadirektoraadid annaksid täielikult aru kõigi eesmärkide, näitajate ja väljundite kohta (muu hulgas need, mille tulemustest nähtub oluline kõrvalekaldumine seatud kavandatud väärtustest), millest teatati nende 2016.–2020. aasta strateegilistes kavades ja 2016. aasta halduskavades. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | 2015. aasta haldus- ja tulemusaruandega soovis komisjon anda tervikliku ülevaate tulemuslikkuse kohta tulemustele keskenduva ELi eelarve põhjal. Kõnealuses aruandes ei käsitletud siiski tulemuslikkust põhjalikult ja oldi liiga optimistlikud, kuna ainus puudus, millele viidati, oli elluviimise hilinemine. Peale selle: |
| --- | --- |

3.27.

2015. aasta haldus- ja tulemusaruandega soovis komisjon anda tervikliku ülevaate tulemuslikkuse kohta tulemustele keskenduva ELi eelarve põhjal. Kõnealuses aruandes ei käsitletud siiski tulemuslikkust põhjalikult ja oldi liiga optimistlikud, kuna ainus puudus, millele viidati, oli elluviimise hilinemine. Peale selle:

| 3.27. | Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne on üldine kokkuvõte sellest, kuidas ELi eelarvega toetatakse Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete ning milliseid eesmärke on tänu ELi eelarvele saavutatud. See ei ole mõeldud täielikuks ja detailseks aruandmiseks ELi eelarve tulemuslikkuse kohta. Aruandes viidatakse muudele tulemusaruannetele, kust on võimalik leida detailsemat teavet tulemuslikkuse kohta (hindamised, programmide tegevusaruanded, aasta tegevusaruanded jm).

  2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes viidatakse erinevatele lahendamist vajavatele puudustele ja probleemidele. Aruande 1. jaos viidatakse mitte üksnes probleemidele, mis takistavad programmide õigeaegset rakendamist, vaid ka programmide tulemuslikkuse hindamise piiratusele (nt viited 2007.–2013. aasta terviseprogrammi ja eelarverubriigi 4 programmide hindamistele, milles juhitakse tähelepanu nende programmide üldise tulemuslikkuse hindamise piiratusele). |
| --- | --- |

3.27.

2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes viidatakse erinevatele lahendamist vajavatele puudustele ja probleemidele. Aruande 1. jaos viidatakse mitte üksnes probleemidele, mis takistavad programmide õigeaegset rakendamist, vaid ka programmide tulemuslikkuse hindamise piiratusele (nt viited 2007.–2013. aasta terviseprogrammi ja eelarverubriigi 4 programmide hindamistele, milles juhitakse tähelepanu nende programmide üldise tulemuslikkuse hindamise piiratusele).

| — | aruandes antud ülevaade strateegia „Euroopa 2020“ tulemuste kohta oli piiratud, kuigi Euroopa Parlament nõudis ülevaadet oma 2014. aasta otsuses eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; |
| --- | --- |

—

aruandes antud ülevaade strateegia „Euroopa 2020“ tulemuste kohta oli piiratud, kuigi Euroopa Parlament nõudis ülevaadet oma 2014. aasta otsuses eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta;

| — | Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ei ole eriaruanne Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (30). Sellegipoolest sisaldab aruanne kokkuvõtlikku ülevaadet Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste eesmärkide ja asjakohaste näitajate edusammudest ning hõlmab nii Euroopa 2020. aasta strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidele keskenduvate 2014.–2020. aasta programmide rakendamise seisu kui ka 2007.–2013. aasta programmide tulemusi.


  Komisjoni seire ja aruandlus seoses Euroopa 2020. aasta strateegiaga toimub Euroopa poolaasta protsessi kaudu. Detailne ja terviklik aruandlus liikmesriikide tulemuslikkuse kohta Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike eesmärkide saavutamisel sisaldub Euroopa poolaasta osana riikide aruannetes ning ka Eurostati avaldatud Euroopa 2020. aasta strateegia näitajate iga-aastastes ajakohastustes. Ka programmide tegevusaruannetes kirjeldatakse seoseid kulude ja Euroopa 2020. aasta strateegia vahel. Neis esitatakse programmide hinnanguline panus peamistesse eesmärkidesse (teoreetiline seos) ja Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteetidesse. |
| --- | --- |

—

Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ei ole eriaruanne Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (30). Sellegipoolest sisaldab aruanne kokkuvõtlikku ülevaadet Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste eesmärkide ja asjakohaste näitajate edusammudest ning hõlmab nii Euroopa 2020. aasta strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidele keskenduvate 2014.–2020. aasta programmide rakendamise seisu kui ka 2007.–2013. aasta programmide tulemusi.

Komisjoni seire ja aruandlus seoses Euroopa 2020. aasta strateegiaga toimub Euroopa poolaasta protsessi kaudu. Detailne ja terviklik aruandlus liikmesriikide tulemuslikkuse kohta Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike eesmärkide saavutamisel sisaldub Euroopa poolaasta osana riikide aruannetes ning ka Eurostati avaldatud Euroopa 2020. aasta strateegia näitajate iga-aastastes ajakohastustes. Ka programmide tegevusaruannetes kirjeldatakse seoseid kulude ja Euroopa 2020. aasta strateegia vahel. Neis esitatakse programmide hinnanguline panus peamistesse eesmärkidesse (teoreetiline seos) ja Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteetidesse.

| — | aruandes ei selgitatud alati tulemustele avalduvat välistegurite mõju; |
| --- | --- |

—

aruandes ei selgitatud alati tulemustele avalduvat välistegurite mõju;

| — | 2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes kirjeldatakse tegevuskeskkonda, viidates sissejuhatuses aasta peamistele poliitilistele ja majanduslikele katsumustele. Selles on selgelt sedastatud, et ELi eelarve on vaid üks vahend, mida kasutatakse koos muude vahenditega (st riikide eelarvete ning muude poliitiliste ja regulatiivsete vahenditega ELi ja liikmesriikide tasandil), et poliitika oleks tulemuslik, ja et 80 % ELi eelarvest kulutataks liikmesriikides. Aruande tulemuslikkust ja tulemusi käsitlevas 1. jaos järeldatakse, et „...Piiratud on see, millisel määral saavad näitajad anda tulemuslikkusest täpse ülevaate... Lisaks avaldavad kontekstist tulenevad tegurid lõpptulemustele suurt mõju ja näitajad ei saa neid tegureid kõrvaldada ega kohandada“ ja et „tulemuslikkus on jagatud vastutus: Euroopa 2020. aasta strateegia tulemuste ja finantsraamistike eesmärkide saavutamise vastutust jagatakse suurel määral liikmesriikidega“. |
| --- | --- |

—

2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes kirjeldatakse tegevuskeskkonda, viidates sissejuhatuses aasta peamistele poliitilistele ja majanduslikele katsumustele. Selles on selgelt sedastatud, et ELi eelarve on vaid üks vahend, mida kasutatakse koos muude vahenditega (st riikide eelarvete ning muude poliitiliste ja regulatiivsete vahenditega ELi ja liikmesriikide tasandil), et poliitika oleks tulemuslik, ja et 80 % ELi eelarvest kulutataks liikmesriikides. Aruande tulemuslikkust ja tulemusi käsitlevas 1. jaos järeldatakse, et „...Piiratud on see, millisel määral saavad näitajad anda tulemuslikkusest täpse ülevaate... Lisaks avaldavad kontekstist tulenevad tegurid lõpptulemustele suurt mõju ja näitajad ei saa neid tegureid kõrvaldada ega kohandada“ ja et „tulemuslikkus on jagatud vastutus: Euroopa 2020. aasta strateegia tulemuste ja finantsraamistike eesmärkide saavutamise vastutust jagatakse suurel määral liikmesriikidega“.

| — | aruanne avaldati liiga hilja, et käsitleda seda kontrollikoja aastaaruandes (31). |
| --- | --- |

—

aruanne avaldati liiga hilja, et käsitleda seda kontrollikoja aastaaruandes (31).

| — | Vastavalt finantsmäärusele on aruande vastuvõtmise tähtpäev 15. juuni. Komisjon toetub seoses liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve täitmise programmidega liikmesriikide finantsandmetele, mis muutuvad kättesaadavaks alles märtsis. Seetõttu ei ole aruannet võimalik oluliselt varem vastu võtta. |
| --- | --- |

—

Vastavalt finantsmäärusele on aruande vastuvõtmise tähtpäev 15. juuni. Komisjon toetub seoses liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve täitmise programmidega liikmesriikide finantsandmetele, mis muutuvad kättesaadavaks alles märtsis. Seetõttu ei ole aruannet võimalik oluliselt varem vastu võtta.

b)   Tulemusalaste andmete kvaliteeti käsitleva teabe piiratus vähendab läbipaistvust

Head tavad

| 3.28. | Madalmaades auditeeritakse tulemusnäitajate mõõtmist ja esitamist. Ministeeriumide aastaaruannetes on kohustuslik jaotis tulemusalase teabe usaldusväärsuse kohta antud tagasiside jaoks. |
| --- | --- |

3.28.

Madalmaades auditeeritakse tulemusnäitajate mõõtmist ja esitamist. Ministeeriumide aastaaruannetes on kohustuslik jaotis tulemusalase teabe usaldusväärsuse kohta antud tagasiside jaoks.

| 3.29. | Ameerika Ühendriikides avaldavad kõik valitsusasutused eelarveaasta tulemusaruande ja eelarveaasta n + 2 tulemuskava. Selles dokumendis kirjeldatakse, kuidas asutused tagavad tulemuseesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks kasutatud andmete täpsuse ja usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

3.29.

Ameerika Ühendriikides avaldavad kõik valitsusasutused eelarveaasta tulemusaruande ja eelarveaasta n + 2 tulemuskava. Selles dokumendis kirjeldatakse, kuidas asutused tagavad tulemuseesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks kasutatud andmete täpsuse ja usaldusväärsuse.

| 3.30. | Austraalias pooldatakse valitsuse pakutavaid teenuseid käsitlevas 2017. aasta aruandes ebatäielike andmete kasutamist aruandluse terviklikkuse huvides (32). Selle puudujäägi korvamiseks sisaldab aruande iga näitaja selle aluseks olevate arvude võrreldavuse ja täielikkuse hindamist. |
| --- | --- |

3.30.

Austraalias pooldatakse valitsuse pakutavaid teenuseid käsitlevas 2017. aasta aruandes ebatäielike andmete kasutamist aruandluse terviklikkuse huvides (32). Selle puudujäägi korvamiseks sisaldab aruande iga näitaja selle aluseks olevate arvude võrreldavuse ja täielikkuse hindamist.

| 3.31. | Andmete kvaliteedi üks aspekte on ka õigeaegsus. MOPANi hiljutistes hindamisaruannetes on kirjeldatud huvitavaid suundumusi ülemaailmse vaktsineerimise ja immuniseerimise liidu, ÜRO HIV- ja AIDSi-vastase ühisprogrammi (UNAIDS) ja Maailmapanga reaalajas toimuvas aruandluses. Kontrollikoja küsitlusest (33) selgus ka tõsiasi, et peaaegu pooled vastanutest annavad tulemuslikkusest aru sagedamini kui üks kord aastas (vt
  selgitus 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.31.

Andmete kvaliteedi üks aspekte on ka õigeaegsus. MOPANi hiljutistes hindamisaruannetes on kirjeldatud huvitavaid suundumusi ülemaailmse vaktsineerimise ja immuniseerimise liidu, ÜRO HIV- ja AIDSi-vastase ühisprogrammi (UNAIDS) ja Maailmapanga reaalajas toimuvas aruandluses. Kontrollikoja küsitlusest (33) selgus ka tõsiasi, et peaaegu pooled vastanutest annavad tulemuslikkusest aru sagedamini kui üks kord aastas (vt
  selgitus 3.6
  ).

Selgitus 3.6.   Aruandluse sagedus tulemuslikkuse järjepidevaks seireks

Image

Allikas: kontrollikoja andmed tulemusaruandluse küsitluse põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Olukord komisjonis

| 3.32. | Praegu ei hõlma komisjoni tulemusalased dokumendid süstemaatiliselt kasutatud andmete kvaliteedi hindamist. Andmete kvaliteedi puudujääke võib välja tuua, kuid see ei ole kohustuslik. Tulemusaruannetes nimetatakse andmeallikad, kuid puudub konkreetne jaotis andmete täpsuse ja usaldusväärsusega seotud küsimuste kirjeldamiseks. Parema õigusloome vahendite (34) kohaselt võib välishindajatel paluda esitada märkusi andmete kvaliteedi kohta ja soovitusi paremate andmete hankimise viiside kohta, kuid see ei ole reegel. |
| --- | --- |

3.32.

Praegu ei hõlma komisjoni tulemusalased dokumendid süstemaatiliselt kasutatud andmete kvaliteedi hindamist. Andmete kvaliteedi puudujääke võib välja tuua, kuid see ei ole kohustuslik. Tulemusaruannetes nimetatakse andmeallikad, kuid puudub konkreetne jaotis andmete täpsuse ja usaldusväärsusega seotud küsimuste kirjeldamiseks. Parema õigusloome vahendite (34) kohaselt võib välishindajatel paluda esitada märkusi andmete kvaliteedi kohta ja soovitusi paremate andmete hankimise viiside kohta, kuid see ei ole reegel.

| 3.32. | Iga komisjoni talituse kehtestatud sisekontrolliraamistik on selleks, et anda piisav kindlus muu hulgas finantsaruandluse usaldusväärsuse kohta. Iga peadirektoraat annab selle aspekti kohta aru oma aasta tegevusaruande 2. osas ning iga-aastase haldus- ja tulemusaruande 2. jaos tehakse kokkuvõte ja antakse aru hindamise kohta, mille on teinud peadirektoraadid komisjoni talituste sisekontrollisüsteemide toimimise kohta.

  Mis puudutab hindamisi, siis on parema õigusloome töövahenditega ette nähtud, et hindamise lõpus peavad seda käsitlevad komisjoni talituste töödokumendid sisaldama selget kokkuvõtet ebapiisavate andmete kohta, mida kasutati järelduste ja tulemuste usaldusväärsuse toetamiseks. Peale selle sätestatakse parema õigusloome suunistes, et hindamisaruannetes tuleb selgelt välja tuua kasutatud tõendusmaterjalide ja kohaldatud metoodikate piirangud, eelkõige sellest seisukohast, kuidas nendega on võimalik järeldusi toetada. Seda aspekti tugevdatakse veelgi parema õigusloome suuniste/töövahendite läbivaatamise käigus (SWD(2017) 350 final, 7. juuli 2017). |
| --- | --- |

3.32.

Mis puudutab hindamisi, siis on parema õigusloome töövahenditega ette nähtud, et hindamise lõpus peavad seda käsitlevad komisjoni talituste töödokumendid sisaldama selget kokkuvõtet ebapiisavate andmete kohta, mida kasutati järelduste ja tulemuste usaldusväärsuse toetamiseks. Peale selle sätestatakse parema õigusloome suunistes, et hindamisaruannetes tuleb selgelt välja tuua kasutatud tõendusmaterjalide ja kohaldatud metoodikate piirangud, eelkõige sellest seisukohast, kuidas nendega on võimalik järeldusi toetada. Seda aspekti tugevdatakse veelgi parema õigusloome suuniste/töövahendite läbivaatamise käigus (SWD(2017) 350 final, 7. juuli 2017).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

D.   Tulemusaruanded on üsna tekstipõhised ja nendes võiks rohkem kasutada visuaalseid ja navigeerimise abivahendeid

Head tavad

| 3.33. | Allpool näitlikustatakse Austraalia, Prantsusmaa ja Maailmapanga häid tavasid. |
| --- | --- |

3.33.

Allpool näitlikustatakse Austraalia, Prantsusmaa ja Maailmapanga häid tavasid.

| Selgitus 3.7. | Austraalia: ministeeriumide aruanded peavad hõlmama vahendeid, mis aitavad lugejal tekstis navigeerida |
| --- | --- |

Selgitus 3.7.

Image

Allikas: Austraalia sotsiaalteenuste ministeeriumi aastaaruanne 2015–2016 (35) (lk 253 ja 258) ning haridus- ja koolitusministeeriumi aastaaruanne 2015–2016 (36) (lk 225 ja 238).

Selgitus 3.8.   Prantsusmaa: riigi üldeelarve tulemusaruandes eelistatakse tekstile pilte

Image

Allikas: kontrollikoda 2015. aasta riigi üldeelarve aruande põhjal.

© Direction du Budget, ministère de l'Action et des Comptes publics, France.

Selgitus 3.9.   Maailmapank: 2016. aasta aruandes kasutatakse mitut vahendit kasutajamugavuse suurendamiseks

Image

Allikas: kontrollikoja andmed Maailmapanga 2016. aasta aruande põhjal.

Maailmapank. 2016. Maailmapanga 2016. aasta aastaaruanne. Washington, DC. © World Bank.
  https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/24985
  Litsents: CC BY 3.0 IGO.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Olukord komisjonis

| 3.34. | Komisjon kasutab kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid, et esitleda tulemusalast teavet jooniste ja tekstikirjelduste ühendamise abil.
  Selgitus 3.10
  näitab, et kuigi valitud aruannetes on diagrammid, graafikud ja tabelid levinud, on tekstiline teave valdav. Parema õigusloome vahendites on esitatud jaotis visuaalsete abivahendite kasutamise kohta, kuid piirdutakse ainult kolme liiki vahenditega (probleemipuud, eesmärgipuud ja sekkumisloogika skeemid). Teisi, visuaalse esitluse parendamise üldisemaid abivahendeid, näiteks värvikoode või infograafikat, ei ole arutatud. |
| --- | --- |

3.34.

Komisjon kasutab kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid, et esitleda tulemusalast teavet jooniste ja tekstikirjelduste ühendamise abil.
  Selgitus 3.10
  näitab, et kuigi valitud aruannetes on diagrammid, graafikud ja tabelid levinud, on tekstiline teave valdav. Parema õigusloome vahendites on esitatud jaotis visuaalsete abivahendite kasutamise kohta, kuid piirdutakse ainult kolme liiki vahenditega (probleemipuud, eesmärgipuud ja sekkumisloogika skeemid). Teisi, visuaalse esitluse parendamise üldisemaid abivahendeid, näiteks värvikoode või infograafikat, ei ole arutatud.

| 3.34. | Komisjon tunnistab erinevates tulemusaruannetes visuaalsete abivahendite kasutamise tähtsust ning on selles osas olukorda parandanud. Näiteks on 2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes kasutatud oluliste sõnumite ja näidete nähtavamaks ja lihtsamini loetavaks muutmiseks tekstikaste. 2016. aasta haldus- ja tulemusaruandes on graafikute, tabelite ja piltide abil ning kommenteeritud kokkuvõtte lisamisega ülevaatlikkust veelgi parandatud. Haldus- ja tulemusaruandele ning integreeritud finantsaruandluse paketis sisalduvatele muudele aruannetele lisatakse üheleheküljeline teabeleht, millest leiab kergesti kättesaadava kokkuvõtte lugejale olulisest teabest. Peale selle kutsutakse iga-aastaste tegevusaruannete jaoks antud juhistes peadirektoraate üles kasutama tegevusaruannetes visuaalseid elemente, et need kergemini loetavaks muuta.

  Parema õigusloome töövahendid sisaldavad spetsiaalset tööriista visuaalsete abivahendite jaoks. Eesmärk on esitada näiteid vahenditest, mida peetakse poliitikameetmete puhul eriti asjakohasteks, et suurendada komisjoni talituste teadlikkust selliste abivahendite lisaväärtusest. Kindlasti ei koonda see kõiki olemasolevaid visuaalseid abivahendeid. |
| --- | --- |

3.34.

Parema õigusloome töövahendid sisaldavad spetsiaalset tööriista visuaalsete abivahendite jaoks. Eesmärk on esitada näiteid vahenditest, mida peetakse poliitikameetmete puhul eriti asjakohasteks, et suurendada komisjoni talituste teadlikkust selliste abivahendite lisaväärtusest. Kindlasti ei koonda see kõiki olemasolevaid visuaalseid abivahendeid.

| 3.35. | Navigeerimise abivahendeid, näiteks sõnavara, lühendite loetelu ja tähestikulist loetelu, ei kasutata peaaegu üldse. Komisjon ei ole võtnud kasutusele tava koostada tähtsaimatest tulemusaruannetest interaktiivseid veebiversioone. |
| --- | --- |

3.35.

Navigeerimise abivahendeid, näiteks sõnavara, lühendite loetelu ja tähestikulist loetelu, ei kasutata peaaegu üldse. Komisjon ei ole võtnud kasutusele tava koostada tähtsaimatest tulemusaruannetest interaktiivseid veebiversioone.

Selgitus 3.10.   Visuaalsete ja navigeerimise abivahendite kasutamine komisjoni tulemusaruannetes

| | Lehekülgede arv | Graafikute ja diagrammide arv | Tabelite arv | Värvikoodide süsteem | Interaktiivne veebiversioon | Põhisõnumite visuaalne kokkuvõte | Sõnavara | Tähestikuline loetelu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015. aasta haldus- ja tulemusaruanne | 58 | 8 | 2 | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei |
| Energeetika peadirektoraadi
  2015. aasta tegevusaruanne (lisadeta) | 99 | 27 | 19 | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei |
| Rände ja siseasjade peadirektoraadi
  2015. aasta tegevusaruanne (lisadeta) | 64 | 6 | 18 | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei |
| Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi
  2015. aasta tegevusaruanne (lisadeta) | 123 | 13 | 23 | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei |
| Kaubanduse peadirektoraadi
  2015. aasta tegevusaruanne (lisadeta) | 38 | 3 | 5 | Ei | Ei | Ei | Ei | Ei |
| EL 2016. aastal | 95 | 18 | 0 | Jah | Ei | Jah | Ei | Ei |
| Allikas: kontrollikoja andmed komisjoni aruannete põhjal. |

Lehekülgede arv

Graafikute ja diagrammide arv

Tabelite arv

Värvikoodide süsteem

Interaktiivne veebiversioon

Põhisõnumite visuaalne kokkuvõte

Sõnavara

Tähestikuline loetelu

2015. aasta haldus- ja tulemusaruanne

58

8

2

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Energeetika peadirektoraadi

2015. aasta tegevusaruanne (lisadeta)

99

27

19

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Rände ja siseasjade peadirektoraadi

2015. aasta tegevusaruanne (lisadeta)

64

6

18

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi

2015. aasta tegevusaruanne (lisadeta)

123

13

23

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Kaubanduse peadirektoraadi

2015. aasta tegevusaruanne (lisadeta)

38

3

5

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

EL 2016. aastal

95

18

0

Jah

Ei

Jah

Ei

Ei

Allikas: kontrollikoja andmed komisjoni aruannete põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

E.   Komisjon ei suuda hindamistulemuste süstemaatilist kasutamist tõendada

a)   Soovitusi alati ei esitata

Head tavad

| 3.36. | Kontrollikoja poolt läbi vaadatud UNESCO hindamistes esitatakse koos kaalutavate strateegiliste võimalustega ka soovitused. Kõigil soovitustel on sama ülesehitus: nendes määratletakse eesmärk ja selle saavutamise vahendid, seejärel loetletakse praktilised rakendamissoovitused. |
| --- | --- |

3.36.

Kontrollikoja poolt läbi vaadatud UNESCO hindamistes esitatakse koos kaalutavate strateegiliste võimalustega ka soovitused. Kõigil soovitustel on sama ülesehitus: nendes määratletakse eesmärk ja selle saavutamise vahendid, seejärel loetletakse praktilised rakendamissoovitused.

| 3.37. | Hiljutises WHO hindamises (37) hinnati ligikaudu 15 000  valitud väljaande kättesaadavust, kasulikkust ja kasutamist kümne aasta jooksul. Hindamises antakse kuus strateegilist soovitust ja esitatakse konkreetsed meetmed kõrvuti iga soovituse tekstiga, et selgitada, mida need hõlmavad, ja parandada järelevalvet. |
| --- | --- |

3.37.

Hiljutises WHO hindamises (37) hinnati ligikaudu 15 000  valitud väljaande kättesaadavust, kasulikkust ja kasutamist kümne aasta jooksul. Hindamises antakse kuus strateegilist soovitust ja esitatakse konkreetsed meetmed kõrvuti iga soovituse tekstiga, et selgitada, mida need hõlmavad, ja parandada järelevalvet.

Olukord komisjonis

| 3.38. | Parema õigusloome suunistes ei nõuta, et hindajad annaksid komisjonile soovitusi; kontrollikoda leiab, et see peaks koos puudusi käsitlevate tegevuskavadega olema hästi toimiva järelevalvesüsteemi alus. Soovituste esitamise tava oli kontrollikoja läbivaadatud 12 hindamise puhul erinev:






  — | kuus hindamist hõlmasid soovitusi ja nendes esitati rakendusmeetmed; |
| --- | --- | --- |

3.38.

Parema õigusloome suunistes ei nõuta, et hindajad annaksid komisjonile soovitusi; kontrollikoda leiab, et see peaks koos puudusi käsitlevate tegevuskavadega olema hästi toimiva järelevalvesüsteemi alus. Soovituste esitamise tava oli kontrollikoja läbivaadatud 12 hindamise puhul erinev:

—

kuus hindamist hõlmasid soovitusi ja nendes esitati rakendusmeetmed;

| — | neljas hindamises esitati üldised soovitused, kuid mitte konkreetseid meetmeid olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

—

neljas hindamises esitati üldised soovitused, kuid mitte konkreetseid meetmeid olukorra parandamiseks;

| — | kahes hindamises soovitused puudusid. |
| --- | --- |

—

kahes hindamises soovitused puudusid.

| 3.38. | Parema õigusloome suunistes nähakse ette, et kõik hindamist käsitlevad komisjoni talituste töödokumendid sisaldaksid tulemusi ja järeldusi, mis on komisjoni võimalike järelmeetmete aluseks. Need hõlmavad ka nõuet jagada hindamise tulemusi ning teha kindlaks asjakohased järelmeetmed. Seadusandjale esitatavas ametlikus aruandes täpsustatakse tavaliselt komisjoni kaalutavaid järelmeetmeid. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Komisjon ei ole alates 2005. aastast viinud läbi ega tellinud uuringut hindamistulemuste komisjonipoolse kasutamise kohta. |
| --- | --- |

3.39.

Komisjon ei ole alates 2005. aastast viinud läbi ega tellinud uuringut hindamistulemuste komisjonipoolse kasutamise kohta.

| 3.39. | 2015. aasta parema õigusloome paketis võttis komisjon endale kohustuse hinnata enne 2019. aasta lõppu süsteemi toimimist. Praegu on alustatud hindamiseks vajaliku eeltööga. |
| --- | --- |

3.39.

b)   Komisjon ei suuda tõendada, et hindamistes esitatud soovituste põhjal võetakse süstemaatiliselt järelmeetmeid

Head tavad

| 3.40. | Kontrollikoda leidis hindamiste järelmeetmetest ja nende aruandlusest mitu head tava: |
| --- | --- |

3.40.

Kontrollikoda leidis hindamiste järelmeetmetest ja nende aruandlusest mitu head tava:

| i) | Maailmapank jälgib hindamissoovituste rakendamisel tehtud edusamme – sealhulgas juhtkonna vastused ja tegevuskavad koos näitajate, eesmärkide, tähtaegade ja vastutavate üksustega – ning annab nendest aru juhtkonna meetmete registri (38) kaudu. See võimaldab teha kokkuvõtlikke järeldusi soovituste tüpoloogia ja rakendamise kohta (39). |
| --- | --- |

i)

Maailmapank jälgib hindamissoovituste rakendamisel tehtud edusamme – sealhulgas juhtkonna vastused ja tegevuskavad koos näitajate, eesmärkide, tähtaegade ja vastutavate üksustega – ning annab nendest aru juhtkonna meetmete registri (38) kaudu. See võimaldab teha kokkuvõtlikke järeldusi soovituste tüpoloogia ja rakendamise kohta (39).

| ii) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni asutused reageerivad hindamise soovitustele, esitades juhtkonna vastused ja ajastatud tegevuskavad, milles määratletakse vastutavad üksused. |
| --- | --- |

ii)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni asutused reageerivad hindamise soovitustele, esitades juhtkonna vastused ja ajastatud tegevuskavad, milles määratletakse vastutavad üksused.

| iii) | Kanada tulemuspoliitikas (40) nõutakse, et hindamisaruanded sisaldaksid juhtkonna vastuseid ja tegevuskavu. Kontrollikoja poolt läbi vaadatud kolmes hindamises tehti seda ja nimetati ka vastutavad asutused, kehtestati elluviimise lõppkuupäev ja määratleti tulemused. |
| --- | --- |

iii)

Kanada tulemuspoliitikas (40) nõutakse, et hindamisaruanded sisaldaksid juhtkonna vastuseid ja tegevuskavu. Kontrollikoja poolt läbi vaadatud kolmes hindamises tehti seda ja nimetati ka vastutavad asutused, kehtestati elluviimise lõppkuupäev ja määratleti tulemused.

Olukord komisjonis

| 3.41. | Komisjonil puudub dokumenteeritud asutusesisene süsteem hindamiste korrapärase järelevalve jaoks. Parema õigusloome suunistega (41) nõutakse alates 2015. aastast, et kõigi hindamiste kohta koostatakse talituste töödokument, milles esitatakse hindamisprotsessi lõpptulemuste kokkuvõte. Komisjon ei ole seda uut nõuet veel täielikult rakendanud. |
| --- | --- |

3.41.

Komisjonil puudub dokumenteeritud asutusesisene süsteem hindamiste korrapärase järelevalve jaoks. Parema õigusloome suunistega (41) nõutakse alates 2015. aastast, et kõigi hindamiste kohta koostatakse talituste töödokument, milles esitatakse hindamisprotsessi lõpptulemuste kokkuvõte. Komisjon ei ole seda uut nõuet veel täielikult rakendanud.

| 3.41. | Hindamise järelmeetmed on komisjoni parema õigusloome süsteemi lahutamatu osa, milles hindamistulemusi kasutatakse mõjuhinnangutes, mis on üldsusele kättesaadavad dokumendid. Samuti on need seda iga-aastases programmitöös ja komisjoni meetmete planeerimisel.

  Komisjon teeb hindamistulemuste järelkontrolli oma tööprogrammi raamistikus. Tööprogrammi planeerimisel vaatab komisjon hindamistulemused süstemaatiliselt läbi ja määrab kindlaks nende järelmeetmed. Osade hindamistulemuste järelmeetmed lisatakse ka igal aastal ajakohastatavasse REFITi tulemustabelisse ja hinnangutega kaasnevate komisjoni seadusandjale esitatavatesse aruannetesse. |
| --- | --- |

3.41.

Komisjon teeb hindamistulemuste järelkontrolli oma tööprogrammi raamistikus. Tööprogrammi planeerimisel vaatab komisjon hindamistulemused süstemaatiliselt läbi ja määrab kindlaks nende järelmeetmed. Osade hindamistulemuste järelmeetmed lisatakse ka igal aastal ajakohastatavasse REFITi tulemustabelisse ja hinnangutega kaasnevate komisjoni seadusandjale esitatavatesse aruannetesse.

| 3.42. | Parema õigusloome suunistes on sätestatud, et halduskavades tuleks nimetada hindamiste järelevalve eesmärgil võetud meetmed olenemata vormist (42). Asjakohastes suunistes seda aga ei nõuta ja tegelikult ei kehtestatud 2016. aasta halduskavades alust selliste meetmete üle järelevalve tegemiseks. Kuna komisjonil puudub ülevaade oma hindamiste järelduste, soovituste või tegevuskavade kohta ja ta ei jälgi nende rakendamist institutsiooni või peadirektoraadi tasandil, ei saa ta teavitada sidusrühmi hindamiste positiivsest mõjust. |
| --- | --- |

3.42.

Parema õigusloome suunistes on sätestatud, et halduskavades tuleks nimetada hindamiste järelevalve eesmärgil võetud meetmed olenemata vormist (42). Asjakohastes suunistes seda aga ei nõuta ja tegelikult ei kehtestatud 2016. aasta halduskavades alust selliste meetmete üle järelevalve tegemiseks. Kuna komisjonil puudub ülevaade oma hindamiste järelduste, soovituste või tegevuskavade kohta ja ta ei jälgi nende rakendamist institutsiooni või peadirektoraadi tasandil, ei saa ta teavitada sidusrühmi hindamiste positiivsest mõjust.

| 3.42. | 2018. aasta halduskavade juhistes on sõnaselge viide parema õigusloome suuniste vastavale jaole.

  Mõned hindamistulemused ja nende järelmeetmed õigusloometsüklis on esitatud REFITi tulemustabelis. 2017. aastal on REFITi kohaldamisala oluliselt laiendatud. Sidusrühmi kutsutakse üles andma parema õigusloome portaali kaudu tagasisidet hindamistulemuste ja järelmeetmete kohta. Tulevikus on kavas REFITi tulemustabel portaaliga täielikult integreerida. |
| --- | --- |

3.42.

Mõned hindamistulemused ja nende järelmeetmed õigusloometsüklis on esitatud REFITi tulemustabelis. 2017. aastal on REFITi kohaldamisala oluliselt laiendatud. Sidusrühmi kutsutakse üles andma parema õigusloome portaali kaudu tagasisidet hindamistulemuste ja järelmeetmete kohta. Tulevikus on kavas REFITi tulemustabel portaaliga täielikult integreerida.

F.   Peamised tulemusaruanded ei hõlma avaldust ega teavet tulemusalaste andmete kvaliteedi kohta

Head tavad

| 3.43. | Esitatud tulemusaruannetel on eri vorm ja eri vastutuse tase. Ulatuse ja/või vastutuse taseme poolest läheb mõni valitsusasutus kaugemale komisjonis tehtud avaldus(t)est: |
| --- | --- |

3.43.

Esitatud tulemusaruannetel on eri vorm ja eri vastutuse tase. Ulatuse ja/või vastutuse taseme poolest läheb mõni valitsusasutus kaugemale komisjonis tehtud avaldus(t)est:

| i) | Austraalia 2013. aasta avaliku halduse, tulemuslikkuse ja aruandluse seaduse (43) jaotises 39 on sätestatud, et ühenduse asutuse vastutav üksus peab koostama iga-aastased tulemusaruanded. |
| --- | --- |

i)

Austraalia 2013. aasta avaliku halduse, tulemuslikkuse ja aruandluse seaduse (43) jaotises 39 on sätestatud, et ühenduse asutuse vastutav üksus peab koostama iga-aastased tulemusaruanded.

| ii) | Ameerika Ühendriikides on tulemusalased avaldused erinevad. Haridusministeeriumi 2015. aasta tulemusaruandes ja 2017. aasta tulemuslikkuse kavas on haridusminister teinud järgmise avalduse: „Mulle teadaolevalt tagavad andmete kontrolli- ja valideerimisprotsess ja kasutatud andmeallikad võimalikult suurel määral meie 2014.–2018. eelarveaastate strateegilise kava sihtide ja eesmärkide tulemusalaste andmete täielikkuse ja usaldusväärsuse.“ |
| --- | --- |

ii)

Ameerika Ühendriikides on tulemusalased avaldused erinevad. Haridusministeeriumi 2015. aasta tulemusaruandes ja 2017. aasta tulemuslikkuse kavas on haridusminister teinud järgmise avalduse: „Mulle teadaolevalt tagavad andmete kontrolli- ja valideerimisprotsess ja kasutatud andmeallikad võimalikult suurel määral meie 2014.–2018. eelarveaastate strateegilise kava sihtide ja eesmärkide tulemusalaste andmete täielikkuse ja usaldusväärsuse.“

| iii) | Ühendkuningriigis hõlmab aruandluskohustuse aruanne, mis kuulub ministeeriumide esitatavasse aasta- ja raamatupidamisaruandesse, avaldust peaarvepidaja vastutuse kohta. Avalduse asjakohane lõige on järgmine: „Samuti kinnitan, et käesolev aastaaruanne tervikuna on õige, tasakaalustatud ja arusaadav, ning vastutan isiklikult aasta- ja raamatupidamisaruande eest ja selle õigsuse, tasakaalustatuse ja arusaadavuse kindlakstegemiseks vajalike otsuste eest.“ |
| --- | --- |

iii)

Ühendkuningriigis hõlmab aruandluskohustuse aruanne, mis kuulub ministeeriumide esitatavasse aasta- ja raamatupidamisaruandesse, avaldust peaarvepidaja vastutuse kohta. Avalduse asjakohane lõige on järgmine: „Samuti kinnitan, et käesolev aastaaruanne tervikuna on õige, tasakaalustatud ja arusaadav, ning vastutan isiklikult aasta- ja raamatupidamisaruande eest ja selle õigsuse, tasakaalustatuse ja arusaadavuse kindlakstegemiseks vajalike otsuste eest.“

Olukord komisjonis

| 3.44. | Kõigis iga-aastastes tegevusaruannetes teatab peadirektor, et aruandes esitatud teave annab õige ja õiglase pildi (44). Avaldusest endast siiski ei ilmne, et antud tagatis ei hõlma saavutatud tulemusi käsitlevat teavet (45). |
| --- | --- |

3.44.

Kõigis iga-aastastes tegevusaruannetes teatab peadirektor, et aruandes esitatud teave annab õige ja õiglase pildi (44). Avaldusest endast siiski ei ilmne, et antud tagatis ei hõlma saavutatud tulemusi käsitlevat teavet (45).

| 3.44 ja 3.45. | Vastutusahela üldpõhimõtted on sätestatud ELi aluslepingutes. Avalikku haldust käsitlevat valget raamatut järgides on komisjonis vastutusahel määratud selliselt, et selles on volitatud eelarvevahendite käsutajatele antud oluline roll detsentraliseeritud süsteemis, mis töötab kolleegiumi kui eelarvevahendite käsutaja poliitilisel vastutusel. See kehtib eriti finantshalduse korraldamise kohta. Aruandlustsükli lõpus võtab kolleegium vastu ELi eelarve iga-aastase haldus- ja tulemusaruande ning võtab üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve haldamise eest, lähtudes volitatud eelarvevahendite käsutajate iga-aastastest avaldustest.

  Lisatakse komisjoni avaldus ELi eelarve haldamise eest vastutamise kohta, et oleks selge, et lõplik finantsvastutus ELi eelarve haldamise eest lasub komisjonil, samal ajal kui vastutust ELi eelarve kaudu saavutatud tulemuste eest jagatakse erinevate Euroopa ja liikmesriikide tasandite osalejate vahel.


  Vt ka komisjoni vastust punktile 3.32. |
| --- | --- |

3.44 ja 3.45.

Lisatakse komisjoni avaldus ELi eelarve haldamise eest vastutamise kohta, et oleks selge, et lõplik finantsvastutus ELi eelarve haldamise eest lasub komisjonil, samal ajal kui vastutust ELi eelarve kaudu saavutatud tulemuste eest jagatakse erinevate Euroopa ja liikmesriikide tasandite osalejate vahel.

Vt ka komisjoni vastust punktile 3.32.

| 3.45. | Kuna iga-aastased tegevusaruanded ei hõlma avaldust teatatud tulemusalaste andmete kvaliteedi kohta, järgitakse haldus- ja tulemusaruandes sarnast lähenemisviisi. Selle vastuvõtmisel võtab volinike kolleegium endale üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve haldamise eest, (46) kuid mitte jaos „Tulemuslikkus ja tulemused“ esitatud teabe eest (47). |
| --- | --- |

3.45.

Kuna iga-aastased tegevusaruanded ei hõlma avaldust teatatud tulemusalaste andmete kvaliteedi kohta, järgitakse haldus- ja tulemusaruandes sarnast lähenemisviisi. Selle vastuvõtmisel võtab volinike kolleegium endale üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve haldamise eest, (46) kuid mitte jaos „Tulemuslikkus ja tulemused“ esitatud teabe eest (47).

G.   Komisjoni esitatud tulemusalane teave ei ole hõlpsasti kättesaadav

Head tavad

| 3.46. | Madalmaades on rahandusministeeriumil ühtne veebisait, (48) mis hõlmab kõiki Madalmaade eelarvega seotud ametlikke dokumente, sealhulgas teavet kavandamise, tulemuste saavutamise, hindamistest õppimise ja suurte poliitikamuudatuste kohta. Navigeerimise hõlbustamiseks on dokumendid sorteeritud liigi ja aasta (ja teiste asjakohaste alamkategooriate) kaupa. Lühikirjeldustes antakse ülevaade eri dokumendiliikide eesmärgist ja sisust. |
| --- | --- |

3.46.

Madalmaades on rahandusministeeriumil ühtne veebisait, (48) mis hõlmab kõiki Madalmaade eelarvega seotud ametlikke dokumente, sealhulgas teavet kavandamise, tulemuste saavutamise, hindamistest õppimise ja suurte poliitikamuudatuste kohta. Navigeerimise hõlbustamiseks on dokumendid sorteeritud liigi ja aasta (ja teiste asjakohaste alamkategooriate) kaupa. Lühikirjeldustes antakse ülevaade eri dokumendiliikide eesmärgist ja sisust.

| 3.47. | Ameerika Ühendriikide valitsus haldab veebisaiti (www.performance.gov), mille eesmärk on teavitada üldsust suurte föderaalasutuste edusammudest oma jagatud ja eraldiseisvate eesmärkide saavutamisel. Tulemused on esitatud asutuste, eesmärkide, haldusalgatuste ja programmide kaupa. |
| --- | --- |

3.47.

Ameerika Ühendriikide valitsus haldab veebisaiti (www.performance.gov), mille eesmärk on teavitada üldsust suurte föderaalasutuste edusammudest oma jagatud ja eraldiseisvate eesmärkide saavutamisel. Tulemused on esitatud asutuste, eesmärkide, haldusalgatuste ja programmide kaupa.

| 3.48. | Ühendkuningriigi valitsus jälgib valitsuse pakutavate teenuste tulemuslikkust tulemusplatvormi kaudu (https://www.gov.uk/performance). Platvorm kuulub keskvalitsuse veebisaidile, kus on ka valitsuse väljaannete andmebaas (49). Andmebaasil on kasutajasõbralik otsinguliides ja mitu kasulikku filtrit (väljaande liik, poliitikavaldkond, ministeerium, ametliku dokumendi staatus, asukoht maailmas ja avaldamise kuupäev). |
| --- | --- |

3.48.

Ühendkuningriigi valitsus jälgib valitsuse pakutavate teenuste tulemuslikkust tulemusplatvormi kaudu (https://www.gov.uk/performance). Platvorm kuulub keskvalitsuse veebisaidile, kus on ka valitsuse väljaannete andmebaas (49). Andmebaasil on kasutajasõbralik otsinguliides ja mitu kasulikku filtrit (väljaande liik, poliitikavaldkond, ministeerium, ametliku dokumendi staatus, asukoht maailmas ja avaldamise kuupäev).

| 3.49. | Maailmapangal on kesksüsteem (50) panga tulemusalase teabe ja arendatavate tegevusvaldkondade leidmiseks. Tulemuste kättesaadavuse suurendamiseks on need rühmitatud lihtsatesse kategooriatesse ja sageli esitatud linkidena teistel veebisaitidel asuvatele graafikutele. Kättesaadavust suurendab ka asjaolu, et lugejad saavad valida soovitud üksikasjalikkuse taseme, vt näiteks presidendi planeerimisüksuse veebisait (51). |
| --- | --- |

3.49.

Maailmapangal on kesksüsteem (50) panga tulemusalase teabe ja arendatavate tegevusvaldkondade leidmiseks. Tulemuste kättesaadavuse suurendamiseks on need rühmitatud lihtsatesse kategooriatesse ja sageli esitatud linkidena teistel veebisaitidel asuvatele graafikutele. Kättesaadavust suurendab ka asjaolu, et lugejad saavad valida soovitud üksikasjalikkuse taseme, vt näiteks presidendi planeerimisüksuse veebisait (51).

Olukord komisjonis

| 3.50. | Puudub tulemuslikkuse alane keskne veebisait ELi eelarve iga valdkonna kohta kõigilt komisjoni talitustelt saadud teabega. Veebisait „Dokumendid ja väljaanded“ (52) on eri teabeallikatele juurdepääsu portaal, kuid sellel puudub sisukirjeldus, mis selgitaks, mis ja kus on kättesaadav, mis eesmärgil ja kuidas eri osad kokku sobivad. Veebisait ei ole täielik: strateegiliste dokumentide loetelust puuduvad programmide tegevusaruanded (vt punkt 3.5) ning valdkondlikud ja muud tulemusaruanded. |
| --- | --- |

3.50.

Puudub tulemuslikkuse alane keskne veebisait ELi eelarve iga valdkonna kohta kõigilt komisjoni talitustelt saadud teabega. Veebisait „Dokumendid ja väljaanded“ (52) on eri teabeallikatele juurdepääsu portaal, kuid sellel puudub sisukirjeldus, mis selgitaks, mis ja kus on kättesaadav, mis eesmärgil ja kuidas eri osad kokku sobivad. Veebisait ei ole täielik: strateegiliste dokumentide loetelust puuduvad programmide tegevusaruanded (vt punkt 3.5) ning valdkondlikud ja muud tulemusaruanded.

| 3.50. | Kooskõlas algatusega „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ on valminud veebileht, mis sisaldab konkreetseid ELi tulemusi. Veebileht on andmebaas, mille eesmärk on saada ühtseks kontaktpunktiks kõigi ELi rahastatud projektide jaoks, mille puhul eelarvet täidetakse otse, kaudselt või koostöös liikmesriikidega. 2017. aasta mai lõpu seisuga oli andmebaasi sisestatud ligikaudu 1 600 ELi rahastatud projekti ELis ja mujal. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | EU Bookshopi veebisaidi 110 000  väljaande seas on ka komisjoni uuringud ja hindamised. Veebisaidil ei ole nendele dokumentidele pühendatud kindlat jaotist (nagu „autorid“, „teemad“ või „e-raamatud“), nii et ainus viis uuringut või hindamist leida on kasutada täiendava otsingu funktsiooni. Kuigi otsingufunktsioonil on uuringute või hindamiste jaoks filtrid, ei ole tulemused esitatud kasutajasõbralikul viisil (näiteks uuringuid või hindamisi täiendavad dokumendid on näidatud eraldi tulemustena). |
| --- | --- |

3.51.

EU Bookshopi veebisaidi 110 000  väljaande seas on ka komisjoni uuringud ja hindamised. Veebisaidil ei ole nendele dokumentidele pühendatud kindlat jaotist (nagu „autorid“, „teemad“ või „e-raamatud“), nii et ainus viis uuringut või hindamist leida on kasutada täiendava otsingu funktsiooni. Kuigi otsingufunktsioonil on uuringute või hindamiste jaoks filtrid, ei ole tulemused esitatud kasutajasõbralikul viisil (näiteks uuringuid või hindamisi täiendavad dokumendid on näidatud eraldi tulemustena).

| 3.51. | Komisjon teeb pidevat tööd selle nimel, et parandada uuringute ja hindamiste ülevaatlikkust EU Bookshopi lehel, et muuta nende sisu asutustevälistele lugejatele selgemaks ja lihtsamalt kättesaadavamaks. EU Bookshopi praegune versioon kaob peagi järk-järgult kasutuselt ja asendatakse uue täiustatud platvormiga. |
| --- | --- |

3.51.

2. OSA. KONTROLLIKOJA TULEMUSAUDITITE TULEMUSED: MÕNINGATES 2016. AASTA ERIARUANNETES LEITUD ÜHISED PROBLEEMID

Sissejuhatus

| 3.52. | Igal aastal koostab kontrollikoda mitu eriaruannet, milles uuritakse, kui hästi on ELi eelarve täitmisel kohaldatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. Kontrollikoda võttis 2016. aastal vastu 36 eriaruannet (53) – rohkem kui ühelgi varasemal aastal (vt
  selgitus 3.11
  ). Eriaruannetes käsitleti kõiki mitmeaastase finantsraamistiku rubriike (54) (
  selgitus 3.12
  ) ja nendes esitati kokku 337 soovitust (
  selgitus 3.13
  ). Kontrollikoja 2016. aasta eriaruanded sisaldasid ka positiivseid tähelepanekuid iga uuritud valdkonna kohta. Kontrollikoja aruannetele antud avaldatud vastused näitavad, et auditeeritav üksus (tavaliselt komisjon) nõustus peaaegu kolme neljandikuga kontrollikoja soovitustest (
  selgitus 3.14
  ). |
| --- | --- |

3.52.

Igal aastal koostab kontrollikoda mitu eriaruannet, milles uuritakse, kui hästi on ELi eelarve täitmisel kohaldatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. Kontrollikoda võttis 2016. aastal vastu 36 eriaruannet (53) – rohkem kui ühelgi varasemal aastal (vt
  selgitus 3.11
  ). Eriaruannetes käsitleti kõiki mitmeaastase finantsraamistiku rubriike (54) (
  selgitus 3.12
  ) ja nendes esitati kokku 337 soovitust (
  selgitus 3.13
  ). Kontrollikoja 2016. aasta eriaruanded sisaldasid ka positiivseid tähelepanekuid iga uuritud valdkonna kohta. Kontrollikoja aruannetele antud avaldatud vastused näitavad, et auditeeritav üksus (tavaliselt komisjon) nõustus peaaegu kolme neljandikuga kontrollikoja soovitustest (
  selgitus 3.14
  ).

| 3.52. | Komisjon märgib, et Euroopa Kontrollikoja ühiste probleemide ülevaade põhineb eriaruannete koostamise ajal kirjeldatud olukorral ega arvesta komisjoni vahepeal võetud meetmeid. Seetõttu on mõned Euroopa Kontrollikoja punktides 3.54–3.59 esile toodud järeldused juba lahenduse leidnud. |
| --- | --- |

3.52.

Selgitus 3.11.   Rohkem aruandeid kui kunagi varem (kolme aasta libisev keskmine ja iga aasta arvandmed)

Image

Allikas: kontrollikoda.

Selgitus 3.12.   Kontrollikoja eriaruannetes käsitletakse kõiki mitmeaastase finantsraamistiku rubriike ja enamgi veel

Image

Allikas: kontrollikoda.

Selgitus 3.13.   Soovituste teemadering on lai

Image

Allikas: kontrollikoda.

Selgitus 3.14.   Kui veenvad me oleme?

Image

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.53. | Kontrollikoja 2013.–2017. aasta strateegias seatud prioriteedid, millele oma tegevuses keskenduda, on järgmised: i) riigi rahanduse jätkusuutlikkus; ii) keskkond ja kliimamuutused; iii) lisaväärtus ja majanduskasv. Järgmistes lõikudes juhib kontrollikoda tähelepanu mõningatele nende prioriteetidega seotud eriaruannetele. Valitud aruanded moodustavad 2016. aasta 36 aruandest ligikaudu kolmandiku. Kontrollikoda esitab nendes aruannetes valiku ühistest probleemidest, mis olid soovituste aluseks, ega püüa korrata üldiseid järeldusi.
  Selgitustes 3.15
  ,
  3.16
  ja
  3.17
  toodud ülevaates juhitakse tähelepanu 2013.–2017. aasta strateegia iga prioriteedi probleemidele. |
| --- | --- |

3.53.

Kontrollikoja 2013.–2017. aasta strateegias seatud prioriteedid, millele oma tegevuses keskenduda, on järgmised: i) riigi rahanduse jätkusuutlikkus; ii) keskkond ja kliimamuutused; iii) lisaväärtus ja majanduskasv. Järgmistes lõikudes juhib kontrollikoda tähelepanu mõningatele nende prioriteetidega seotud eriaruannetele. Valitud aruanded moodustavad 2016. aasta 36 aruandest ligikaudu kolmandiku. Kontrollikoda esitab nendes aruannetes valiku ühistest probleemidest, mis olid soovituste aluseks, ega püüa korrata üldiseid järeldusi.
  Selgitustes 3.15
  ,
  3.16
  ja
  3.17
  toodud ülevaates juhitakse tähelepanu 2013.–2017. aasta strateegia iga prioriteedi probleemidele.

| 3.53. | Komisjon rõhutab, et selgitustes 3.15, 3.16 ja 3.17 esitatud osade eriaruannete puhul on Euroopa Kontrollikoda leidnud ka häid tulemusi ja saavutusi, näiteks:






  — | eriaruande 19/2016 puhul leidis Euroopa Kontrollikoda, et halduskulusid ja -tasusid käsitlevaid õigusakte on oluliselt täiustatud, kehtestades piirmäärad kumulatiivsetele summadele, mis on madalamad programmiperioodil 2007–2013 kohaldatavatest summadest; |
| --- | --- | --- |

3.53.

—

eriaruande 19/2016 puhul leidis Euroopa Kontrollikoda, et halduskulusid ja -tasusid käsitlevaid õigusakte on oluliselt täiustatud, kehtestades piirmäärad kumulatiivsetele summadele, mis on madalamad programmiperioodil 2007–2013 kohaldatavatest summadest;

| — | eriaruande 10/2016 puhul tuvastas Euroopa Kontrollikoda, et viimastel aastatel on komisjon teinud kiiduväärseid edusamme läbipaistvuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

—

eriaruande 10/2016 puhul tuvastas Euroopa Kontrollikoda, et viimastel aastatel on komisjon teinud kiiduväärseid edusamme läbipaistvuse suurendamiseks;

| — | eriaruande 31/2016 puhul leidis Euroopa Kontrollikoda, et plaanid on kaugeleulatuvad ja et eesmärgi saavutamiseks on tehtud edusamme. Eesmärgi elluviimise tulemusel on paranenud ja sihipärasemaks muutunud kliimameetmete rahastamine Euroopa Regionaalarengu Fondis ja Ühtekuuluvusfondis; |
| --- | --- |

—

eriaruande 31/2016 puhul leidis Euroopa Kontrollikoda, et plaanid on kaugeleulatuvad ja et eesmärgi saavutamiseks on tehtud edusamme. Eesmärgi elluviimise tulemusel on paranenud ja sihipärasemaks muutunud kliimameetmete rahastamine Euroopa Regionaalarengu Fondis ja Ühtekuuluvusfondis;

| — | eriaruande 04/2016 puhul tuvastas Euroopa Kontrollikoda, et tänu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT) on 2010. aastal käivitatud kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda (TIK) viinud omavahel kokku rohkem kui 500 partnerit erinevatest valdkondadest, riikidest ja sektoritest. TIKid on sõltumatud – EIT omadus, mida TIKi partnerid eriti kõrgelt hindavad. TIKid on EIT kaudu pakkunud uusi võimalusi uuendustegevuse elluviimiseks ning edendanud ettevõtluskultuuri. Euroopa Kontrollikoda tervitas EIT otsust vaadata oma näitajad 2015. aastal läbi uue tulemuslikkuse põhinäitajate haldamise süsteemi rakendamisega. |
| --- | --- |

—

eriaruande 04/2016 puhul tuvastas Euroopa Kontrollikoda, et tänu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT) on 2010. aastal käivitatud kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda (TIK) viinud omavahel kokku rohkem kui 500 partnerit erinevatest valdkondadest, riikidest ja sektoritest. TIKid on sõltumatud – EIT omadus, mida TIKi partnerid eriti kõrgelt hindavad. TIKid on EIT kaudu pakkunud uusi võimalusi uuendustegevuse elluviimiseks ning edendanud ettevõtluskultuuri. Euroopa Kontrollikoda tervitas EIT otsust vaadata oma näitajad 2015. aastal läbi uue tulemuslikkuse põhinäitajate haldamise süsteemi rakendamisega.

Riigi rahanduse jätkusuutlikkus

| 3.54. | Kolmes 2016. aastal vastu võetud eriaruandes käsitleti riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Kuigi nendes keskenduti eri vahenditele, mille eesmärk on kaitsta ELi või liikmesriikide eelarveid, tuvastati mõni ühine puudus rakendamise vallas. Kontrollikoja järeldustes esile toodud kaks probleemide rühma (probleemid andmete kvaliteedi ning läbipaistvusega) on mureküsimused, mille kontrollikoda tuvastas mitmes valdkonnas. |
| --- | --- |

3.54.

Kolmes 2016. aastal vastu võetud eriaruandes käsitleti riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Kuigi nendes keskenduti eri vahenditele, mille eesmärk on kaitsta ELi või liikmesriikide eelarveid, tuvastati mõni ühine puudus rakendamise vallas. Kontrollikoja järeldustes esile toodud kaks probleemide rühma (probleemid andmete kvaliteedi ning läbipaistvusega) on mureküsimused, mille kontrollikoda tuvastas mitmes valdkonnas.

| 3.54. | Komisjon rõhutab eriaruande 19/2016 puhul selgituses 3.15 mainitud juhiste ja andmete kvaliteediga seoses järgmist:

  avaldamise ajal pakkus komisjon põhjalikke juhiseid, käsiraamatuid ja kogemuste vahetamise võimalusi. Need on kättesaadavad veebilehelt https://www.fi-compass.eu/resources/ec. Teemadering hõlmab muu hulgas eelhindamist, makseviise, halduskulusid ja -tasusid, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kombineerimist, rahastamisvahendite rakendamise asutuste valimist. Teemad valiti vastavalt liikmesriikide väljendatud juhiste vajadusele.


  Euroopa Kontrollikoja aruandes mainitud juhtumid, välja arvatud sooduskohtlemise juhised (esitati liikmesriikidele 2015. aasta oktoobris), on seotud komisjonile esitatud soovitustega anda liikmesriikidele täiendavaid juhiseid selle kohta, kuidas kasutada mastaabisäästu, järgida maksualaseid sätteid või võtta asjakohaseid meetmeid, et säilitada rahaliste vahendite ringlev olemus nõutava kaheksa-aastase perioodi jooksul pärast programmiperioodi 2014–2020 rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppemist. Eriaruandes 19/2016 viidatakse andmete kvaliteedile ainult seoses korraldusasutuste teatatud halduskulude ja -tasudega. Mitme rahastamisvahendi puhul nähtub Euroopa Kontrollikoja aruandest, et andmeid halduskulude ja -tasude kohta kas ei esitatud üldse või need olid väheusutavad. Tekkinud ja makstud halduskuludest ja -tasudest aruandmist nõuti üksnes programmide sulgemise ajal ehk 2017. aasta märtsiks.


  Komisjon rõhutab ka seda, et perioodi 2007–2013 kogemustele toetudes on perioodiks 2014–2020 kehtestatud nõuded palju detailsemad ning nähakse ette andmete esitamine struktureeritumal viisil. |
| --- | --- |

3.54.

avaldamise ajal pakkus komisjon põhjalikke juhiseid, käsiraamatuid ja kogemuste vahetamise võimalusi. Need on kättesaadavad veebilehelt https://www.fi-compass.eu/resources/ec. Teemadering hõlmab muu hulgas eelhindamist, makseviise, halduskulusid ja -tasusid, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kombineerimist, rahastamisvahendite rakendamise asutuste valimist. Teemad valiti vastavalt liikmesriikide väljendatud juhiste vajadusele.

Euroopa Kontrollikoja aruandes mainitud juhtumid, välja arvatud sooduskohtlemise juhised (esitati liikmesriikidele 2015. aasta oktoobris), on seotud komisjonile esitatud soovitustega anda liikmesriikidele täiendavaid juhiseid selle kohta, kuidas kasutada mastaabisäästu, järgida maksualaseid sätteid või võtta asjakohaseid meetmeid, et säilitada rahaliste vahendite ringlev olemus nõutava kaheksa-aastase perioodi jooksul pärast programmiperioodi 2014–2020 rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppemist. Eriaruandes 19/2016 viidatakse andmete kvaliteedile ainult seoses korraldusasutuste teatatud halduskulude ja -tasudega. Mitme rahastamisvahendi puhul nähtub Euroopa Kontrollikoja aruandest, et andmeid halduskulude ja -tasude kohta kas ei esitatud üldse või need olid väheusutavad. Tekkinud ja makstud halduskuludest ja -tasudest aruandmist nõuti üksnes programmide sulgemise ajal ehk 2017. aasta märtsiks.

Komisjon rõhutab ka seda, et perioodi 2007–2013 kogemustele toetudes on perioodiks 2014–2020 kehtestatud nõuded palju detailsemad ning nähakse ette andmete esitamine struktureeritumal viisil.

Selgitus 3.15.   Riigi rahanduse jätkusuutlikkust käsitlevates aruannetes tuvastatud ühised probleemid

| | Juhised | Andmete kvaliteet | Läbipaistvus |
| --- | --- | --- | --- |
| Eriaruanne nr 10/2016 – | ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus |

Juhised

Andmete kvaliteet

Läbipaistvus

Eriaruanne nr 10/2016 –

ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus

X

X

X

| Eriaruanne nr 19/2016 – | ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu |
| --- | --- |

Eriaruanne nr 19/2016 –

ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu

X

X

Andmed puuduvad

| Eriaruanne nr 29/2016 – | ühtne järelevalvemehhanism |
| --- | --- |

Eriaruanne nr 29/2016 –

ühtne järelevalvemehhanism

X

X

X

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.55. | Näited aruannetes tehtud ühiste järelduste kohta |
| --- | --- |

3.55.

Näited aruannetes tehtud ühiste järelduste kohta

3.55.

| i) | Ebapiisavalt väljatöötatud suunised (eriaruanne nr 29/2016): ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogu otsustusprotsessi täiustamiseks ning järelevalvenõukogu koosolekute tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks tuleks välja töötada täiendavad juhised kontrollnimekirjade, näidisdokumentide ja vooskeemide näol. |
| --- | --- |

i)

Ebapiisavalt väljatöötatud suunised (eriaruanne nr 29/2016): ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogu otsustusprotsessi täiustamiseks ning järelevalvenõukogu koosolekute tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks tuleks välja töötada täiendavad juhised kontrollnimekirjade, näidisdokumentide ja vooskeemide näol.

| i) | Ebapiisavalt väljatöötatud juhised (eriaruanne 29/2016): komisjon märgib, et eriaruanne 29/2016 ei sisaldanud soovitusi komisjonile, vaid Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

i)

Ebapiisavalt väljatöötatud juhised (eriaruanne 29/2016): komisjon märgib, et eriaruanne 29/2016 ei sisaldanud soovitusi komisjonile, vaid Euroopa Keskpangale.

| ii) | Andmete kvaliteet (eriaruanne nr 19/2016): komisjonil puudus põhjalik ülevaade Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi rahastamisvahendite rakendamise halduskuludest ja -tasudest. Samamoodi puudus komisjonil teave täiendavate halduskulude kogusumma kohta, mis tekkis igal liikmesriigil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisel toetuste või rahastamisvahendite kaudu perioodil 2014–2020. |
| --- | --- |

ii)

Andmete kvaliteet (eriaruanne nr 19/2016): komisjonil puudus põhjalik ülevaade Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi rahastamisvahendite rakendamise halduskuludest ja -tasudest. Samamoodi puudus komisjonil teave täiendavate halduskulude kogusumma kohta, mis tekkis igal liikmesriigil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisel toetuste või rahastamisvahendite kaudu perioodil 2014–2020.

| ii) | Andmete kvaliteet (eriaruanne 19/2016): perioodil 2007–2013 jälgis komisjon halduskulusid ja -tasusid rahaliste vahendite koondandmete kaudu liikmesriikide esitatud aruannete põhjal. See nõue kehtestati 2011. aastal.

  Perioodil 2014–2020 on komisjoni käsutuses täielikum ja usaldusväärsem andmekogu, mille abil saab jälgida rahaliste vahendite rakendamist tervikuna, sealhulgas halduskulusid ja -tasusid.
  Mõlemal perioodil vastutavad halduskulude ja -tasude rahastamiskõlblikkuse tagamise eest kooskõlas kohaldatavate eeskirjade ja subsidiaarsuse põhimõttega siseriiklikud asutused. |
| --- | --- |

ii)

Andmete kvaliteet (eriaruanne 19/2016): perioodil 2007–2013 jälgis komisjon halduskulusid ja -tasusid rahaliste vahendite koondandmete kaudu liikmesriikide esitatud aruannete põhjal. See nõue kehtestati 2011. aastal.

| iii) | Läbipaistvus (eriaruanne nr 10/2016): üldiselt olid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuste ja soovituste kohta tehtud komisjoni ettepanekute aluseks olevad analüüsid vähe läbipaistvad. Kontrollikoda tuvastas vajaduse tasakaalustada majandusliku hinnangu suuremat keerukust ja ulatust, parandades läbipaistvust ning hõlbustades seeläbi avalikku järelevalvet. Eurostat ei esitanud majandus- ja rahanduskomiteele ega teinud avalikuks kõiki liikmesriikidele antud kahepoolseid eel- ja järelnõuandeid. Ka Eurostati reservatsioonide ja muudatuste põhjused ning reservatsioonide aluseks olevad menetlused võiks läbipaistvamaks muuta. |
| --- | --- |

iii)

Läbipaistvus (eriaruanne nr 10/2016): üldiselt olid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse otsuste ja soovituste kohta tehtud komisjoni ettepanekute aluseks olevad analüüsid vähe läbipaistvad. Kontrollikoda tuvastas vajaduse tasakaalustada majandusliku hinnangu suuremat keerukust ja ulatust, parandades läbipaistvust ning hõlbustades seeläbi avalikku järelevalvet. Eurostat ei esitanud majandus- ja rahanduskomiteele ega teinud avalikuks kõiki liikmesriikidele antud kahepoolseid eel- ja järelnõuandeid. Ka Eurostati reservatsioonide ja muudatuste põhjused ning reservatsioonide aluseks olevad menetlused võiks läbipaistvamaks muuta.

| iii) | Läbipaistvus (eriaruanne 10/2016): Eurostat on kehtestanud korra eelarvepuudujäägi menetluse käigus teatatud andmete analüüsi kõigi etappide, tähtaegade ja osalejate rolli kohta. See hõlmab korrapäraseid kohtumisi kõrgema juhtkonna ja peadirektoriga. Euroopa Kontrollikoja auditi tulemusel on Eurostat tõepoolest alates 2016. aasta suvest avaldanud oma kodulehel liikmesriikidele antud eel- ja järelnõuandeid ning need on edastatud ka majandus- ja rahanduskomiteele. Need leiab Eurostati veebilehe järgmisest osast: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states

  Mis puudutab kutsealasel otsustusel põhinevaid Eurostati reservatsioonide ja muudatuste põhjendusi, siis on Eurostat Euroopa Kontrollikoja auditi tulemusel kehtestanud menetlused reservatsioonide esitamiseks ja andmetes muudatuste tegemiseks. |
| --- | --- |

iii)

Läbipaistvus (eriaruanne 10/2016): Eurostat on kehtestanud korra eelarvepuudujäägi menetluse käigus teatatud andmete analüüsi kõigi etappide, tähtaegade ja osalejate rolli kohta. See hõlmab korrapäraseid kohtumisi kõrgema juhtkonna ja peadirektoriga. Euroopa Kontrollikoja auditi tulemusel on Eurostat tõepoolest alates 2016. aasta suvest avaldanud oma kodulehel liikmesriikidele antud eel- ja järelnõuandeid ning need on edastatud ka majandus- ja rahanduskomiteele. Need leiab Eurostati veebilehe järgmisest osast: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states

Keskkond, energia ja kliimamuutused

| 3.56. | Kontrollikoda avaldas 2016. aastal neli aruannet keskkonna, energia ja kliimamuudatuste kohta. Kuigi aruannetes käsitleti erinevaid teemasid, tõstatati nendes ka mõni ühine probleem. Sarnaselt teiste valdkondadega ilmnesid ühiste probleemidena andmete kvaliteet ja järelevalve. Selles valdkonnas tekitas probleeme ka õigeaegsus. |
| --- | --- |

3.56.

Kontrollikoda avaldas 2016. aastal neli aruannet keskkonna, energia ja kliimamuudatuste kohta. Kuigi aruannetes käsitleti erinevaid teemasid, tõstatati nendes ka mõni ühine probleem. Sarnaselt teiste valdkondadega ilmnesid ühiste probleemidena andmete kvaliteet ja järelevalve. Selles valdkonnas tekitas probleeme ka õigeaegsus.

| 3.56. | Vt komisjoni vastust punktile 3.57. |
| --- | --- |

3.56.

Selgitus 3.16.   Keskkonda, energiat ja kliimamuutusi käsitlevates aruannetes tuvastatud ühised probleemid

| | Andmete kvaliteet | Õigeaegne rakendamine | Järelevalve |
| --- | --- | --- | --- |
| Eriaruanne nr 3/2016 – | toitainereostus Läänemeres |

Andmete kvaliteet

Õigeaegne rakendamine

Järelevalve

Eriaruanne nr 3/2016 –

toitainereostus Läänemeres

X

X

X

| Eriaruanne nr 18/2016 – | biokütuste sertifitseerimine |
| --- | --- |

Eriaruanne nr 18/2016 –

biokütuste sertifitseerimine

X

Andmed puuduvad

X

| Eriaruanne nr 22/2016 – | tuumarajatiste dekomisjoneerimine Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias |
| --- | --- |

Eriaruanne nr 22/2016 –

tuumarajatiste dekomisjoneerimine Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias

Andmed puuduvad

X

X

| Eriaruanne nr 31/2016 – | ELi kliimameetmed |
| --- | --- |

Eriaruanne nr 31/2016 –

ELi kliimameetmed

X

X

X

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.57. | Näited aruannetes tehtud ühiste järelduste kohta |
| --- | --- |

3.57.

Näited aruannetes tehtud ühiste järelduste kohta

3.57.

| i) | Andmete kvaliteet (eriaruanne nr 3/2016): põllumajandusest lähtuva reostuse ja asulareoveega Läänemere saastatuse jälgimise kord ei taganud andmete usaldusväärsust, et hinnata HELCOMi (55) määratud sihtväärtuste täitmist. |
| --- | --- |

i)

Andmete kvaliteet (eriaruanne nr 3/2016): põllumajandusest lähtuva reostuse ja asulareoveega Läänemere saastatuse jälgimise kord ei taganud andmete usaldusväärsust, et hinnata HELCOMi (55) määratud sihtväärtuste täitmist.

| ii) | Õigeaegsus (eriaruanne nr 22/2016): kolme auditeeritud liikmesriigi peaaegu kõigi peamiste taristuprojektide puhul esines viivitusi. Need olid kõige pikemad Leedus, kus dekomisjoneerimise lõppkuupäev lükati edasi üheksa aasta võrra aastasse 2038; (eriaruanne nr 31/2016): kontrollikoda leidis, et plaanid olid ambitsioonikad, et saavutada eesmärk eraldada vähemalt 20 % perioodi 2014–2020 ELi eelarvest kliimameetmetele, kuid on tõsine oht, et seda eesmärki ei saavutata. Kokkuvõttes hindab komisjon, et kliimameetmetele eraldatakse 18,9  %, mis jääb alla 20 % eesmärgi. |
| --- | --- |

ii)

Õigeaegsus (eriaruanne nr 22/2016): kolme auditeeritud liikmesriigi peaaegu kõigi peamiste taristuprojektide puhul esines viivitusi. Need olid kõige pikemad Leedus, kus dekomisjoneerimise lõppkuupäev lükati edasi üheksa aasta võrra aastasse 2038; (eriaruanne nr 31/2016): kontrollikoda leidis, et plaanid olid ambitsioonikad, et saavutada eesmärk eraldada vähemalt 20 % perioodi 2014–2020 ELi eelarvest kliimameetmetele, kuid on tõsine oht, et seda eesmärki ei saavutata. Kokkuvõttes hindab komisjon, et kliimameetmetele eraldatakse 18,9  %, mis jääb alla 20 % eesmärgi.

| ii) | Õigeaegsus (eriaruanne 22/2016): komisjon märgib, et kolmes liikmesriigis edenevad dekomisjoneerimise programmid eri kiirusel ja lõppevad eri aegadel. Bohunice (SK) ja Kozloduy (BG) programmid on kõige kaugemale edenenud ning lõpetatakse kavakohaselt vastavalt 2025. ja 2030. aastal. Viimast programmi lühendati selle läbivaatamisel 2011. aastal viie aasta võrra.

  Ignalinas (LT) on Tšornobõli tüüpi reaktorite dekomisjoneerimine esimene selletaoline ettevõtmine, millega seonduvad tegelikkuses kõige suuremad probleemid. Viimases mitmeaastases finantsraamistikus esines viivitusi. Seejärel on kontrolli- ja juhtimissüsteeme tugevdatud, et ettetulnud probleeme leevendada.
  Vaatamata juba saavutatud edusammudele tunnistas komisjon dekomisjoneerimise programmide pideva täiustamise vajadust. |
| --- | --- |

ii)

Õigeaegsus (eriaruanne 22/2016): komisjon märgib, et kolmes liikmesriigis edenevad dekomisjoneerimise programmid eri kiirusel ja lõppevad eri aegadel. Bohunice (SK) ja Kozloduy (BG) programmid on kõige kaugemale edenenud ning lõpetatakse kavakohaselt vastavalt 2025. ja 2030. aastal. Viimast programmi lühendati selle läbivaatamisel 2011. aastal viie aasta võrra.

| iii) | Järelevalve (eriaruanne nr 18/2016): komisjon ei teinud vabatahtlike biokütuste sertifitseerimiskavade toimimise üle järelevalvet ja seetõttu ei saanud olla kindel, et nendes ka tegelikult kohaldati sertifitseerimisstandardeid, ega tuvastada eeskirjade rikkumisi. |
| --- | --- |

iii)

Järelevalve (eriaruanne nr 18/2016): komisjon ei teinud vabatahtlike biokütuste sertifitseerimiskavade toimimise üle järelevalvet ja seetõttu ei saanud olla kindel, et nendes ka tegelikult kohaldati sertifitseerimisstandardeid, ega tuvastada eeskirjade rikkumisi.

| iii) | Järelevalve (eriaruanne 18/2016): komisjon märgib, et seadusandja on piiranud tema järelevalvevolitusi seoses kõigi meetmete rakendamisega. Komisjon teostab järelevalvet vabatahtlike kavade üle vastavalt õiguspädevustele, mis on sätestatud taastuvate energiaallikate direktiivis, mida on muudetud direktiiviga (EL) 2015/1513. Selle kohaselt peavad vabatahtlikud kavad igal aastal oma tegevuse kohta aruande esitama.

  Komisjon nõustub, et järelevalvet ja läbipaistvust, sealhulgas kaebuste menetlemise korda, tuleks tugevdada. |
| --- | --- |

iii)

Järelevalve (eriaruanne 18/2016): komisjon märgib, et seadusandja on piiranud tema järelevalvevolitusi seoses kõigi meetmete rakendamisega. Komisjon teostab järelevalvet vabatahtlike kavade üle vastavalt õiguspädevustele, mis on sätestatud taastuvate energiaallikate direktiivis, mida on muudetud direktiiviga (EL) 2015/1513. Selle kohaselt peavad vabatahtlikud kavad igal aastal oma tegevuse kohta aruande esitama.

Lisaväärtus/kulude vähendamine

| 3.58. | Lisaväärtuse loomine on kõigis kontrollikoja eriaruannetes korduv teema ja kontrollikoda pidas vajalikuks esitada paljudel juhtudel soovitusi õigusaktide või menetluste väljatöötamise kohta või – küll harvemini – kulude vähendamise kohta. Selles valdkonnas kirjeldas kontrollikoda ühiseid probleeme ELi institutsioone ja muid organeid käsitlevas neljas aruandes. Ka probleemid järelevalve ja läbipaistvusega olid selles teemavaldkonnas sagedad, nagu märgitud paljudes kontrollikoja aruannetes. |
| --- | --- |

3.58.

Lisaväärtuse loomine on kõigis kontrollikoja eriaruannetes korduv teema ja kontrollikoda pidas vajalikuks esitada paljudel juhtudel soovitusi õigusaktide või menetluste väljatöötamise kohta või – küll harvemini – kulude vähendamise kohta. Selles valdkonnas kirjeldas kontrollikoda ühiseid probleeme ELi institutsioone ja muid organeid käsitlevas neljas aruandes. Ka probleemid järelevalve ja läbipaistvusega olid selles teemavaldkonnas sagedad, nagu märgitud paljudes kontrollikoja aruannetes.

Selgitus 3.17.   ELi institutsioone ja muid organeid käsitlevates aruannetes tuvastatud ühised probleemid

| | Lisaväärtus/kulude vähendamine | Järelevalve | Läbipaistvus |
| --- | --- | --- | --- |
| Eriaruanne nr 4/2016 – | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) |

Lisaväärtus/kulude vähendamine

Järelevalve

Läbipaistvus

Eriaruanne nr 4/2016 –

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

X

X

X

| Eriaruanne nr 7/2016 – | Euroopa välisteenistuse hooned |
| --- | --- |

Eriaruanne nr 7/2016 –

Euroopa välisteenistuse hooned

X

X

Andmed puuduvad

| Eriaruanne nr 12/2016 – | toetuste kasutamine ametites |
| --- | --- |

Eriaruanne nr 12/2016 –

toetuste kasutamine ametites

X

X

X

| Eriaruanne nr 17/2016 – | ELi institutsioonide hanked |
| --- | --- |

Eriaruanne nr 17/2016 –

ELi institutsioonide hanked

Andmed puuduvad

X

X

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.59. | Näited aruannetes tehtud ühiste järelduste kohta |
| --- | --- |

3.59.

Näited aruannetes tehtud ühiste järelduste kohta

3.59.

| i) | Lisaväärtus (eriaruanne nr 4/2016): hoolimata selgest vajadusest EIT järele on instituudi üldist mõjusust vähendanud selle keerukas tegevusraamistik ja juhtimisprobleemid ning instituut peaks oma lähenemisviisis rohkem keskenduma mõju saavutamisele. |
| --- | --- |

i)

Lisaväärtus (eriaruanne nr 4/2016): hoolimata selgest vajadusest EIT järele on instituudi üldist mõjusust vähendanud selle keerukas tegevusraamistik ja juhtimisprobleemid ning instituut peaks oma lähenemisviisis rohkem keskenduma mõju saavutamisele.

| i) | Lisaväärtus (eriaruanne 4/2016): EIT on võtnud mitmeid meetmeid, et tegeleda puudustega tõhususe vallas. EIT on tegevusraamistiku keerukusega toimetulekuks kasutanud lihtsustamise töökonda, EIT seirestrateegiat ning hea avaliku halduse ja rahastamise jätkusuutlikkuse põhimõtteid. Lisaks on EIT tugevdanud juhtimis-, haldus- ja valitsemisstruktuure. |
| --- | --- |

i)

Lisaväärtus (eriaruanne 4/2016): EIT on võtnud mitmeid meetmeid, et tegeleda puudustega tõhususe vallas. EIT on tegevusraamistiku keerukusega toimetulekuks kasutanud lihtsustamise töökonda, EIT seirestrateegiat ning hea avaliku halduse ja rahastamise jätkusuutlikkuse põhimõtteid. Lisaks on EIT tugevdanud juhtimis-, haldus- ja valitsemisstruktuure.

| ii) | Järelevalve (eriaruanne nr 7/2016): ühe töötaja kohta olemasoleva kontoripinna arvutamisel ei võtnud Euroopa välisteenistus arvesse kõiki asjakohaseid tegureid; lisaks ei taganud välisteenistus alati, et kontoripindade ja residentside eest makstavad üürid oleksid kooskõlas turuhindadega, ega seda, et ühispaiknemise eest teistelt üürnikelt küsitavad tasud kataksid kõik kulud. |
| --- | --- |

ii)

Järelevalve (eriaruanne nr 7/2016): ühe töötaja kohta olemasoleva kontoripinna arvutamisel ei võtnud Euroopa välisteenistus arvesse kõiki asjakohaseid tegureid; lisaks ei taganud välisteenistus alati, et kontoripindade ja residentside eest makstavad üürid oleksid kooskõlas turuhindadega, ega seda, et ühispaiknemise eest teistelt üürnikelt küsitavad tasud kataksid kõik kulud.

| iii) | Läbipaistvus: (eriaruanne nr 12/2016): kontrollikoda leidis puudusi juhtudel, kui auditeeritud asutused rakendasid konkreetseid ekspertide valimise ja toetuste määramise menetlusi, mis põhinesid asutamismääruse eranditel; selle tagajärjel seati ohtu võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtted ning ei käsitletud täielikult võimalikke probleeme seoses huvide konfliktiga; (eriaruanne nr 17/2016): ELi institutsioonide hanked olid internetis halvasti nähtavad; teave hangete tulemuste kohta ei olnud kättesaadav kujul, mis võimaldaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni ja laiema avalikkuse poolset mõjusat järelevalvet, et suurendada läbipaistvust ja luua usaldust. |
| --- | --- |

iii)

Läbipaistvus: (eriaruanne nr 12/2016): kontrollikoda leidis puudusi juhtudel, kui auditeeritud asutused rakendasid konkreetseid ekspertide valimise ja toetuste määramise menetlusi, mis põhinesid asutamismääruse eranditel; selle tagajärjel seati ohtu võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtted ning ei käsitletud täielikult võimalikke probleeme seoses huvide konfliktiga; (eriaruanne nr 17/2016): ELi institutsioonide hanked olid internetis halvasti nähtavad; teave hangete tulemuste kohta ei olnud kättesaadav kujul, mis võimaldaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni ja laiema avalikkuse poolset mõjusat järelevalvet, et suurendada läbipaistvust ja luua usaldust.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

3. OSA. SOOVITUSTE JÄRELKONTROLL

| 3.60. | Kontrollikoja auditiaruannetes esitatud soovituste järelkontrollil on tähtis osa tulemusauditite tsüklis. Lisaks sellele, et järelkontroll annab kontrollikojale ja tema sidusrühmadele (peamiselt Euroopa Parlament ja nõukogu) tagasisidet kontrollikoja tegevuse mõju kohta, aitab see ergutada komisjoni ja liikmesriike kontrollikoja soovitusi rakendama. |
| --- | --- |

3.60.

Kontrollikoja auditiaruannetes esitatud soovituste järelkontrollil on tähtis osa tulemusauditite tsüklis. Lisaks sellele, et järelkontroll annab kontrollikojale ja tema sidusrühmadele (peamiselt Euroopa Parlament ja nõukogu) tagasisidet kontrollikoja tegevuse mõju kohta, aitab see ergutada komisjoni ja liikmesriike kontrollikoja soovitusi rakendama.

| 3.61. | Käesolevas osas esitatakse tulemused kontrollikoja iga-aastasest ülevaatest selle kohta, mil määral on komisjon võtnud kontrollikoja soovitustega seotud parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

3.61.

Käesolevas osas esitatakse tulemused kontrollikoja iga-aastasest ülevaatest selle kohta, mil määral on komisjon võtnud kontrollikoja soovitustega seotud parandusmeetmeid.

Ulatus ja lähenemisviis

| 3.62. | Sel aastal valisime välja 13 aruannet, mis vastasid järgmistele kriteeriumidele: |
| --- | --- |

3.62.

Sel aastal valisime välja 13 aruannet, mis vastasid järgmistele kriteeriumidele:

| — | olid ilmunud vähemalt kolm aastat tagasi; |
| --- | --- |

—

olid ilmunud vähemalt kolm aastat tagasi;

| — | olid jätkuvalt asjakohased ja |
| --- | --- |

—

olid jätkuvalt asjakohased ja

| — | kontrollikoda ei olnud varem teinud nende aruannete kohta järelkontrolli eri- ega aastaaruande vormis. |
| --- | --- |

—

kontrollikoda ei olnud varem teinud nende aruannete kohta järelkontrolli eri- ega aastaaruande vormis.

Aruanded sisaldasid kokku 131 soovitust, mis esitati ajavahemikus 2010–2013 mitmel eri teemal (vt
  selgitus 3.18
  ). Nende elluviimise seis on esitatud
  lisas 3.1
  .

Selgitus 3.18.   Eelmistest aastatest suurema hulga soovituste järelkontroll

Image

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 3.63. | Kontrollikoda tegi järelkontrolli dokumentide läbivaatamise ja komisjoni töötajatega läbiviidud küsitluste põhjal. Õiglase ja tasakaalustatud läbivaatamise tagamiseks saatis kontrollikoda seejärel oma leiud komisjonile ja võttis lõplikus analüüsis arvesse komisjoni vastuseid. Järeldused tehti 108 soovituse rakendamise kohta. Ülejäänud 23 soovituse kohta ei olnud järeldust võimalik teha, sest need ei olnud esitatud otseselt komisjonile või ei olnud enam asjakohased. |
| --- | --- |

3.63.

Kontrollikoda tegi järelkontrolli dokumentide läbivaatamise ja komisjoni töötajatega läbiviidud küsitluste põhjal. Õiglase ja tasakaalustatud läbivaatamise tagamiseks saatis kontrollikoda seejärel oma leiud komisjonile ja võttis lõplikus analüüsis arvesse komisjoni vastuseid. Järeldused tehti 108 soovituse rakendamise kohta. Ülejäänud 23 soovituse kohta ei olnud järeldust võimalik teha, sest need ei olnud esitatud otseselt komisjonile või ei olnud enam asjakohased.

Kuidas on komisjon reageerinud kontrollikoja soovitustele?

| 3.64. | Kontrollikoda järeldas, et 108 soovitusest viis komisjon täielikult ellu 72 soovitust, 18 soovitust viidi ellu enamikus aspektides, 12 soovitust mõnes aspektis ja 6 soovitust ei viidud ellu (vt
  selgitus 3.19
  ). |
| --- | --- |

3.64.

Kontrollikoda järeldas, et 108 soovitusest viis komisjon täielikult ellu 72 soovitust, 18 soovitust viidi ellu enamikus aspektides, 12 soovitust mõnes aspektis ja 6 soovitust ei viidud ellu (vt
  selgitus 3.19
  ).

Selgitus 3.19.   Suurel arvul soovitusi on ellu viidud

Image

Allikas: kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 3.65. | Tulemus on üldiselt kooskõlas eelmiste aastatega, kuid täielikult ellu viidud soovituste osakaal oli suurim alates koondandmete avaldamise algusest. |
| --- | --- |

3.65.

Tulemus on üldiselt kooskõlas eelmiste aastatega, kuid täielikult ellu viidud soovituste osakaal oli suurim alates koondandmete avaldamise algusest.

| 3.66. | Isegi kui kontrollikoja soovitusi täielikult ellu ei viidud, olid need sageli parandusmeetmete võtmise ajendiks (vt
  selgitus 3.20
  ). Valdav osa neist kehtestati kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

3.66.

Isegi kui kontrollikoja soovitusi täielikult ellu ei viidud, olid need sageli parandusmeetmete võtmise ajendiks (vt
  selgitus 3.20
  ). Valdav osa neist kehtestati kahe aasta jooksul.

Selgitus 3.20.   Soovitused on sageli kaasa toonud märkimisväärsed parandusmeetmed

Image

Allikas: kontrollikoda.

| 3.67. | Kontrollikojal ei olnud võimalik kontrollida 21 soovitust (16 % kõigist soovitustest), sest need adresseeriti ainult liikmesriikidele (56). |
| --- | --- |

3.67.

Kontrollikojal ei olnud võimalik kontrollida 21 soovitust (16 % kõigist soovitustest), sest need adresseeriti ainult liikmesriikidele (56).

| 3.68. | Komisjon märkis, et vaatab liikmesriikidega üle märkimisväärsed probleemid kindlatel juhtudel, mis puudutavad eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, kui komisjonil oli täita järelevalveülesandeid. Kontrollikoja ja komisjoni ühine töörühm arutab praegu võimalikku aruandemehhanismi ja kontrollib neid tulemusi. Samuti kavatseb kontrollikoda teha koostööd kontaktkomitee (57) ja nõukoguga, et määrata kindlaks ühine kord, mis võib aidata saada kasulikku lisateavet soovituste liikmesriikidepoolse rakendamise kohta. |
| --- | --- |

3.68.

Komisjon märkis, et vaatab liikmesriikidega üle märkimisväärsed probleemid kindlatel juhtudel, mis puudutavad eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, kui komisjonil oli täita järelevalveülesandeid. Kontrollikoja ja komisjoni ühine töörühm arutab praegu võimalikku aruandemehhanismi ja kontrollib neid tulemusi. Samuti kavatseb kontrollikoda teha koostööd kontaktkomitee (57) ja nõukoguga, et määrata kindlaks ühine kord, mis võib aidata saada kasulikku lisateavet soovituste liikmesriikidepoolse rakendamise kohta.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Erinevad tulemused

| 3.69. | Kontrollikoja järelkontroll näitab, et kontrollikoja soovitused tõid kaasa mitu tähtsat täiustust. Kõrvaldamata puudusi kirjeldatakse
  lisas 3.2
  . |
| --- | --- |

3.69.

Kontrollikoja järelkontroll näitab, et kontrollikoja soovitused tõid kaasa mitu tähtsat täiustust. Kõrvaldamata puudusi kirjeldatakse
  lisas 3.2
  .

| 3.70. | Alljärgnevat kuut soovitust ei viidud ellu (vt aruannete pealkirjad
  lisas 3.1
  ). |
| --- | --- |

3.70.

Alljärgnevat kuut soovitust ei viidud ellu (vt aruannete pealkirjad
  lisas 3.1
  ).

3.70.

| — | Eriaruanne nr 20/2012 (punkti 77 alapunkt a). 2015. aasta seadusandlikes ettepanekutes jäätmete kohta ei järgitud kontrollikoja soovitust seada ELi tasandil siduvad eesmärgid. See tuleneb asjaolust, et komisjon liigub jäätmetekke vältimise, näiteks toidujäätmete vähendamise ja ökodisaini valdkonnas eesmärkide seadmiselt toetavate meetmete kehtestamise suunas. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 20/2012 (punkti 77 alapunkt a). 2015. aasta seadusandlikes ettepanekutes jäätmete kohta ei järgitud kontrollikoja soovitust seada ELi tasandil siduvad eesmärgid. See tuleneb asjaolust, et komisjon liigub jäätmetekke vältimise, näiteks toidujäätmete vähendamise ja ökodisaini valdkonnas eesmärkide seadmiselt toetavate meetmete kehtestamise suunas.

| — | Eriaruanne 20/2012. Komisjon toetab jätkuvalt õiguslikult ja rahaliselt jäätmetekke vältimist kui jäätmehierarhia kõrgeimat astet, kasutades selleks näiteks ELi ühtekuuluvusfonde. Sõltumata sellest, kas läbivaadatud jäätmeid käsitlevates õigusaktides viidatakse jäätmetekke vältimisele (sealhulgas taaskasutusele) või mitte, ei ole praegu eesmärke võimalik ette arvata, kuna komisjoni jäätmeettepanekutega seotud seadusandlik protsess on pooleli (jätkub 2017. aasta teises pooles). |
| --- | --- |

—

Eriaruanne 20/2012. Komisjon toetab jätkuvalt õiguslikult ja rahaliselt jäätmetekke vältimist kui jäätmehierarhia kõrgeimat astet, kasutades selleks näiteks ELi ühtekuuluvusfonde. Sõltumata sellest, kas läbivaadatud jäätmeid käsitlevates õigusaktides viidatakse jäätmetekke vältimisele (sealhulgas taaskasutusele) või mitte, ei ole praegu eesmärke võimalik ette arvata, kuna komisjoni jäätmeettepanekutega seotud seadusandlik protsess on pooleli (jätkub 2017. aasta teises pooles).

| — | Eriaruanne nr 14/2012 (punkti 54 alapunkt b). Tapamajades hügieeni- ja toiduohutusnõuete rakendamisele eraldatud ELi vahendite mõju ei ole veel hinnatud. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2012 (punkti 54 alapunkt b). Tapamajades hügieeni- ja toiduohutusnõuete rakendamisele eraldatud ELi vahendite mõju ei ole veel hinnatud.

| — | Eriaruanne 14/2012. Kui liikmesriigid on käsitlenud 2007.–2013. aasta maaelu arengu programmide järelhindamise käigus toiduohutuse ja -hügieeni standardeid, siis lisab komisjon tulemused oma hindamise koondaruandesse. Käimasoleval programmiperioodil on selle meetme kohaldamine igal juhul lõpetatud. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne 14/2012. Kui liikmesriigid on käsitlenud 2007.–2013. aasta maaelu arengu programmide järelhindamise käigus toiduohutuse ja -hügieeni standardeid, siis lisab komisjon tulemused oma hindamise koondaruandesse. Käimasoleval programmiperioodil on selle meetme kohaldamine igal juhul lõpetatud.

| — | Eriaruanne nr 14/2012 (punkti 54 alapunkt c). Arvestades, et eespool nimetatud hindamist ei ole veel tehtud, ei olnud võimalik kaaluda, kas tuleks võtta täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2012 (punkti 54 alapunkt c). Arvestades, et eespool nimetatud hindamist ei ole veel tehtud, ei olnud võimalik kaaluda, kas tuleks võtta täiendavaid meetmeid.

| — | Eriaruanne 14/2012. Käimasoleval programmiperioodil (2014–2020) on meetme kohaldamine lõpetatud. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne 14/2012. Käimasoleval programmiperioodil (2014–2020) on meetme kohaldamine lõpetatud.

| — | Eriaruanne nr 2/2013 (soovituse 7 esimene pool, punkt 104). Komisjon ei olnud veel rakendanud mõjusaid meetmeid riskijagamisrahastule järgneva finantsinstrumendi täiendavuse tagamiseks. Seda kinnitas 2016. aasta novembris sõltumatu hindamine, milles väljendati muret selle pärast, et 28 % projektidest ei olnud täiendavad, ning soovitati selgete valikukriteeriumide kehtestamist täiendavuse tagamiseks. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2013 (soovituse 7 esimene pool, punkt 104). Komisjon ei olnud veel rakendanud mõjusaid meetmeid riskijagamisrahastule järgneva finantsinstrumendi täiendavuse tagamiseks. Seda kinnitas 2016. aasta novembris sõltumatu hindamine, milles väljendati muret selle pärast, et 28 % projektidest ei olnud täiendavad, ning soovitati selgete valikukriteeriumide kehtestamist täiendavuse tagamiseks.

| — | Eriaruanne 2/2013. Iga projekti täiendavust on eelnevalt alati raske tagada; see hindamine sõltub erinevatest ja pidevalt muutuvatest teguritest ning on seotud muutuvate majandustingimustega. 2014.–2020. rahastamisvahendeid on siiski täiendatud kõrgemate hindamis-, seire- ja aruandlusnõuetega ning välja on töötatud rahastamisalgatuse INNOVFINi vahehindamine, et vastata Euroopa Kontrollikojale muret tekitavatele küsimustele. VKEdel on endiselt keeruline rahastamisele juurde pääseda. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne 2/2013. Iga projekti täiendavust on eelnevalt alati raske tagada; see hindamine sõltub erinevatest ja pidevalt muutuvatest teguritest ning on seotud muutuvate majandustingimustega. 2014.–2020. rahastamisvahendeid on siiski täiendatud kõrgemate hindamis-, seire- ja aruandlusnõuetega ning välja on töötatud rahastamisalgatuse INNOVFINi vahehindamine, et vastata Euroopa Kontrollikojale muret tekitavatele küsimustele. VKEdel on endiselt keeruline rahastamisele juurde pääseda.

| — | Eriaruanne nr 12/2012 (punkti 108 alapunkt d). Vastupidiselt kontrollikoja soovitusele nimetatakse Eurostati peadirektor endiselt ametisse ilma Euroopa statistika haldamise nõuandekogu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelneva kaasamiseta. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2012 (punkti 108 alapunkt d). Vastupidiselt kontrollikoja soovitusele nimetatakse Eurostati peadirektor endiselt ametisse ilma Euroopa statistika haldamise nõuandekogu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelneva kaasamiseta.

| — | Eriaruanne 12/2012. Olemas on asjakohane õigusraamistik ja vajalikud kaitsemeetmed, mis tagavad, et Eurostati peadirektori ametisse nimetamise ja ametist vabastamise menetlused oleksid läbipaistvad, tagades täieliku vastavuse sõltumatuse põhimõttele, nagu sellega seoses on ette nähtud määruses (EÜ) nr 223/2009.


  Läbipaistvust on kinnitanud hiljutine menetlus seoses Eurostati peadirektori ametikohaga, kuhu võisid kandideerida ka asutustevälised isikud. Lisaks toetab Euroopa statistika haldamise nõuandekogu sõltumatut aruandlust Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhendite rakendamise kohta komisjonis (Eurostat) kõige paremini see, kui nõuandekogu ei ole otseselt seotud Eurostati peadirektori ametisse nimetamisega. Viimaseks – Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelised suhted toimivad hästi, näiteks seoses seadusandlike menetlustega, kuid ka selles mõttes, et komisjon on tervikuna parlamendi ees vastutav. Määruses (EÜ) nr 223/2009 ette nähtud iga-aastase statistikat käsitleva dialoogi eesmärk on tagada parlamendi asjakohane kaasamine ja teavitamine seoses statistika küsimustega, muu hulgas nähakse ette, et värskelt ametisse nimetatud Eurostati peadirektor peab kohe pärast ametisse nimetamist ilmuma parlamendi vastava komitee ette. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne 12/2012. Olemas on asjakohane õigusraamistik ja vajalikud kaitsemeetmed, mis tagavad, et Eurostati peadirektori ametisse nimetamise ja ametist vabastamise menetlused oleksid läbipaistvad, tagades täieliku vastavuse sõltumatuse põhimõttele, nagu sellega seoses on ette nähtud määruses (EÜ) nr 223/2009.

Läbipaistvust on kinnitanud hiljutine menetlus seoses Eurostati peadirektori ametikohaga, kuhu võisid kandideerida ka asutustevälised isikud. Lisaks toetab Euroopa statistika haldamise nõuandekogu sõltumatut aruandlust Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhendite rakendamise kohta komisjonis (Eurostat) kõige paremini see, kui nõuandekogu ei ole otseselt seotud Eurostati peadirektori ametisse nimetamisega. Viimaseks – Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelised suhted toimivad hästi, näiteks seoses seadusandlike menetlustega, kuid ka selles mõttes, et komisjon on tervikuna parlamendi ees vastutav. Määruses (EÜ) nr 223/2009 ette nähtud iga-aastase statistikat käsitleva dialoogi eesmärk on tagada parlamendi asjakohane kaasamine ja teavitamine seoses statistika küsimustega, muu hulgas nähakse ette, et värskelt ametisse nimetatud Eurostati peadirektor peab kohe pärast ametisse nimetamist ilmuma parlamendi vastava komitee ette.

| — | Eriaruanne nr 23/2012 (punkti 73 alapunkti e viimane lause). Algselt ei nõustunud komisjon soovitusega kontrollida taaselustamisprojektidele toetuse andmise otsuste tagasimakseklauslite kasutamist põhjusel, et järelkontroll on liikmesriikide korraldusasutuste vastutus. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 23/2012 (punkti 73 alapunkti e viimane lause). Algselt ei nõustunud komisjon soovitusega kontrollida taaselustamisprojektidele toetuse andmise otsuste tagasimakseklauslite kasutamist põhjusel, et järelkontroll on liikmesriikide korraldusasutuste vastutus.

| — | Eriaruanne 23/2012. Nagu mainitud vastuses sellele soovitusele, on komisjon seisukohal, et tagasimakseklausli lisamine korraldusasutuse poolt väljastatavasse toetuse andmise dokumenti on näide heast tavast, millest on liikmesriikidele kasu, kui nad selle oma siseriiklikes normides kehtestavad.


  Vastavalt komisjoni ja liikmesriikide koostöös toimuva eelarve täitmise põhimõttele ja kuna korraldusasutused teevad toetusotsuseid, peaksid nad siiski jälgima ka tagasimakseklausli kohaldamist samamoodi, nagu nad jälgivad projektide elluviimist. |
| --- | --- |

—

Eriaruanne 23/2012. Nagu mainitud vastuses sellele soovitusele, on komisjon seisukohal, et tagasimakseklausli lisamine korraldusasutuse poolt väljastatavasse toetuse andmise dokumenti on näide heast tavast, millest on liikmesriikidele kasu, kui nad selle oma siseriiklikes normides kehtestavad.

Vastavalt komisjoni ja liikmesriikide koostöös toimuva eelarve täitmise põhimõttele ja kuna korraldusasutused teevad toetusotsuseid, peaksid nad siiski jälgima ka tagasimakseklausli kohaldamist samamoodi, nagu nad jälgivad projektide elluviimist.

| 3.71. | Algul ei nõustunud komisjon 11 soovitusega, millest üheksa puudutasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraati (sealhulgas kuus soovitust eriaruandes nr 9/2013). Siiski viidi hiljem osaliselt või täielikult ellu kõik soovitused peale ühe (vt
  selgitus 3.21
  ). |
| --- | --- |

3.71.

Algul ei nõustunud komisjon 11 soovitusega, millest üheksa puudutasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraati (sealhulgas kuus soovitust eriaruandes nr 9/2013). Siiski viidi hiljem osaliselt või täielikult ellu kõik soovitused peale ühe (vt
  selgitus 3.21
  ).

| 3.71. | Pärast komisjoni töö ümberkorraldamist 2015. aastal kuuluvad kaks üheksast algselt rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi (DEVCO) tagasilükatud soovitusest nüüd naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi (NEAR) pädevusse.

  Ülejäänud seitse algselt tagasilükatud soovitust on hõlmatud Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta järelmeetmetega:







  — | eriaruande 13/2013 üks soovitus, mille kohaselt peaksid komisjon ja Euroopa välisteenistus (EEAS) seadma sisse uue süsteemi Kesk-Aasiasse antava arenguabiga seotud üldiste halduskulude arvutamiseks ja aruandluseks, lükati tagasi, kuna leiti, et olemasoleva tegevuspõhise eelarvestamise süsteemi muutmise küsimuse oleks Euroopa Kontrollikoda pidanud tõstatama komisjoni tasandil ning lisaks saavutama kokkuleppe eelarveasutusega; |
| --- | --- | --- |

3.71.

Ülejäänud seitse algselt tagasilükatud soovitust on hõlmatud Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta järelmeetmetega:

—

eriaruande 13/2013 üks soovitus, mille kohaselt peaksid komisjon ja Euroopa välisteenistus (EEAS) seadma sisse uue süsteemi Kesk-Aasiasse antava arenguabiga seotud üldiste halduskulude arvutamiseks ja aruandluseks, lükati tagasi, kuna leiti, et olemasoleva tegevuspõhise eelarvestamise süsteemi muutmise küsimuse oleks Euroopa Kontrollikoda pidanud tõstatama komisjoni tasandil ning lisaks saavutama kokkuleppe eelarveasutusega;

| — | eriaruandes 9/2013 ei nõustunud DEVCO ja EEAS kuue soovitusega kaheteistkümnest, kuna leidsid, et suuremat osa meetmetest juba rakendatakse, nagu on selgitatud EEASi ja komisjoni ühisvastuses Euroopa Kontrollikojale. Seetõttu ei tohiks see positiivne tulemus üllatus olla. |
| --- | --- |

—

eriaruandes 9/2013 ei nõustunud DEVCO ja EEAS kuue soovitusega kaheteistkümnest, kuna leidsid, et suuremat osa meetmetest juba rakendatakse, nagu on selgitatud EEASi ja komisjoni ühisvastuses Euroopa Kontrollikojale. Seetõttu ei tohiks see positiivne tulemus üllatus olla.

Vt komisjoni vastust punktile 3.70 seoses eriaruandega 12/2012.

Selgitus 3.21.   Viidi ellu peaaegu kõik soovitused, millega algul ei nõustutud

| Eriaruande number | Lükati tagasi, ei viidud ellu | Lükati tagasi, viidi ellu osaliselt | Lükati tagasi, viidi täielikult ellu |
| --- | --- | --- | --- |
| Eriaruanne nr 23/2012
  Taaselustamine | | | „Saastaja maksab“ põhimõte on nüüd taaselustamisprojektide rahastamise tingimus. |
| Eriaruanne nr 14/2013
  Palestiina omavalitsus | | Palestiinale rahalise otsetoetuse andmise mehhanism Pegase loodi alguses ilma sõnaselge tingimuslikkuseta; see muutus tulemustele orienteeritud lähenemisviisi kasutuselevõtmisega. | |
| Eriaruanne nr 13/2013
  Kesk-Aasia | | Leiti, et Kesk-Aasiale arenguabi andmise üldiste halduskulude arvutamise ja aruandluse uus süsteem ei ole vajalik, sest olemasolevat tegevuspõhist eelarvesüsteemi peeti piisavaks. | |
| Eriaruanne nr 9/2013
  Kongo Demokraatlik Vabariik | | Kongo Demokraatlikus Vabariigis ei lepitud kokku juhtimisprojektide standardses ajakavas, sest komisjon eelistas jätkata parimatest teadmistest lähtudes ja projekte võis muuta või pikendada. Samas olid üldiselt kehtestatud realistlikud ajaliselt piiritletud näitajad. | Kuigi kontrollikoja soovitusega abi tasakaalustatuse kohta kõigis Kongo DV provintsides ei nõustutud, leidis kontrollikoda, et riigi keskosale ja äärealadele antav abi oli üsna õiglases tasakaalus. |
| | Komisjon teatas, et tingimuslikkuse ja poliitikaalase dialoogi suurema kasutamise asemel kohaldas ta nõrkade riikidega seoses rahvusvaheliselt kokkulepitud põhimõtteid. Siiski leidis kontrollikoda, et tingimuslikkus ja poliitikaalane dialoog loodi, kuigi need ei ole veel täielikult toimivad. | Riskide ennetamise ja leevendamise meetmeid ei olnud vaja võtta, sest komisjon ja Euroopa välisteenistus lubasid neid kohandada vastavalt olukorra arengule. Kontrollikoda leidis, et uue programmitöö perioodi jaoks on komisjon võtnud rohkem arvesse võimalikke riske ja tõhustanud sellele vastavalt oma leevendusmeetmeid. |
| | | Komisjon ei nõustunud sellega, et programmide elluviimise käigus on vaja suuremat paindlikkust, sest programmide muutmine on tavaline. Kontrollikoda leidis, et programme on nüüd tavahindamise, järelevalve ja auditi alusel kohandatud. |
| | | Komisjon ei nõustunud väitega, et koordineeritud poliitilist dialoogi on vaja ergutada rohkem, kui komisjon on seda juba teinud. Kontrollikoda leidis tõendeid kõigi tasandite koosolekute ja ühisaruannete kohta. |
| Eriaruanne nr 4/2013
  Egiptus | | | Komisjon märkis, et Egiptuse rahanduse juhtimise ja pettustega seotud küsimusi arutatakse mitteametliku majandusdialoogi käigus. Kontrollikoda leidis, et kooskõlas tema soovitusega oli loodud riiklik korruptsioonikomitee. |
| Eriaruanne nr 12/2012
  Eurostat | Komisjon on arvamusel, et Eurostati ametisse nimetamise ja ametist vabastamise menetluste läbipaistvuse tagamiseks on olemas asjaomane õigusraamistik ja vajalikud kaitsemeetmed, millega tagatakse sõltumatuse põhimõtte täielik järgimine. | | |
| Allikas: kontrollikoda ning komisjoni soovituste, meetmete ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise andmebaas. |

Eriaruande number

Lükati tagasi, ei viidud ellu

Lükati tagasi, viidi ellu osaliselt

Lükati tagasi, viidi täielikult ellu

Eriaruanne nr 23/2012

Taaselustamine

„Saastaja maksab“ põhimõte on nüüd taaselustamisprojektide rahastamise tingimus.

Eriaruanne nr 14/2013

Palestiina omavalitsus

Palestiinale rahalise otsetoetuse andmise mehhanism Pegase loodi alguses ilma sõnaselge tingimuslikkuseta; see muutus tulemustele orienteeritud lähenemisviisi kasutuselevõtmisega.

Eriaruanne nr 13/2013

Kesk-Aasia

Leiti, et Kesk-Aasiale arenguabi andmise üldiste halduskulude arvutamise ja aruandluse uus süsteem ei ole vajalik, sest olemasolevat tegevuspõhist eelarvesüsteemi peeti piisavaks.

Eriaruanne nr 9/2013

Kongo Demokraatlik Vabariik

Kongo Demokraatlikus Vabariigis ei lepitud kokku juhtimisprojektide standardses ajakavas, sest komisjon eelistas jätkata parimatest teadmistest lähtudes ja projekte võis muuta või pikendada. Samas olid üldiselt kehtestatud realistlikud ajaliselt piiritletud näitajad.

Kuigi kontrollikoja soovitusega abi tasakaalustatuse kohta kõigis Kongo DV provintsides ei nõustutud, leidis kontrollikoda, et riigi keskosale ja äärealadele antav abi oli üsna õiglases tasakaalus.

Komisjon teatas, et tingimuslikkuse ja poliitikaalase dialoogi suurema kasutamise asemel kohaldas ta nõrkade riikidega seoses rahvusvaheliselt kokkulepitud põhimõtteid. Siiski leidis kontrollikoda, et tingimuslikkus ja poliitikaalane dialoog loodi, kuigi need ei ole veel täielikult toimivad.

Riskide ennetamise ja leevendamise meetmeid ei olnud vaja võtta, sest komisjon ja Euroopa välisteenistus lubasid neid kohandada vastavalt olukorra arengule. Kontrollikoda leidis, et uue programmitöö perioodi jaoks on komisjon võtnud rohkem arvesse võimalikke riske ja tõhustanud sellele vastavalt oma leevendusmeetmeid.

Komisjon ei nõustunud sellega, et programmide elluviimise käigus on vaja suuremat paindlikkust, sest programmide muutmine on tavaline. Kontrollikoda leidis, et programme on nüüd tavahindamise, järelevalve ja auditi alusel kohandatud.

Komisjon ei nõustunud väitega, et koordineeritud poliitilist dialoogi on vaja ergutada rohkem, kui komisjon on seda juba teinud. Kontrollikoda leidis tõendeid kõigi tasandite koosolekute ja ühisaruannete kohta.

Eriaruanne nr 4/2013

Egiptus

Komisjon märkis, et Egiptuse rahanduse juhtimise ja pettustega seotud küsimusi arutatakse mitteametliku majandusdialoogi käigus. Kontrollikoda leidis, et kooskõlas tema soovitusega oli loodud riiklik korruptsioonikomitee.

Eriaruanne nr 12/2012

Eurostat

Komisjon on arvamusel, et Eurostati ametisse nimetamise ja ametist vabastamise menetluste läbipaistvuse tagamiseks on olemas asjaomane õigusraamistik ja vajalikud kaitsemeetmed, millega tagatakse sõltumatuse põhimõtte täielik järgimine.

Allikas: kontrollikoda ning komisjoni soovituste, meetmete ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise andmebaas.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 3.72. | Hea tulemuslikkuse hindamine ja aruandlus annab aimu toimingute edukusest ja toob esile valdkonnad, mida tuleks edendada. Komisjonil on kompleksne ja mitmekesine tulemuslikkuse aruandlusraamistik, mis koosneb erinevatest aruandluskanalitest (vt punktid 3.3–3.12). |
| --- | --- |

3.72.

Hea tulemuslikkuse hindamine ja aruandlus annab aimu toimingute edukusest ja toob esile valdkonnad, mida tuleks edendada. Komisjonil on kompleksne ja mitmekesine tulemuslikkuse aruandlusraamistik, mis koosneb erinevatest aruandluskanalitest (vt punktid 3.3–3.12).

| 3.73. | Sarnaselt teiste valitsusasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega püüab komisjon rohkem tulemuslikkusele keskenduda. Kontrollikoda tuvastas maailma eri riikide valitsusasutustes ja rahvusvahelistes organisatsioonides kuus heade tavade valdkonda, mida komisjon võiks enda puhul täiustada (vt punktid 3.13–3.51): |
| --- | --- |

3.73.

Sarnaselt teiste valitsusasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega püüab komisjon rohkem tulemuslikkusele keskenduda. Kontrollikoda tuvastas maailma eri riikide valitsusasutustes ja rahvusvahelistes organisatsioonides kuus heade tavade valdkonda, mida komisjon võiks enda puhul täiustada (vt punktid 3.13–3.51):

3.73.

1.   Tulemusraamistiku täiendamise võimalused (punktid 3.15–3.23)

| — | Asjaolu, et komisjon kasutab programmide puhul ühte eesmärkide ja näitajate kogumit ning peadirektoraatide puhul teist, ei kajasta seda, et komisjonil on lõplik vastutus ELi eelarve elluviimise eest, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimist. Kontrollikoda toob näiteid valitsustest, kes on teinud jõupingutusi kasutatavate parameetrite ühildamiseks, et luua selge raamistik ja täiustada ülevaadet nende tulemuslikkuse kohta. Komisjon ei esita teavet kulude kohta üld- ja erieesmärkide kaupa. |
| --- | --- |

—

Asjaolu, et komisjon kasutab programmide puhul ühte eesmärkide ja näitajate kogumit ning peadirektoraatide puhul teist, ei kajasta seda, et komisjonil on lõplik vastutus ELi eelarve elluviimise eest, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimist. Kontrollikoda toob näiteid valitsustest, kes on teinud jõupingutusi kasutatavate parameetrite ühildamiseks, et luua selge raamistik ja täiustada ülevaadet nende tulemuslikkuse kohta. Komisjon ei esita teavet kulude kohta üld- ja erieesmärkide kaupa.

| — | Euroopa Kontrollikoda märkis oma 2015. aasta aruandes, et komisjoni halduskavade paljud eesmärgid ei ole seatud õigel vastutuse tasemel. Komisjon vaatas seejärel läbi oma strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli. Eesmärk oli luua komisjoni/peadirektoraatide vastutusele selgem raamistik ning ühtlustada planeerimisdokumente, keskendudes neis komisjoni prioriteetidele ja peadirektoraatide pädevustele. Strateegiliste kavade jaoks valitud eesmärgid ja näitajad on nüüdseks kohandatud nende konkreetsetele pädevustele ja kajastavad asjaolu, et komisjoni talituste vastutus on laiem kui eelarve täitmine ja programmide haldamine.


  Seetõttu puudub nüüd vajadus komisjoni talituste tulemusraamistiku eesmärkide ja näitajate vastavusse viimiseks programmide õiguslikes alustes määratletud eesmärkide ja näitajatega. Komisjoni talitusi kutsutakse siiski üles programmidega seotud tegevuste kirjeldamisel viitama programmide tegevusaruannetele. See aitab piirata teabe dubleerimist ja tagada andmete kooskõla ning tulevikus seda tugevdatakse.


  Komisjon leiab, et tema vastutus eelarve täitmise eest on selge. Iga peadirektor allkirjastab aasta tegevusaruandes kinnitava avalduse, milles sedastatakse, et vahendeid on kasutatud eesmärgikohaselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning et aruande aluseks olevad tehingud on õiguspärased ja korrektsed. Institutsiooni tasandil võtab kolleegium ELi eelarve haldamise eest üldise poliitilise vastutuse, võttes selleks igal aastal vastu ELi eelarve haldus- ja tulemusaruande. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoda märkis oma 2015. aasta aruandes, et komisjoni halduskavade paljud eesmärgid ei ole seatud õigel vastutuse tasemel. Komisjon vaatas seejärel läbi oma strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli. Eesmärk oli luua komisjoni/peadirektoraatide vastutusele selgem raamistik ning ühtlustada planeerimisdokumente, keskendudes neis komisjoni prioriteetidele ja peadirektoraatide pädevustele. Strateegiliste kavade jaoks valitud eesmärgid ja näitajad on nüüdseks kohandatud nende konkreetsetele pädevustele ja kajastavad asjaolu, et komisjoni talituste vastutus on laiem kui eelarve täitmine ja programmide haldamine.

Seetõttu puudub nüüd vajadus komisjoni talituste tulemusraamistiku eesmärkide ja näitajate vastavusse viimiseks programmide õiguslikes alustes määratletud eesmärkide ja näitajatega. Komisjoni talitusi kutsutakse siiski üles programmidega seotud tegevuste kirjeldamisel viitama programmide tegevusaruannetele. See aitab piirata teabe dubleerimist ja tagada andmete kooskõla ning tulevikus seda tugevdatakse.

Komisjon leiab, et tema vastutus eelarve täitmise eest on selge. Iga peadirektor allkirjastab aasta tegevusaruandes kinnitava avalduse, milles sedastatakse, et vahendeid on kasutatud eesmärgikohaselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning et aruande aluseks olevad tehingud on õiguspärased ja korrektsed. Institutsiooni tasandil võtab kolleegium ELi eelarve haldamise eest üldise poliitilise vastutuse, võttes selleks igal aastal vastu ELi eelarve haldus- ja tulemusaruande.

| — | Komisjon kasutab palju erinevaid eesmärke ja näitajaid. Samal ajal kui komisjon teostab algatuse „Tulemustele keskenduv eelarve“ raames läbivaatamist, on teised asutused astunud juba sammu kaugemale, lihtsustades oma tulemusraamistikku. |
| --- | --- |

—

Komisjon kasutab palju erinevaid eesmärke ja näitajaid. Samal ajal kui komisjon teostab algatuse „Tulemustele keskenduv eelarve“ raames läbivaatamist, on teised asutused astunud juba sammu kaugemale, lihtsustades oma tulemusraamistikku.

| — | ELi eelarve tulemusraamistik on välja töötatud selliselt, et see vastab õigusnõuetele ning käsitleb sidusrühmade nõudmisi ja komisjoni enda vajadusi.


  Komisjon kasutab kuluprogrammide tulemuslikkuse teavet a) programmide edenemise jälgimiseks, b) vastutuse võtmiseks ja läbipaistvuseks, c) programmide haldamist käsitlevate otsuste tegemiseks, d) eelarvepädevatele institutsioonidele eraldatud vahendite põhjendamiseks või nende muutmiseks ettepanekute tegemiseks, e) ettepanekute väljatöötamiseks õiguslike aluste muutmiseks või tulevaste programmide kohta.


  Komisjon märgib siiski, et ehkki iga-aastases eelarvemenetluses arvestatakse tulemuslikkuse teavet, ei ole see ainus tegur, millest eelarveotsuste tegemisel lähtutakse.


  Perioodi 2014–2020 programmide õiguslikud alused sisaldavad rohkem kui 700 näitajat, mis aitavad programmide tulemuslikkust olelusringis jälgida. Need näitajad on välja töötatud seadusandliku protsessi tulemusel ja kajastavad seega kaasseadusandjate ootusi seoses tulemuslikkuse jälgimiseks vajaliku teabe liigi ja detailsusega. Neil näitajatel põhinev aruandlus programmide tegevusaruannetes võimaldab eelarvepädevatel institutsioonidel tulemuslikkuse teavet eelarvemenetluses arvestada. Vastavalt algatusele „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ vaatab komisjon läbi õiguslikus aluses sätestatud kuluprogrammide näitajad, et saadud kogemusi järgmise põlvkonna kuluprogrammide ettevalmistamisel kasutada.


  Komisjon märgib, et komisjoni talituste strateegilistes kavades kasutatud eesmärkide ja näitajate arvu vähendati hiljutise reformi käigus oluliselt. Üldeesmärkide arv on vähenenud 84-lt 11-le, mõjunäitajate arv 187-lt 37-le, erieesmärkide arv 426-lt 386-le ning tulemusnäitajate arv 969-lt 825-le. |
| --- | --- |

—

ELi eelarve tulemusraamistik on välja töötatud selliselt, et see vastab õigusnõuetele ning käsitleb sidusrühmade nõudmisi ja komisjoni enda vajadusi.

Komisjon kasutab kuluprogrammide tulemuslikkuse teavet a) programmide edenemise jälgimiseks, b) vastutuse võtmiseks ja läbipaistvuseks, c) programmide haldamist käsitlevate otsuste tegemiseks, d) eelarvepädevatele institutsioonidele eraldatud vahendite põhjendamiseks või nende muutmiseks ettepanekute tegemiseks, e) ettepanekute väljatöötamiseks õiguslike aluste muutmiseks või tulevaste programmide kohta.

Komisjon märgib siiski, et ehkki iga-aastases eelarvemenetluses arvestatakse tulemuslikkuse teavet, ei ole see ainus tegur, millest eelarveotsuste tegemisel lähtutakse.

Perioodi 2014–2020 programmide õiguslikud alused sisaldavad rohkem kui 700 näitajat, mis aitavad programmide tulemuslikkust olelusringis jälgida. Need näitajad on välja töötatud seadusandliku protsessi tulemusel ja kajastavad seega kaasseadusandjate ootusi seoses tulemuslikkuse jälgimiseks vajaliku teabe liigi ja detailsusega. Neil näitajatel põhinev aruandlus programmide tegevusaruannetes võimaldab eelarvepädevatel institutsioonidel tulemuslikkuse teavet eelarvemenetluses arvestada. Vastavalt algatusele „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ vaatab komisjon läbi õiguslikus aluses sätestatud kuluprogrammide näitajad, et saadud kogemusi järgmise põlvkonna kuluprogrammide ettevalmistamisel kasutada.

Komisjon märgib, et komisjoni talituste strateegilistes kavades kasutatud eesmärkide ja näitajate arvu vähendati hiljutise reformi käigus oluliselt. Üldeesmärkide arv on vähenenud 84-lt 11-le, mõjunäitajate arv 187-lt 37-le, erieesmärkide arv 426-lt 386-le ning tulemusnäitajate arv 969-lt 825-le.

2.   Tulemusaruandlus ei ole kõikehõlmav (punktid 3.24–3.32)

| — | Võrreldes teiste asutustega annab komisjon probleemidest ja puudujääkidest aru piiratud viisil. Tasakaalustatud aruandlus tähendab mineviku tulemuslikkuse selgemat analüüsimist, et teha tulevikus paremaid otsuseid; samuti suurendab see hangitud teabe objektiivsust. |
| --- | --- |

—

Võrreldes teiste asutustega annab komisjon probleemidest ja puudujääkidest aru piiratud viisil. Tasakaalustatud aruandlus tähendab mineviku tulemuslikkuse selgemat analüüsimist, et teha tulevikus paremaid otsuseid; samuti suurendab see hangitud teabe objektiivsust.

| — | Komisjon on võtnud endale kohustuse koostada kvaliteetseid tulemusaruandeid, milles tulemusi kirjeldatakse tasakaalustatud viisil.


  Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne on üldine kokkuvõte sellest, kuidas ELi eelarvega toetatakse Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete ning milliseid eesmärke on tänu ELi eelarvele saavutatud. See ei ole mõeldud täielikuks ja detailseks aruandmiseks ELi eelarve tulemuslikkuse kohta. Aruandes viidatakse muudele tulemusaruannetele, kust on võimalik leida detailsemat teavet tulemuslikkuse kohta (hindamised, programmide tegevusaruanded, iga-aastased tegevusaruanded jm).


  2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes viidatakse erinevatele lahendamist vajavatele puudustele ja probleemidele. Aruande 1. jaos viidatakse mitte üksnes probleemidele, mis takistavad programmide õigeaegset rakendamist, vaid ka programmide tulemuslikkuse hindamise piiratusele (nt viited 2007.–2013. aasta terviseprogrammi ja eelarverubriigi 4 programmide hindamistele, milles juhitakse tähelepanu nende programmide üldise tulemuslikkuse hindamise piiratusele). |
| --- | --- |

—

Komisjon on võtnud endale kohustuse koostada kvaliteetseid tulemusaruandeid, milles tulemusi kirjeldatakse tasakaalustatud viisil.

Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne on üldine kokkuvõte sellest, kuidas ELi eelarvega toetatakse Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete ning milliseid eesmärke on tänu ELi eelarvele saavutatud. See ei ole mõeldud täielikuks ja detailseks aruandmiseks ELi eelarve tulemuslikkuse kohta. Aruandes viidatakse muudele tulemusaruannetele, kust on võimalik leida detailsemat teavet tulemuslikkuse kohta (hindamised, programmide tegevusaruanded, iga-aastased tegevusaruanded jm).

2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes viidatakse erinevatele lahendamist vajavatele puudustele ja probleemidele. Aruande 1. jaos viidatakse mitte üksnes probleemidele, mis takistavad programmide õigeaegset rakendamist, vaid ka programmide tulemuslikkuse hindamise piiratusele (nt viited 2007.–2013. aasta terviseprogrammi ja eelarverubriigi 4 programmide hindamistele, milles juhitakse tähelepanu nende programmide üldise tulemuslikkuse hindamise piiratusele).

| — | Andmete kvaliteeti käsitleva teabe piiratus komisjoni aruannetes vähendab läbipaistvust. Teised asutused annavad aru tulemusalase teabe usaldusväärsuse kohta terviklikumalt. |
| --- | --- |

—

Andmete kvaliteeti käsitleva teabe piiratus komisjoni aruannetes vähendab läbipaistvust. Teised asutused annavad aru tulemusalase teabe usaldusväärsuse kohta terviklikumalt.

| — | Iga komisjoni talituse kehtestatud sisekontrolliraamistik on selleks, et anda piisav kindlus muu hulgas finantsaruandluse usaldusväärsuse kohta. Iga peadirektoraat annab selle aspekti kohta aru oma iga-aastase tegevusaruande 2. osas ning iga-aastase haldus- ja tulemusaruande 2. jaos tehakse kokkuvõte ja teatatakse peadirektoraadi hinnangust komisjoni talituste sisekontrollisüsteemide toimimise kohta.


  Mis puudutab hindamisi, siis on parema õigusloome töövahendites ette nähtud, et hindamise lõpus peavad seda käsitlevad komisjoni talituste töödokumendid sisaldama selget kokkuvõtet ebapiisavatest andmetest, mida kasutati järelduste ja tulemuste usaldusväärsuse toetamiseks. Peale selle sätestatakse parema õigusloome suunistes, et hindamisaruannetes tuleb selgelt välja tuua kasutatud tõendusmaterjalide ja kohaldatud metoodikate piirangud, eelkõige sellest seisukohast, kuidas nendega on võimalik järeldusi toetada. Seda aspekti tugevdatakse veelgi parema õigusloome suuniste/töövahendite läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

—

Iga komisjoni talituse kehtestatud sisekontrolliraamistik on selleks, et anda piisav kindlus muu hulgas finantsaruandluse usaldusväärsuse kohta. Iga peadirektoraat annab selle aspekti kohta aru oma iga-aastase tegevusaruande 2. osas ning iga-aastase haldus- ja tulemusaruande 2. jaos tehakse kokkuvõte ja teatatakse peadirektoraadi hinnangust komisjoni talituste sisekontrollisüsteemide toimimise kohta.

Mis puudutab hindamisi, siis on parema õigusloome töövahendites ette nähtud, et hindamise lõpus peavad seda käsitlevad komisjoni talituste töödokumendid sisaldama selget kokkuvõtet ebapiisavatest andmetest, mida kasutati järelduste ja tulemuste usaldusväärsuse toetamiseks. Peale selle sätestatakse parema õigusloome suunistes, et hindamisaruannetes tuleb selgelt välja tuua kasutatud tõendusmaterjalide ja kohaldatud metoodikate piirangud, eelkõige sellest seisukohast, kuidas nendega on võimalik järeldusi toetada. Seda aspekti tugevdatakse veelgi parema õigusloome suuniste/töövahendite läbivaatamise käigus.

3.   Tulemusaruanded on üsna tekstipõhised ja nendes võiks rohkem kasutada visuaalseid ja navigeerimise abivahendeid (punktid 3.33–3.35)

| — | Komisjon teeb jõupingutusi, et koostada aruandeid, mis on lugejatele ja sidusrühmadele atraktiivsemad. Mõni teine asutus keskendub paremini esmatähtsale teabele ja kasutab rohkem graafikat, tabeleid, värvikoodide süsteemi, infograafikat, navigeerimisvahenditega interaktiivseid veebisaite jms. |
| --- | --- |

—

Komisjon teeb jõupingutusi, et koostada aruandeid, mis on lugejatele ja sidusrühmadele atraktiivsemad. Mõni teine asutus keskendub paremini esmatähtsale teabele ja kasutab rohkem graafikat, tabeleid, värvikoodide süsteemi, infograafikat, navigeerimisvahenditega interaktiivseid veebisaite jms.

| — | Komisjon tunnistab erinevates tulemusaruannetes visuaalsete abivahendite kasutamise tähtsust ning on selles osas olukorda parandanud. Näiteks on 2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes kasutatud oluliste sõnumite ja näidete nähtavamaks ja lihtsamini loetavaks muutmiseks tekstikaste. 2016. aasta haldus- ja tulemusaruandes on graafikute, tabelite ja piltide abil ning kommenteeritud kokkuvõtte lisamisega ülevaatlikkust veelgi parandatud. Haldus- ja tulemusaruandele ning integreeritud finantsaruandluse paketis sisalduvatele muudele aruannetele lisatakse üheleheküljeline teabeleht, millest leiab kergesti kättesaadava kokkuvõtte lugejale olulisest teabest. Peale selle kutsutakse iga-aastaste tegevusaruannete juhistes peadirektoraate üles kasutama tegevusaruannetes visuaalseid elemente, et need kergemini loetavaks muuta.


  Parema õigusloome töövahendid sisaldavad spetsiaalset tööriista visuaalsete abivahendite jaoks. Eesmärk on esitada näiteid vahenditest, mida peetakse poliitikameetmete puhul eriti asjakohasteks, et suurendada komisjoni talituste teadlikkust selliste abivahendite lisaväärtusest. Kindlasti ei koonda see kõiki olemasolevaid visuaalseid abivahendeid. |
| --- | --- |

—

Komisjon tunnistab erinevates tulemusaruannetes visuaalsete abivahendite kasutamise tähtsust ning on selles osas olukorda parandanud. Näiteks on 2015. aasta haldus- ja tulemusaruandes kasutatud oluliste sõnumite ja näidete nähtavamaks ja lihtsamini loetavaks muutmiseks tekstikaste. 2016. aasta haldus- ja tulemusaruandes on graafikute, tabelite ja piltide abil ning kommenteeritud kokkuvõtte lisamisega ülevaatlikkust veelgi parandatud. Haldus- ja tulemusaruandele ning integreeritud finantsaruandluse paketis sisalduvatele muudele aruannetele lisatakse üheleheküljeline teabeleht, millest leiab kergesti kättesaadava kokkuvõtte lugejale olulisest teabest. Peale selle kutsutakse iga-aastaste tegevusaruannete juhistes peadirektoraate üles kasutama tegevusaruannetes visuaalseid elemente, et need kergemini loetavaks muuta.

Parema õigusloome töövahendid sisaldavad spetsiaalset tööriista visuaalsete abivahendite jaoks. Eesmärk on esitada näiteid vahenditest, mida peetakse poliitikameetmete puhul eriti asjakohasteks, et suurendada komisjoni talituste teadlikkust selliste abivahendite lisaväärtusest. Kindlasti ei koonda see kõiki olemasolevaid visuaalseid abivahendeid.

4.   Komisjon ei suuda hindamistulemuste süstemaatilist kasutamist tõendada (punktid 3.36–3.42)

| — | Kõik komisjoni läbiviidud või tellitud hindamised ei sisalda soovitusi ega rakendusmeetmete ettepanekuid, erinevalt parimatest näidetest teistes rahvusvahelistes organisatsioonides ja valitsusasutustes. Komisjon ei ole alates 2005. aastast läbi viinud ega tellinud uuringut hindamistulemuste komisjonipoolse kasutamise kohta. |
| --- | --- |

—

Kõik komisjoni läbiviidud või tellitud hindamised ei sisalda soovitusi ega rakendusmeetmete ettepanekuid, erinevalt parimatest näidetest teistes rahvusvahelistes organisatsioonides ja valitsusasutustes. Komisjon ei ole alates 2005. aastast läbi viinud ega tellinud uuringut hindamistulemuste komisjonipoolse kasutamise kohta.

| — | Parema õigusloome suunistes nähakse ette, et kõik hindamist käsitlevad komisjoni talituste töödokumendid sisaldaksid leide ja järeldusi, mis on komisjoni võimalike järelmeetmete aluseks. Need hõlmavad nõuet jagada hindamise tulemusi ja teha kindlaks asjakohased järelmeetmed. Hindamised ei saa õiguslikult siduda komisjoni otse võtma mingeid meetmeid. Seadusandjale esitatavas ametlikus aruandes täpsustatakse tavaliselt komisjoni kaalutavaid järelmeetmeid.


  2015. aasta parema õigusloome paketis võttis komisjon endale kohustuse hinnata enne 2019. aasta lõppu süsteemi toimimist. Praegu on alustatud hindamiseks vajaliku eeltööga. |
| --- | --- |

—

Parema õigusloome suunistes nähakse ette, et kõik hindamist käsitlevad komisjoni talituste töödokumendid sisaldaksid leide ja järeldusi, mis on komisjoni võimalike järelmeetmete aluseks. Need hõlmavad nõuet jagada hindamise tulemusi ja teha kindlaks asjakohased järelmeetmed. Hindamised ei saa õiguslikult siduda komisjoni otse võtma mingeid meetmeid. Seadusandjale esitatavas ametlikus aruandes täpsustatakse tavaliselt komisjoni kaalutavaid järelmeetmeid.

2015. aasta parema õigusloome paketis võttis komisjon endale kohustuse hinnata enne 2019. aasta lõppu süsteemi toimimist. Praegu on alustatud hindamiseks vajaliku eeltööga.

| — | Erinevalt mõnest teisest organisatsioonist või valitsusest ei ole komisjonil dokumenteeritud institutsioonilist süsteemi hindamistes esitatud soovituste, tegevuskavade või juhtkonna vastuste põhjal korrapäraste järelmeetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

—

Erinevalt mõnest teisest organisatsioonist või valitsusest ei ole komisjonil dokumenteeritud institutsioonilist süsteemi hindamistes esitatud soovituste, tegevuskavade või juhtkonna vastuste põhjal korrapäraste järelmeetmete võtmiseks.

| — | Hindamise järelmeetmed on komisjoni parema õigusloome süsteemi lahutamatu osa, milles hindamistulemusi kasutatakse mõjuhinnangutes, mis on üldsusele kättesaadavad dokumendid. Samuti on need seda iga-aastases programmitöös ja komisjoni meetmete planeerimisel. Komisjon teeb hindamistulemuste järelkontrolli oma tööprogrammi raamistikus. Tööprogrammi planeerimisel vaatab komisjon hindamistulemused süstemaatiliselt läbi ja määrab kindlaks nende järelmeetmed. Osade hindamistulemuste järelmeetmed lisatakse igal aastal ajakohastatavasse REFITi tulemustabelisse ja hinnangutega kaasnevate komisjoni seadusandjale esitatavatesse aruannetesse. |
| --- | --- |

—

Hindamise järelmeetmed on komisjoni parema õigusloome süsteemi lahutamatu osa, milles hindamistulemusi kasutatakse mõjuhinnangutes, mis on üldsusele kättesaadavad dokumendid. Samuti on need seda iga-aastases programmitöös ja komisjoni meetmete planeerimisel. Komisjon teeb hindamistulemuste järelkontrolli oma tööprogrammi raamistikus. Tööprogrammi planeerimisel vaatab komisjon hindamistulemused süstemaatiliselt läbi ja määrab kindlaks nende järelmeetmed. Osade hindamistulemuste järelmeetmed lisatakse igal aastal ajakohastatavasse REFITi tulemustabelisse ja hinnangutega kaasnevate komisjoni seadusandjale esitatavatesse aruannetesse.

5.   Peamised tulemusaruanded ei hõlma avaldust ega teavet tulemusalaste andmete kvaliteedi kohta (punktid 3.43–3.45)

| — | Volinike kolleegium ja peadirektorid ei võta vastutust enda esitatud tulemusalase teabe eest. |
| --- | --- |

—

Volinike kolleegium ja peadirektorid ei võta vastutust enda esitatud tulemusalase teabe eest.

| — | Vastutusahela üldpõhimõtted on sätestatud ELi aluslepingutes. Avalikku haldust käsitlevat valget raamatut järgides on komisjonis vastutusahel määratletud selliselt, et selles on antud volitatud eelarvevahendite käsutajatele oluline roll detsentraliseeritud süsteemis, mis töötab kolleegiumi kui eelarvevahendite käsutaja poliitilisel vastutusel. See kehtib eelkõige finantshalduse korraldamise kohta. Aruandlustsükli lõpus võtab kolleegium vastu ELi eelarve iga-aastase haldus- ja tulemusaruande ning võtab üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve haldamise eest, lähtudes volitatud eelarvevahendite käsutajate iga-aastastest avaldustest.


  Lisatakse komisjoni avaldus ELi eelarve haldamise eest vastutamise kohta, et oleks selge, et lõplik finantsvastutus ELi eelarve haldamise eest lasub komisjonil, samal ajal kui vastutust ELi eelarve kaudu saavutatud tulemuste eest jagatakse erinevate Euroopa ja liikmesriikide tasandite osalejate vahel. |
| --- | --- |

—

Vastutusahela üldpõhimõtted on sätestatud ELi aluslepingutes. Avalikku haldust käsitlevat valget raamatut järgides on komisjonis vastutusahel määratletud selliselt, et selles on antud volitatud eelarvevahendite käsutajatele oluline roll detsentraliseeritud süsteemis, mis töötab kolleegiumi kui eelarvevahendite käsutaja poliitilisel vastutusel. See kehtib eelkõige finantshalduse korraldamise kohta. Aruandlustsükli lõpus võtab kolleegium vastu ELi eelarve iga-aastase haldus- ja tulemusaruande ning võtab üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve haldamise eest, lähtudes volitatud eelarvevahendite käsutajate iga-aastastest avaldustest.

Lisatakse komisjoni avaldus ELi eelarve haldamise eest vastutamise kohta, et oleks selge, et lõplik finantsvastutus ELi eelarve haldamise eest lasub komisjonil, samal ajal kui vastutust ELi eelarve kaudu saavutatud tulemuste eest jagatakse erinevate Euroopa ja liikmesriikide tasandite osalejate vahel.

6.   Komisjoni esitatud tulemusalane teave ei ole hõlpsasti kättesaadav (punktid 3.46–3.51)

| — | Komisjon toodab väga suures koguses tulemusalast teavet. Teised valitsusasutused ja organisatsioonid rühmitavad oma tulemusalast teavet otstarbekamalt, näiteks selleks mõeldud veebisaidil, millel on hea otsingumootor, kasutusjuhendid ja muud navigeerimisvahendid. |
| --- | --- |

—

Komisjon toodab väga suures koguses tulemusalast teavet. Teised valitsusasutused ja organisatsioonid rühmitavad oma tulemusalast teavet otstarbekamalt, näiteks selleks mõeldud veebisaidil, millel on hea otsingumootor, kasutusjuhendid ja muud navigeerimisvahendid.

| — | Kooskõlas algatusega „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ on valminud veebileht, mis sisaldab konkreetseid ELi tulemusi. Veebileht on andmebaas, mille eesmärk on saada ühtseks kontaktpunktiks kõigi ELi rahastatud projektide jaoks, mille puhul eelarvet täidetakse otse, kaudselt või koostöös liikmesriikidega. 2017. aasta mai lõpu seisuga oli andmebaasi sisestatud ligikaudu 1 600 ELi rahastatud projekti ELis ja mujal. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas algatusega „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ on valminud veebileht, mis sisaldab konkreetseid ELi tulemusi. Veebileht on andmebaas, mille eesmärk on saada ühtseks kontaktpunktiks kõigi ELi rahastatud projektide jaoks, mille puhul eelarvet täidetakse otse, kaudselt või koostöös liikmesriikidega. 2017. aasta mai lõpu seisuga oli andmebaasi sisestatud ligikaudu 1 600 ELi rahastatud projekti ELis ja mujal.

| 3.74. | Mõningates kontrollikoja 2016. aasta eriaruannetes kirjeldatud ühised probleemid on esitatud punktides 3.52–3.59. |
| --- | --- |

3.74.

Mõningates kontrollikoja 2016. aasta eriaruannetes kirjeldatud ühised probleemid on esitatud punktides 3.52–3.59.

| 3.75. | Varasemate soovituste (vt punktid 3.60–3.71) suhtes käesoleval aastal tehtud järelkontroll näitas, et |
| --- | --- |

3.75.

Varasemate soovituste (vt punktid 3.60–3.71) suhtes käesoleval aastal tehtud järelkontroll näitas, et

| — | komisjon nõustub suure hulga kontrollikoja viimase kolme aasta auditite soovitustega ja järgib neid; |
| --- | --- |

—

komisjon nõustub suure hulga kontrollikoja viimase kolme aasta auditite soovitustega ja järgib neid;

| — | algul kõrvale jäetud soovitusi võidakse hiljem järgida osaliselt või täielikult. |
| --- | --- |

—

algul kõrvale jäetud soovitusi võidakse hiljem järgida osaliselt või täielikult.

Soovitused

| 3.76. | Lisas 3.3
  on esitatud kontrollikoja läbivaatamise tulemused komisjoni edusammude kohta kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes tulemusalaste probleemide suhtes antud soovituste elluviimisel. Nimetatud aastal oli 10. peatükis esitatud kolm soovitust. Neist kaks viidi ellu osaliselt ja üks jäi ellu viimata. |
| --- | --- |

3.76.

Lisas 3.3
  on esitatud kontrollikoja läbivaatamise tulemused komisjoni edusammude kohta kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes tulemusalaste probleemide suhtes antud soovituste elluviimisel. Nimetatud aastal oli 10. peatükis esitatud kolm soovitust. Neist kaks viidi ellu osaliselt ja üks jäi ellu viimata.

| 3.77. | 2016. aastat käsitlevate järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused. |
| --- | --- |

3.77.

2016. aastat käsitlevate järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused.

| — | 1. soovitus:
  ühtlustada tulemusaruandlust
   (58), |
| --- | --- |

—

1. soovitus:
  ühtlustada tulemusaruandlust
   (58),

| | a) | vähendades veelgi oma paljudes tulemusaruannetes kasutatavate eesmärkide ja näitajate arvu ning keskendudes nendele, mis mõõdavad kõige paremini ELi eelarve tulemuslikkust. Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku koostamisel peaks komisjon järgmise põlvkonna programmide õigusraamistiku jaoks esitama väiksemal arvul ja asjakohasemaid näitajaid. Selles kontekstis peaks komisjon kaaluma, kas need näitajad, mille kohta ei ole võimalik teavet saada enne mitme aasta möödumist, on asjakohased; |
| --- | --- | --- |

a)

vähendades veelgi oma paljudes tulemusaruannetes kasutatavate eesmärkide ja näitajate arvu ning keskendudes nendele, mis mõõdavad kõige paremini ELi eelarve tulemuslikkust. Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku koostamisel peaks komisjon järgmise põlvkonna programmide õigusraamistiku jaoks esitama väiksemal arvul ja asjakohasemaid näitajaid. Selles kontekstis peaks komisjon kaaluma, kas need näitajad, mille kohta ei ole võimalik teavet saada enne mitme aasta möödumist, on asjakohased;

| a) | Komisjon on soovitusega nõus.

  Vastavalt algatusele „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ vaatab komisjon praegu läbi kuluprogrammide näitajaid, mis on sätestatud nende õiguslikus aluses. Tulemusi kasutatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga seotud ettepanekute ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

a)

Komisjon on soovitusega nõus.

| | b) | esitades finantsteavet viisil, mis võimaldab seda võrrelda tulemusalase teabega, et kulude ja tulemuslikkuse vaheline seos oleks selge; |
| --- | --- | --- |

b)

esitades finantsteavet viisil, mis võimaldab seda võrrelda tulemusalase teabega, et kulude ja tulemuslikkuse vaheline seos oleks selge;

| b) | Komisjon on soovitusega nõus.

  Komisjon leiab, et seda soovitust rakendatakse programmide tegevusaruannete kaudu, mis on vahend, mille abil komisjon põhjendab kuluprogrammidele finantsressursside eraldamist eelarveprojektis. 2018. aasta eelarveprojektis on neis lisaks tulemuslikkust käsitlevale teabele teave iga programmi finantsplaneerimise ja rahalise rakendamise kohta. Seega leiab komisjon, et programmide tegevusaruannetes on teave esitatud selliselt, et kulude ja tulemuslikkuse vaheline seos on selge. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on soovitusega nõus.

| | c) | selgitades ja suurendades oma programmide ja peadirektoraatide jaoks loodud kahe eesmärkide ja näitajate kogumi üldist sidusust. |
| --- | --- | --- |

c)

selgitades ja suurendades oma programmide ja peadirektoraatide jaoks loodud kahe eesmärkide ja näitajate kogumi üldist sidusust.

| c) | Komisjon on soovitusega nõus.

  Järgmiste iga-aastaste tegevusaruannete koostamisel kavatseb komisjon seda aspekti tugevdada, kasutades iga-aastastes tegevusaruannetes rohkem ristviiteid programmide tegevusaruannetele. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on soovitusega nõus.

| — | 2. soovitus:
  luua paremini tasakaalustatud tulemuslikkuse alane aruandlus, esitades oma peamistes tulemusaruannetes selge teabe tulemuste saavutamist pärssivate põhiprobleemide kohta. |
| --- | --- |

—

2. soovitus:
  luua paremini tasakaalustatud tulemuslikkuse alane aruandlus, esitades oma peamistes tulemusaruannetes selge teabe tulemuste saavutamist pärssivate põhiprobleemide kohta.

Komisjon on soovitusega nõus.

Komisjon on võtnud endale kohustuse koostada kvaliteetseid tulemusaruandeid, milles tulemusi kirjeldatakse tasakaalustatud viisil.

Iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes teatab komisjon peamistest haldusega seotud katsumustest vastavas jaos (2. jagu) eraldi. Kui aasta jooksul ilmnes probleeme, kirjeldatakse aruandes seda, kuidas komisjoni talitused need lahendasid. Tulevikus püüdleb komisjon selle poole, et anda peamistes tulemusaruannetes (iga-aastased tegevusaruanded, iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ning programmide tegevusaruanded) rohkem teavet selle kohta, millised olid peamised probleemid, millega puututi kokku tulemuste saavutamisel.

| — | 3. soovitus:
  teha oma tulemusaruandlus kasutajasõbralikumaks, kasutades rohkem meetodeid ja vahendeid, nagu joonised, kokkuvõtlikud tabelid, värvikoodid, infograafika ja interaktiivsed veebisaidid. |
| --- | --- |

—

3. soovitus:
  teha oma tulemusaruandlus kasutajasõbralikumaks, kasutades rohkem meetodeid ja vahendeid, nagu joonised, kokkuvõtlikud tabelid, värvikoodid, infograafika ja interaktiivsed veebisaidid.

Komisjon on soovitusega nõus.

Komisjon on võtnud kohustuse pidevalt suurendada oma tulemuslikkuse aruandluse kasutajasõbralikkust. 2016. aasta haldus- ja tulemusaruandes on graafikute, tabelite ja piltide abil ülevaatlikkust oluliselt parandatud.

| — | 4. soovitus:
  näidata paremini, et hindamistulemusi kasutatakse hästi, |
| --- | --- |

—

4. soovitus:
  näidata paremini, et hindamistulemusi kasutatakse hästi,

| | a) | nõudes, et hindamised sisaldaksid alati järeldusi, mille alusel meetmeid võtta, või soovitusi, mille suhtes komisjon peaks seejärel järelmeetmeid võtma; |
| --- | --- | --- |

a)

nõudes, et hindamised sisaldaksid alati järeldusi, mille alusel meetmeid võtta, või soovitusi, mille suhtes komisjon peaks seejärel järelmeetmeid võtma;

| a) | Komisjon on soovitusega nõus.

  Hindamise järeldused ja nende järelmeetmed on juba praegu komisjoni parema õigusloome süsteemi ning iga-aastase programmitöö ja komisjoni meetmete planeerimise lahutamatu osa. Süsteemi tugevdatakse veelgi parema õigusloome suuniste ja töövahendite läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

a)

Komisjon on soovitusega nõus.

| | b) | viies läbi või tellides uue uuringu institutsioonis tehtavate hindamiste kasutamise ja mõju, sealhulgas õigeaegsuse kohta. |
| --- | --- | --- |

b)

viies läbi või tellides uue uuringu institutsioonis tehtavate hindamiste kasutamise ja mõju, sealhulgas õigeaegsuse kohta.

| b) | Komisjon on soovitusega nõus.

  2015. aasta parema õigusloome paketis võttis komisjon endale kohustuse hinnata enne 2019. aasta lõppu süsteemi, sealhulgas hindamiste toimimist. Ettevalmistused hindamiseks on alanud. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on soovitusega nõus.

| — | 5. soovitus: viidata peamistes tulemusaruannetes, kas neile teadaolevalt on esitatud tulemuslikkuse alase teabe kvaliteet piisav. |
| --- | --- |

—

5. soovitus: viidata peamistes tulemusaruannetes, kas neile teadaolevalt on esitatud tulemuslikkuse alase teabe kvaliteet piisav.

Komisjon on soovitusega nõus.

Läbipaistvuse suurendamiseks annab komisjon teavet andmete allikate ja kvaliteedi kohta, kui selline teave on olemas. Arvestades, et suur osa tulemuslikkuse andmetest pärineb liikmesriikidelt, analüüsib komisjon seda, kui suurel määral nad esitavad teavet tulemuslikkuse andmete kvaliteedi kohta.

| — | 6. soovitus:
  teha tulemusalane teave hõlpsamini kättesaadavaks, luues asjakohase veebiportaali ja otsingumootori. |
| --- | --- |

—

6. soovitus:
  teha tulemusalane teave hõlpsamini kättesaadavaks, luues asjakohase veebiportaali ja otsingumootori.

Komisjon on soovitusega osaliselt nõus.

Komisjon püüdleb selle poole, et tulemuslikkuse teave oleks lihtsamini kättesaadav. Komisjon on võtnud kohustuse hinnata sellise veebikeskkonna teostatavust, kulusid ja võimalikku kasu. Soovitatud meedet rakendatakse selle hindamise tulemuse põhjal. Kooskõlas komisjoni 2016. aasta sünergia ja tõhususe otsusega ei peaks eesmärgiks seadma spetsiaalse veebiportaali ja otsingumootori loomist, vaid pigem oleks vaja asjakohast veebikeskkonda, mis kasutab Europa veebilehe otsingumootorit.

---

(1)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317.

(2)  Algatus tugineb neljale järgmisele põhiküsimusele. Millele me kulutame? Kuidas kulutame? Kuidas meid hinnatakse? Kuidas edastame teavet? http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm

(3)  Artikli 38 lõike 3 punkt e. Finantsmääruses kasutatakse 2017. aasta lõpuni mõistet „tegevusaruanne“.

(4)  2017. aastal muudeti aruannete ülesehitust ja sisu. Kirjeldus puudutab muudetud aruandeid.

(5)  http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2018/DB2018_WD01_en.pdf

(6)  Finantsmääruse artikli 66 lõige 9.

(7)  Euroopa Komisjoni talituste töödokument „Parema õigusloome suunised“, SWD(2015) 111 final, 19. mai 2015, lk 49.

(8)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/search.do

(9)  Parema õigusloome suuniste kohaselt võib hinnangute esitamise nõue olla oluline tegur hindamiste ja uuringute eristamiseks.

(10)  https://ec.europa.eu/commission/news/eu-2016-general-report-activities-european-union_et

(11)  http://ec.europa.eu/budget/financialreport/2015/foreword/index_en.html

(12)  http://europa.eu/rapid/press-release_AC-16-3892_en.htm?locale=FR

(13)  https://ec.europa.eu/commission/state-union-2016_et

(14)  https://ec.europa.eu/budget/euprojects/search-projects_en

(15)  Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) väljaanne, märts 2015.

(16)  Valitsused: Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Kanada, Madalmaad, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik. Teised rahvusvahelised organisatsioonid: Euroopa Nõukogu; Maailmapank; Maailma Terviseorganisatsioon (WHO); Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD); Rahvusvaheline Punase Risti Komitee (RPRK); ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (UNESCO); ÜRO peasekretariaat ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO).

(17)  MOPAN on sarnase mõtlemisega doonorriikide võrgustik mitmepoolsete arenguorganisatsioonide tulemuslikkuse hindamiseks riigi tasandil. Vt http://www.mopanonline.org/

(18)  Rahandusministeerium, ressursihalduse juhend 131–137, http://www.finance.gov.au/resource-management/performance/.

(19)  Vt 2012. aasta koondaruanne, COM(2013) 334 final, lk 3.

(20)  Vt 2013. aasta tegevusaruannete kehtivad juhised, lk 3, ja 2014. aasta halduskavade juhised, lk 9.

(21)  Olemasolu = kättesaadava tulemusalase teabe ulatus; kasutamine = ulatus, mil määral tulemusalast teavet kasutatakse eelarvega seotud otsuste tegemisel; mõju = mõju haldusele ja/või eelarvele.

(22)  Loi Organique relative aux Lois de Finance (finantseeskirjade suhtes kohaldatav alusseadus).

(23)  Vt näiteks rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) soovitatud tava suunis 3.

(24)  http://extranet.who.int/programmebudget/Biennium2014/Programme/Overview/12

(25)  http://www.who.int/about/finances-accountability/reports/en/

(26)  Sõltumatu hindamisrühm, „Behind the mirror: A report on the self-evaluation systems of the World Bank Group“ (Peegli taga. Maailmapanga grupi enesehindamise süsteemide aruanne) (2016).

(27)  http://www.mopanonline.org/assessments/iadb2015-16/index.htm

(28)  Viide: Ares(2016)6517649 – 21/11/2016.

(29)

„Peadirektoraatidele võimaldatakse peamiste üld- ja erieesmärkide (mille kohta nad aru anda tahavad) valimisel paindlikkust 1. jao jutustavas osas. Tulemuslikkuse kirjelduse aluseks peaks olema nn põhitulemuste (positiivsete või negatiivsete tulemuste) valimine ja kirjeldamine peamiste üld- ja erieesmärkide saavutamiseks. Kõiki eesmärke ja saavutusi ei pea kajastama, vaid piisab järgmisest:

| — | eesmärgid ja saavutused, mis on nii olulised, et lugeja eeldab, et nendest aasta tegevusaruandes antakse aru (kuna nende väljajätmisel tekiks peadirektoraadi tulemuslikkuse kohta moonutatud arvamus või kuna eesmärkide täitmisest kõrvalekaldumine on märkimisväärne või kuna teatavaid meetmeid kajastati meedias laialdaselt, ...) isegi siis, kui peadirektoraat leiab, et need kinnitavat avaldust tegelikult ei mõjuta; |
| --- | --- |

—

eesmärgid ja saavutused, mis on nii olulised, et lugeja eeldab, et nendest aasta tegevusaruandes antakse aru (kuna nende väljajätmisel tekiks peadirektoraadi tulemuslikkuse kohta moonutatud arvamus või kuna eesmärkide täitmisest kõrvalekaldumine on märkimisväärne või kuna teatavaid meetmeid kajastati meedias laialdaselt, ...) isegi siis, kui peadirektoraat leiab, et need kinnitavat avaldust tegelikult ei mõjuta;

| — | eesmärgid ja saavutused, mille lisas olevates tulemustabelites toodud tulemused viitavad kavandatud väärtustest olulistele kõrvalekaldumisele.“ |
| --- | --- |

—

eesmärgid ja saavutused, mille lisas olevates tulemustabelites toodud tulemused viitavad kavandatud väärtustest olulistele kõrvalekaldumisele.“

(30)  Komisjoni 2014. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmeid käsitlevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis sätestatakse lähenemisviis Euroopa 2020. aasta strateegia tulemuste aruandlusele.

(31)  Arvamus nr 1/2017 ettepaneku kohta muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, punkt 97.

(32)  Lähenemisviisi selgitatakse siin: http://www.pc.gov.au/research/ongoing/report-on-government-services/2017/approach/performance-measurement

(33)  Vt punkti 3.13 alapunkt ii.

(34)  Parema õigusloome vahendid on lisatud parema õigusloome suunistele, mida kasutatakse mõjuhindamiste, hindamiste ja toimivuskontrollide puhul. Vt http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_en.htm, lk 287 ja 290.

(35)  https://www.dss.gov.au/about-the-department/publications-articles/corporate-publications/annual-reports/dss-annual-report-2015-16-0

(36)  https://docs.education.gov.au/documents/department-education-and-training-annual-report-2015-16

(37)  http://www.who.int/about/finances-accountability/evaluation/evaluation-report-nov2016.pdf

(38)  https://ieg.worldbankgroup.org/managementactionrecord

(39)  Ülevaatearuande „Results and performance of the World Bank Group 2015“ (Maailmapanga grupi tulemused ja tulemuslikkus 2015. aastal) peatükk 3.

(40)  http://www.tbs-sct.gc.ca/pol/doc-eng.aspx?id=31300

(41)  SWD(2015) 111 final, VI peatükk „Guidelines on evaluation and fitness checks“ (Hindamiste ja toimivuskontrollide suunised).

(42)  Mõjuhindamised, suunised, edasine järelevalve jne.

(43)  http://www.finance.gov.au/resource-management/pgpa-act/

(44)  „Siinses kontekstis tähendab sõnapaar „õige ja õiglane“ usaldusväärset, täielikku ja õiget pilti peadirektoraadi olukorrast.“

(45)  Sellele probleemile osutati ka kontrollikoja arvamuse nr 1/2017 punktis 95.

(46)  Komisjon selgitas oma üldist poliitilist vastutust ELi eelarve haldamise eest oma vastuses kontrollikoja eriaruande nr 27/2016 punktile 21: „Komisjon leiab, et see hõlmab vastutust komisjoni talituste töö eest.“

(47)  http://ec.europa.eu/info/files/2015-annual-management-and-performance-report-eu-budget-com-2016-446-final_en, lk 5 ja 58.

(48)  http://www.rijksbegroting.nl/.

(49)  https://www.gov.uk/government/publications.

(50)  http://www.worldbank.org/en/results.

(51)  http://pdu.worldbankgroup.org/.

(52)  https://europa.eu/european-union/documents-publications_en.

(53)  http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx?ty=Special%20report&tab =tab4.

(54)  1a („Konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“), 1b („Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“), 2 („Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“), 3 („Julgeolek ja kodakondsus“), 4 („Globaalne Euroopa“), 5 („Haldus“).

(55)  HELCOM on Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni ehk Helsingi konventsiooni juhtivasutus.

(56)  Eriaruannetes nr 20/2012 ja nr 23/2012.

(57)  Kontaktkomiteesse kuuluvad ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste juhid, sealhulgas kontrollikoja president.

(58)  Vt ka kontrollikoja arvamus nr 1/2017 teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju“, punktid 90–99, http://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=40 627.

LISA 3.1

SOOVITUSTE ELLUVIIMISE ÜKSIKASJALIK SEIS ARUANNETE KAUPA

| Nr | Eriaruanne | Aruande pealkiri | Aruande punkt | Täielikult ellu viidud | Suuremas osas ellu viidud | Osaliselt ellu viidud | Ei ole ellu viidud | Ei ole enam asjakohane | Ei ole võimalik kontrollida |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eriaruanne nr 14/2010 | „Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme“
  (Loodusvarad) | Punkti 90 esimene alapunkt | x | | | | | |
| Punkti 90 teine alapunkt | x | | | | | |
| Punkti 90 kolmas alapunkt | x | | | | | |
| Punkti 90 neljas alapunkt | | x | | | | |
| Punkti 90 viies alapunkt | | x | | | | |
| Punkti 90 kuues alapunkt | x | | | | | |
| Punkti 90 seitsmes alapunkt | x | | | | | |
| Punkti 90 kaheksas alapunkt | x | | | | | |
| Punkt 91 | x | | | | | |
| 2 | Eriaruanne nr 11/2012 | „Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused“
  (Loodusvarad) | Punkt 58 | x | | | | | |
| Punkt 60 | x | | | | | |
| Punkt 64 | x | | | | | |
| Punkt 64 | | | x | | | |
| 3 | Eriaruanne nr 14/2012 | „ELi hügieenialaste õigusaktide rakendamine alates 2004. aastast ELiga liitunud riikide tapamajades“
  (Loodusvarad) | Punkti 52 alapunkt a | x | | | | | |
| Punkti 52 alapunkt b | x | | | | | |
| Punkti 52 alapunkt c | x | | | | | |
| Punkti 52 alapunkt d | x | | | | | |
| Punkti 53 alapunkt a | x | | | | | |
| Punkti 53 alapunkt b | x | | | | | |
| Punkti 53 alapunkt c | x | | | | | |
| Punkti 53 alapunkt d | | x | | | | |
| Punkti 54 alapunkt a | x | | | | | |
| Punkti 54 alapunkt b | | | | x | | |
| Punkti 54 alapunkt c | | | | x | | |
| 4 | Eriaruanne nr 20/2012 | Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?
  (Loodusvarad) | Punkti 72 alapunkti a lõige i | | | | | | x |
| Punkti 72 alapunkti a lõige ii | | | | | | x |
| Punkti 72 alapunkti a lõige iii | | | | | | x |
| Punkti 72 alapunkt b | | | x | | | |
| Punkti 74 alapunkt a | | | | | | x |
| Punkti 74 alapunkt b | | x | | | | |
| Punkti 74 alapunkt c | x | | | | | |
| Punkti 76 alapunkti a lõige i | | | | | | x |
| Punkti 76 alapunkti a lõige ii | | | | | | x |
| Punkti 76 alapunkti a lõige iii | | | | | | x |
| Punkti 76 alapunkti b lõige i | x | | | | | |
| Punkti 76 alapunkti b lõige ii | | | x | | | |
| Punkti 77 alapunkt a | | | | x | | |
| Punkti 77 alapunkt b | x | | | | | |
| Punkti 77 alapunkt c | x | | | | | |
| Punkti 77 alapunkt d | | | | | x | |
| 5 | Eriaruanne nr 23/2012 | „Kas ELi struktuurimeetmed on edukalt toetanud mahajäetud tööstus- ja militaaralade taaselustamist?“
  (Ühtekuuluvus) | Punkti 65 alapunkt a (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 65 alapunkt b (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 65 alapunkt c (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 65 alapunkt a (komisjonile) | | | x | | | |
| Punkti 65 alapunkt b (komisjonile) | x | | | | | |
| Punkti 68 alapunkt a (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 68 alapunkt b (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 68 alapunkt c (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 68 alapunkt d (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 68 alapunkt e (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 68 alapunkt f (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 68 alapunkt a (komisjonile ja liikmesriikidele) | x | | | | | |
| Punkti 73 alapunkt a (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 73 alapunkt b (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 73 alapunkt c (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 73 alapunkt d (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 73 alapunkt e (liikmesriikidele) | | | | | | x |
| Punkti 73 alapunkt a (komisjonile) | x | | | | | |
| Punkti 73 alapunkt b (komisjonile) | x | | | | | |
| Punkti 73 alapunkt e (liikmesriikidele, viimane lause) | | | | x | | |
| 6 | Eriaruanne nr 5/2013 | „Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?“
  (Ühtekuuluvus) | Punkti 55 1. soovitus | | | x | | | |
| Punkti 55 2. soovituse punkt a | x | | | | | |
| Punkti 55 2. soovituse punkt b | | x | | | | |
| Punkti 55 2. soovituse punkt c | x | | | | | |
| Punkti 55 3. soovitus | x | | | | | |
| Punkti 55 4. soovitus | | | x | | | |
| 7 | Eriaruanne nr 17/2013 | „Kliimamuutuse vastu võitlemise ELi-poolne rahastamine välisabi kontekstis“
  (Välistegevus) | Punkti 69 1. soovitus | x | | | | | |
| Punkti 69 2. soovitus | x | | | | | |
| Punkti 69 3. soovitus | | | x | | | |
| Punkti 69 4. soovitus | | x | | | | |
| Punkti 69 5. soovitus | x | | | | | |
| 8 | Eriaruanne nr 14/2013 | „Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele“
  (Välistegevus) | Punkti 81 alapunkt a | x | | | | | |
| Punkti 81 alapunkt b | x | | | | | |
| Punkti 81 alapunkt c | x | | | | | |
| Punkti 82 alapunkt a | x | | | | | |
| Punkti 82 alapunkt b | x | | | | | |
| Punkt 83 | | x | | | | |
| Punkt 84 | | x | | | | |
| Punkt 85 | | | x | | | |
| 9 | Eriaruanne nr 13/2013 | „ELi arenguabi Kesk-Aasiale“
  (Välistegevus) | Punkti 87 esimene taane | x | | | | | |
| Punkti 87 teine taane | x | | | | | |
| Punkti 87 kolmas taane | | | x | | | |
| Punkti 87 neljas taane | x | | | | | |
| Punkti 87 viies taane | x | | | | | |
| Punkti 87 kuues taane | | x | | | | |
| 10 | Eriaruanne nr 9/2013 | „ELi toetus Kongo Demokraatliku Vabariigi juhtimisele“
  (Välistegevus) | Punkti 94 1. soovituse punkt a | x | | | | | |
| Punkti 94 1. soovituse punkt b | | x | | | | |
| Punkti 94 1. soovituse punkt c | | x | | | | |
| Punkti 94 1. soovituse punkt d | | x | | | | |
| Punkti 94 2. soovituse punkt a | x | | | | | |
| Punkti 94 2. soovituse punkt b | x | | | | | |
| Punkti 94 3. soovituse punkt a | x | | | | | |
| Punkti 94 3. soovituse punkt b | | x | | | | |
| Punkti 94 3. soovituse punkt c | x | | | | | |
| Punkti 94 4. soovituse punkt a | | x | | | | |
| Punkti 94 4. soovituse punkt b | | | x | | | |
| Punkti 94 4. soovituse punkt c | x | | | | | |
| 11 | Eriaruanne nr 4/2013 | „ELi ja Egiptuse valitsemistava alane koostöö“
  (Välistegevus) | Punkti 80 alapunkt a | x | | | | | |
| Punkti 80 alapunkt b | x | | | | | |
| Punkti 80 alapunkt c | x | | | | | |
| Punkti 80 alapunkt d | x | | | | | |
| punkti 80 alapunkt e | x | | | | | |
| Punkti 81 alapunkt a | x | | | | | |
| Punkti 81 alapunkt b | x | | | | | |
| Punkti 81 alapunkt c | x | | | | | |
| Punkt 82 | x | | | | | |
| 12 | Eriaruanne nr 12/2012 | „Kas komisjon ja Eurostat on parandanud usaldusväärse ja usutava Euroopa statistika koostamise protsessi?“
  (Muud) | Punkt 107 | | | x | | | |
| Punkti 108 alapunkt a | x | | | | | |
| Punkti 108 alapunkt b | x | | | | | |
| Punkti 108 alapunkt c | | | x | | | |
| Punkti 108 alapunkt d | | | | x | | |
| Punkti 108 alapunkt e | | x | | | | |
| Punkti 108 alapunkt f | x | | | | | |
| Punkti 108 alapunkt g | x | | | | | |
| Punkti 109 alapunkt a | x | | | | | |
| Punkti 109 alapunkt b | x | | | | | |
| Punkti 109 alapunkt c | x | | | | | |
| Punkti 109 alapunkt d | x | | | | | |
| Punkti 109 alapunkt e | | x | | | | |
| Punkti 109 alapunkt f | | x | | | | |
| Punkti 109 alapunkt g | x | | | | | |
| 13 | Eriaruanne nr 2/2013 | „Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?“
  (Arukas ja kaasav majanduskasv) | Punkti 99 1. soovituse teine ja kolmas taane | x | | | | | |
| Punkti 99 1. soovituse esimene ja neljas taane | x | | | | | |
| Punkti 99 2. soovitus | | x | | | | |
| Punkti 100 3. soovituse esimene taane | x | | | | | |
| Punkti 100 3. soovituse teine taane | x | | | | | |
| Punkt 101 | x | | | | | |
| Punkt 102 | x | | | | | |
| Punkt 103 | x | | | | | |
| Punkti 104 esimene pool | | | | x | | |
| Punkti 104 teine pool | | | | | x | |
| Soovitusi kokku | 131 | 72 | 18 | 12 | 6 | 2 | 21 |

Nr

Eriaruanne

Aruande pealkiri

Aruande punkt

Täielikult ellu viidud

Suuremas osas ellu viidud

Osaliselt ellu viidud

Ei ole ellu viidud

Ei ole enam asjakohane

Ei ole võimalik kontrollida

1

Eriaruanne nr 14/2010

„Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme“

(Loodusvarad)

Punkti 90 esimene alapunkt

x

Punkti 90 teine alapunkt

x

Punkti 90 kolmas alapunkt

x

Punkti 90 neljas alapunkt

x

Punkti 90 viies alapunkt

x

Punkti 90 kuues alapunkt

x

Punkti 90 seitsmes alapunkt

x

Punkti 90 kaheksas alapunkt

x

Punkt 91

x

2

Eriaruanne nr 11/2012

„Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused“

(Loodusvarad)

Punkt 58

x

Punkt 60

x

Punkt 64

x

Punkt 64

x

3

Eriaruanne nr 14/2012

„ELi hügieenialaste õigusaktide rakendamine alates 2004. aastast ELiga liitunud riikide tapamajades“

(Loodusvarad)

Punkti 52 alapunkt a

x

Punkti 52 alapunkt b

x

Punkti 52 alapunkt c

x

Punkti 52 alapunkt d

x

Punkti 53 alapunkt a

x

Punkti 53 alapunkt b

x

Punkti 53 alapunkt c

x

Punkti 53 alapunkt d

x

Punkti 54 alapunkt a

x

Punkti 54 alapunkt b

x

Punkti 54 alapunkt c

x

4

Eriaruanne nr 20/2012

Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?

(Loodusvarad)

Punkti 72 alapunkti a lõige i

x

Punkti 72 alapunkti a lõige ii

x

Punkti 72 alapunkti a lõige iii

x

Punkti 72 alapunkt b

x

Punkti 74 alapunkt a

x

Punkti 74 alapunkt b

x

Punkti 74 alapunkt c

x

Punkti 76 alapunkti a lõige i

x

Punkti 76 alapunkti a lõige ii

x

Punkti 76 alapunkti a lõige iii

x

Punkti 76 alapunkti b lõige i

x

Punkti 76 alapunkti b lõige ii

x

Punkti 77 alapunkt a

x

Punkti 77 alapunkt b

x

Punkti 77 alapunkt c

x

Punkti 77 alapunkt d

x

5

Eriaruanne nr 23/2012

„Kas ELi struktuurimeetmed on edukalt toetanud mahajäetud tööstus- ja militaaralade taaselustamist?“

(Ühtekuuluvus)

Punkti 65 alapunkt a (liikmesriikidele)

x

Punkti 65 alapunkt b (liikmesriikidele)

x

Punkti 65 alapunkt c (liikmesriikidele)

x

Punkti 65 alapunkt a (komisjonile)

x

Punkti 65 alapunkt b (komisjonile)

x

Punkti 68 alapunkt a (liikmesriikidele)

x

Punkti 68 alapunkt b (liikmesriikidele)

x

Punkti 68 alapunkt c (liikmesriikidele)

x

Punkti 68 alapunkt d (liikmesriikidele)

x

Punkti 68 alapunkt e (liikmesriikidele)

x

Punkti 68 alapunkt f (liikmesriikidele)

x

Punkti 68 alapunkt a (komisjonile ja liikmesriikidele)

x

Punkti 73 alapunkt a (liikmesriikidele)

x

Punkti 73 alapunkt b (liikmesriikidele)

x

Punkti 73 alapunkt c (liikmesriikidele)

x

Punkti 73 alapunkt d (liikmesriikidele)

x

Punkti 73 alapunkt e (liikmesriikidele)

x

Punkti 73 alapunkt a (komisjonile)

x

Punkti 73 alapunkt b (komisjonile)

x

Punkti 73 alapunkt e (liikmesriikidele, viimane lause)

x

6

Eriaruanne nr 5/2013

„Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?“

(Ühtekuuluvus)

Punkti 55 1. soovitus

x

Punkti 55 2. soovituse punkt a

x

Punkti 55 2. soovituse punkt b

x

Punkti 55 2. soovituse punkt c

x

Punkti 55 3. soovitus

x

Punkti 55 4. soovitus

x

7

Eriaruanne nr 17/2013

„Kliimamuutuse vastu võitlemise ELi-poolne rahastamine välisabi kontekstis“

(Välistegevus)

Punkti 69 1. soovitus

x

Punkti 69 2. soovitus

x

Punkti 69 3. soovitus

x

Punkti 69 4. soovitus

x

Punkti 69 5. soovitus

x

8

Eriaruanne nr 14/2013

„Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele“

(Välistegevus)

Punkti 81 alapunkt a

x

Punkti 81 alapunkt b

x

Punkti 81 alapunkt c

x

Punkti 82 alapunkt a

x

Punkti 82 alapunkt b

x

Punkt 83

x

Punkt 84

x

Punkt 85

x

9

Eriaruanne nr 13/2013

„ELi arenguabi Kesk-Aasiale“

(Välistegevus)

Punkti 87 esimene taane

x

Punkti 87 teine taane

x

Punkti 87 kolmas taane

x

Punkti 87 neljas taane

x

Punkti 87 viies taane

x

Punkti 87 kuues taane

x

10

Eriaruanne nr 9/2013

„ELi toetus Kongo Demokraatliku Vabariigi juhtimisele“

(Välistegevus)

Punkti 94 1. soovituse punkt a

x

Punkti 94 1. soovituse punkt b

x

Punkti 94 1. soovituse punkt c

x

Punkti 94 1. soovituse punkt d

x

Punkti 94 2. soovituse punkt a

x

Punkti 94 2. soovituse punkt b

x

Punkti 94 3. soovituse punkt a

x

Punkti 94 3. soovituse punkt b

x

Punkti 94 3. soovituse punkt c

x

Punkti 94 4. soovituse punkt a

x

Punkti 94 4. soovituse punkt b

x

Punkti 94 4. soovituse punkt c

x

11

Eriaruanne nr 4/2013

„ELi ja Egiptuse valitsemistava alane koostöö“

(Välistegevus)

Punkti 80 alapunkt a

x

Punkti 80 alapunkt b

x

Punkti 80 alapunkt c

x

Punkti 80 alapunkt d

x

punkti 80 alapunkt e

x

Punkti 81 alapunkt a

x

Punkti 81 alapunkt b

x

Punkti 81 alapunkt c

x

Punkt 82

x

12

Eriaruanne nr 12/2012

„Kas komisjon ja Eurostat on parandanud usaldusväärse ja usutava Euroopa statistika koostamise protsessi?“

(Muud)

Punkt 107

x

Punkti 108 alapunkt a

x

Punkti 108 alapunkt b

x

Punkti 108 alapunkt c

x

Punkti 108 alapunkt d

x

Punkti 108 alapunkt e

x

Punkti 108 alapunkt f

x

Punkti 108 alapunkt g

x

Punkti 109 alapunkt a

x

Punkti 109 alapunkt b

x

Punkti 109 alapunkt c

x

Punkti 109 alapunkt d

x

Punkti 109 alapunkt e

x

Punkti 109 alapunkt f

x

Punkti 109 alapunkt g

x

13

Eriaruanne nr 2/2013

„Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?“

(Arukas ja kaasav majanduskasv)

Punkti 99 1. soovituse teine ja kolmas taane

x

Punkti 99 1. soovituse esimene ja neljas taane

x

Punkti 99 2. soovitus

x

Punkti 100 3. soovituse esimene taane

x

Punkti 100 3. soovituse teine taane

x

Punkt 101

x

Punkt 102

x

Punkt 103

x

Punkti 104 esimene pool

x

Punkti 104 teine pool

x

Soovitusi kokku

131

72

18

12

6

2

21

Komisjoni vastused

Eriaruanne 14/2012:

vastuses punkti 54 alapunktile c leiab komisjon, et soovitus on asjakohasuse minetanud. Käimasoleval programmiperioodil (2014–2020) on meetme kohaldamine lõpetatud.

LISA 3.2

TÄHTSAIMAD PARANDUSMEETMED JA KÕRVALDAMATA PUUDUSED ARUANNETE KAUPA

| Nr | Eriaruanne | Aruande pealkiri | Parendused | Puudujäägid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eriaruanne nr 14/2010 | „Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme“ | Vastu on võetud komisjoni ettepanek impordikontrolli kohta. See lihtsustab ja täpsustab õigusraamistikku. Tugevdatud kontrolle käsitlevate eeskirjade ühtlustamine.
  IT-süsteemide võrgustiku parendamine.
  Suunisdokumentide ja koolitusprogrammide väljatöötamine.
  Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi auditite kavandamiseks kasutatava riskihindamismudeli täiustamine.
  Liikmesriigid võtavad parandusmeetmeid tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi soovituste põhjal.
  ELi loomade heaolu strateegia kaasatakse rahvusvahelistesse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingutesse. | Teatavate rahvusvaheliste sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingute üle peetakse endiselt läbirääkimisi. Kolmandad riigid (mõne erandiga) on endiselt vastu ELi kui ühtse üksuse tunnustamisele.
  Uut ELi ametlike kontrollide määrust kohaldatakse eeldatavasti alates 2019. aasta lõpust. Rakendusakte ei ole veel vastu võetud.
  Nõukogu ja parlament ei ole veel käsitlenud komisjoni ettepaneku artiklit, millega delegeeritakse komisjonile tulemusnäitajate eeskirjade sätestamise volitused.
  Importi käsitlevates tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi auditites peetakse impordikontrolli tasude summa kontrollimist vähetähtsaks. |
| 2 | Eriaruanne nr 11/2012 | „Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused“ | Tootmiskohustusega seotud vabatahtlike toetuste jaoks kehtestati suunamisnõuded. Nüüd peavad liikmesriigid esitama meetmete põhjenduses asjakohaste tootmistüüpide määratlused. Komisjon on loonud ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku koos erieeskirjade ja -näitajatega. | Kuigi osa hindamisalasest tööst on juba tehtud või käib, ei ole komisjon kava mõju veel põhjalikult hinnanud. |
| 3 | Eriaruanne nr 14/2012 | „ELi hügieenialaste õigusaktide rakendamine alates 2004. aastast ELiga liitunud riikide tapamajades“ | Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi poolt liikmesriikidele esitatud soovituste järelauditeid viiakse läbi korrapäraselt.
  Saadaval on suunised, koolituskursused ja õpikojad. Loodud on sektorite hügieenialaste riiklike suuniste elektrooniline andmebaas.
  Vastu on võetud standardse töökorra raamistik, et täpsustada tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ning Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti suhteid ja vastutusvaldkondi. | Liikmesriikide mitmeaastaste riiklike kontrollikavade auditeerimist/analüüsi käsitlevaid ülevaatlikke aruandeid ei ole. Puuduvad hindamisaruanded riiklike suuniste väljatöötamises ilmnevate suundumuste ja suuniste kvaliteedi kohta.
  Puuduvad statistilised andmed liikmesriikide poolt toidukäitlejatele pakutava koolituse kohta.
  Hügieeni- ja toiduohutusnõuete rakendamisele eraldatud ELi vahendite mõju ei ole hinnatud. |
| 4 | Eriaruanne nr 20/2012 | „Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?“ | Eeltingimused tagavad jäätmekäitluskavade koostamise ja seovad ELi toetuse saavutustega. Jäätmekoguste parem määratlemine. Jäätmekäitluskavade suunised ja teabe jagamine. Meetmed jäätmetekke vältimise ja toodete ringlussevõtu valdkonnas. Jäätmekäitluse mõistet on täpsustatud. | Puudub kindlus, et jäätmekäitluskavades kirjeldatud meetmed tagavad prügilatesse ladestatavate jäätmete eelneva töötlemise ja et keskendutakse jäätmekäitlustaristutele, mis töötlevad tekkekohas eraldi kogutud jäätmeid. Puudub kindlus, et jäätmete seiresüsteemide ja andmebaaside andmed on usaldusväärsed. Toetusmäärade vähendamist ei kohaldata süstemaatiliselt. Ei ole seatud jäätmetekke vältimise eesmärke. |
| 5 | Eriaruanne nr 23/2012 | „Kas ELi struktuurimeetmed on edukalt toetanud mahajäetud tööstus- ja militaaralade taaselustamist?“ | Selgelt edendatakse integreeritud säästvat linnaarengut ja taaselustamist.
  Mahajäetud tööstusalade taaselustamine ja saastatusest puhastamine on perioodi 2014–2020 prioriteet.
  Kehtestatud on põhimõtte „saastaja maksab“ määratlus ja suunised selle kohaldamiseks.
  ELi riigiabi eeskirjade järgimist kontrollitakse ja nende rikkumise korral võidakse peatada vahemaksed.
  Esitatud on lisasuunised, et tuletada liikmesriikidele meelde nende kohustust määrata kindlaks rahastamise puudujääk. | Puuduvad ELi standardid saastatud alade ja nende poolt keskkonnale ja tervisele avaldatavate ohtude määratlemiseks.
  Puudub maa-alade tervendamise eristandardite määratlemise ELi metoodika.
  Tagasimakseklauslite rakendamist ei kontrollita. |
| 6 | Eriaruanne nr 5/2013 | „Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?“ | Uues tasuvusanalüüsi suunises, mis avaldati 2014. aastal, on esitatud teeprojektide juhtuuring koos kuludega ja ühikuhindade erinevuste peamiste põhjustega.
  Õigusaktides on esitatud tasuvusanalüüsi tähtsaimad põhimõtted, suunised on üksikasjalikumad.
  Suurte teeprojektide ja Euroopa Ühendamise Rahastu projektide kaasrahastamine tulevikus sõltub tasuvusanalüüsist, mis hõlmab teostatavusuuringut, valikuvõimaluste analüüsi, nõudluse analüüsi koos liiklusprognoosidega ja modelleerimist. Kvaliteeti kontrollivad sõltumatud eksperdid.
  Liiklusprognooside kohta vahetatakse parimaid tavasid ja JASPERS osutab liikmesriikidele eriabi. | Ühikuhinna arvutamist käsitlevat meedet ei ole veel lõpule viidud. Jätkuvalt on muresid seoses muude kui suurprojektidega, mida kavandatakse, valitakse ja viiakse ellu liikmesriikide tasandil. Puudub kulude võrdlusnäitajaid sisaldav ELi andmebaas. |
| 7 | Eriaruanne nr 17/2013 | Kliimamuutuste vastu võitlemise Eli-poolne rahastamine välisabi kontekstis | Kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamise tegevuskava on avaldatud.
  Komisjon on esitanud aruandlussuunised ja pakkunud välja täiendavuse kindlakstegemise metoodika. Kulukohustuste assigneeringud on avaldatud.
  Ülemaailmse kliimamuutuste liidu sõltumatu hindamine on üldsusele kättesaadav.
  2015. aastal võeti vastu kliimadiplomaatia tegevuskava.
  Ekspertide töörühmad on loodud ja kohtuvad korrapäraselt. | Puudub selgus, kas ELi eesmärk eraldada kliimameetmete arenguabile 20 % vahenditest on teostatav.
  Sõltumatus hindamises hinnati ainult lühidalt seda, miks enamik liikmesriike otsustas mitte kaasrahastada ülemaailmset kliimamuutuste liitu. |
| 8 | Eriaruanne nr 14/2013 | „Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele“ | ELi ja Palestiina omavalitsuse tegevuskava ning Palestiinale antava ELi toetuse vahel on tuvastatud seoseid.
  ELi toetust kavandatakse mitme aasta põhiselt.
  Tulemuspõhine raamistik hõlmab ajaliselt piiritletud ja erinäitajaid.
  Kasutati konkurentsivõimelisi hankeid.
  Tehti otsus lõpetada Gaza avalike teenistujate palkade ja pensionite rahastamine.
  Tehnilistel koosolekutel Iisraeli ametivõimudega on tõstatatud teatavaid küsimusi seoses ELi toetusega. | Tingimuslikkust ei ole kohaldatud süstemaatiliselt.
  Seni ei ole esitatud dokumentatsiooni palku ja pensione käsitleva otsuse elluviimise kohta.
  Komisjon ja Euroopa välisteenistus ei ole koostanud üksikasjalikku tegevuskava meetmetest, mida Iisrael peab võtma, et suurendada Palestiinale antava ELi toetuse mõjusust, samuti ei ole nad kasutanud laiema ELi ja Iisraeli koostööraamistiku pakutavat võimalikku finantsvõimendust. |
| 9 | Eriaruanne nr 13/2013 | „ELi arenguabi Kesk-Aasiale“ | ELi väärtuste edendamisele lähenetakse praktilisemalt ja paindlikumalt.
  Sektorite arvu on vähendatud.
  Koostatakse hinnanguid vajalike inimressursside kohta (inimaastates).
  Kohaldatakse eelarvetoetuse tingimusi. Seiratakse riigi rahanduse juhtimist, rakendatakse korruptsioonivastaseid meetmeid.
  Välja on töötatud uued programmid.
  Esitatakse peamisi tulemusnäitajaid ja neid jälgitakse. | Halduskuludest (inimressursid, seadmed jms) teatamine piirkonna ja riigi tasandil on puudulik.
  Puudub aruandlus tegelike ja kavandatud kulude võrdlusest ja piirkonna tasandil saavutatud eesmärkidest. |
| 10 | Eriaruanne nr 9/2013 | „ELi toetus Kongo Demokraatliku Vabariigi juhtimisele“ | Täiustatud kavandamises keskendutakse ka maapiirkondade ja taristu arengule.
  Keskkonnaprogrammi väljatöötamisse kaasati kohalikud osalejad, nende vajadustega tegeletakse.
  Peetud on poliitilist dialoogi.
  EL on korduvalt rõhutanud põhiseaduslike valimiste korraldamise tähtsust.
  Loodusvarade haldamise läbipaistvus on suurenenud.
  Parem juhtimine, läbipaistvus ja vastutus on vähendanud pettuseid ja korruptsiooni.
  Komisjon tuvastab peamisi riske ja teeb ettepanekuid leevendusmeetmete kohta.
  ELi abi saavate sektorite arv on väiksem kui eelmisel perioodil.
  Näitajad on tavaliselt ajaliselt piiritletud ja realistlikumad.
  Programmimuudatused dokumenteeritakse.
  Juhid on korraldanud kohtumisi ja teinud ühisavaldusi. | Komisjon ei eralda abi valimisprotsessi toetamiseks.
  Presidendi- ja parlamendivalimisi käsitlev poliitiline dialoog on endiselt ebatõhus.
  Riiklikus näidisprogrammis ei ole määratud toetust välisauditite protsessi ega riiklike järelevalveasutuste tugevdamisele.
  Puuduvad hästi määratletud korruptsiooninäitajad. Programmis ei ole jõustatud korruptsioonivastastaseid seadusi.
  Paljud tähtsad temaatilised rühmad ei tegutse aktiivselt. Neil puudub teave oma missioonide, eesmärkide, strateegiate, eelarvete ja kohustuste kohta ning liikmed ei tegutse koordineeritult. |
| 11 | Eriaruanne nr 4/2013 | „ELi ja Egiptuse valitsemistava alane koostöö“ | Leitud on piiratud arv inimõiguste- ja demokraatiaalaseid prioriteete, seonduv dialoog jätkub taas.
  Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamist on suurendatud.
  Tagatud on vahendite koordineeritus ja nõuetekohane jaotamine eri instrumentide vahel.
  Tegevuskavaga kohandatakse kodanikuühiskonna organisatsioonidele antavat toetust, finantsmäärus võimaldab menetlust kiirendada.
  Kohtumistel juhitakse tähelepanu riigi rahanduse juhtimisele ja korruptsioonivastasele võitlusele.
  Kohaldatakse tingimuslikkust: komisjon on peatanud eelarvetoetuse meetmed Egiptuses. | |
| 12 | Eriaruanne nr 12/2012 | „Kas komisjon ja Eurostat on parandanud usaldusväärse ja usutava Euroopa statistika koostamise protsessi?“ | Euroopa statistikasüsteemi on tugevdatud.
  Õigusraamistikku on muudetud, mõistetakse tegevusjuhiste tähtsust.
  Euroopa statistika haldamise nõuandekogu osales vastastikustes eksperdihindamistes, mis on nüüd üldsusele kättesaadavad.
  Kehtestatakse ELi statistikaprogrammi suunised ja kord. Prioriteete vaadatakse üle.
  Korrapäraselt antakse aru ajakohastamisprojektide elluviimisel tehtud edusammudest.
  Personalikulusid on analüüsitud, et suurendada tõhusust.
  Hankesuunised edendavad konkurentsi. | Vaja on läbipaistvat ja objektiivset statistikaametite juhtide töölevõtmise ja vallandamise korda.
  Andmetele juurdepääsu ja andmete tõhusa kasutamise valdkonnas on endiselt takistusi.
  Probleeme on statistika kooskõlastamise ja ressurssidega.
  Kontrollide ja uurimiste juhtimiseks vajalikku järelevalvefunktsiooni ei ole välja töötatud. |
| 13 | Eriaruanne nr 2/2013 | „Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?“ | Programm „Horisont 2020“ on suurendanud paindlikkust kulude aruandluses.
  Ühtlustatud nõuded taotlejatele. Suurem sidusus seitsmenda raamprogrammi juhtimises tänu ühisele tugikeskusele.
  Integreeritud IT-töövood, näitajad, ühine audititeenistus.
  Ühiste tehnoloogiaalgatuste raamistik on paindlikum. | Ühise tugikeskuse alla ei kuulu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ning selle eeskirju ei ole järjepidevalt ühtlustatud programmi „Horisont 2020“ raamistikuga; see vähendab tõhusust toetusesaajate jaoks.
  Komisjon ei ole rakendanud mõjusaid meetmeid riskijagamisrahastule järgneva finantsinstrumendi täiendavuse tagamiseks. Seda kinnitas 2016. aasta novembris sõltumatu hindamine, milles väljendati muret selle pärast, et 28 % projektidest ei olnud täiendavad, ning soovitati selgete valikukriteeriumide kehtestamist täiendavuse tagamiseks. |

Nr

Eriaruanne

Aruande pealkiri

Parendused

Puudujäägid

1

Eriaruanne nr 14/2010

„Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme“

Vastu on võetud komisjoni ettepanek impordikontrolli kohta. See lihtsustab ja täpsustab õigusraamistikku. Tugevdatud kontrolle käsitlevate eeskirjade ühtlustamine.

IT-süsteemide võrgustiku parendamine.

Suunisdokumentide ja koolitusprogrammide väljatöötamine.

Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi auditite kavandamiseks kasutatava riskihindamismudeli täiustamine.

Liikmesriigid võtavad parandusmeetmeid tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi soovituste põhjal.

ELi loomade heaolu strateegia kaasatakse rahvusvahelistesse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingutesse.

Teatavate rahvusvaheliste sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingute üle peetakse endiselt läbirääkimisi. Kolmandad riigid (mõne erandiga) on endiselt vastu ELi kui ühtse üksuse tunnustamisele.

Uut ELi ametlike kontrollide määrust kohaldatakse eeldatavasti alates 2019. aasta lõpust. Rakendusakte ei ole veel vastu võetud.

Nõukogu ja parlament ei ole veel käsitlenud komisjoni ettepaneku artiklit, millega delegeeritakse komisjonile tulemusnäitajate eeskirjade sätestamise volitused.

Importi käsitlevates tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi auditites peetakse impordikontrolli tasude summa kontrollimist vähetähtsaks.

2

Eriaruanne nr 11/2012

„Osaliselt rakendatava ühtse otsemaksete kava alusel ammlehmade, uttede ja kitsede eest makstavad otsetoetused“

Tootmiskohustusega seotud vabatahtlike toetuste jaoks kehtestati suunamisnõuded. Nüüd peavad liikmesriigid esitama meetmete põhjenduses asjakohaste tootmistüüpide määratlused. Komisjon on loonud ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku koos erieeskirjade ja -näitajatega.

Kuigi osa hindamisalasest tööst on juba tehtud või käib, ei ole komisjon kava mõju veel põhjalikult hinnanud.

3

Eriaruanne nr 14/2012

„ELi hügieenialaste õigusaktide rakendamine alates 2004. aastast ELiga liitunud riikide tapamajades“

Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi poolt liikmesriikidele esitatud soovituste järelauditeid viiakse läbi korrapäraselt.

Saadaval on suunised, koolituskursused ja õpikojad. Loodud on sektorite hügieenialaste riiklike suuniste elektrooniline andmebaas.

Vastu on võetud standardse töökorra raamistik, et täpsustada tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ning Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti suhteid ja vastutusvaldkondi.

Liikmesriikide mitmeaastaste riiklike kontrollikavade auditeerimist/analüüsi käsitlevaid ülevaatlikke aruandeid ei ole. Puuduvad hindamisaruanded riiklike suuniste väljatöötamises ilmnevate suundumuste ja suuniste kvaliteedi kohta.

Puuduvad statistilised andmed liikmesriikide poolt toidukäitlejatele pakutava koolituse kohta.

Hügieeni- ja toiduohutusnõuete rakendamisele eraldatud ELi vahendite mõju ei ole hinnatud.

4

Eriaruanne nr 20/2012

„Kas olmejäätmete käitlemise taristute projektide rahastamine struktuurifondidest aitab liikmesriikidel mõjusalt ELi jäätmepoliitika eesmärke saavutada?“

Eeltingimused tagavad jäätmekäitluskavade koostamise ja seovad ELi toetuse saavutustega. Jäätmekoguste parem määratlemine. Jäätmekäitluskavade suunised ja teabe jagamine. Meetmed jäätmetekke vältimise ja toodete ringlussevõtu valdkonnas. Jäätmekäitluse mõistet on täpsustatud.

Puudub kindlus, et jäätmekäitluskavades kirjeldatud meetmed tagavad prügilatesse ladestatavate jäätmete eelneva töötlemise ja et keskendutakse jäätmekäitlustaristutele, mis töötlevad tekkekohas eraldi kogutud jäätmeid. Puudub kindlus, et jäätmete seiresüsteemide ja andmebaaside andmed on usaldusväärsed. Toetusmäärade vähendamist ei kohaldata süstemaatiliselt. Ei ole seatud jäätmetekke vältimise eesmärke.

5

Eriaruanne nr 23/2012

„Kas ELi struktuurimeetmed on edukalt toetanud mahajäetud tööstus- ja militaaralade taaselustamist?“

Selgelt edendatakse integreeritud säästvat linnaarengut ja taaselustamist.

Mahajäetud tööstusalade taaselustamine ja saastatusest puhastamine on perioodi 2014–2020 prioriteet.

Kehtestatud on põhimõtte „saastaja maksab“ määratlus ja suunised selle kohaldamiseks.

ELi riigiabi eeskirjade järgimist kontrollitakse ja nende rikkumise korral võidakse peatada vahemaksed.

Esitatud on lisasuunised, et tuletada liikmesriikidele meelde nende kohustust määrata kindlaks rahastamise puudujääk.

Puuduvad ELi standardid saastatud alade ja nende poolt keskkonnale ja tervisele avaldatavate ohtude määratlemiseks.

Puudub maa-alade tervendamise eristandardite määratlemise ELi metoodika.

Tagasimakseklauslite rakendamist ei kontrollita.

6

Eriaruanne nr 5/2013

„Kas ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid kasutati teede ehitamisel otstarbekalt?“

Uues tasuvusanalüüsi suunises, mis avaldati 2014. aastal, on esitatud teeprojektide juhtuuring koos kuludega ja ühikuhindade erinevuste peamiste põhjustega.

Õigusaktides on esitatud tasuvusanalüüsi tähtsaimad põhimõtted, suunised on üksikasjalikumad.

Suurte teeprojektide ja Euroopa Ühendamise Rahastu projektide kaasrahastamine tulevikus sõltub tasuvusanalüüsist, mis hõlmab teostatavusuuringut, valikuvõimaluste analüüsi, nõudluse analüüsi koos liiklusprognoosidega ja modelleerimist. Kvaliteeti kontrollivad sõltumatud eksperdid.

Liiklusprognooside kohta vahetatakse parimaid tavasid ja JASPERS osutab liikmesriikidele eriabi.

Ühikuhinna arvutamist käsitlevat meedet ei ole veel lõpule viidud. Jätkuvalt on muresid seoses muude kui suurprojektidega, mida kavandatakse, valitakse ja viiakse ellu liikmesriikide tasandil. Puudub kulude võrdlusnäitajaid sisaldav ELi andmebaas.

7

Eriaruanne nr 17/2013

Kliimamuutuste vastu võitlemise Eli-poolne rahastamine välisabi kontekstis

Kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamise tegevuskava on avaldatud.

Komisjon on esitanud aruandlussuunised ja pakkunud välja täiendavuse kindlakstegemise metoodika. Kulukohustuste assigneeringud on avaldatud.

Ülemaailmse kliimamuutuste liidu sõltumatu hindamine on üldsusele kättesaadav.

2015. aastal võeti vastu kliimadiplomaatia tegevuskava.

Ekspertide töörühmad on loodud ja kohtuvad korrapäraselt.

Puudub selgus, kas ELi eesmärk eraldada kliimameetmete arenguabile 20 % vahenditest on teostatav.

Sõltumatus hindamises hinnati ainult lühidalt seda, miks enamik liikmesriike otsustas mitte kaasrahastada ülemaailmset kliimamuutuste liitu.

8

Eriaruanne nr 14/2013

„Euroopa Liidu rahaline otsetoetus Palestiina omavalitsusele“

ELi ja Palestiina omavalitsuse tegevuskava ning Palestiinale antava ELi toetuse vahel on tuvastatud seoseid.

ELi toetust kavandatakse mitme aasta põhiselt.

Tulemuspõhine raamistik hõlmab ajaliselt piiritletud ja erinäitajaid.

Kasutati konkurentsivõimelisi hankeid.

Tehti otsus lõpetada Gaza avalike teenistujate palkade ja pensionite rahastamine.

Tehnilistel koosolekutel Iisraeli ametivõimudega on tõstatatud teatavaid küsimusi seoses ELi toetusega.

Tingimuslikkust ei ole kohaldatud süstemaatiliselt.

Seni ei ole esitatud dokumentatsiooni palku ja pensione käsitleva otsuse elluviimise kohta.

Komisjon ja Euroopa välisteenistus ei ole koostanud üksikasjalikku tegevuskava meetmetest, mida Iisrael peab võtma, et suurendada Palestiinale antava ELi toetuse mõjusust, samuti ei ole nad kasutanud laiema ELi ja Iisraeli koostööraamistiku pakutavat võimalikku finantsvõimendust.

9

Eriaruanne nr 13/2013

„ELi arenguabi Kesk-Aasiale“

ELi väärtuste edendamisele lähenetakse praktilisemalt ja paindlikumalt.

Sektorite arvu on vähendatud.

Koostatakse hinnanguid vajalike inimressursside kohta (inimaastates).

Kohaldatakse eelarvetoetuse tingimusi. Seiratakse riigi rahanduse juhtimist, rakendatakse korruptsioonivastaseid meetmeid.

Välja on töötatud uued programmid.

Esitatakse peamisi tulemusnäitajaid ja neid jälgitakse.

Halduskuludest (inimressursid, seadmed jms) teatamine piirkonna ja riigi tasandil on puudulik.

Puudub aruandlus tegelike ja kavandatud kulude võrdlusest ja piirkonna tasandil saavutatud eesmärkidest.

10

Eriaruanne nr 9/2013

„ELi toetus Kongo Demokraatliku Vabariigi juhtimisele“

Täiustatud kavandamises keskendutakse ka maapiirkondade ja taristu arengule.

Keskkonnaprogrammi väljatöötamisse kaasati kohalikud osalejad, nende vajadustega tegeletakse.

Peetud on poliitilist dialoogi.

EL on korduvalt rõhutanud põhiseaduslike valimiste korraldamise tähtsust.

Loodusvarade haldamise läbipaistvus on suurenenud.

Parem juhtimine, läbipaistvus ja vastutus on vähendanud pettuseid ja korruptsiooni.

Komisjon tuvastab peamisi riske ja teeb ettepanekuid leevendusmeetmete kohta.

ELi abi saavate sektorite arv on väiksem kui eelmisel perioodil.

Näitajad on tavaliselt ajaliselt piiritletud ja realistlikumad.

Programmimuudatused dokumenteeritakse.

Juhid on korraldanud kohtumisi ja teinud ühisavaldusi.

Komisjon ei eralda abi valimisprotsessi toetamiseks.

Presidendi- ja parlamendivalimisi käsitlev poliitiline dialoog on endiselt ebatõhus.

Riiklikus näidisprogrammis ei ole määratud toetust välisauditite protsessi ega riiklike järelevalveasutuste tugevdamisele.

Puuduvad hästi määratletud korruptsiooninäitajad. Programmis ei ole jõustatud korruptsioonivastastaseid seadusi.

Paljud tähtsad temaatilised rühmad ei tegutse aktiivselt. Neil puudub teave oma missioonide, eesmärkide, strateegiate, eelarvete ja kohustuste kohta ning liikmed ei tegutse koordineeritult.

11

Eriaruanne nr 4/2013

„ELi ja Egiptuse valitsemistava alane koostöö“

Leitud on piiratud arv inimõiguste- ja demokraatiaalaseid prioriteete, seonduv dialoog jätkub taas.

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamist on suurendatud.

Tagatud on vahendite koordineeritus ja nõuetekohane jaotamine eri instrumentide vahel.

Tegevuskavaga kohandatakse kodanikuühiskonna organisatsioonidele antavat toetust, finantsmäärus võimaldab menetlust kiirendada.

Kohtumistel juhitakse tähelepanu riigi rahanduse juhtimisele ja korruptsioonivastasele võitlusele.

Kohaldatakse tingimuslikkust: komisjon on peatanud eelarvetoetuse meetmed Egiptuses.

12

Eriaruanne nr 12/2012

„Kas komisjon ja Eurostat on parandanud usaldusväärse ja usutava Euroopa statistika koostamise protsessi?“

Euroopa statistikasüsteemi on tugevdatud.

Õigusraamistikku on muudetud, mõistetakse tegevusjuhiste tähtsust.

Euroopa statistika haldamise nõuandekogu osales vastastikustes eksperdihindamistes, mis on nüüd üldsusele kättesaadavad.

Kehtestatakse ELi statistikaprogrammi suunised ja kord. Prioriteete vaadatakse üle.

Korrapäraselt antakse aru ajakohastamisprojektide elluviimisel tehtud edusammudest.

Personalikulusid on analüüsitud, et suurendada tõhusust.

Hankesuunised edendavad konkurentsi.

Vaja on läbipaistvat ja objektiivset statistikaametite juhtide töölevõtmise ja vallandamise korda.

Andmetele juurdepääsu ja andmete tõhusa kasutamise valdkonnas on endiselt takistusi.

Probleeme on statistika kooskõlastamise ja ressurssidega.

Kontrollide ja uurimiste juhtimiseks vajalikku järelevalvefunktsiooni ei ole välja töötatud.

13

Eriaruanne nr 2/2013

„Kas komisjon on taganud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi tõhusa rakendamise?“

Programm „Horisont 2020“ on suurendanud paindlikkust kulude aruandluses.

Ühtlustatud nõuded taotlejatele. Suurem sidusus seitsmenda raamprogrammi juhtimises tänu ühisele tugikeskusele.

Integreeritud IT-töövood, näitajad, ühine audititeenistus.

Ühiste tehnoloogiaalgatuste raamistik on paindlikum.

Ühise tugikeskuse alla ei kuulu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ning selle eeskirju ei ole järjepidevalt ühtlustatud programmi „Horisont 2020“ raamistikuga; see vähendab tõhusust toetusesaajate jaoks.

Komisjon ei ole rakendanud mõjusaid meetmeid riskijagamisrahastule järgneva finantsinstrumendi täiendavuse tagamiseks. Seda kinnitas 2016. aasta novembris sõltumatu hindamine, milles väljendati muret selle pärast, et 28 % projektidest ei olnud täiendavad, ning soovitati selgete valikukriteeriumide kehtestamist täiendavuse tagamiseks.

Komisjoni vastused

Eriaruanne 12/2012:

olemas on asjakohane õigusraamistik ja vajalikud kaitsemeetmed, mis tagavad, et Eurostati peadirektori ametisse nimetamise ja ametist vabastamise menetlused oleksid läbipaistvad, tagades täieliku vastavuse sõltumatuse põhimõttele, nagu on sellega seoses ette nähtud määruses (EÜ) nr 223/2009.

Läbipaistvust on kinnitanud hiljutine menetlus seoses Eurostati peadirektori ametikohaga, kuhu võisid kandideerida ka asutustevälised isikud. Lisaks toetab Euroopa statistika haldamise nõuandekogu sõltumatut aruandlust Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhendite rakendamise kohta komisjonis (Eurostat) kõige paremini see, kui nõuandekogu ei ole otseselt seotud Eurostati peadirektori ametisse nimetamisega. Viimaseks – Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelised suhted toimivad hästi, näiteks seoses seadusandlike menetlustega, kuid ka selles mõttes, et komisjon on tervikuna parlamendi ees vastutav. Määruses (EÜ) nr 223/2009 ette nähtud iga-aastase statistikat käsitleva dialoogi eesmärk on tagada parlamendi asjakohane kaasamine ja teavitamine seoses statistika küsimustega, muu hulgas nähakse ette, et värskelt ametisse nimetatud Eurostati peadirektor peab kohe pärast ametisse nimetamist ilmuma parlamendi vastava komitee ette.

LISA 3.3

VARASEMATE TULEMUSALASTE SOOVITUSTE JÄRELKONTROLL

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult ellu viidud | Elluviimisel | Ei ole ellu viidud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2013 | Kontrollikoda soovitab komisjonil | | | | | | | |
| 1. soovitus.

  Finantsmääruse järgmise muutmise käigus ratsionaliseerida oma tulemuslikkust käsitlevat aruandlusraamistikku. | | | X | | | | |
| 2. soovitus.

  Hindamisaruandes kokkuvõtlikult esitada kogu olemasolev teave Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise kohta, mis annaks lugejatele saavutatu kohta täpsema ülevaate. | | | X | | | | |
| 3. soovitus.

  Oma tulemuslikkuse juhtimis- ja aruandlussüsteemi edasi arendada, mis võimaldaks tal võtta vastutust usaldusväärse finantsjuhtimise ja peadirektorite iga-aastastes kinnitustes sisalduvate poliitikaeesmärkide saavutamiseks ELi eelarvest tehtavate kulutuste eest. | | | | X | | | |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult ellu viidud

Elluviimisel

Ei ole ellu viidud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2013

Kontrollikoda soovitab komisjonil

1. soovitus.

Finantsmääruse järgmise muutmise käigus ratsionaliseerida oma tulemuslikkust käsitlevat aruandlusraamistikku.

X

2. soovitus.

Hindamisaruandes kokkuvõtlikult esitada kogu olemasolev teave Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise kohta, mis annaks lugejatele saavutatu kohta täpsema ülevaate.

X

3. soovitus.

Oma tulemuslikkuse juhtimis- ja aruandlussüsteemi edasi arendada, mis võimaldaks tal võtta vastutust usaldusväärse finantsjuhtimise ja peadirektorite iga-aastastes kinnitustes sisalduvate poliitikaeesmärkide saavutamiseks ELi eelarvest tehtavate kulutuste eest.

X

---

4. PEATÜKK

Tulud

SISUKORD

| Sissejuhatus | 4.1-4.6 |
| --- | --- |

| Tulude lühikirjeldus | 4.2-4.5 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 4.6 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 4.7 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruannete ja sisekontrollisüsteemide muude elementide kontrollimine | 4.8-4.20 |
| --- | --- |

| Kogurahvatulu reservatsioonide ja käibemaksu reservatsioonide ning traditsiooniliste omavahendite avatud punktide ülevaade | 4.9 |
| --- | --- |

| Üleilmastumise mõju rahvamajanduse arvepidamisele ESA 2010 raames | 4.10-4.13 |
| --- | --- |

| Traditsiooniliste omavahendite avatud punktide haldamine | 4.14-4.18 |
| --- | --- |

| Euroopa Majanduspiirkonna / Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ning liikmesriikide osamakseid puudutavad komisjoni kalkulatsioonid, mis tehti pärast 2014. aasta omavahendeid käsitleva otsuse jõustumist | 4.19 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord | 4.20 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 4.21-4.23 |
| --- | --- |

| Järeldus | 4.21 |
| --- | --- |

| Soovitused | 4.22-4.23 |
| --- | --- |

| Lisa 4.1. | Tulude valdkonna tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 4.1.

| Lisa 4.2. | Kehtivate kogurahvatulu reservatsioonide, käibemaksu reservatsioonide ja traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv liikmesriikide kaupa seisuga 31.12.2016 |
| --- | --- |

Lisa 4.2.

| Lisa 4.3. | Tulude valdkonna varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 4.3.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 4.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja leiud tulude kohta, mis koosnevad omavahenditest ja muudest tuludest.
  Selgituses 4.1
  esitatakse tulude jaotus aastal 2016. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

4.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja leiud tulude kohta, mis koosnevad omavahenditest ja muudest tuludest.
  Selgituses 4.1
  esitatakse tulude jaotus aastal 2016.

Selgitus 4.1.   Tulude jaotus aastal 2016

(miljardites eurodes)

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| |
| 2016. aasta tulud kokku (1) | 144,7 |

Image

2016. aasta tulud kokku (1)

144,7

Tulude lühikirjeldus

| 4.2. | Suurem osa tuludest (91 %) jaotuvad kolme liiki omavahenditeks: |
| --- | --- |

4.2.

Suurem osa tuludest (91 %) jaotuvad kolme liiki omavahenditeks:

| — | kogurahvatulul

  põhinevad omavahendid moodustavad 66 % ELi tuludest ja neid kasutatakse pärast kõigi muude tuluallikate arvesse võtmist ELi eelarve tasakaalustamiseks. Liikmesriikide osamaksed arvutatakse vastavalt nende kogurahvatulule (1); |
| --- | --- |

—

kogurahvatulul

  põhinevad omavahendid moodustavad 66 % ELi tuludest ja neid kasutatakse pärast kõigi muude tuluallikate arvesse võtmist ELi eelarve tasakaalustamiseks. Liikmesriikide osamaksed arvutatakse vastavalt nende kogurahvatulule (1);

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| — | traditsioonilised omavahendid moodustavad 14 % ELi tuludest. Need hõlmavad impordimakse (20 miljardit eurot) ja suhkrumakse (0,1 miljardit eurot). Traditsiooniliste omavahendite kogumisega tegelevad liikmesriigid. 80 % kogusummast läheb ELi eelarvesse ja ülejäänud 20 % jääb liikmesriikidele kogumiskulude katteks; |
| --- | --- |

—

traditsioonilised omavahendid moodustavad 14 % ELi tuludest. Need hõlmavad impordimakse (20 miljardit eurot) ja suhkrumakse (0,1 miljardit eurot). Traditsiooniliste omavahendite kogumisega tegelevad liikmesriigid. 80 % kogusummast läheb ELi eelarvesse ja ülejäänud 20 % jääb liikmesriikidele kogumiskulude katteks;

| — | käibemaksupõhised omavahendid moodustavad 11 % ELi tuludest. Selle omavahendi raames tehtavad osamaksed arvutatakse ühtse määra alusel, mida kohaldatakse liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu maksubaasile. |
| --- | --- |

—

käibemaksupõhised omavahendid moodustavad 11 % ELi tuludest. Selle omavahendi raames tehtavad osamaksed arvutatakse ühtse määra alusel, mida kohaldatakse liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu maksubaasile.

| 4.3. | Tulud hõlmavad ka muudest allikatest saadud summasid. Kõige olulisemad neist allikatest on liidu kokkulepete ja programmide alusel saadavad osamaksed ja tagasimaksed (5,9 miljardit eurot ehk 4 % ELi tuludest), ning trahvid ja karistused (3,1 miljardit eurot ehk 2 % ELi tuludest). |
| --- | --- |

4.3.

Tulud hõlmavad ka muudest allikatest saadud summasid. Kõige olulisemad neist allikatest on liidu kokkulepete ja programmide alusel saadavad osamaksed ja tagasimaksed (5,9 miljardit eurot ehk 4 % ELi tuludest), ning trahvid ja karistused (3,1 miljardit eurot ehk 2 % ELi tuludest).

| 4.4. | 1. oktoobril 2016 jõustus uus ELi omavahendite süsteemi käsitlev otsus (2014. aasta omavahendeid käsitlev otsus) (2). Kuna seda kohaldati tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014, arvutas komisjon liikmesriikide 2014. ja 2015. aasta osamaksed tagasiulatuvalt ümber. Samuti kohandati 2016. aasta kavandatud osamakseid (3). |
| --- | --- |

4.4.

1. oktoobril 2016 jõustus uus ELi omavahendite süsteemi käsitlev otsus (2014. aasta omavahendeid käsitlev otsus) (2). Kuna seda kohaldati tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014, arvutas komisjon liikmesriikide 2014. ja 2015. aasta osamaksed tagasiulatuvalt ümber. Samuti kohandati 2016. aasta kavandatud osamakseid (3).

| 4.5. | Selgituses 4.2
  näidatakse, kuidas 2014. aasta omavahendeid käsitlevast otsusest tulenev ümberarvutamine mõjutas 2014. ja 2015. aasta omavahenditega saadud tulude summat.
  Selgituses 4.3
  näidatakse iga liikmesriigi 2014. ja 2015. aasta osamaksete ümberarvutamise mõju kokku. Ümberarvutamine ei muutnud ELi tulude kogusummat. |
| --- | --- |

4.5.

Selgituses 4.2
  näidatakse, kuidas 2014. aasta omavahendeid käsitlevast otsusest tulenev ümberarvutamine mõjutas 2014. ja 2015. aasta omavahenditega saadud tulude summat.
  Selgituses 4.3
  näidatakse iga liikmesriigi 2014. ja 2015. aasta osamaksete ümberarvutamise mõju kokku. Ümberarvutamine ei muutnud ELi tulude kogusummat.

Selgitus 4.2.   Uue omavahendeid käsitleva otsuse mõju 2014. ja 2015. aasta omavahenditele tululiikide kaupa

(miljardites eurodes)

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| |
| Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |

Image

Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

Selgitus 4.3.   Uue omavahendeid käsitleva otsuse mõju liikmesriikide 2014. ja 2015. aasta osamaksetele

(miljardites eurodes)

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| |
| Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |

Image

Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 4.6. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda tulude puhul 2016. aastal järgmist:






  a) | 55 komisjoni sissenõudekorraldusest (4) koosnevat valimit, mis on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik kõikide tululiikide suhtes; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda tulude puhul 2016. aastal järgmist:

a)

55 komisjoni sissenõudekorraldusest (4) koosnevat valimit, mis on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik kõikide tululiikide suhtes;

| b) | kas eelarve peadirektoraadi ja Eurostati aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule; |
| --- | --- |

b)

kas eelarve peadirektoraadi ja Eurostati aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule;

| c) | komisjoni süsteeme,






  i) | mille eesmärk on tagada, et liikmesriikide kogurahvatulu ja käibemaksu andmed on omavahendite arvutamiseks asjakohased, ning komisjoni süsteeme nende osamaksete arvutamiseks ja kogumiseks (5); |
| --- | --- | --- |

c)

komisjoni süsteeme,

i)

mille eesmärk on tagada, et liikmesriikide kogurahvatulu ja käibemaksu andmed on omavahendite arvutamiseks asjakohased, ning komisjoni süsteeme nende osamaksete arvutamiseks ja kogumiseks (5);

| ii) | traditsiooniliste omavahendite haldamist, sh pärast kaupade ELi importimist kohaldatavaid tollimakse käsitlevate liikmesriikide auditite (tollivormistusjärgsete auditite) järelevalvemenetlusi; |
| --- | --- |

ii)

traditsiooniliste omavahendite haldamist, sh pärast kaupade ELi importimist kohaldatavaid tollimakse käsitlevate liikmesriikide auditite (tollivormistusjärgsete auditite) järelevalvemenetlusi;

| iii) | trahvide ja karistuste haldamist; |
| --- | --- |

iii)

trahvide ja karistuste haldamist;

| iv) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu raames Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide osamaksete arvutamist, (6) korrektsioonimehhanisme ja uue omavahendeid käsitleva otsuse mõju liikmesriikide 2014. ja 2015. aasta osamaksetele; |
| --- | --- |

iv)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu raames Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide osamaksete arvutamist, (6) korrektsioonimehhanisme ja uue omavahendeid käsitleva otsuse mõju liikmesriikide 2014. ja 2015. aasta osamaksetele;

| d) | traditsiooniliste omavahendite arvestussüsteeme (7) kolmes valimisse kuulunud liikmesriigis (Belgia, Bulgaaria ja Rootsi) ning nende tollivormistusjärgsete auditite süsteeme (8). |
| --- | --- |

d)

traditsiooniliste omavahendite arvestussüsteeme (7) kolmes valimisse kuulunud liikmesriigis (Belgia, Bulgaaria ja Rootsi) ning nende tollivormistusjärgsete auditite süsteeme (8).

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 4.7. | Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.1
  . Auditeeritud 55 tehingust ei olnud ükski vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

4.7.

Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.1
  . Auditeeritud 55 tehingust ei olnud ükski vigadest mõjutatud.

AASTA TEGEVUSARUANNETE JA SISEKONTROLLISÜSTEEMIDE MUUDE ELEMENTIDE KONTROLLIMINE

| 4.8. | Nagu selgitatud punktis 4.6, uuris kontrollikoda mõningaid valitud süsteeme. Järgnevad kommentaarid ei mõjuta kontrollikoja üldist arvamust ELi tulude kohta (vt 1. peatükk), kuid nendega juhitakse tähelepanu valdkondadele, mille puhul võiks tulude arvutamist ja kogumist veelgi parandada. |
| --- | --- |

4.8.

Nagu selgitatud punktis 4.6, uuris kontrollikoda mõningaid valitud süsteeme. Järgnevad kommentaarid ei mõjuta kontrollikoja üldist arvamust ELi tulude kohta (vt 1. peatükk), kuid nendega juhitakse tähelepanu valdkondadele, mille puhul võiks tulude arvutamist ja kogumist veelgi parandada.

Kogurahvatulu reservatsioonide ja käibemaksu reservatsioonide ning traditsiooniliste omavahendite avatud punktide ülevaade

| 4.9. | Kui komisjon tuvastab potentsiaalsed omavahendite määruste (9) mittejärgimise juhtumid, märgib ta andmete puhul, et need on avatud ja neid võidakse muuta. Kogurahvatulu ja käibemaksu puudutavate juhtumite korral nimetatakse seda menetlust reservatsiooni kehtestamiseks, ning traditsiooniliste omavahendite puhul avatud punkti loomiseks. 2016. aasta lõpus kehtis kaks kogurahvatulu reservatsiooni. Käibemaksu reservatsioonide ja traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv oli sarnane eelmiste aastatega. Kehtivate kogurahvatulu reservatsioonide, käibemaksu reservatsioonide ja traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv on liikmesriikide kaupa esitatud
  lisas 4.2
  . Nimetatud reservatsioonide ja avatud punktide mõju ei ole veel teada ning selle tulemusel võivad liikmesriikide osamaksed muutuda. |
| --- | --- |

4.9.

Kui komisjon tuvastab potentsiaalsed omavahendite määruste (9) mittejärgimise juhtumid, märgib ta andmete puhul, et need on avatud ja neid võidakse muuta. Kogurahvatulu ja käibemaksu puudutavate juhtumite korral nimetatakse seda menetlust reservatsiooni kehtestamiseks, ning traditsiooniliste omavahendite puhul avatud punkti loomiseks. 2016. aasta lõpus kehtis kaks kogurahvatulu reservatsiooni. Käibemaksu reservatsioonide ja traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv oli sarnane eelmiste aastatega. Kehtivate kogurahvatulu reservatsioonide, käibemaksu reservatsioonide ja traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv on liikmesriikide kaupa esitatud
  lisas 4.2
  . Nimetatud reservatsioonide ja avatud punktide mõju ei ole veel teada ning selle tulemusel võivad liikmesriikide osamaksed muutuda.

Üleilmastumise mõju rahvamajanduse arvepidamisele ESA 2010 raames

| 4.10. | 2014. aasta omavahendeid käsitlevas otsuses sätestatakse, et kogurahvatulul põhinevate omavahendite puhul tuleb kasutada ESA 2010 (10) raamatupidamisraamistikku, mitte ESA 95 raamistikku (11). Üks oluline erinevus nende kahe raamistiku vahel puudutab seda, kuidas teadus- ja arendustegevuse kulutusi käsitletakse. ESA 95 raamistikus kajastati teadus- ja arendustegevus jooksvate kuludena, ESA 2010 raamistikus käsitletakse seda aga investeeringuna (12). Rahvusvahelised ettevõtted võivad majanduslikel või maksustamisega seotud põhjustel teadus- ja arendustegevuse varasid kergesti riikide vahel liigutada. |
| --- | --- |

4.10.

2014. aasta omavahendeid käsitlevas otsuses sätestatakse, et kogurahvatulul põhinevate omavahendite puhul tuleb kasutada ESA 2010 (10) raamatupidamisraamistikku, mitte ESA 95 raamistikku (11). Üks oluline erinevus nende kahe raamistiku vahel puudutab seda, kuidas teadus- ja arendustegevuse kulutusi käsitletakse. ESA 95 raamistikus kajastati teadus- ja arendustegevus jooksvate kuludena, ESA 2010 raamistikus käsitletakse seda aga investeeringuna (12). Rahvusvahelised ettevõtted võivad majanduslikel või maksustamisega seotud põhjustel teadus- ja arendustegevuse varasid kergesti riikide vahel liigutada.

| 4.11. | Kontrollikoda võrdles prognoose kõikide liikmesriikide esialgsete kogurahvatulu andmetega. Erinevused ei olnud tavaliselt märkimisväärsed. Iirimaa esitatud kogurahvatulu oli 2015. aastal siiski oluliselt suurenenud. Põhjuseks oli asjaolu, et rahvusvahelised ettevõtted olid sinna oma teadus- ja arendustegevuse varad ümber kolinud (vt
  selgitus 4.4
  ). |
| --- | --- |

4.11.

Kontrollikoda võrdles prognoose kõikide liikmesriikide esialgsete kogurahvatulu andmetega. Erinevused ei olnud tavaliselt märkimisväärsed. Iirimaa esitatud kogurahvatulu oli 2015. aastal siiski oluliselt suurenenud. Põhjuseks oli asjaolu, et rahvusvahelised ettevõtted olid sinna oma teadus- ja arendustegevuse varad ümber kolinud (vt
  selgitus 4.4
  ).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Selgitus 4.4. Teadus- ja arendustegevuse varade ümberkolimine: mõju Iirimaa rahvamajanduse arvepidamisele

2016. aasta septembris teavitas Iirimaa komisjoni, et riigi kogurahvatulu oli 2015. aastal suurenenud 23,9  % (+39,4 miljardit eurot). Suurenemise põhjustas asjaolu, et rahvusvahelised ettevõtted tõid Iirimaale suures koguses immateriaalset vara. See koosnes põhiliselt teadus- ja arendustegevuse kapitaliseeritud kuludest, mis kajastatakse bilansis intellektuaalomandiõigustega seotud toodetena. Intellektuaalomandiõigustega seotud toodete spetsifikatsioonid on lepingulise tootmise aluseks erinevates riikides üle maailma.

Teadus- ja arendustegevuse varade ümberkolimisel muudavad kogurahvatulu kogumise veelgi keerulisemaks järgmised tegurid:

| — | residentsuskriteeriumide rakendamine. ESA 2010 raames kajastatakse nimetatud varadega seotud väljund riigis, kust varasid tegelikult kontrollitakse; |
| --- | --- |

—

residentsuskriteeriumide rakendamine. ESA 2010 raames kajastatakse nimetatud varadega seotud väljund riigis, kust varasid tegelikult kontrollitakse;

| — | varade väärtuse hindamine. Iirimaal võrreldi neid andmeid ettevõtete finantsaruannetega. |
| --- | --- |

—

varade väärtuse hindamine. Iirimaal võrreldi neid andmeid ettevõtete finantsaruannetega.

| 4.12. | Komisjon reageeris Iirimaa teavitatud kogurahvatulu suurenemisele koheselt ja kontrollis Iirimaa rahvamajanduse arvepidamise koostamisel kasutatud metoodika sobivust. Komisjon palus liikmesriikidel täita ka küsimustiku teadus- ja arendustegevuse ning muude rahvusvahelise tegevusega seotud küsimuste kohta. Liikmesriikide vastustest nähtus, et neil ei olnud selle kohta piisavalt teavet. Sellest tulenevalt oli komisjonil vaid piiratud määral teavet selle kohta, kuidas kõnealuseid küsimusi kogurahvatulu arvutamisel käsitleti. |
| --- | --- |

4.12.

Komisjon reageeris Iirimaa teavitatud kogurahvatulu suurenemisele koheselt ja kontrollis Iirimaa rahvamajanduse arvepidamise koostamisel kasutatud metoodika sobivust. Komisjon palus liikmesriikidel täita ka küsimustiku teadus- ja arendustegevuse ning muude rahvusvahelise tegevusega seotud küsimuste kohta. Liikmesriikide vastustest nähtus, et neil ei olnud selle kohta piisavalt teavet. Sellest tulenevalt oli komisjonil vaid piiratud määral teavet selle kohta, kuidas kõnealuseid küsimusi kogurahvatulu arvutamisel käsitleti.

| 4.12. | Ühine vastus punktidele 4.11, 4.12 ja 4.13.

  Tegemist on äärmiselt prioriteetse küsimusega, mida käsitletakse praeguse kontrollitsükli jooksul.


  Komisjon uurib praegu veel mõnda näidet kõnealuse nähtuse kohta. Liikmesriikide esindajatest on moodustatud kõrgetasemeline rakkerühm, mille üheks esimestest ülesannetest oli varajase hoiatuse menetluse loomine. Riiklikud statistikaametid peaksid olulistest riiklikest restruktureerimisjuhtumitest teadasaamisel neist kohe Eurostati teavitama ning mõjutatud liikmesriikides moodustatakse juhtumipõhised ajutised rakkerühmad, et leppida kokku juhtumi metoodikas ja kogurahvatulu arvutamise küsimustes.


  Kõnealuse algatuse edu sõltub ühelt poolt koostöö tasemest rahvusvaheliste ettevõtete endi ja riiklike statistikaametite vahel ning teiselt poolt koostööst eri liikmesriikide riiklike statistikaametite vahel, seda eelkõige teabe jagamise küsimuses. |
| --- | --- |

4.12.

Tegemist on äärmiselt prioriteetse küsimusega, mida käsitletakse praeguse kontrollitsükli jooksul.

Komisjon uurib praegu veel mõnda näidet kõnealuse nähtuse kohta. Liikmesriikide esindajatest on moodustatud kõrgetasemeline rakkerühm, mille üheks esimestest ülesannetest oli varajase hoiatuse menetluse loomine. Riiklikud statistikaametid peaksid olulistest riiklikest restruktureerimisjuhtumitest teadasaamisel neist kohe Eurostati teavitama ning mõjutatud liikmesriikides moodustatakse juhtumipõhised ajutised rakkerühmad, et leppida kokku juhtumi metoodikas ja kogurahvatulu arvutamise küsimustes.

Kõnealuse algatuse edu sõltub ühelt poolt koostöö tasemest rahvusvaheliste ettevõtete endi ja riiklike statistikaametite vahel ning teiselt poolt koostööst eri liikmesriikide riiklike statistikaametite vahel, seda eelkõige teabe jagamise küsimuses.

| 4.13. | Seetõttu peab komisjon tegema täiendavat tööd, et määrata kindlaks rahvusvahelise tegevuse võimalik mõju rahvamajanduse arvepidamisele, nii metoodika kui kontrolliprotsessi seisukohast. Kuna aastast 2010 algava perioodi omavahendite arvutamiseks kasutatavad kogurahvatulu andmed ei ole veel lõplikud, (13) võidakse liikmesriikide osamakseid edaspidi kohandada. |
| --- | --- |

4.13.

Seetõttu peab komisjon tegema täiendavat tööd, et määrata kindlaks rahvusvahelise tegevuse võimalik mõju rahvamajanduse arvepidamisele, nii metoodika kui kontrolliprotsessi seisukohast. Kuna aastast 2010 algava perioodi omavahendite arvutamiseks kasutatavad kogurahvatulu andmed ei ole veel lõplikud, (13) võidakse liikmesriikide osamakseid edaspidi kohandada.

Traditsiooniliste omavahendite haldamine

| 4.14. | Kõik liikmesriigid saadavad komisjonile igakuiselt määratud tolli- ja suhkrumaksude aruande (A-kontode aruanne) ja kord kvartalis aruande nende määratud maksude kohta, mida ei ole kantud A-kontodele (B-kontode aruanne). |
| --- | --- |

4.14.

Kõik liikmesriigid saadavad komisjonile igakuiselt määratud tolli- ja suhkrumaksude aruande (A-kontode aruanne) ja kord kvartalis aruande nende määratud maksude kohta, mida ei ole kantud A-kontodele (B-kontode aruanne).

| 4.15. | Kontrollikoda uuris traditsiooniliste omavahendite kogumist Belgias, Bulgaarias ja Rootsis. Kontrollikoja analüüsis vaadeldi A-kontode koostamist, B-kontodele kirjendatud summade kogumismenetlusi ja tollivormistusjärgseid audititeid (vt punkt 4.6). Kontrollikoda ei leidnud A-kontode koostamisel olulisi probleeme, kuid täheldas korduvaid puudusi B-kontode haldamisel (14). |
| --- | --- |

4.15.

Kontrollikoda uuris traditsiooniliste omavahendite kogumist Belgias, Bulgaarias ja Rootsis. Kontrollikoja analüüsis vaadeldi A-kontode koostamist, B-kontodele kirjendatud summade kogumismenetlusi ja tollivormistusjärgseid audititeid (vt punkt 4.6). Kontrollikoda ei leidnud A-kontode koostamisel olulisi probleeme, kuid täheldas korduvaid puudusi B-kontode haldamisel (14).

| 4.15. | Ehkki riiklikud tolliasutused peavad oma B-kontosid hoolikalt haldama, on selge, et sellist liiki kontode puhul, kuhu kantakse problemaatilised juhtumid, on alati olemas puuduste esinemise oht. Seetõttu hõlmavad kõik komisjoni tehtud kontrollid välja valitud tolliasutus(t)e B-kontode läbivaatamist. Komisjon jätkab koos asjaomaste liikmesriikidega järelmeetmete võtmist seoses Euroopa Kontrollikoja tuvastatud puudustega. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Kaupadele võidakse impordikontrolli asemel rakendada tollikontrolli pärast nende ELis vabasse ringlusse lubamist. Seda menetlust nimetatakse tollivormistusjärgseks kontrolliks, mis hõlmab ka tollivormistusjärgseid auditeid. |
| --- | --- |

4.16.

Kaupadele võidakse impordikontrolli asemel rakendada tollikontrolli pärast nende ELis vabasse ringlusse lubamist. Seda menetlust nimetatakse tollivormistusjärgseks kontrolliks, mis hõlmab ka tollivormistusjärgseid auditeid.

| 4.17. | Kontrollikoda leidis sarnaselt varasemate aastatega (15) puudusi selles, kuidas liikmesriigid tollivormistusjärgseteks audititeks importijaid kindlaks määravad ja valivad, ning kuidas neid auditeid läbi viiakse. Rootsi ja Bulgaaria olid kehtestanud oma tollivormistusjärgsete kontrollide raamistiku vastavalt komisjoni tolliauditi juhendile. Belgias põhineb tollivormistusjärgsete auditite valik aga üksikute tehingute konkreetsetel tunnusjoontel, mitte ettevõtjate profiilil, ning kontrollikoda täheldas, et tollivormistusjärgseid auditeid tavaliselt ei tehtud. |
| --- | --- |

4.17.

Kontrollikoda leidis sarnaselt varasemate aastatega (15) puudusi selles, kuidas liikmesriigid tollivormistusjärgseteks audititeks importijaid kindlaks määravad ja valivad, ning kuidas neid auditeid läbi viiakse. Rootsi ja Bulgaaria olid kehtestanud oma tollivormistusjärgsete kontrollide raamistiku vastavalt komisjoni tolliauditi juhendile. Belgias põhineb tollivormistusjärgsete auditite valik aga üksikute tehingute konkreetsetel tunnusjoontel, mitte ettevõtjate profiilil, ning kontrollikoda täheldas, et tollivormistusjärgseid auditeid tavaliselt ei tehtud.

| 4.17. | Komisjon soovitab traditsiooniliste omavahendite kontrollimise käigus liikmesriikidel alati järgida komisjoni tolliauditi juhendit, sealhulgas tollivormistusjärgsete auditite ettevalmistamisel ja tegemisel. Komisjon õhutab liikmesriike ka edaspidi tolliauditi juhendit järgima. Tollivormistusjärgsete auditite vähesuse probleemiga Belgias tegeletakse koos riiklike ametiasutustega.

  Komisjon jätkab kooskõlas ELi tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva strateegia ja tegevuskavaga tööd liikmesriikidega, et parandada tollikontrolli ühtset riskijuhtimise raamistikku seoses finantsriskidega. ELi ühiste riskikriteeriumite ja finantsriskide standardite väljatöötamiseks on loodud projektirühmad, kes uurivad ka võimalusi tollivormistusjärgsete auditite täiendavate suuniste koostamiseks Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimustes. Vt ka vastus punktile 4.18. |
| --- | --- |

4.17.

Komisjon jätkab kooskõlas ELi tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva strateegia ja tegevuskavaga tööd liikmesriikidega, et parandada tollikontrolli ühtset riskijuhtimise raamistikku seoses finantsriskidega. ELi ühiste riskikriteeriumite ja finantsriskide standardite väljatöötamiseks on loodud projektirühmad, kes uurivad ka võimalusi tollivormistusjärgsete auditite täiendavate suuniste koostamiseks Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimustes. Vt ka vastus punktile 4.18.

| 4.18. | Juulis 2016 (16) täheldas komisjon, et kuus liikmesriiki (17) ei olnud teinud tollivormistusjärgseid auditeid või ei edastanud nende auditite kohta teavet (18). Neist liikmesriikidest pärines ca 20 % ELis kogutud tollimaksudest. |
| --- | --- |

4.18.

Juulis 2016 (16) täheldas komisjon, et kuus liikmesriiki (17) ei olnud teinud tollivormistusjärgseid auditeid või ei edastanud nende auditite kohta teavet (18). Neist liikmesriikidest pärines ca 20 % ELis kogutud tollimaksudest.

| 4.18. | Komisjon annab kõigile liikmesriikidele korrapäraselt metoodilisi selgitusi, nõuab täpset ja usaldusväärset aruandlust ning palub vajaduse korral esitada puuduoleva teabe ja/või anda selgitusi esitatud teabe kohta. Komisjon jätkab nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 artikli 6 kohaselt koostatud liikmesriikide aruannete hindamist ja rõhutab nõuetekohaste kontrollide, sealhulgas tollivormistusjärgsete auditite tegemise vajadust.

  Komisjon arutab punktides 4.17 ja 4.18 nimetatud uusi küsimusi liikmesriikidega punktis 4.17 osutatud käimasoleva töö raames. |
| --- | --- |

4.18.

Komisjon arutab punktides 4.17 ja 4.18 nimetatud uusi küsimusi liikmesriikidega punktis 4.17 osutatud käimasoleva töö raames.

Euroopa Majanduspiirkonna / Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ning liikmesriikide osamakseid puudutavad komisjoni kalkulatsioonid, mis tehti pärast 2014. aasta omavahendeid käsitleva otsuse jõustumist

| 4.19. | Kontrollikoda ei leidnud pärast 2014. aasta omavahendeid käsitleva otsuse jõustumist tehtud liikmesriikide osamaksete arvutamises olulisi probleeme. 2016. aasta Euroopa Majanduspiirkonna/Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni osamaksete arvutamises leiti aga vähese tähtsusega vigu. Kontrollikoja leitud vead on eelmise aasta omadega sarnased (19). |
| --- | --- |

4.19.

Kontrollikoda ei leidnud pärast 2014. aasta omavahendeid käsitleva otsuse jõustumist tehtud liikmesriikide osamaksete arvutamises olulisi probleeme. 2016. aasta Euroopa Majanduspiirkonna/Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni osamaksete arvutamises leiti aga vähese tähtsusega vigu. Kontrollikoja leitud vead on eelmise aasta omadega sarnased (19).

| 4.19. | 2017. aasta aprillis loodi Euroopa Majanduspiirkonna / Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni tulemi arvutamise sisekontrolli süsteem, et vältida vigu tulevastes rahastamisnõuetes. |
| --- | --- |

4.19.

Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord

| 4.20. | Eelarve peadirektoraadi ja Eurostati 2016. aasta tegevusaruannetes esitatud teave kinnitab kontrollikoja tähelepanekuid ja järeldusi. Kontrollikoda täheldas, et eelarve peadirektoraat oli Ühendkuningriigi poolt kogumata jäänud traditsiooniliste omavahendite kohta reservatsiooni kehtestanud. See tähelepanek tehti ühe OLAFi juurdluse tulemusel, mille käigus uuriti Hiinast imporditud tekstiiltoodete ja jalatsite väärtuse arvestamist; OLAF avaldas lõpliku aruande ja soovitused 2017. aasta märtsis. Ühendkuningriik peab veel esitama andmed, mille alusel kinnitatakse reservatsiooniga hõlmatud traditsiooniliste omavahendite summa. |
| --- | --- |

4.20.

Eelarve peadirektoraadi ja Eurostati 2016. aasta tegevusaruannetes esitatud teave kinnitab kontrollikoja tähelepanekuid ja järeldusi. Kontrollikoda täheldas, et eelarve peadirektoraat oli Ühendkuningriigi poolt kogumata jäänud traditsiooniliste omavahendite kohta reservatsiooni kehtestanud. See tähelepanek tehti ühe OLAFi juurdluse tulemusel, mille käigus uuriti Hiinast imporditud tekstiiltoodete ja jalatsite väärtuse arvestamist; OLAF avaldas lõpliku aruande ja soovitused 2017. aasta märtsis. Ühendkuningriik peab veel esitama andmed, mille alusel kinnitatakse reservatsiooniga hõlmatud traditsiooniliste omavahendite summa.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 4.21. | Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et tulud ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoda on arvamusel, et kontrollitud tuludega seotud süsteemid olid üldjoontes tõhusad. Peamised traditsiooniliste omavahendite sisekontrollimehhanismid hinnati teatud liikmesriikides osaliselt tõhusaks. |
| --- | --- |

4.21.

Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et tulud ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoda on arvamusel, et kontrollitud tuludega seotud süsteemid olid üldjoontes tõhusad. Peamised traditsiooniliste omavahendite sisekontrollimehhanismid hinnati teatud liikmesriikides osaliselt tõhusaks.

Soovitused

| 4.22. | Lisas 4.3
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud viie soovituse põhjal võetud meetmete kohta (20). Komisjon on neist kaks täielikult ja kolm suuremas osas ellu viinud. |
| --- | --- |

4.22.

Lisas 4.3
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud viie soovituse põhjal võetud meetmete kohta (20). Komisjon on neist kaks täielikult ja kolm suuremas osas ellu viinud.

| 4.23. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

4.23.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus. Analüüsida koostöös liikmesriikidega rahvusvahelise tegevuse kõiki võimalikke mõjusid kogurahvatulu hindamisele ja anda liikmesriikidele suuniseid selle kohta, kuidas neid tegevusi rahvamajanduse arvepidamises käsitleda; |
| --- | --- |

—

1. soovitus. Analüüsida koostöös liikmesriikidega rahvusvahelise tegevuse kõiki võimalikke mõjusid kogurahvatulu hindamisele ja anda liikmesriikidele suuniseid selle kohta, kuidas neid tegevusi rahvamajanduse arvepidamises käsitleda;

Komisjon on soovitusega nõus. Käsil on meetmed, millega õhutada liikmesriike kõnealust tööd prioriseerima ja eelkõige profileerima suuri rahvusvahelisi ettevõtteid. Komisjon annab selleks suunised ja vajaduse korral kehtestatakse reservatsioonid. Vt ka ühine vastus punktidele 4.11, 4.12 ja 4.13.

| — | 2. soovitus. Kontrollida käimasoleva kogurahvatulu kontrollitsükli ajal, kas varad on liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamises korrektselt kajastatud, pöörates erilist tähelepanu teadus- ja arendustegevuse varade ning residentsuskriteeriumide hindamisele juhtudel, kui rahvusvaheline tegevus on ümber kolitud. |
| --- | --- |

—

2. soovitus. Kontrollida käimasoleva kogurahvatulu kontrollitsükli ajal, kas varad on liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamises korrektselt kajastatud, pöörates erilist tähelepanu teadus- ja arendustegevuse varade ning residentsuskriteeriumide hindamisele juhtudel, kui rahvusvaheline tegevus on ümber kolitud.

Komisjon on soovitusega nõus. Teadus- ja arendustegevusele pööratakse käimasoleva kontrollitsükli käigus suurt tähelepanu. Asjaomaste ESA 2010 eeskirjade rakendamist kontrollitakse kõigi liikmesriikide puhul üksikasjalikult, sealhulgas üleilmastumise mõju.

---

(1)  Esialgsed osamaksed arvutatakse kogurahvatulu prognoositud andmete põhjal. Prognoositava ja lõpliku kogurahvatulu vahelised erinevused korrigeeritakse järgnevatel aastatel ning need mõjutavad pigem liikmesriikidevahelist omavahendite jaotust kui kogutavat kogusummat.

(2)  Nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014, ELi omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 105).

(3)  Liikmesriikide osamaksed arvutati ümber, võttes arvesse järgmist:

| — | Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile kohaldatakse käibemaksupõhiste omavahendite vähendatud sissenõudmismäära 0,15 % ning teiste liikmesriikide sissenõudmismäär on endiselt 0,3 %; |
| --- | --- |

—

Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile kohaldatakse käibemaksupõhiste omavahendite vähendatud sissenõudmismäära 0,15 % ning teiste liikmesriikide sissenõudmismäär on endiselt 0,3 %;

| — | kogurahvatulupõhiste maksete kindlasummalised vähendused võimaldati Austriale, Taanile, Madalmaadele ja Rootsile; |
| --- | --- |

—

kogurahvatulupõhiste maksete kindlasummalised vähendused võimaldati Austriale, Taanile, Madalmaadele ja Rootsile;

| — | traditsiooniliste omavahendite kinnipidamise määra vähendati 20 %ni (varem oli see 25 %). |
| --- | --- |

—

traditsiooniliste omavahendite kinnipidamise määra vähendati 20 %ni (varem oli see 25 %).

| — | Kogurahvatulul põhinevaid ressursse arvutatakse ESA 2010 alusel (varem kehtis ESA 95). Vt joonealune märkus 10. |
| --- | --- |

—

Kogurahvatulul põhinevaid ressursse arvutatakse ESA 2010 alusel (varem kehtis ESA 95). Vt joonealune märkus 10.

(4)  Sissenõudekorraldus on dokument, milles komisjon kajastab talle maksmisele kuuluvad summad.

(5)  Kontrollikoja audit lähtus liikmesriikidega kokku lepitud kogurahvatulu andmetest ja liikmesriikide koostatud ühtlustatud käibemaksubaasist. Kontrollikoda ei testinud otseselt komisjoni ja liikmesriikide koostatud statistikat ja andmeid.

(6)  Island, Liechtenstein ja Norra teevad osamakseid ELi eelarvesse vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule. Šveits teeb samuti erinevate lepingute raames osamakseid ELi eelarvesse.

(7)  Kontrollikoja auditis kasutati külastatud liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite raamatupidamissüsteemidesse sisestatud andmeid. Kontrollikoja audit ei hõlmanud deklareerimata või tollijärelevalvet mitte läbinud importi.

(8)  Need kolm liikmesriiki valiti rotatsioonipõhiselt, võttes arvesse nende osamaksete suurust.

(9)  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39) ja nõukogu 26. mai 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 608/2014, millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed (ELT L 168, 7.6.2014, lk 29).

(10)  Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem (ESA 2010) on kõige uuem rahvusvaheliselt ühilduv ELi raamatupidamisraamistik. Seda kasutatakse majanduse süsteemseks ja üksikasjalikuks kirjeldamiseks. Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

(11)  Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/1996 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1).

(12)  Rahvamajanduse arvepidamise eeskirjade muutmine (ESA 95-lt ESA 2010-le) teadus- ja arendustegevuse käsitlemisel on põhjustanud liikmesriikide kogurahvatulu suurenemise. Komisjoni värske prognoosi põhjal oli nende muudatuste tulemusel kogurahvatulu keskmiselt suurenenud 2,0 %.

(13)  Neid andmeid saab muuta nelja aasta jooksul – hiljem on võimalik muuta vaid summasid, mille kohta komisjon on kehtestanud reservatsioonid.

(14)  Vt 2015. aasta aastaaruande punkt 4.18, 2014. aasta aastaaruande punkt 4.22, 2013. aasta aastaaruande punkt 2.16 ja 2012. aasta aastaaruande punktid 2.32 ja 2.33.

(15)  Vt 2015. aasta aastaaruande punktid 4.15 ja 4.16, 2014. aasta aastaaruande punkt 4.19, 2013. aasta aastaaruande punkt 2.14 ja 2012. aasta aastaaruande punkt 2.31.

(16)  Omavahendite nõuandekomitee 7. juuli 2016. aasta koosolekul esitas komisjon teavet liikmesriikide poolt omavahendite määruse (nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1)), artikli 17 lõike 5 alusel 2015. aastal esitatud aruannete kohta.

(17)  Belgia, Eesti, Itaalia, Portugal, Rumeenia ja Sloveenia.

(18)  Kontrollikoja eelmistes aruannetes soovitati (vt 2013. aasta aastaaruande 3. ja 4. soovitus ning 2014. aasta aastaaruande 3. soovitus) komisjonil parandada tollivormistusjärgsete auditite tegemiseks koostatud olemasolevaid suuniseid ning julgustada liikmesriike neid rakendama. Ehkki komisjon on selles valdkonnas mõningaid edusamme teinud, ei ole kontrollikoja soovitusi veel täielikult rakendatud.

(19)  Vt 2015. aasta aastaaruande punkt 4.20.

(20)  Käesoleval aastal otsustati analüüsida 2013. aasta aastaaruande soovituste rakendamist, kuna tavaliselt tuleb komisjonile nende elluviimiseks küllaldaselt aega anda.

(1)  Selle summa näol on tegemist ELi eelarve tuludega. Tulemiaruandes esitatakse summad teistmoodi, kasutades tekkepõhist süsteemi. Nimetatud süsteemi kasutamise tulemusel on tulemiaruandes sisalduvate ELi tulude suuruseks 146,2 miljardit eurot.

Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

LISA 4.1

TULUDE VALDKONNA TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 55 | 55 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 0,0  % | |
| | Alumine veapiir | 0,0  % | |

2016

2015

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

55

55

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

0,0  %

0,0  %

Ülemine veapiir

0,0  %

Alumine veapiir

0,0  %

LISA 4.2

KEHTIVATE KOGURAHVATULU RESERVATSIOONIDE, KÄIBEMAKSU RESERVATSIOONIDE JA TRADITSIOONILISTE OMAVAHENDITE AVATUD PUNKTIDE ARV LIIKMESRIIKIDE KAUPA SEISUGA 31.12.2016.

| Liikmesriik | Kogurahvatuluga seotud reservatsioonid (seisuga 31.12.2016) | Käibemaksuga seotud reservatsioonid (seisuga 31.12.2016) | Traditsiooniliste omavahendite nn avatud punktid (seisuga 31.12.2016) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 0 | 4 | 29 |
| Bulgaaria | 0 | 2 | 4 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 0 | 6 |
| Taani | 0 | 3 | 19 |
| Saksamaa | 0 | 8 | 8 |
| Eesti | 0 | 1 | 2 |
| Iirimaa | 0 | 12 | 12 |
| Kreeka | 2 | 8 | 26 |
| Hispaania | 0 | 1 | 26 |
| Prantsusmaa | 0 | 5 | 26 |
| Horvaatia | 0 | 1 | 0 |
| Itaalia | 0 | 4 | 18 |
| Küpros | 0 | 1 | 5 |
| Läti | 0 | 2 | 2 |
| Leedu | 0 | 0 | 0 |
| Luksemburg | 0 | 10 | 1 |
| Ungari | 0 | 1 | 8 |
| Malta | 0 | 0 | 2 |
| Madalmaad | 0 | 5 | 46 |
| Austria | 0 | 10 | 6 |
| Poola | 0 | 4 | 8 |
| Portugal | 0 | 0 | 20 |
| Rumeenia | 0 | 2 | 16 |
| Sloveenia | 0 | 0 | 4 |
| Slovakkia | 0 | 0 | 2 |
| Soome | 0 | 4 | 10 |
| Rootsi | 0 | 3 | 7 |
| Ühendkuningriik | 0 | 4 | 22 |
| KOKKU 31.12.2016 | 2 | 95 | 335 |
| KOKKU 31.12.2015 | 55 | 85 | 325 |
| Tabel ei sisalda kogurahvatulu protsessipõhiseid erireservatsioone.

  Allikas: Euroopa Kontrollikoda. |

Liikmesriik

Kogurahvatuluga seotud reservatsioonid (seisuga 31.12.2016)

Käibemaksuga seotud reservatsioonid (seisuga 31.12.2016)

Traditsiooniliste omavahendite nn avatud punktid (seisuga 31.12.2016)

Belgia

0

4

29

Bulgaaria

0

2

4

Tšehhi Vabariik

0

0

6

Taani

0

3

19

Saksamaa

0

8

8

Eesti

0

1

2

Iirimaa

0

12

12

Kreeka

2

8

26

Hispaania

0

1

26

Prantsusmaa

0

5

26

Horvaatia

0

1

0

Itaalia

0

4

18

Küpros

0

1

5

Läti

0

2

2

Leedu

0

0

0

Luksemburg

0

10

1

Ungari

0

1

8

Malta

0

0

2

Madalmaad

0

5

46

Austria

0

10

6

Poola

0

4

8

Portugal

0

0

20

Rumeenia

0

2

16

Sloveenia

0

0

4

Slovakkia

0

0

2

Soome

0

4

10

Rootsi

0

3

7

Ühendkuningriik

0

4

22

KOKKU 31.12.2016

2

95

335

KOKKU 31.12.2015

55

85

325

Tabel ei sisalda kogurahvatulu protsessipõhiseid erireservatsioone.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

LISA 4.3

TULUDE VALDKONNA VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult ellu viidud | Elluviimisel | Ellu viimata | Ei kohaldata | Puudulik tõendusmaterjal |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2013 | 1. soovitus

  Komisjon peaks julgustama liikmesriike esitama rohkem selgitusi metoodika kohta, mida nad kasutavad andmete kogumiseks varimajanduse valdkonnas, ning edendama liikmesriikide vahelist ühtlustamist selles valdkonnas. | X | | | | | | |
| 2. soovitus

  Komisjon peaks vastu võtma selgeid vahe-eesmärke sisaldava üksikasjaliku tegevuskava ja selle täitmise üle põhjalikku järelevalvet tegema, et lahendada probleemid Kreeka rahvamajanduse arvepidamises. | X | | | | | | |
| 3. soovitus

  Komisjon peaks kehtestama tollivormistusjärgsete auditite riskianalüüsi miinimumnõuded, sealhulgas tuginedes olemasolevas impordi andmebaasis sisalduvale teabele, et võimaldada liikmesriikidel kontroll paremini suure riskiohuga importijatele suunata. | | X | | | | | |
| 4. soovitus

  Komisjon peaks julgustama liikmesriike kasutama olemasolevaid juhiseid ning tegema järelevalvet liikmesriikide tollivormistusjärgsete auditite üle. | | X | | | | | Komisjon jätkab nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 artikli 6 kohaselt koostatud liikmesriikide aruannete hindamist ja rõhutab nõuetekohaste kontrollide, sealhulgas tollivormistusjärgsete auditite tegemise vajadust. Komisjon soovitab traditsioonilise omavahendite kontrollimise käigus liikmesriikidel alati järgida komisjoni tolliauditi juhendit. 2017. aasta kontrollide käigus on komisjon palunud liikmesriikidel kinnitada juhendi kasutamist tollivormistusjärgsete auditite ettevalmistamisel ja tegemisel. Soovituses osutatakse järjepidevale protsessile ja komisjon jätkab selle rakendamist. |
| 2013 | 5. soovitus

  Komisjon peaks liikmesriike üles kutsuma A- ja B-kontosid korrektselt kasutama ning tagama, et need oleksid tõendatavalt täielikud ja korrektsed. | | X | | | | | Praeguses õigusraamistikus kuulub kontrollimine liikmesriikide pädevusse. Oma kontrollide käigus õhutab komisjon liikmesriike kasutama A- ja B-kontosid korrektselt ja jätkab seda tegevust. Komisjon jätkab oma kontrollide käigus A- ja B-kontode kasutamise kontrollimist ning palub liikmesriikidel tagada, et need kontod oleksid täielikud ja korrektsed. |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult ellu viidud

Elluviimisel

Ellu viimata

Ei kohaldata

Puudulik tõendusmaterjal

Suuremas osas

Osaliselt

2013

1. soovitus

Komisjon peaks julgustama liikmesriike esitama rohkem selgitusi metoodika kohta, mida nad kasutavad andmete kogumiseks varimajanduse valdkonnas, ning edendama liikmesriikide vahelist ühtlustamist selles valdkonnas.

X

2. soovitus

Komisjon peaks vastu võtma selgeid vahe-eesmärke sisaldava üksikasjaliku tegevuskava ja selle täitmise üle põhjalikku järelevalvet tegema, et lahendada probleemid Kreeka rahvamajanduse arvepidamises.

X

3. soovitus

Komisjon peaks kehtestama tollivormistusjärgsete auditite riskianalüüsi miinimumnõuded, sealhulgas tuginedes olemasolevas impordi andmebaasis sisalduvale teabele, et võimaldada liikmesriikidel kontroll paremini suure riskiohuga importijatele suunata.

X

4. soovitus

Komisjon peaks julgustama liikmesriike kasutama olemasolevaid juhiseid ning tegema järelevalvet liikmesriikide tollivormistusjärgsete auditite üle.

X

Komisjon jätkab nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 artikli 6 kohaselt koostatud liikmesriikide aruannete hindamist ja rõhutab nõuetekohaste kontrollide, sealhulgas tollivormistusjärgsete auditite tegemise vajadust. Komisjon soovitab traditsioonilise omavahendite kontrollimise käigus liikmesriikidel alati järgida komisjoni tolliauditi juhendit. 2017. aasta kontrollide käigus on komisjon palunud liikmesriikidel kinnitada juhendi kasutamist tollivormistusjärgsete auditite ettevalmistamisel ja tegemisel. Soovituses osutatakse järjepidevale protsessile ja komisjon jätkab selle rakendamist.

2013

5. soovitus

Komisjon peaks liikmesriike üles kutsuma A- ja B-kontosid korrektselt kasutama ning tagama, et need oleksid tõendatavalt täielikud ja korrektsed.

X

Praeguses õigusraamistikus kuulub kontrollimine liikmesriikide pädevusse. Oma kontrollide käigus õhutab komisjon liikmesriike kasutama A- ja B-kontosid korrektselt ja jätkab seda tegevust. Komisjon jätkab oma kontrollide käigus A- ja B-kontode kasutamise kontrollimist ning palub liikmesriikidel tagada, et need kontod oleksid täielikud ja korrektsed.

---

5. PEATÜKK

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

SISUKORD

| Sissejuhatus | 5.1–5.6 |
| --- | --- |

| Alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ lühikirjeldus | 5.2–5.5 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 5.6 |
| --- | --- |

| 1. osa. Tehingute korrektsus | 5.7–5.27 |
| --- | --- |

| Kvantifitseeritud vigade peamine põhjus on toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlbmatute kulude hüvitamine | 5.9–5.11 |
| --- | --- |

| Suurem osa mittekvantifitseeritavatest vigadest oli seotud teadusuuringute ja innovatsiooniprojektidega | 5.12 |
| --- | --- |

| Horisont 2020: lihtsustamine jätkub, kuid vaja on täiendavaid jõupingutusi | 5.13–5.19 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded kinnitavad kontrollikoja leide ja järeldusi, kuid kontrollikoda täheldas erinevaid lähenemisviise, kuidas neis veamäärasid ja veariski sisaldavaid summasid esitatakse | 5.20–5.23 |
| --- | --- |

| Ühine audititeenistus: „Horisont 2020“ planeerimise, järelevalve ja aruandluse parandamiseks on vaja suuri jõupingutusi | 5.24–5.27 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 5.28–5.31 |
| --- | --- |

| Järeldus | 5.28–5.29 |
| --- | --- |

| Soovitused | 5.30–5.31 |
| --- | --- |

| 2. osa. Tulemuslikkusega seotud küsimused teadus- ja innovatsiooniprojektides | 5.32–5.35 |
| --- | --- |

| Enamik projekte saavutas kavandatud väljundid ja tulemused | 5.34–5.35 |
| --- | --- |

| Lisa 5.1. | Alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 5.1.

| Lisa 5.2. | Ülevaade alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ vigadest, mille mõju on vähemalt 20 % |
| --- | --- |

Lisa 5.2.

| Lisa 5.3. | Alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kohta antud varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 5.3.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 5.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriiki „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 5.1
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

5.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriiki „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 5.1
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest.

Selgitus 5.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1a: „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ – 2016. aasta jaotus

(miljardites eurodes)

Image

| Aasta maksed kokku | 18,5 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (18) | 12,2 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (18) | 8,9 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 15,2 |

Aasta maksed kokku

18,5

- ettemaksed
   (18)

12,2

- ettemaksete tasaarvestused
   (18)

8,9

Auditeeritud andmekogum kokku

15,2

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ lühikirjeldus

| 5.2. | Alamrubriigi poliitikaeesmärgid hõlmavad teadustegevuse ja innovatsiooni edendamist, haridussüsteemide parandamist ja tööhõive suurendamist, ühtse digitaalse turu toimimise tagamist, taastuvenergeetika ja energiatõhususe edendamist, transpordisektori moderniseerimist ja ärikeskkonna parandamist (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks). |
| --- | --- |

5.2.

Alamrubriigi poliitikaeesmärgid hõlmavad teadustegevuse ja innovatsiooni edendamist, haridussüsteemide parandamist ja tööhõive suurendamist, ühtse digitaalse turu toimimise tagamist, taastuvenergeetika ja energiatõhususe edendamist, transpordisektori moderniseerimist ja ärikeskkonna parandamist (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks).

| 5.3. | Teadustegevus ja innovatsioon moodustavad 59 % kulutustest ning need tehakse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „teadusuuringute seitsmes raamprogramm“) ning teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ (edaspidi „Horisont 2020“) kaudu. |
| --- | --- |

5.3.

Teadustegevus ja innovatsioon moodustavad 59 % kulutustest ning need tehakse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „teadusuuringute seitsmes raamprogramm“) ning teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ (edaspidi „Horisont 2020“) kaudu.

| 5.4. | Suurema osa kulutustest moodustavad projektides osalevatele avaliku või erasektori toetusesaajatele tehtavad toetusmaksed. Komisjon teeb peale toetuslepingu või rahastamisotsuse allkirjastamist toetusesaajale ettemakse. Komisjon hüvitab ELi vahenditest toetusesaajate deklareeritud kulud, millest arvatakse maha tehtud ettemaksed. |
| --- | --- |

5.4.

Suurema osa kulutustest moodustavad projektides osalevatele avaliku või erasektori toetusesaajatele tehtavad toetusmaksed. Komisjon teeb peale toetuslepingu või rahastamisotsuse allkirjastamist toetusesaajale ettemakse. Komisjon hüvitab ELi vahenditest toetusesaajate deklareeritud kulud, millest arvatakse maha tehtud ettemaksed.

| 5.5. | Peamine tehingute korrektsusega seotud risk seisneb selles, et toetusesaajad deklareerivad rahastamiskõlbmatuid kulusid, mida enne nende komisjonipoolset hüvitamist ei avastata ega parandata. Risk on eriti suur teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi puhul, mille keerukaid rahastamiskõlblikkuse eeskirju tõlgendavad toetusesaajad (eriti eeskirju vähem tundvad toetusesaajad, nagu VKEd, esmataotlejad ja kolmandatest riikidest pärit osalejad) tihti valesti. |
| --- | --- |

5.5.

Peamine tehingute korrektsusega seotud risk seisneb selles, et toetusesaajad deklareerivad rahastamiskõlbmatuid kulusid, mida enne nende komisjonipoolset hüvitamist ei avastata ega parandata. Risk on eriti suur teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi puhul, mille keerukaid rahastamiskõlblikkuse eeskirju tõlgendavad toetusesaajad (eriti eeskirju vähem tundvad toetusesaajad, nagu VKEd, esmataotlejad ja kolmandatest riikidest pärit osalejad) tihti valesti.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 5.6. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ puhul 2016. aastal |
| --- | --- |

5.6.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ puhul 2016. aastal

| a) | 150 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktile 7. Valim on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse alamrubriigi kulutuste suhtes. Valimisse kuulus 92 teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna tehingut (79 teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ja 13 „Horisont 2020“ tehingut) ning 58 muude programmide ja tegevuste tehingut; |
| --- | --- |

a)

150 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktile 7. Valim on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse alamrubriigi kulutuste suhtes. Valimisse kuulus 92 teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna tehingut (79 teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ja 13 „Horisont 2020“ tehingut) ning 58 muude programmide ja tegevuste tehingut;

| b) | seda, kas teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi, hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule (1); |
| --- | --- |

b)

seda, kas teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi, hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule (1);

| c) | komisjoni siseauditi talituse 2016. aastal tehtud auditit, mis käsitles komisjoni poolt teadusuuringute ja innovatsiooni kulutuste järelauditite läbiviimisel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

c)

komisjoni siseauditi talituse 2016. aastal tehtud auditit, mis käsitles komisjoni poolt teadusuuringute ja innovatsiooni kulutuste järelauditite läbiviimisel tehtud edusamme.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

1. OSA. TEHINGUTE KORREKTSUS

| 5.7. | Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.1
  . Kontrollitud 150 tehingust sisaldas vigu 74 (49 %). Kvantifitseeritud 48 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 4,1  % (2). |
| --- | --- |

5.7.

Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.1
  . Kontrollitud 150 tehingust sisaldas vigu 74 (49 %). Kvantifitseeritud 48 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 4,1  % (2).

| 5.7. | Euroopa Kontrollikoja osutatud hinnanguline veamäär on üks ELi kulude tõhususe näitaja. Komisjoni kontrollistrateegia on aga mitmeaastane. Selle alusel arvutavad talitused jääkvigade määra, mille puhul võetakse arvesse tagasinõudmisi, korrektsioone ning kõikide programmi rakendamise jooksul toimunud kontrollimiste ja auditite mõju. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Selgituses 5.2
  esitatakse eri veatüüpide osakaal kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras. Kontrollikoda leidis rahastamiskõlbmatute kuludega seotud kvantifitseeritavaid vigu valimisse kuulunud 92-st teadusuuringute ja innovatsiooni tehingust 37-s, mis moodustab ligi 90 % alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ 2016. aasta hinnangulisest veamäärast. |
| --- | --- |

5.8.

Selgituses 5.2
  esitatakse eri veatüüpide osakaal kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras. Kontrollikoda leidis rahastamiskõlbmatute kuludega seotud kvantifitseeritavaid vigu valimisse kuulunud 92-st teadusuuringute ja innovatsiooni tehingust 37-s, mis moodustab ligi 90 % alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ 2016. aasta hinnangulisest veamäärast.

Selgitus 5.2.   Enamik vigu esines teadusuuringute ja innovatsiooniprojektides

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Kvantifitseeritud vigade peamine põhjus on toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlbmatute kulude hüvitamine

| 5.9. | Kuus kvantifitseeritud viga ületas 20 % vastavast tehingu väärtusest (vt
  lisa 5.2
  ). Kõik kuus juhtumit puudutavad teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi projektide toetusesaajate poolt deklareeritud rahastamiskõlbmatuid personalikulusid. |
| --- | --- |

5.9.

Kuus kvantifitseeritud viga ületas 20 % vastavast tehingu väärtusest (vt
  lisa 5.2
  ). Kõik kuus juhtumit puudutavad teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi projektide toetusesaajate poolt deklareeritud rahastamiskõlbmatuid personalikulusid.

| 5.9. | Ühine vastus punktidele 5.9 ja 5.10

  Teadus- ja innovatsiooniprojektides moodustavad suure osa kuludest personalikulud. Kuna Euroopa teadusuuringute projektid erinevad oma kulude struktuuri poolest, on teadlikult tehtud poliitiline otsus lähtuda hüvitamisel ühikuhinna või kindlamääraliste maksete asemel tegelikest kuludest. See selgitab suuremat vea tekkimise ohtu, mida kinnitab ka selgitus 5.2. Selleks, et vigade algpõhjused võimaluse piires kõrvaldada, on eeskirju raamprogrammis „Horisont 2020“ mitmel viisil lihtsustatud (vt punkt 5.12). |
| --- | --- |

5.9.

Teadus- ja innovatsiooniprojektides moodustavad suure osa kuludest personalikulud. Kuna Euroopa teadusuuringute projektid erinevad oma kulude struktuuri poolest, on teadlikult tehtud poliitiline otsus lähtuda hüvitamisel ühikuhinna või kindlamääraliste maksete asemel tegelikest kuludest. See selgitab suuremat vea tekkimise ohtu, mida kinnitab ka selgitus 5.2. Selleks, et vigade algpõhjused võimaluse piires kõrvaldada, on eeskirju raamprogrammis „Horisont 2020“ mitmel viisil lihtsustatud (vt punkt 5.12).

| 5.10. | Teiste programmide ja tegevuste valimi 58 tehingust leidis kontrollikoda kvantifitseeritavaid vigu kaheksas. Vead tulenevad toetusesaajate poolsest toetuskõlblikkuse eeskirjade rikkumisest, nagu ebakorrektselt arvutatud personalikulud ja kulude deklareerimine ilma tõendavate dokumentideta või kulud, mis on kantud väljaspool kuluaruande perioodi (3). |
| --- | --- |

5.10.

Teiste programmide ja tegevuste valimi 58 tehingust leidis kontrollikoda kvantifitseeritavaid vigu kaheksas. Vead tulenevad toetusesaajate poolsest toetuskõlblikkuse eeskirjade rikkumisest, nagu ebakorrektselt arvutatud personalikulud ja kulude deklareerimine ilma tõendavate dokumentideta või kulud, mis on kantud väljaspool kuluaruande perioodi (3).

| 5.11. | 19 toetusesaajate poolt tehtud kvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil või sõltumatutel audiitoritel (4) küllalt teavet vea ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon või sõltumatud audiitorid oleksid kasutanud kogu nende käsutuses olevat teavet, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 1,2 protsendipunkti väiksem (5). |
| --- | --- |

5.11.

19 toetusesaajate poolt tehtud kvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil või sõltumatutel audiitoritel (4) küllalt teavet vea ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon või sõltumatud audiitorid oleksid kasutanud kogu nende käsutuses olevat teavet, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 1,2 protsendipunkti väiksem (5).

| 5.11. | Komisjonil on tugev eelkontrollisüsteem, mis hõlmab automatiseeritud kontrollnimekirju, kirjalikke juhiseid ja pidevat koolitust. Süsteemi parandatakse kogu aeg, kuid see on raske, sest samal ajal ei tohi suurendada toetusesaajate halduskoormust ja tuleb tagada maksete õigeaegne tegemine teadlastele. Euroopa Kontrollikoja leide on kasutatud ja kasutatakse ka edaspidi selleks, et eelkontrolli veelgi tõhustada.

  Mis puudutab kulunõudeid kinnitavaid sõltumatuid audiitoreid (kes moodustavad Euroopa Kontrollikoja nimetatud 19 juhtumist 15), siis on tegemist teadaoleva probleemiga ja seda on käsitletud ka varasemates aruannetes. Euroopa Kontrollikoja soovituste täitmiseks on komisjon korraldanud hulga kohtumisi toetusesaajate ja kulusid kinnitavate sõltumatute audiitoritega, et suurendada nende teadlikkust kõige levinumatest vigadest. Lisaks on vigu teinud audiitoritele antud tagasisidet ja raamprogrammis „Horisont 2020“ on esitatud kontrollitõendi selgem vorm. Hinnangute kohaselt vähendavad kontrollitõendid teadusuuringute puhul kulunõuete veamäära 50 %. Seega on kontrollitõend oluline vahend üldise veamäära vähendamiseks, isegi kui tuleb tõdeda, et see ei võimalda avastada kõiki vigu. |
| --- | --- |

5.11.

Mis puudutab kulunõudeid kinnitavaid sõltumatuid audiitoreid (kes moodustavad Euroopa Kontrollikoja nimetatud 19 juhtumist 15), siis on tegemist teadaoleva probleemiga ja seda on käsitletud ka varasemates aruannetes. Euroopa Kontrollikoja soovituste täitmiseks on komisjon korraldanud hulga kohtumisi toetusesaajate ja kulusid kinnitavate sõltumatute audiitoritega, et suurendada nende teadlikkust kõige levinumatest vigadest. Lisaks on vigu teinud audiitoritele antud tagasisidet ja raamprogrammis „Horisont 2020“ on esitatud kontrollitõendi selgem vorm. Hinnangute kohaselt vähendavad kontrollitõendid teadusuuringute puhul kulunõuete veamäära 50 %. Seega on kontrollitõend oluline vahend üldise veamäära vähendamiseks, isegi kui tuleb tõdeda, et see ei võimalda avastada kõiki vigu.

Suurem osa mittekvantifitseeritavatest vigadest oli seotud teadusuuringute ja innovatsiooniprojektidega

| 5.12. | Valimisse kuulunud 150 tehingus leidis kontrollikoda ka 61 mittekvantifitseeritavat viga, mis on seotud rahastamiseeskirjade mittejärgimisega (6). Juhtumid puudutavad peamiselt teadus- ja innovatsiooniprojekte ning tulenevad enamjaolt puudustest toetusesaajate ajaarvestussüsteemides ning viivitustest ELi toetuse jagamisel projekti koordinaatori poolt teistele projektis osalejatele. Kuigi mõningatel juhtudel olid viivitused põhjendatavad, võivad need ELi toetuse ülekandmisel toetusesaajatele, eriti VKEdele kaasa tuua tõsiseid rahalisi tagajärgi (7). |
| --- | --- |

5.12.

Valimisse kuulunud 150 tehingus leidis kontrollikoda ka 61 mittekvantifitseeritavat viga, mis on seotud rahastamiseeskirjade mittejärgimisega (6). Juhtumid puudutavad peamiselt teadus- ja innovatsiooniprojekte ning tulenevad enamjaolt puudustest toetusesaajate ajaarvestussüsteemides ning viivitustest ELi toetuse jagamisel projekti koordinaatori poolt teistele projektis osalejatele. Kuigi mõningatel juhtudel olid viivitused põhjendatavad, võivad need ELi toetuse ülekandmisel toetusesaajatele, eriti VKEdele kaasa tuua tõsiseid rahalisi tagajärgi (7).

| 5.12. | Komisjon arvab, et kõige parem on, kui vahendite ülekandeid konsortsiumi liikmete vahel hallatakse konsortsiumi seest.

  Komisjon tuletas koordinaatoritele meelde nende kohustust vahendid kiiresti üle kanda, ning vahendite jaotamise viivituse tuvastamisel või selle kohta kaebuse saamisel on komisjonil tavaks uurida koos projekti koordinaatoriga viivituse põhjuseid. |
| --- | --- |

5.12.

Komisjon tuletas koordinaatoritele meelde nende kohustust vahendid kiiresti üle kanda, ning vahendite jaotamise viivituse tuvastamisel või selle kohta kaebuse saamisel on komisjonil tavaks uurida koos projekti koordinaatoriga viivituse põhjuseid.

Horisont 2020: lihtsustamine jätkub, kuid vaja on täiendavaid jõupingutusi

| 5.13. | Kontrollikoda on varem märkinud, et raamprogrammil „Horisont 2020“ on teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist lihtsamad rahastamiseeskirjad ning komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi haldusmenetluste keerukuse vähendamiseks (8). |
| --- | --- |

5.13.

Kontrollikoda on varem märkinud, et raamprogrammil „Horisont 2020“ on teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist lihtsamad rahastamiseeskirjad ning komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi haldusmenetluste keerukuse vähendamiseks (8).

| 5.14. | Lihtsustamine on oluline, kuna sellega vähendatakse halduskoormust. 2016. aastal võttis komisjon eeskirjade lihtsustamiseks täiendavaid meetmeid, nagu teadlaste täiendava tulu uus määratlus, „Horisont 2020“ perioodi 2018–2020 töökava optimeerimine, idufirmade ja innovaatorite sihtotstarbeline toetus ning projektide laialdasem rahastamine kindlasummaliste maksetega. Eelmiste raamprogrammidega võrreldes on nende meetmete võtmine edasiminek. |
| --- | --- |

5.14.

Lihtsustamine on oluline, kuna sellega vähendatakse halduskoormust. 2016. aastal võttis komisjon eeskirjade lihtsustamiseks täiendavaid meetmeid, nagu teadlaste täiendava tulu uus määratlus, „Horisont 2020“ perioodi 2018–2020 töökava optimeerimine, idufirmade ja innovaatorite sihtotstarbeline toetus ning projektide laialdasem rahastamine kindlasummaliste maksetega. Eelmiste raamprogrammidega võrreldes on nende meetmete võtmine edasiminek.

| 5.15. | Lihtsustamismeetmete eesmärk on õiguskindlusetuse ja toetusesaajate erineva kohtlemise ohu vähendamine. Eelmiste raamprogrammide puhul on see korduvalt olnud probleem ja kontrollikoja arvates on õigusraamistikku võimalik veelgi rohkem lihtsustada. |
| --- | --- |

5.15.

Lihtsustamismeetmete eesmärk on õiguskindlusetuse ja toetusesaajate erineva kohtlemise ohu vähendamine. Eelmiste raamprogrammide puhul on see korduvalt olnud probleem ja kontrollikoja arvates on õigusraamistikku võimalik veelgi rohkem lihtsustada.

| 5.15. | Lihtsustamine on jätkuv protsess. Ühise tugikeskuse loomine on põhimeede, mille eesmärk on tagada õiguskindlus ja toetusesaajate ühetaoline kohtlemine. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Komisjon avaldas personalikulude arvutamise muudetud eeskirjad 2016. aasta juulis, kuid peamine juhendmaterjal – annoteeritud toetuslepingu näidis – ajakohastati alles 2016. aasta novembris. Muudetud eeskirjad sisaldavad keerukat valemit, mida võib kasutada teatud personalikulude arvutamisel; see muudab protsessi toetusesaajate jaoks keerukamaks. Kontrollikoda leidis, et valemi korrektne kasutamine võib praktikas ikkagi põhjustada toetusesaajate kulude enamdeklareerimist. |
| --- | --- |

5.16.

Komisjon avaldas personalikulude arvutamise muudetud eeskirjad 2016. aasta juulis, kuid peamine juhendmaterjal – annoteeritud toetuslepingu näidis – ajakohastati alles 2016. aasta novembris. Muudetud eeskirjad sisaldavad keerukat valemit, mida võib kasutada teatud personalikulude arvutamisel; see muudab protsessi toetusesaajate jaoks keerukamaks. Kontrollikoda leidis, et valemi korrektne kasutamine võib praktikas ikkagi põhjustada toetusesaajate kulude enamdeklareerimist.

| 5.16. | Vastuseks programmis „Horisont 2020“ osalejate korduvatele nõuetele ja eelkõige selleks, et võimaldada neil lihtsamini kasutada oma tavapäraseid kuluarvestustavasid, võeti kasutusele uus võimalus personalikulude arvutamiseks. Samuti on kõigile toetusesaajatele kättesaadav lihtne lahendus. Nende arvutuste suhtes kohaldatakse täiendavat kaitsemeedet, mille kohaselt peavad toetusesaajad tagama, et ELi või Euratomi toetuste puhul deklareeritud personali kogukulude summat (inimese kohta aastas) ei ületata.

  25. augustil 2016 avaldas komisjon programmis osalejate portaali korduma kippuvate küsimuste lehel selgitused ja näited selle kohta, kuidas uut võimalust personalikulude arvutamiseks kasutada. |
| --- | --- |

5.16.

25. augustil 2016 avaldas komisjon programmis osalejate portaali korduma kippuvate küsimuste lehel selgitused ja näited selle kohta, kuidas uut võimalust personalikulude arvutamiseks kasutada.

| 5.17. | Eeskirju on lihtsustatud ka konsultantide kasutamise suhtes, mis on teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames samuti vigu põhjustanud (9). Eeskirjade muutmine on tähendanud toetusesaajate jaoks aga paindlikkuse vähenemist: teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames võivad asutusesisese konsultandi määratluse alla kuuluda nii füüsilised kui juriidilised isikud, „Horisont 2020“ raames hõlmab see mõiste aga ainult füüsilisi isikuid. |
| --- | --- |

5.17.

Eeskirju on lihtsustatud ka konsultantide kasutamise suhtes, mis on teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames samuti vigu põhjustanud (9). Eeskirjade muutmine on tähendanud toetusesaajate jaoks aga paindlikkuse vähenemist: teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames võivad asutusesisese konsultandi määratluse alla kuuluda nii füüsilised kui juriidilised isikud, „Horisont 2020“ raames hõlmab see mõiste aga ainult füüsilisi isikuid.

| 5.17. | Seitsmenda raamprogrammi kogemuse alusel otsustas komisjon, et konsultantidena kasutatakse ainult füüsilisi isikuid. Mõned seitsmendas raamprogrammis otseste personalikuludena esitatud konsultantide kulud olid auditite käigus sageli tunnistatud abikõlbmatuteks.

  Raamprogrammi „Horisont 2020“ eeskirjad ettevõttesiseste konsultantide kohta on lihtsamad ja selgemad, võttes suuremas ulatuses arvesse liikmesriikide riiklikke eripärasid. Konsultatsiooniteenuseid osutavatele juriidilistele isikutele arvestatakse tasu alltöövõtukuludena. |
| --- | --- |

5.17.

Raamprogrammi „Horisont 2020“ eeskirjad ettevõttesiseste konsultantide kohta on lihtsamad ja selgemad, võttes suuremas ulatuses arvesse liikmesriikide riiklikke eripärasid. Konsultatsiooniteenuseid osutavatele juriidilistele isikutele arvestatakse tasu alltöövõtukuludena.

| 5.18. | Annoteeritud toetuslepingu näidisest on kujunenud äärmiselt üksikasjalik dokument, mille maht on nüüdseks juba üle 700 lehekülje. Kontrollikoda leidis, et kahe „Horisont 2020“ projekti puhul oli komisjon toetuslepingu heaks kiitnud, kuigi osa nõutud punkte oli puudu või ebakorrektselt sõnastatud, mis suurendas õiguskindlusetust. |
| --- | --- |

5.18.

Annoteeritud toetuslepingu näidisest on kujunenud äärmiselt üksikasjalik dokument, mille maht on nüüdseks juba üle 700 lehekülje. Kontrollikoda leidis, et kahe „Horisont 2020“ projekti puhul oli komisjon toetuslepingu heaks kiitnud, kuigi osa nõutud punkte oli puudu või ebakorrektselt sõnastatud, mis suurendas õiguskindlusetust.

| 5.18. | Annoteeritud toetusleping koondab ühtse dokumendina kõik vajalikud selgitused raamprogrammi „Horisont 2020“ tingimuste kohta. Seitsmenda raamprogrammi puhul olid need selgitused laiali mitmes dokumendis kokku rohkem kui 1 000 leheküljel. Annoteeritud toetusleping hõlmab 24 erinevat toetust. Siiski ei ole toetusesaajatel vaja läbi lugeda kogu dokumenti, vaid ainult neile eraldatud toetusi puudutavad artiklid või osad.

  Komisjon tunnistab, et vähestes esimestest „Horisont 2020“ sõlmitud toetuslepingutest on esinenud väikesi vigu. Komisjon pöörab suurt tähelepanu „Horisont 2020“ toetuslepingu rakendamise praktilistele aspektidele (IT-protsessid, tööprotsessid jne) ja ajakohastab pidevalt IT-süsteemi ning koolitab oma töötajaid selleks, et püüda vältida vigu toetuslepingute allkirjastamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

5.18.

Komisjon tunnistab, et vähestes esimestest „Horisont 2020“ sõlmitud toetuslepingutest on esinenud väikesi vigu. Komisjon pöörab suurt tähelepanu „Horisont 2020“ toetuslepingu rakendamise praktilistele aspektidele (IT-protsessid, tööprotsessid jne) ja ajakohastab pidevalt IT-süsteemi ning koolitab oma töötajaid selleks, et püüda vältida vigu toetuslepingute allkirjastamisel ja rakendamisel.

| 5.19. | Nagu kontrollikoda on varem täheldanud, jääb Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) komisjoni teadus- ja innovatsioonikulude ühtsest haldus- ja kontrolliraamistikust väljapoole, hoolimata projektide rakendamisest „Horisont 2020“ vahendite abil (10). Mõnel juhul rakendab EIT tingimusi, mis erinevad „Horisont 2020“ omadest. Näiteks võivad toetusesaajad „Horisont 2020“ eeskirjade alusel oma deklareeritud kulude tõendamiseks kasutada enda valitud sõltumatut audiitorit, EIT aga määrab enda välisaudiitori. |
| --- | --- |

5.19.

Nagu kontrollikoda on varem täheldanud, jääb Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) komisjoni teadus- ja innovatsioonikulude ühtsest haldus- ja kontrolliraamistikust väljapoole, hoolimata projektide rakendamisest „Horisont 2020“ vahendite abil (10). Mõnel juhul rakendab EIT tingimusi, mis erinevad „Horisont 2020“ omadest. Näiteks võivad toetusesaajad „Horisont 2020“ eeskirjade alusel oma deklareeritud kulude tõendamiseks kasutada enda valitud sõltumatut audiitorit, EIT aga määrab enda välisaudiitori.

| 5.19. | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel sõlmitud toetuslepingud põhinevad raamprogrammi „Horisont 2020“ toetuslepingu näidisel. Komisjoni järelevalve all olev Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi haldus- ja kontrolliraamistik tagab kõnealuste eeskirjade järgimise.

  Kohustus esitada raamatupidamisaruannete õigsust kinnitav tõend kohaldub kogu raamprogrammile. Kontrollitõendite hangete tsentraliseerimine on praktiline lahendus, mis sobib Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi olukorraga. See vähendab toetusesaajate halduskoormust ja võib samaaegselt suurendada kindlust, järgides Euroopa Kontrollikoja varasemate auditite soovitusi. |
| --- | --- |

5.19.

Kohustus esitada raamatupidamisaruannete õigsust kinnitav tõend kohaldub kogu raamprogrammile. Kontrollitõendite hangete tsentraliseerimine on praktiline lahendus, mis sobib Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi olukorraga. See vähendab toetusesaajate halduskoormust ja võib samaaegselt suurendada kindlust, järgides Euroopa Kontrollikoja varasemate auditite soovitusi.

Aasta tegevusaruanded kinnitavad kontrollikoja leide ja järeldusi, kuid kontrollikoda täheldas erinevaid lähenemisviise, kuidas neis veamäärasid ja veariski sisaldavaid summasid esitatakse

| 5.20. | Läbivaadatud aasta tegevusaruanded annavad õiglase hinnangu asjaomaste peadirektoraatide tehingute korrektsusega seotud finantsjuhtimisele ning esitatud teave kinnitab kontrollikoja leide ja järeldusi. Näiteks kõigi teadus- ja innovatsioonikulusid haldavate peadirektoraatide aruanded sisaldavad reservatsiooni seoses kulude hüvitamisega teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi väljamaksetaotluste alusel. |
| --- | --- |

5.20.

Läbivaadatud aasta tegevusaruanded annavad õiglase hinnangu asjaomaste peadirektoraatide tehingute korrektsusega seotud finantsjuhtimisele ning esitatud teave kinnitab kontrollikoja leide ja järeldusi. Näiteks kõigi teadus- ja innovatsioonikulusid haldavate peadirektoraatide aruanded sisaldavad reservatsiooni seoses kulude hüvitamisega teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi väljamaksetaotluste alusel.

| 5.20. | Komisjonil on Euroopa Kontrollikoja hinnangu üle hea meel. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Ehkki läbivaadatud aruannetes esitatud teave kinnitab kontrollikoja leide ja järeldusi, leidis kontrollikoda erinevaid lähenemisviise teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi erinevate osade veamäärade arvutamisel. Kosmose ja julgeoleku alaprogrammide kohta arvutasid siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat ning rände ja siseasjade peadirektoraat ühise allesjäänud veamäära, samade alaprogrammide Teadusuuringute Rakendusametile delegeeritud eelarveosa puhul arvutas rakendusamet aga iga alaprogrammi allesjäänud veamäära eraldi. |
| --- | --- |

5.21.

Ehkki läbivaadatud aruannetes esitatud teave kinnitab kontrollikoja leide ja järeldusi, leidis kontrollikoda erinevaid lähenemisviise teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi erinevate osade veamäärade arvutamisel. Kosmose ja julgeoleku alaprogrammide kohta arvutasid siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat ning rände ja siseasjade peadirektoraat ühise allesjäänud veamäära, samade alaprogrammide Teadusuuringute Rakendusametile delegeeritud eelarveosa puhul arvutas rakendusamet aga iga alaprogrammi allesjäänud veamäära eraldi.

| 5.21. | Iga peadirektoraat või talitus peab oma iga-aastases tegevusaruandes arvutama jääkvigade määra.

  Teadusuuringute Rakendusamet haldab kolme programmi, millel on erinevad olemusliku riski tunnused. Seetõttu on normaalne, et ta arvutab iga allprogrammi puhul jääkvigade määra erinevalt. |
| --- | --- |

5.21.

Teadusuuringute Rakendusamet haldab kolme programmi, millel on erinevad olemusliku riski tunnused. Seetõttu on normaalne, et ta arvutab iga allprogrammi puhul jääkvigade määra erinevalt.

| 5.22. | Alaprogrammide „Marie Curie“ ja „VKEde huvides läbi viidavad teadusuuringud“ puhul kasutas komisjon veamäära, mis põhines mitte üksnes juhuslikult valitud järelauditite, vaid ka suurimatele toetusesaajatele suunatud auditite tulemustel. Alaprogrammi „Marie Curie“ veamääraks saadi sellise meetodi alusel 1,2  %, üksnes juhuslikult valitud auditite tulemustel põhinev veamäär oleks aga olnud 4,1  %. |
| --- | --- |

5.22.

Alaprogrammide „Marie Curie“ ja „VKEde huvides läbi viidavad teadusuuringud“ puhul kasutas komisjon veamäära, mis põhines mitte üksnes juhuslikult valitud järelauditite, vaid ka suurimatele toetusesaajatele suunatud auditite tulemustel. Alaprogrammi „Marie Curie“ veamääraks saadi sellise meetodi alusel 1,2  %, üksnes juhuslikult valitud auditite tulemustel põhinev veamäär oleks aga olnud 4,1  %.

| 5.22. | Teadusuuringute Rakendusamet selgitas oma iga-aastases tegevusaruandes, miks selles käsitletakse peamiste toetusesaajate auditeid. Ligikaudu 15 % peamistest toetusesaajatest (nende osaluse koguväärtuse mõistes) rahastatakse 80 % „Marie Curie“ programmi meetmete eelarvest. Sellest tulenevalt on kõnealuste peamiste toetusesaajate kaasamine audititesse äärmiselt asjakohane, et teha vigade ohu hindamist „Marie Curie“ programmi toetuste kogusumma kohta. |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Nagu ka 2014. aastal, (11) täheldas kontrollikoda ebajärjepidevust komisjoni meetodites hinnanguliste veariski sisaldavate summade arvutamisel. Kontrollikoda leidis, et halduskulude arvutamiseks kasutati nelja erinevat meetodit (12). Tegevuskulude puhul seisnes ebajärjekindlus erinevate veamäärade kasutamises teadusuuringute ja innovatsiooni nende eelarveosade suhtes, mille haldamine on delegeeritud ühisettevõtetele või mida hallatakse rahastamisvahendite kaudu. |
| --- | --- |

5.23.

Nagu ka 2014. aastal, (11) täheldas kontrollikoda ebajärjepidevust komisjoni meetodites hinnanguliste veariski sisaldavate summade arvutamisel. Kontrollikoda leidis, et halduskulude arvutamiseks kasutati nelja erinevat meetodit (12). Tegevuskulude puhul seisnes ebajärjekindlus erinevate veamäärade kasutamises teadusuuringute ja innovatsiooni nende eelarveosade suhtes, mille haldamine on delegeeritud ühisettevõtetele või mida hallatakse rahastamisvahendite kaudu.

| 5.23. | Komisjon on astunud samme, et ühtlustada meetodeid (eelkõige raamprogrammide) suurte kulude kirjeldamisel. Samas nõustub ta järeldusega, et seoses mõnede kuluartiklitega, nagu näiteks halduskulud, on esinenud mõningaid ebajärjekindlusi. Erinevad meetodid võivad olla õigustatud, kuid võimaluse korral tagab komisjon tulevikus ühtluse. |
| --- | --- |

5.23.

Ühine audititeenistus: „Horisont 2020“ planeerimise, järelevalve ja aruandluse parandamiseks on vaja suuri jõupingutusi

| 5.24. | Toetusesaajate suhtes tehtavad komisjoni järelauditid on tehingute korrektsuse peamine kontrollimehhanism. Auditid annavad olulise panuse tehingute korrektsuse komisjonipoolsesse hindamisse ning nende alusel nõutakse tagasi rahastamiskõlbmatute kulude hüvitamiseks kasutatud vahendid. Alates 2014. aastast on komisjoni teadus- ja innovatsioonikulude ühine audititeenistus vastutanud komisjoni järelauditistrateegia rakendamise eest teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ suhtes. |
| --- | --- |

5.24.

Toetusesaajate suhtes tehtavad komisjoni järelauditid on tehingute korrektsuse peamine kontrollimehhanism. Auditid annavad olulise panuse tehingute korrektsuse komisjonipoolsesse hindamisse ning nende alusel nõutakse tagasi rahastamiskõlbmatute kulude hüvitamiseks kasutatud vahendid. Alates 2014. aastast on komisjoni teadus- ja innovatsioonikulude ühine audititeenistus vastutanud komisjoni järelauditistrateegia rakendamise eest teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ suhtes.

| 5.25. | 2016. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus teadus- ja innovatsioonikulude ühise audititeenistuse tehtud edusammud komisjoni järelauditistrateegia eesmärkide täitmisel teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames. |
| --- | --- |

5.25.

2016. aastal auditeeris komisjoni siseauditi talitus teadus- ja innovatsioonikulude ühise audititeenistuse tehtud edusammud komisjoni järelauditistrateegia eesmärkide täitmisel teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames.

| 5.25. | Siseauditi talitusel on oluline osa komisjoni üldises kontrollisüsteemis ning institutsioonisiseste süsteemide toimimise kindlustamisel. Talitusel on mitmeaastane riskipõhine auditikava. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Komisjoni siseauditi talitus leidis, et ühine audititeenistus oli aastatel 2014 ja 2015 lõpetatud auditite arvule seatud strateegiliste iga-aastaste eesmärkide suhtes häid tulemusi saavutanud. Siseauditi talituse kokkuvõtte kohaselt tuleb ühisel audititeenistusel aga teha suuri jõupingutusi oma sisemenetluste parandamiseks, et saavutada strateegia üldeesmärgid ja olla valmis „Horisont 2020“ järelauditistrateegiaga kaasnevateks ülesanneteks. Eriti rõhutas siseauditi talitus vajadust vähendada auditite lõpetamisele kuluvat aega ning parandada nende kavandamise, järelevalve ja aruandluse sisemenetlusi. Ühine audititeenistus aktsepteeris kõiki komisjoni siseauditi talituse esitatud soovitusi. |
| --- | --- |

5.26.

Komisjoni siseauditi talitus leidis, et ühine audititeenistus oli aastatel 2014 ja 2015 lõpetatud auditite arvule seatud strateegiliste iga-aastaste eesmärkide suhtes häid tulemusi saavutanud. Siseauditi talituse kokkuvõtte kohaselt tuleb ühisel audititeenistusel aga teha suuri jõupingutusi oma sisemenetluste parandamiseks, et saavutada strateegia üldeesmärgid ja olla valmis „Horisont 2020“ järelauditistrateegiaga kaasnevateks ülesanneteks. Eriti rõhutas siseauditi talitus vajadust vähendada auditite lõpetamisele kuluvat aega ning parandada nende kavandamise, järelevalve ja aruandluse sisemenetlusi. Ühine audititeenistus aktsepteeris kõiki komisjoni siseauditi talituse esitatud soovitusi.

| 5.26. | Ühine audititeenistus saavutas oma iga-aastased strateegilised eesmärgid 2016. aasta auditite lõpuleviimiseks. Ühine audititeenistus esitas üksikasjaliku tegevuskava, mida siseauditi talitus pidas tuvastatud riskide maandamiseks rahuldavaks. Siseauditi talitusel on kavas teha 2018. aastal järelaudit, et hinnata soovituste tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

5.26.

| 5.27. | Kontrollikoda on varem märkinud, et eri rakendusasutustel on olnud probleeme ühise lähenemisviisi leidmisel rahastamiskõlbmatute kulude tagasinõudmist käsitlevate auditisoovituste elluviimiseks, mis suurendab toetusesaajate erineva kohtlemise ja õiguskindlusetuse ohtu (13). Komisjon pidi 2017. aasta aprilliks rakendusasutuste jaoks kindlaks määrama audititulemuste käsitlemise ühise lähenemisviisi, kuid on selle 2018. aasta jaanuarisse edasi lükanud. |
| --- | --- |

5.27.

Kontrollikoda on varem märkinud, et eri rakendusasutustel on olnud probleeme ühise lähenemisviisi leidmisel rahastamiskõlbmatute kulude tagasinõudmist käsitlevate auditisoovituste elluviimiseks, mis suurendab toetusesaajate erineva kohtlemise ja õiguskindlusetuse ohtu (13). Komisjon pidi 2017. aasta aprilliks rakendusasutuste jaoks kindlaks määrama audititulemuste käsitlemise ühise lähenemisviisi, kuid on selle 2018. aasta jaanuarisse edasi lükanud.

| 5.27. | Komisjon teeb praegu märkimisväärseid jõupingutusi juhtumipõhiseks koordineerimiseks, et tagada tuvastatud riski nõuetekohane maandamine ja abisaajate ühtne kohtlemine. Tõhususe suurendamiseks võtab ühine tugikeskus koordineerimise üle alates jaanuarist 2018, esimese „Horisont 2020“ programmi auditi tegemise ajaks. |
| --- | --- |

5.27.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 5.28. | Kokkuvõttes viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

5.28.

Kokkuvõttes viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 5.29. | Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 4,1  % (vt
  lisa 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.29.

Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 4,1  % (vt
  lisa 5.1
  ).

Soovitused

| 5.30. | Lisas 5.3
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse põhjal võetud meetmete kohta (14). Komisjon on need soovitused suuremas osas ellu viinud. |
| --- | --- |

5.30.

Lisas 5.3
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse põhjal võetud meetmete kohta (14). Komisjon on need soovitused suuremas osas ellu viinud.

| 5.31. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

5.31.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus: veelgi optimeerida „Horisont 2020“ eeskirju ja menetlusi, et vähendada õiguskindlusetust, võttes rohkem arvesse läbivaadatud finantsmääruses esitatud lihtsustatud kuluvõimalusi, nagu ühekordsed maksed, ühikuhinnad, kindlamääralised maksed ja auhinnad. |
| --- | --- |

—

1. soovitus: veelgi optimeerida „Horisont 2020“ eeskirju ja menetlusi, et vähendada õiguskindlusetust, võttes rohkem arvesse läbivaadatud finantsmääruses esitatud lihtsustatud kuluvõimalusi, nagu ühekordsed maksed, ühikuhinnad, kindlamääralised maksed ja auhinnad.

Komisjon on soovitusega nõus. Mõned lihtsustatud kuluvõimalused on „Horisont 2020“ programmis juba kasutusel ning komisjon kaalub jätkuvalt, kuidas neid on oleks võimalik laiendada.

| — | 2. soovitus: tagada, et tema talitused kasutaksid veamäärade ja veariski sisaldavate üldsummade arvutamiseks järjepidevat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

—

2. soovitus: tagada, et tema talitused kasutaksid veamäärade ja veariski sisaldavate üldsummade arvutamiseks järjepidevat lähenemisviisi.

Komisjon on soovitusega nõus.

Iga peadirektoraadi ja iga kuluprogrammi eritingimuste tõttu võib veamäärade arvutamisel alati vaja minna mõningast meetodite täpsustamist. Sellegipoolest jätkab komisjon tööd nende arvutuste järjekindluse tagamiseks.

| — | 3. soovitus: kiiresti kõrvaldada siseauditi talituse tuvastatud puudused järelauditites, vähendades järelauditite lõpetamisele kuluvat aega ning parandades auditite kavandamise, järelevalve ja aruandluse sisemenetlusi. |
| --- | --- |

—

3. soovitus: kiiresti kõrvaldada siseauditi talituse tuvastatud puudused järelauditites, vähendades järelauditite lõpetamisele kuluvat aega ning parandades auditite kavandamise, järelevalve ja aruandluse sisemenetlusi.

Komisjon nõustub soovitusega ja on juba esitanud tegevuskava, mille rakendamisega on alustatud.

2. OSA. TULEMUSLIKKUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED TEADUS- JA INNOVATSIOONIPROJEKTIDES

| 5.32. | Kontrollikoda hindas 60 valimisse kuulunud teadus- ja innovatsiooniprojekti tulemuslikkust
   (15). 23 juhul oli projekt juba lõpule viidud. Kontrollikoda ei hinnanud teadusuuringute kvaliteeti ega projektide mõju teadustegevuse ja innovatsiooni edendamise poliitikaeesmärgi saavutamisel. |
| --- | --- |

5.32.

Kontrollikoda hindas 60 valimisse kuulunud teadus- ja innovatsiooniprojekti tulemuslikkust
   (15). 23 juhul oli projekt juba lõpule viidud. Kontrollikoda ei hinnanud teadusuuringute kvaliteeti ega projektide mõju teadustegevuse ja innovatsiooni edendamise poliitikaeesmärgi saavutamisel.

| 5.33. | Iga projekti puhul hindas kontrollikoda hindamisaruannet, mille koostab komisjoni projektijuht deklareeritud kulude hüvitamisele eelneva kontrolli käigus. Kontrollikoda kontrollis, kas projektijuhi hinnangul |
| --- | --- |

5.33.

Iga projekti puhul hindas kontrollikoda hindamisaruannet, mille koostab komisjoni projektijuht deklareeritud kulude hüvitamisele eelneva kontrolli käigus. Kontrollikoda kontrollis, kas projektijuhi hinnangul

| — | vastasid saavutatud väljundid ja tulemused toetuslepingus kindlaksmääratud eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

vastasid saavutatud väljundid ja tulemused toetuslepingus kindlaksmääratud eesmärkidele;

| — | olid projekti raames kantud kulud mõistlikud, arvestades projekti edenemist; |
| --- | --- |

—

olid projekti raames kantud kulud mõistlikud, arvestades projekti edenemist;

| — | levitati projekti väljundeid ja tulemusi vastavalt toetuslepingu nõuetele. |
| --- | --- |

—

levitati projekti väljundeid ja tulemusi vastavalt toetuslepingu nõuetele.

Enamik projekte saavutas kavandatud väljundid ja tulemused

| 5.34. | Komisjoni aruannete põhjal leidis kontrollikoda, et enamik projekte saavutas kavandatud väljundid ja tulemused ning 12 juhul hindas komisjon projekti erakordselt edukaks. Komisjoni aruannetest ilmnes aga ka, et mitut projekti mõjutasid probleemid, mis vähendasid nende tulemuslikkust: |
| --- | --- |

5.34.

Komisjoni aruannete põhjal leidis kontrollikoda, et enamik projekte saavutas kavandatud väljundid ja tulemused ning 12 juhul hindas komisjon projekti erakordselt edukaks. Komisjoni aruannetest ilmnes aga ka, et mitut projekti mõjutasid probleemid, mis vähendasid nende tulemuslikkust:

| 5.34. | Järelevalve eesmärk on kindlaks teha vähem edukamad projektid ning võtta asjakohaseid meetmeid probleemi lahendamiseks.

  Sõltuvalt olukorrast võib komisjon lepingut muuta (näiteks kui teaduse arengu tõttu on esialgsed eesmärgid vananenud), alustada läbirääkimisi projektipartneritega, et projekti ajakohastada, vähendada makse, või lepingust taganeda. Eesmärk on probleemi lahendamine projekti kestmise jooksul, et projekti lõppemise ajaks tagada tipptasemel teadustegevus. |
| --- | --- |

5.34.

Sõltuvalt olukorrast võib komisjon lepingut muuta (näiteks kui teaduse arengu tõttu on esialgsed eesmärgid vananenud), alustada läbirääkimisi projektipartneritega, et projekti ajakohastada, vähendada makse, või lepingust taganeda. Eesmärk on probleemi lahendamine projekti kestmise jooksul, et projekti lõppemise ajaks tagada tipptasemel teadustegevus.

| — | üheksal juhul olid teavitatud edusammud komisjoniga kokkulepitud eesmärkidega ainult osaliselt kooskõlas; |
| --- | --- |

—

üheksal juhul olid teavitatud edusammud komisjoniga kokkulepitud eesmärkidega ainult osaliselt kooskõlas;

| — | neljal juhul (16) leidis komisjon, et teatatud kulud ei olnud projekti edenemist arvestades mõistlikud; |
| --- | --- |

—

neljal juhul (16) leidis komisjon, et teatatud kulud ei olnud projekti edenemist arvestades mõistlikud;

| — | kuuel juhul (17) levitati projekti väljundeid ja tulemusi ainult osaliselt ning ühel juhul ei levitatud neid üldse. |
| --- | --- |

—

kuuel juhul (17) levitati projekti väljundeid ja tulemusi ainult osaliselt ning ühel juhul ei levitatud neid üldse.

Tuleb ära märkida, et levitamine toimub sageli pärast projekti lõppu, näiteks patendi avaldamiseks/registreerimiseks kuluva aja tõttu.

| 5.35. | Üldjoontes leidis kontrollikoda, et kui projektis osalejate arv oli suur, suurenesid ka haldus- ja koordineerimisprobleemid. |
| --- | --- |

5.35.

Üldjoontes leidis kontrollikoda, et kui projektis osalejate arv oli suur, suurenesid ka haldus- ja koordineerimisprobleemid.

---

(1)  Samuti kontrollis kontrollikoda piiratud ulatuses sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi, siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti (ERCEA) ja Teadusuuringute Rakendusameti (REA) aasta tegevusaruannetes avaldatud veamäärade arvutamist.

(2)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 2,1 % ja 6,1 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(3)  Vead moodustasid 1–20 % läbivaadatud tehingute väärtusest ja puudutasid projekte üleeuroopaliste võrkude transpordiprogrammi raames (2 juhtumit), konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi raames (2 juhtumit), elukestva õppe programmi raames (2 juhtumit), Euroopa ühendamise rahastu raames (1 juhtum), ning iga-aastast toetusmakset Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (1 juhtum).

(4)  Teatud juhtudel (nt kui teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi projektile antav ELi kaasrahastamine ületab 375 000 eurot) peavad sõltumatud audiitorid tõendama, et deklareeritud kulud on rahastamiskõlblikud.

(5)  Tõendavates dokumentides ja andmebaasides sisalduva või tavapärastest ristkontrollidest ja (muudest) kohustuslikest kontrollidest saadava teabe põhjal.

(6)  25 tehingut sisaldas nii kvantifitseeritavaid kui mittekvantifitseeritavaid vigu.

(7)  Vt ka 2012. aasta aastaaruande punktid 8.18 ja 8.42 (2. soovitus) ning 2013. aasta aastaaruande punkt 8.12.

(8)  Vt 2014. aasta aastaaruande punkt 5.12.

(9)  Vt näiteks 2015. aasta aastaaruande punkt 5.13.

(10)  Vt 2015. aasta aastaaruande punkt 5.23.

(11)  2014. aasta aastaaruande punktid 5.29–5.31.

(12)  Madalaimad/kõrgeimad veamäärad vastavalt 0 %/0,5 %, 0 %/0,6 %, 0 %/1,99 % ja 0 %/2 %.

(13)  2015. aasta aastaaruande punkt 5.26.

(14)  Käesoleval aastal otsustati analüüsida 2013. aasta aastaaruande soovituste rakendamist, kuna tavaliselt tuleb komisjonile nende elluviimiseks küllaldaselt aega anda.

(15)  Kontrollikoda hindas mitme osalejaga koostööprojektide tulemuslikkust ja jättis valimist välja sellised tehingud, nagu individuaalsetele teadlastele makstud liikuvustoetus.

(16)  Neist neljast juhust kahel vastas ka projekti edenemine üksnes osaliselt eesmärkidele.

(17)  Neist kuuest juhust ühel vastas ka projekti edenemine üksnes osaliselt eesmärkidele.

(18)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 10).

Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

LISA 5.1

ALAMRUBRIIGI „KONKURENTSIVÕIME MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE TAGAMISEKS“ TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 150 | 150 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 4,1  % | 4,4  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 6,1  % | |
| | Alumine veapiir | 2,1  % | |

2016

2015

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

150

150

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

4,1  %

4,4  %

Ülemine veapiir

6,1  %

Alumine veapiir

2,1  %

LISA 5.2

ÜLEVAADE ALAMRUBRIIGI „KONKURENTSIVÕIME MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE TAGAMISEKS“ VIGADEST, MILLE MÕJU ON VÄHEMALT 20 %

Sissejuhatus

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Järgnevalt kirjeldatud leiud on toodud näiteks vigade kohta, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest (1). Need vead leiti tehingutes, mille suurus jäi vahemikku 155 000 eurot ja 1,3 miljonit eurot, ja mille keskmine maht oli 273 000 eurot (2).

Näiteid vigadest

Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi projektid

1. näide: toetusleping ei hõlma deklareeritud kulusid

Toetusesaaja (laevade kaitsekihtide arendusprojektis osalev ELi mittekuuluva riigi avalik-õiguslik asutus) deklareeris kulud, mis olid tegelikult kantud teise asutuse poolt, kes ei olnud toetuslepinguga hõlmatud. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 100 % läbivaadatud kulude kogusummast.

2. näide: deklareeritud on ülemäärased personalikulud

Hüvitamiseks esitatud kulud ei olnud vastavuses toetusesaaja (turvaliste tarneahelasüsteemide arendamise koostööprojektis osalev mittetulunduslik teadusasutus) raamatupidamisarvestusega ja toetusesaaja ei suutnud esitada kõiki kuluaruande koostamise aluseks olnud arvutusi. Kontrollikoda leidis, et palgakulude arvutamise aluseks olnud tunnitasu oli ülemäära kõrge. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 81 % läbivaadatud kulude kogusummast.

3. näide: rahastamiskõlbmatud kaudsed kulud ja lisatasud

Toetusesaaja (pilvepõhiste teenuste internetitaristu arendusprojektis osalev avalik-õiguslik asutus) esitas hüvitamiseks personalikulud, mis sisaldasid rahastamiskõlbmatuid lisatasusid. Lisaks deklareeris toetusesaaja tegelikud kaudsed kulud, kuid ei vastanud kriteeriumile, mille kohaselt tuleb projektiga seotud kaudsed kulud kindlaks teha analüütilise arvestussüsteemi abil. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 51 % läbivaadatud kulude kogusummast.

4. näide: ebakorrektselt arvutatud personalikulud ja muud rahastamiskõlbmatud kulud

Toetusesaaja (biokütuste tehnoloogia projektis osalev ELi mittekuuluva riigi avalik-õiguslik asutus) arvutas personalikulud ebakorrektselt ja esitas hüvitamiseks ka kulusid, mille seos projektiga ei olnud piisavalt tõendatud. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 38 % läbivaadatud kulude kogusummast.

5. näide: ülemäärased personalikulud

Toetusesaaja (ELi tervisealaste hädaolukordade koordineeritud lahenduste arendusprojektis osalev VKE) deklareeris ülemäära kõrged personalikulud, samuti esitas hüvitamiseks personalikulusid, mis olid kantud väljaspool kuluaruande perioodi. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 37 % läbivaadatud kulude kogusummast.

6. näide: lahknevused tööaja arvestamises

Kontrollikoda tuvastas mitmeid lahknevusi toetusesaaja (internetitehnoloogiatel põhinevate energiatõhususe süsteemide arendusprojektis osalev avalik-õiguslik asutus) deklareeritud personalikulude aluseks olevates tööajatabelites. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 21 % läbivaadatud kulude kogusummast.

---

(1)  Need vead moodustavad rohkem kui poole alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ üldisest hinnangulisest veamäärast.

(2)  St pool kõigist vähemalt 20 % suuruse mõjuga vigadest leiti tehingutes, mille väärtus on alla 273 000 euro, ja ülejäänud leiti tehingutes, mille väärtus ületab selle summa.

LISA 5.3

ALAMRUBRIIGI „KONKURENTSIVÕIME MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE TAGAMISEKS“ KOHTA ANTUD VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult rakendatud | Rakendamisel | Ei ole rakendatud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2013 | Kontrollikoda soovitab komisjonil | | | | | | | |
| 1. soovitus.

  Laiendada ja tõhustada teavituskampaaniat toetusesaajate ja sõltumatute audiitorite teadlikkuse tõstmiseks 7. raamprogrammi raames teadusuuringute rahastamiseks tehtavate kulude rahastamiskõlblikkuse eeskirjade kohta; | | X | | | | | Teavituskampaania oli algselt seotud seitsmenda raamprogrammiga ja hõlmas kõiki osalejaid (ligikaudu 4 500 ). Komisjon keskendub nüüd suuniste andmisele „Horisont 2020“ jaoks. Toetusesaajad ja nende audiitorid osalevad kõnealustel koosolekutel. Lisaks on toetuste haldamise kõikide oluliste aspektidega seotud juhised internetis kättesaadavad kõigile huvirühmadele. |
| 2. soovitus.

  Muuta poliitikavaldkondade rühmas tervikuna kontroll riskipõhisemaks, keskendades kontrolli suure riskiga toetusesaajatele (näiteks üksused, kellel on ELi rahastamise taotlemise alal vähem kogemusi) ning vähendades väiksema riskiga toetusesaajate suhtes tehtavat kontrolli; | | X | | | | | Praeguste rahastamisprogrammide komisjoni kontrollistrateegiad on koostatud nii, et need kaasaksid rohkem riskipõhist kontrolli. |
| 3. soovitus.

  Anda teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade perioodi 2014–2020 uute programmide raames toetusesaajatele ja korraldusasutustele õigeaegseid, järjepidevaid ja selgeid juhiseid uuendatud rahastamiskõlblikkus- ja kontrollinõuete kohta. | | X | | | | | Seoses praeguste rahastamisprogrammidega on komisjon andnud toetusesaajaile märkimisväärset abi kõikides programmi rakendamisega seotud olulistes aspektides. Komisjon ajakohastab teavet regulaarselt. Seda on levitatud interneti kaudu, aga ka avalikel kampaaniatel, koosolekutel liikmesriikidega ning programmis osalejate ja nende audiitorite vastavalt vajadusele toimuvatel koosolekutel. |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult rakendatud

Rakendamisel

Ei ole rakendatud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2013

Kontrollikoda soovitab komisjonil

1. soovitus.

Laiendada ja tõhustada teavituskampaaniat toetusesaajate ja sõltumatute audiitorite teadlikkuse tõstmiseks 7. raamprogrammi raames teadusuuringute rahastamiseks tehtavate kulude rahastamiskõlblikkuse eeskirjade kohta;

X

Teavituskampaania oli algselt seotud seitsmenda raamprogrammiga ja hõlmas kõiki osalejaid (ligikaudu 4 500 ). Komisjon keskendub nüüd suuniste andmisele „Horisont 2020“ jaoks. Toetusesaajad ja nende audiitorid osalevad kõnealustel koosolekutel. Lisaks on toetuste haldamise kõikide oluliste aspektidega seotud juhised internetis kättesaadavad kõigile huvirühmadele.

2. soovitus.

Muuta poliitikavaldkondade rühmas tervikuna kontroll riskipõhisemaks, keskendades kontrolli suure riskiga toetusesaajatele (näiteks üksused, kellel on ELi rahastamise taotlemise alal vähem kogemusi) ning vähendades väiksema riskiga toetusesaajate suhtes tehtavat kontrolli;

X

Praeguste rahastamisprogrammide komisjoni kontrollistrateegiad on koostatud nii, et need kaasaksid rohkem riskipõhist kontrolli.

3. soovitus.

Anda teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade perioodi 2014–2020 uute programmide raames toetusesaajatele ja korraldusasutustele õigeaegseid, järjepidevaid ja selgeid juhiseid uuendatud rahastamiskõlblikkus- ja kontrollinõuete kohta.

X

Seoses praeguste rahastamisprogrammidega on komisjon andnud toetusesaajaile märkimisväärset abi kõikides programmi rakendamisega seotud olulistes aspektides. Komisjon ajakohastab teavet regulaarselt. Seda on levitatud interneti kaudu, aga ka avalikel kampaaniatel, koosolekutel liikmesriikidega ning programmis osalejate ja nende audiitorite vastavalt vajadusele toimuvatel koosolekutel.

---

6. PEATÜKK

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

SISUKORD

| Sissejuhatus | 6.1–6.6 |
| --- | --- |

| Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse rubriigi lühikirjeldus | 6.2–6.4 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 6.5–6.6 |
| --- | --- |

| 1. osa. Tehingute korrektsus | 6.7–6.37 |
| --- | --- |

| Tehingute testimise tulemused | 6.7–6.19 |
| --- | --- |

| Koostöös liikmesriikidega hallatavate rahastamisvahendite kasutamine programmitöö perioodil 2007–2013 | 6.20–6.25 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord | 6.26–6.27 |
| --- | --- |

| Komisjoni kindlus programmitöö perioodi 2007–2013 kohta | 6.28–6.29 |
| --- | --- |

| Komisjoni kindlus programmitöö perioodi 2014–2020 kohta | 6.30–6.37 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 6.38–6.41 |
| --- | --- |

| Järeldus | 6.38–6.39 |
| --- | --- |

| Soovitused | 6.40–6.41 |
| --- | --- |

| 2. osa. Tulemuslikkus | 6.42–6.57 |
| --- | --- |

| Tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi ülesehituse hindamine | 6.44–6.50 |
| --- | --- |

| Rohestamise tulemuslikkuse hindamine | 6.51–6.55 |
| --- | --- |

| Järeldus | 6.56–6.57 |
| --- | --- |

| Lisa 6.1. | Rubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 6.1.

| Lisa 6.2. | Ülevaade tehingute testimise tulemustest liikmesriikide kaupa |
| --- | --- |

Lisa 6.2.

| Lisa 6.3. | Ülevaade majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna vigadest, mille mõju on vähemalt 20 % |
| --- | --- |

Lisa 6.3.

| Lisa 6.4. | Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 6.4.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 6.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja auditileiud mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kohta.
  Selgituses 6.1
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

6.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja auditileiud mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kohta.
  Selgituses 6.1
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest.

Selgitus 6.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b – „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ – kulutuste jaotus aastal 2016

(miljardites eurodes)

Image

| Aasta maksed kokku | 37,8 |
| --- | --- |
| - | ettemaksed
   (53)
   (54) |

Aasta maksed kokku

37,8

-

11,7

| + | ettemaksete tasaarvestused
   (53) |
| --- | --- |

+

15

| + | koostöös liikmesriikidega rakendatavatest rahastamisvahenditest lõppsaajatele tehtud väljamaksed |
| --- | --- |

+

2,5

| - | maksed mitmeaastaseks finantsraamistikuks 2014–2020 |
| --- | --- |

-

7,9

Auditeeritud andmekogum kokku

35,7

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna lühikirjeldus

| 6.2. | Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1.b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutuste eesmärk on eri regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamine, kõigi piirkondade konkurentsivõime parandamine ja piirkondadevahelise koostöö arendamine (1). Loetletud eesmärke täidetakse alljärgnevate fondide/vahendite abil: |
| --- | --- |

6.2.

Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1.b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutuste eesmärk on eri regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamine, kõigi piirkondade konkurentsivõime parandamine ja piirkondadevahelise koostöö arendamine (1). Loetletud eesmärke täidetakse alljärgnevate fondide/vahendite abil:

| — | Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF, 56 % maksetest), mille eesmärk on vähendada eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtetele antava finantstoetuse kaudu, millega toetatakse taristu rajamist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF, 56 % maksetest), mille eesmärk on vähendada eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtetele antava finantstoetuse kaudu, millega toetatakse taristu rajamist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid;

| — | Ühtekuuluvusfond (ÜF, 20 % 2016. aasta maksetest), millest rahastatakse transpordi- ja keskkonnaprojekte liikmesriikides, mille rahvamajanduse koguprodukt ühe elaniku kohta on väiksem kui 90 % ELi keskmisest (2); |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvusfond (ÜF, 20 % 2016. aasta maksetest), millest rahastatakse transpordi- ja keskkonnaprojekte liikmesriikides, mille rahvamajanduse koguprodukt ühe elaniku kohta on väiksem kui 90 % ELi keskmisest (2);

| — | Euroopa Sotsiaalfond (ESF, 21 % maksetest), mille eesmärk on parandada tööhõivet ja töövõimalusi, soodustades kõrget tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist; |
| --- | --- |

—

Euroopa Sotsiaalfond (ESF, 21 % maksetest), mille eesmärk on parandada tööhõivet ja töövõimalusi, soodustades kõrget tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist;

| — | muud väiksemad vahendid/fondid (3 % maksetest), nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, millega toetatakse piiriülest koostööd ning ELi ja selle naabrite lähendamiseks tehtavaid poliitilisi algatusi, ning Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, millest antakse materiaalset abi inimeste vaesusest välja toomiseks. |
| --- | --- |

—

muud väiksemad vahendid/fondid (3 % maksetest), nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, millega toetatakse piiriülest koostööd ning ELi ja selle naabrite lähendamiseks tehtavaid poliitilisi algatusi, ning Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, millest antakse materiaalset abi inimeste vaesusest välja toomiseks.

| 6.3. | Välja arvatud mõned erandid, kehtivad ERFile, ÜFile ja ESFile ühised eeskirjad. Neid rakendatakse mitmeaastaste rakenduskavade raames ning eelarve täitmine toimub komisjoni ja liikmesriikide koostöös. Liikmesriigid koostavad iga programmitöö perioodi jaoks rakenduskavad ja komisjon peab need heaks kiitma (3). Rakenduskavast rahastatavad projektid valitakse liikmesriikide tasandil. Toetusesaajad taotlevad kantud kulude hüvitamist enda riigi ametiasutustelt, kes need seejärel kinnitavad ja komisjonile deklareerivad. Kulusid auditeerivad liikmesriikide sisuliselt sõltumatud auditeerimisasutused. Komisjon võib ka parandusmeetmeid võtta. |
| --- | --- |

6.3.

Välja arvatud mõned erandid, kehtivad ERFile, ÜFile ja ESFile ühised eeskirjad. Neid rakendatakse mitmeaastaste rakenduskavade raames ning eelarve täitmine toimub komisjoni ja liikmesriikide koostöös. Liikmesriigid koostavad iga programmitöö perioodi jaoks rakenduskavad ja komisjon peab need heaks kiitma (3). Rakenduskavast rahastatavad projektid valitakse liikmesriikide tasandil. Toetusesaajad taotlevad kantud kulude hüvitamist enda riigi ametiasutustelt, kes need seejärel kinnitavad ja komisjonile deklareerivad. Kulusid auditeerivad liikmesriikide sisuliselt sõltumatud auditeerimisasutused. Komisjon võib ka parandusmeetmeid võtta.

| 6.4. | 2016. aasta oli viimane, mil kõik kontrollikoja auditeeritud maksed puudutasid programmitöö perioodi 2007–2013. |
| --- | --- |

6.4.

2016. aasta oli viimane, mil kõik kontrollikoja auditeeritud maksed puudutasid programmitöö perioodi 2007–2013.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 6.5. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda 2016. aastal alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ puhul |
| --- | --- |

6.5.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda 2016. aastal alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ puhul

| a) | 180 tehingust koosnevat valimit (4) vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 7 esitatud põhimõtetele. Valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes. See koosnes 14 liikmesriigi tehingutest ja sisaldas ühte Euroopa territoriaalse koostöö (ETK) programmi (5); |
| --- | --- |

a)

180 tehingust koosnevat valimit (4) vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 7 esitatud põhimõtetele. Valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes. See koosnes 14 liikmesriigi tehingutest ja sisaldas ühte Euroopa territoriaalse koostöö (ETK) programmi (5);

| b) | koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve raames rakendatavat 12 rahastamisvahendit kaheksas liikmesriigis (6). Uuriti ka väljamaksemäärasid (lõplikele toetusesaajatele välja makstud vahendite osakaalu) ja tagatiste kohta komisjonile 2015. aasta eduaruandes esitatud kordisteid; |
| --- | --- |

b)

koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve raames rakendatavat 12 rahastamisvahendit kaheksas liikmesriigis (6). Uuriti ka väljamaksemäärasid (lõplikele toetusesaajatele välja makstud vahendite osakaalu) ja tagatiste kohta komisjonile 2015. aasta eduaruandes esitatud kordisteid;

| c) | kas regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi (DG REGIO) ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi (DG EMPL) aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule. |
| --- | --- |

c)

kas regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi (DG REGIO) ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi (DG EMPL) aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule.

| 6.6. | Käesoleva peatüki tulemuslikkuse küsimustele keskenduvas teises osas uuriti liikmesriikides valminud projektide tulemuslikkuse mõõtmise süsteeme (kõik kontrollikoja valimis sisaldunud tehingud, välja arvatud 12 koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve rahastamisvahendit). |
| --- | --- |

6.6.

Käesoleva peatüki tulemuslikkuse küsimustele keskenduvas teises osas uuriti liikmesriikides valminud projektide tulemuslikkuse mõõtmise süsteeme (kõik kontrollikoja valimis sisaldunud tehingud, välja arvatud 12 koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve rahastamisvahendit).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

1. OSA. TEHINGUTE KORREKTSUS

Tehingute testimise tulemused

| 6.7. | Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.1
  . Kontrollitud 180 tehingust sisaldas vigu 87 (48 %). Kvantifitseeritud 25 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 4,8  % (7). |
| --- | --- |

6.7.

Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.1
  . Kontrollitud 180 tehingust sisaldas vigu 87 (48 %). Kvantifitseeritud 25 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 4,8  % (7).

| 6.7. | Komisjon märgib, et Euroopa Kontrollikoja osutatud veamäär on aastahinnang, milles võetakse arvesse enne kontrollikoja auditit avastatud ja registreeritud projektikulude või tagasimaksete vigade parandusi. Komisjon rõhutab, et tema suhtes on siduv finantsmäärus, mille artikli 32 lõike 2 punktis e on sätestatud, et tema sisekontrollisüsteemiga tuleks muu hulgas tagada „raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide piisav juhtimine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi“.

  Arvestades ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi 2007–2013 kohase juhtimis- ja kontrollisüsteemi mitmeaastast olemust, võib vigu parandada kuni kava lõpetamiseni. Praegu kontrollib komisjon lõpetamise deklaratsioone tagamaks, et kõik vajalikud parandused oleksid tehtud, ega lõpeta ühtegi kava enne, kui on saadud piisav kindlus, et selle kava jääkrisk jääb allapoole olulisuse piirmäära (2 %).


  Veel märgib komisjon, et kontrollikoja arvutatud kõige tõenäolisem veamäär on aastatega paranenud.


  See kinnitab, et programmitöö perioodi 2007–2013 veamäär jääb perioodi 2000–2006 kohta teatatud veamäärast tunduvalt madalamaks. Selle muutuse taga on perioodi 2007–2013 tugevdatud kontrollisätted ja komisjoni range põhimõte katkestada või peatada maksed niipea, kui on tuvastatud puudused, nagu on märgitud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruannetes. Kava lõpetamise ettevalmistamisel jätkas komisjon 2016. aastal oma meetmete keskendamist suurima riskiga programmidele/liikmesriikidele ning vajaduse korral parandusmeetmete rakendamist range maksete katkestamise ja peatamise põhimõtte kaudu kuni kava lõpetamiseni.


  Uuel, 2014.–2020. aasta perioodil tugevdatakse komisjoni üldist korrektsioonivõimet veelgi võimalusega kohaldada netofinantskorrektsioone juhul, kui komisjon või kontrollikoda on leidnud suuri puudusi, mida liikmesriik ei ole varem tuvastanud. See annab liikmesriikidele tugeva motivatsiooni avastada ja parandada rasked õigusnormide rikkumised enne komisjonile esitatava raamatupidamise aastaaruande kinnitamist, nagu on soovitatud 15. veebruaril 2017 saadud esimeses aastaaruannete ja kinnituspakettide kogumis. |
| --- | --- |

6.7.

Arvestades ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi 2007–2013 kohase juhtimis- ja kontrollisüsteemi mitmeaastast olemust, võib vigu parandada kuni kava lõpetamiseni. Praegu kontrollib komisjon lõpetamise deklaratsioone tagamaks, et kõik vajalikud parandused oleksid tehtud, ega lõpeta ühtegi kava enne, kui on saadud piisav kindlus, et selle kava jääkrisk jääb allapoole olulisuse piirmäära (2 %).

Veel märgib komisjon, et kontrollikoja arvutatud kõige tõenäolisem veamäär on aastatega paranenud.

See kinnitab, et programmitöö perioodi 2007–2013 veamäär jääb perioodi 2000–2006 kohta teatatud veamäärast tunduvalt madalamaks. Selle muutuse taga on perioodi 2007–2013 tugevdatud kontrollisätted ja komisjoni range põhimõte katkestada või peatada maksed niipea, kui on tuvastatud puudused, nagu on märgitud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruannetes. Kava lõpetamise ettevalmistamisel jätkas komisjon 2016. aastal oma meetmete keskendamist suurima riskiga programmidele/liikmesriikidele ning vajaduse korral parandusmeetmete rakendamist range maksete katkestamise ja peatamise põhimõtte kaudu kuni kava lõpetamiseni.

Uuel, 2014.–2020. aasta perioodil tugevdatakse komisjoni üldist korrektsioonivõimet veelgi võimalusega kohaldada netofinantskorrektsioone juhul, kui komisjon või kontrollikoda on leidnud suuri puudusi, mida liikmesriik ei ole varem tuvastanud. See annab liikmesriikidele tugeva motivatsiooni avastada ja parandada rasked õigusnormide rikkumised enne komisjonile esitatava raamatupidamise aastaaruande kinnitamist, nagu on soovitatud 15. veebruaril 2017 saadud esimeses aastaaruannete ja kinnituspakettide kogumis.

| 6.8. | Audiitorid märgivad, et üheks oluliseks probleemiks oli rahastamisvahendite kapitali kasutamine peale rahastamiskõlblikkusperioodi lõppu 31. detsembril 2015 (vt punktid 6.20–6.21). |
| --- | --- |

6.8.

Audiitorid märgivad, et üheks oluliseks probleemiks oli rahastamisvahendite kapitali kasutamine peale rahastamiskõlblikkusperioodi lõppu 31. detsembril 2015 (vt punktid 6.20–6.21).

| 6.8. | Komisjon viitab oma seisukohale selle tähelepaneku kohta oma vastustes kontrollikoja 2014. ja 2015. aasta aruandele.

  Vt ka komisjoni vastus punktide 6.20 ja 6.21 kohta. |
| --- | --- |

6.8.

Vt ka komisjoni vastus punktide 6.20 ja 6.21 kohta.

| 6.9. | Selgituses 6.2
  esitatakse eri veatüüpide osakaal kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras. Peamiseks vigade allikaks olid toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud, siseturu eeskirjade (ELi ja liikmesriikide riigihankeid reguleerivate õigusaktide) rikkumine ning toetuskõlbmatute projektide, tegevuste või toetusesaajate valimine. |
| --- | --- |

6.9.

Selgituses 6.2
  esitatakse eri veatüüpide osakaal kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras. Peamiseks vigade allikaks olid toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud rahastamiskõlbmatud kulud, siseturu eeskirjade (ELi ja liikmesriikide riigihankeid reguleerivate õigusaktide) rikkumine ning toetuskõlbmatute projektide, tegevuste või toetusesaajate valimine.

Selgitus 6.2.   „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ – eri veatüüpide osakaal hinnangulises veamääras

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Rahastamiskõlbmatud kulud

| 6.10. | Rahastamiskõlbmatuid kulusid sisaldas 10 % kontrollikoja kontrollitud tehingutest (vt 
  lisa 6.3
  , näited 1–6). Need juhtumid moodustasid 72 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 2,0  protsendipunkti hinnangulisest veamäärast. |
| --- | --- |

6.10.

Rahastamiskõlbmatuid kulusid sisaldas 10 % kontrollikoja kontrollitud tehingutest (vt 
  lisa 6.3
  , näited 1–6). Need juhtumid moodustasid 72 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 2,0  protsendipunkti hinnangulisest veamäärast.

| 6.10. | Komisjon võtab kontrollikoja tuvastatud juhtumite suhtes järelmeetmeid ja teeb ettepaneku meetme kohta, mida ta peab vajalikuks. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Rahastamiskõlbmatute kulude peamiseks põhjuseks oli liikmesriikide/ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjade rikkumine. Enamik rikkumisi oli seotud riigisiseste eeskirjadega. Kõige levinumateks vigadeks olid kulude põhjendamiseks vajaliku auditijälje puudumine, rahastamiskõlbmatud palgakulud, tuluteenivate projektide rahastamislünga ebaõige arvutamine (või arvutamata jätmine), tagastatava käibemaksu deklareerimine, finantskorrektsioonide ebaõige arvutamine ja muude rahastamiskõlblikkuse eeskirjade rikkumine. |
| --- | --- |

6.11.

Rahastamiskõlbmatute kulude peamiseks põhjuseks oli liikmesriikide/ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjade rikkumine. Enamik rikkumisi oli seotud riigisiseste eeskirjadega. Kõige levinumateks vigadeks olid kulude põhjendamiseks vajaliku auditijälje puudumine, rahastamiskõlbmatud palgakulud, tuluteenivate projektide rahastamislünga ebaõige arvutamine (või arvutamata jätmine), tagastatava käibemaksu deklareerimine, finantskorrektsioonide ebaõige arvutamine ja muude rahastamiskõlblikkuse eeskirjade rikkumine.

| 6.11. | Komisjon on arvamusel, et tema üleskutse liikmesriikidele lihtsustada veelgi oma eeskirju ja kasutada lihtsustatud kuluvõimalusi laialdasemalt peaks aitama vähendada kontrolljälje kadumisega või rahastamiskõlbmatute kuludega seotud vigu. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Kontrollikoja poolt viimasel viiel aastal kontrollitud 1 437 tehingust oli 135 kulude deklareerimisel kasutatud lihtsustatud kuluvõimalusi. Samal ajavahemikul kontrollikoda lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamisel kvantifitseeritavaid vigu ei leidnud, kuid avastas nende rakendamisel kümme mittekvantifitseeritavat viga (8). See näitab, et lihtsustatud kuluvõimalusi kasutanud projektides on vigade esinemise tõenäosus väiksem kui tegelikke kulusid deklareerinud projektides. Programmitöö perioodil 2014–2020 julgustatakse liikmesriike üldiselt ühtekuuluvuse valdkonnas rohkem lihtsustatud kuluvõimalusi kasutama; kõigi alla 50 000 euro suuruste ESFi projektide puhul on see aga kohustuslik (9). |
| --- | --- |

6.12.

Kontrollikoja poolt viimasel viiel aastal kontrollitud 1 437 tehingust oli 135 kulude deklareerimisel kasutatud lihtsustatud kuluvõimalusi. Samal ajavahemikul kontrollikoda lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamisel kvantifitseeritavaid vigu ei leidnud, kuid avastas nende rakendamisel kümme mittekvantifitseeritavat viga (8). See näitab, et lihtsustatud kuluvõimalusi kasutanud projektides on vigade esinemise tõenäosus väiksem kui tegelikke kulusid deklareerinud projektides. Programmitöö perioodil 2014–2020 julgustatakse liikmesriike üldiselt ühtekuuluvuse valdkonnas rohkem lihtsustatud kuluvõimalusi kasutama; kõigi alla 50 000 euro suuruste ESFi projektide puhul on see aga kohustuslik (9).

| 6.12. | Ka komisjon arvab, et lihtsustatud kuluvõimaluste puhul on vigade tõenäosus väiksem, ning on seetõttu teinud alates lihtsustatud kuluvõimaluste kasutuselevõtust programmis osalevate asutustega aktiivselt koostööd nende võimaluste järjest ulatuslikumaks kasutamiseks. See on andnud juba häid tulemusi.

  Komisjon jätkab lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamise aktiivset edendamist programmitöö perioodil 2014–2020, mil neid on nii ühissätete määruses kui ka ESFi erimääruses oluliselt tugevdatud, et leevendada toetusesaajate halduskoormust, edendada tulemustele orienteeritust ja vähendada veelgi vigade esinemise riski.


  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on andnud liikmesriikidele põhjalikke suuniseid ja pakkunud otsest toetust lihtsustatud kuluvõimaluste rakendamise kohta. Peale selle on ta korraldanud arvukalt lihtsustamist käsitlevaid seminare, keskendudes eelkõige teatavatele prioriteetsetele liikmesriikidele, kus programmitöö perioodil 2007–2013 on esinenud korduvalt kõrget veamäära ja kus lihtsustatud kuluvõimalusi ei kasutata veel piisavalt.


  Mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisega seoses tegi komisjon 2016. aastal ettepaneku pakkuda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistikus täiendavaid lihtsustamismeetmeid ja paindlikkust. Selle ettepaneku kohaselt laiendataks lihtsustatud kuluvõimaluste ulatust märgatavalt ja tehtaks nende kasutamine kohustuslikuks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tehingute puhul, mis jäävad alla 100 000  euro. |
| --- | --- |

6.12.

Komisjon jätkab lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamise aktiivset edendamist programmitöö perioodil 2014–2020, mil neid on nii ühissätete määruses kui ka ESFi erimääruses oluliselt tugevdatud, et leevendada toetusesaajate halduskoormust, edendada tulemustele orienteeritust ja vähendada veelgi vigade esinemise riski.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on andnud liikmesriikidele põhjalikke suuniseid ja pakkunud otsest toetust lihtsustatud kuluvõimaluste rakendamise kohta. Peale selle on ta korraldanud arvukalt lihtsustamist käsitlevaid seminare, keskendudes eelkõige teatavatele prioriteetsetele liikmesriikidele, kus programmitöö perioodil 2007–2013 on esinenud korduvalt kõrget veamäära ja kus lihtsustatud kuluvõimalusi ei kasutata veel piisavalt.

Mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisega seoses tegi komisjon 2016. aastal ettepaneku pakkuda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistikus täiendavaid lihtsustamismeetmeid ja paindlikkust. Selle ettepaneku kohaselt laiendataks lihtsustatud kuluvõimaluste ulatust märgatavalt ja tehtaks nende kasutamine kohustuslikuks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tehingute puhul, mis jäävad alla 100 000  euro.

| 6.13. | Suurprojektid vajavad komisjoni heakskiitu (10). Kontrollikoja valimis oli kolm suurprojekti, mille jaoks liikmesriikide ametiasutused ei olnud komisjonile ettenähtud lõpetamistähtajaks (31. märtsiks 2017) taotlust esitanud. Komisjoni heakskiitvat otsust mitteomavate suurprojektide deklareeritud kulud on rahastamiskõlbmatud ja need tuleks tagasi nõuda. |
| --- | --- |

6.13.

Suurprojektid vajavad komisjoni heakskiitu (10). Kontrollikoja valimis oli kolm suurprojekti, mille jaoks liikmesriikide ametiasutused ei olnud komisjonile ettenähtud lõpetamistähtajaks (31. märtsiks 2017) taotlust esitanud. Komisjoni heakskiitvat otsust mitteomavate suurprojektide deklareeritud kulud on rahastamiskõlbmatud ja need tuleks tagasi nõuda.

| 6.13. | Komisjon on hoolikalt jälginud kõiki andmeid, mida liikmesriigid on suurprojektide või muudatuste kohta esitanud, ja teeb kuni kava lõpetamiseni kõik nõutavad otsused. Selle põhjal hindab ta asjaomase kulu rahastamiskõlblikkust lõpetamise ajal. Kui esineb suurprojekte, millest ei ole komisjoni vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 40 teavitatud, teeb komisjon liikmesriigile ettepaneku esitada suurprojekti taotlus või teha asjakohasel juhul finantskorrektsioonid. Kui liikmesriik esitab taotluse, saab komisjon teha suurprojekti kohta otsuse. |
| --- | --- |

6.13.

Toetuskõlbmatud projektid

| 6.14. | Kontrollikoda leidis kolm projekti, mis ei vastanud määruse toetuskõlblikkuse alastele sätetele ja/või rakenduskava või konkreetse projektikonkursi toetuskõlblikkuse tingimustele. Need projektid moodustavad 12 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 1,3  protsendipunkti hinnangulisest veamäärast (vt
  lisa 6.3
  , näited 7 ja 8). |
| --- | --- |

6.14.

Kontrollikoda leidis kolm projekti, mis ei vastanud määruse toetuskõlblikkuse alastele sätetele ja/või rakenduskava või konkreetse projektikonkursi toetuskõlblikkuse tingimustele. Need projektid moodustavad 12 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 1,3  protsendipunkti hinnangulisest veamäärast (vt
  lisa 6.3
  , näited 7 ja 8).

| 6.14. | Komisjon võtab kontrollikoja tuvastatud juhtumite suhtes järelmeetmeid ja teeb ettepaneku meetme kohta, mida ta peab vajalikuks. |
| --- | --- |

6.14.

Siseturu eeskirjade rikkumine

Riigihanked

| 6.15. | Käesoleval aastal uuris kontrollikoda 121 ehitustööde, teenuste ja tarnete hankemenetlust, mis olid kõik seotud kontrollikoja testitud tehingutega. Nimetatud hangete hinnanguline kogumaht oli ca 3 miljardit eurot (11) ja valdav enamik neist oli seotud ERFi/ÜF projektidega (12). |
| --- | --- |

6.15.

Käesoleval aastal uuris kontrollikoda 121 ehitustööde, teenuste ja tarnete hankemenetlust, mis olid kõik seotud kontrollikoja testitud tehingutega. Nimetatud hangete hinnanguline kogumaht oli ca 3 miljardit eurot (11) ja valdav enamik neist oli seotud ERFi/ÜF projektidega (12).

| 6.15 ja 6.16. | Riigihanke-eeskirju kohaldatakse kõigi liikmesriikides tehtavate avaliku sektori kulutuste suhtes, mitte üksnes ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas. Selles poliitikavaldkonnas on ELi või liikmesriigi riigihanke-eeskirjade rikkumine olnud aastate jooksul üks peamisi vigade allikaid, eriti regionaal- ja linnapoliitika valdkonnas ning peamiselt kaasrahastatavate projektide liikide tõttu. Seetõttu on komisjon võtnud alates viimasest programmitöö perioodist mitmesuguseid ennetus- ja parandusmeetmeid, et kõrvaldada selles valdkonnas kindlakstehtud puudused.

  Eelkõige osutab komisjon riigihangete tegevuskavale, mille ta koostas 2013. aastal ja kiitis heaks 2015. aastal ning mille eesmärk on parandada veelgi riigihanke-eeskirjade rakendamist liikmesriikides selliste täiendavate ennetusmeetmete abil nagu juhendamine, koolitamine, heade tavade jagamine, välditavate vigade kokkuvõte ja ausameelsuse kokkulepped (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/). Riigihangete tegevuskava ajakohastati märtsis 2017 ning sinna lisati uued meetmed, mis on seotud uute riigihankedirektiivide ülevõtmisega ning suurema keskendumisega strateegilistele hangetele ja läbipaistvusele.


  Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta õigusraamistikus on kasutusele võetud ka konkreetne riigihangetega seotud eeltingimus, mis peaks koos 2014. aasta lihtsustatud direktiividega aitama seda valdkonda veelgi täiustada.


  Komisjon võtab kõigi kontrollikoja teatatud vigade suhtes järelmeetmeid kooskõlas komisjoni otsusega C(2013) 9527 final, millega sätestatakse ja kiidetakse heaks suunised selliste finantskorrektsioonide kindlaksmääramiseks, mida tuleb teha, kui ei ole järgitud riigihanke-eeskirju. |
| --- | --- |

6.15 ja 6.16.

Eelkõige osutab komisjon riigihangete tegevuskavale, mille ta koostas 2013. aastal ja kiitis heaks 2015. aastal ning mille eesmärk on parandada veelgi riigihanke-eeskirjade rakendamist liikmesriikides selliste täiendavate ennetusmeetmete abil nagu juhendamine, koolitamine, heade tavade jagamine, välditavate vigade kokkuvõte ja ausameelsuse kokkulepped (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/). Riigihangete tegevuskava ajakohastati märtsis 2017 ning sinna lisati uued meetmed, mis on seotud uute riigihankedirektiivide ülevõtmisega ning suurema keskendumisega strateegilistele hangetele ja läbipaistvusele.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta õigusraamistikus on kasutusele võetud ka konkreetne riigihangetega seotud eeltingimus, mis peaks koos 2014. aasta lihtsustatud direktiividega aitama seda valdkonda veelgi täiustada.

Komisjon võtab kõigi kontrollikoja teatatud vigade suhtes järelmeetmeid kooskõlas komisjoni otsusega C(2013) 9527 final, millega sätestatakse ja kiidetakse heaks suunised selliste finantskorrektsioonide kindlaksmääramiseks, mida tuleb teha, kui ei ole järgitud riigihanke-eeskirju.

| 6.16. | 23 menetluses avastas kontrollikoda vigu, mis olid seotud ELi ja/või riigisiseste hanke-eeskirjade rikkumisega. Neli neist olid tõsised rikkumised ja liigitati kvantifitseeritavateks vigadeks. Nad moodustasid 16 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 1,4  protsendipunkti hinnangulisest veamäärast (vt
  lisa 6.3
  , näited 9–11). |
| --- | --- |

6.16.

23 menetluses avastas kontrollikoda vigu, mis olid seotud ELi ja/või riigisiseste hanke-eeskirjade rikkumisega. Neli neist olid tõsised rikkumised ja liigitati kvantifitseeritavateks vigadeks. Nad moodustasid 16 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 1,4  protsendipunkti hinnangulisest veamäärast (vt
  lisa 6.3
  , näited 9–11).

| 6.17. | 2014. aastal võtsid nõukogu ja Euroopa Parlament vastu kolm direktiivi, mille eesmärk on riigihankemenetluste lihtsustamine ja nende paindlikumaks muutmine (13). Aprilliks 2016 pidid liikmesriigid nende nõuded oma õigusse üle võtma (välja arvatud e-riigihanked, mille jaoks seati tähtajaks oktoober 2018). 2017. aasta 2. juuni seisuga olid seda teinud 17 ELi liikmesriiki (14). Tähtajast möödunud aasta jooksul on aga ebapiisavalt edusamme tehtud (15). Komisjon saatis mitmele liikmesriigile põhjendatud arvamuse. 2017. aasta juuni seisuga ei olnud menetlus aga edenenud; nõudeid mittetäitnud riikide suhtes tuleb Euroopa Kohtusse nii pea kui võimalik hagi esitada (16). |
| --- | --- |

6.17.

2014. aastal võtsid nõukogu ja Euroopa Parlament vastu kolm direktiivi, mille eesmärk on riigihankemenetluste lihtsustamine ja nende paindlikumaks muutmine (13). Aprilliks 2016 pidid liikmesriigid nende nõuded oma õigusse üle võtma (välja arvatud e-riigihanked, mille jaoks seati tähtajaks oktoober 2018). 2017. aasta 2. juuni seisuga olid seda teinud 17 ELi liikmesriiki (14). Tähtajast möödunud aasta jooksul on aga ebapiisavalt edusamme tehtud (15). Komisjon saatis mitmele liikmesriigile põhjendatud arvamuse. 2017. aasta juuni seisuga ei olnud menetlus aga edenenud; nõudeid mittetäitnud riikide suhtes tuleb Euroopa Kohtusse nii pea kui võimalik hagi esitada (16).

| 6.17. | 2017. aasta juuni seisuga on 17 liikmesriiki jõudnud kõik kolm direktiivi täies ulatuses üle võtta, neli liikmesriiki on üle võtnud riigihankedirektiivid, aga mitte kontsessioonidirektiivi, ja seitse liikmesriiki ei ole üle võtnud ühtegi kolmest direktiivist. Komisjon leiab, et see olukord ei ole rahuldav, eriti kui pidada silmas ulatuslikku abi, mida ta on liikmesriikidele pakkunud ja pakub ka edaspidi. Seetõttu alustas komisjon aegsasti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 kohast rikkumismenetlust kõigi liikmesriikide suhtes, kes ei täitnud oma ülevõtmiskohustust, ja saatis 2016. aasta mais neile 21 märgukirja ning seejärel 2016. aasta detsembris 15 põhjendatud arvamust. Liikmesriikide saadetud vastuseid ja viimaseid arenguid vaadatakse praegu läbi, pidades silmas eesseisvaid pöördumisi Euroopa Kohtusse. Pärast kõigi juba vastuvõetud ja teatatud sätetega seotud üksikasjade põhjalikku läbivaatamist hindab komisjon iga juhtumi puhul vajadust kehtestada proportsionaalseid rahalisi karistusi, nagu aluslepingus on sätestatud. |
| --- | --- |

6.17.

Riigiabi

| 6.18. | Sel aastal leidis kontrollikoda seitsmes liikmesriigis 11 ELi riigiabi eeskirju eiranud projekti (17). Eeskirjade rikkumise peamisteks põhjusteks oli riigiabi projektide hindamata ja/või neist teatamata jätmine. Riigihankevigu siiski ei kvantifitseeritud, kuna kontrollikoja hinnangul ei mõjutanud need ELi ja/või liikmesriikide allikatest pärit rahastamise suurust. ESFi projektides esineb ERFi ja ÜFi projektidest vähem riigiabi eeskirjade rikkumist, kuna projektide suurus ei ületa tihti vähese tähtsusega abi ülemmäära. |
| --- | --- |

6.18.

Sel aastal leidis kontrollikoda seitsmes liikmesriigis 11 ELi riigiabi eeskirju eiranud projekti (17). Eeskirjade rikkumise peamisteks põhjusteks oli riigiabi projektide hindamata ja/või neist teatamata jätmine. Riigihankevigu siiski ei kvantifitseeritud, kuna kontrollikoja hinnangul ei mõjutanud need ELi ja/või liikmesriikide allikatest pärit rahastamise suurust. ESFi projektides esineb ERFi ja ÜFi projektidest vähem riigiabi eeskirjade rikkumist, kuna projektide suurus ei ületa tihti vähese tähtsusega abi ülemmäära.

| 6.18. | Komisjon täheldab, et kontrollikoja hinnangulist veamäära aastate jooksul mõjutanud riigiabijuhtumite arv on vähenenud. Riskide tõttu, mis kaasnevad riigiabieeskirjade rikkumisega selles poliitikavaldkonnas, on komisjon võtnud siiski ennetus- ja parandusmeetmeid vastavalt riigiabi tegevuskavale, mis kehtestati 2015. aastal, et parandada veelgi riigiabieeskirjade rakendamist liikmesriikides. Siia kuuluvad ka kontrollikoja eriaruandes 24/2016 esitatud soovituste järelmeetmed.

  Komisjon võtab kontrollikoja tuvastatud juhtumite suhtes järelmeetmeid ja teeb ettepaneku meetme kohta, mida ta peab vajalikuks. |
| --- | --- |

6.18.

Komisjon võtab kontrollikoja tuvastatud juhtumite suhtes järelmeetmeid ja teeb ettepaneku meetme kohta, mida ta peab vajalikuks.

Informatsiooni ei kasutata alati asjakohaselt

| 6.19. | Nii komisjon kui (eelkõige) liikmesriigid olid võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt üheksat kontrollikoja valimisse sattunud tehingut. Parandusmeetmed olid kontrollikoja arvutuste jaoks asjakohased, kuna need vähendasid käesoleva peatüki kohta arvutatud hinnangulist veamäära 3,3 protsendipunkti võrra. Toetusesaajate tehtud 18 kvantifitseeritava vea puhul oli liikmesriikide ametiasutustel küllalt teavet (18) nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist. Kui liikmesriigid oleksid kogu nende käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 3,7 protsendipunkti madalam. |
| --- | --- |

6.19.

Nii komisjon kui (eelkõige) liikmesriigid olid võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt üheksat kontrollikoja valimisse sattunud tehingut. Parandusmeetmed olid kontrollikoja arvutuste jaoks asjakohased, kuna need vähendasid käesoleva peatüki kohta arvutatud hinnangulist veamäära 3,3 protsendipunkti võrra. Toetusesaajate tehtud 18 kvantifitseeritava vea puhul oli liikmesriikide ametiasutustel küllalt teavet (18) nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist. Kui liikmesriigid oleksid kogu nende käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 3,7 protsendipunkti madalam.

| 6.19. | Komisjon võtab kõnealuste juhtumite suhtes rangeid järelmeetmeid ja nõustub, et vältimaks õigusnormide rikkumist üldse või rikkumise esinemist maksetaotlustes tuleb kehtestada usaldusväärsed ja õigeaegsed juhtimise kontrollitoimingud.

  Komisjon on alates 2010. aastast teinud sihipäraseid auditeid kõrge riskitasemega rakenduskavade juhtimise kontrollitoimingute suhtes, kui ta on kindlaks teinud, et puudused võivad jääda avastamata, või kui programmi auditeerimisasutus ei pruugi neid avastada õigel ajal. Nende kuni 2016. aastani tehtud auditite tulemused on esitatud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruannetes (vt vastavalt lk 61–64 ja 65–66).


  Programmitöö perioodil 2014–2020 tuleb juhtimise kontrollitoimingud (sh kohapealne kontroll) teha õigel ajal enne komisjonile esitatavate programmi raamatupidamise aastaaruannete kinnitamist, korraldusasutuste juhtimisaruannete esitamist ning jääkvigade usaldusväärse määra arvutamist, mis tuleneb pärast raamatupidamisaasta lõppu tehtud korrektsioonidest. Varasematel programmitöö perioodidel saadud kogemustele tuginedes saatis komisjon liikmesriikidele ajakohastatud juhised, mis peaksid koos lihtsustatud kuluvõimaluse kasutamise nõudega aitama juhtimise kontrollitoimingute kvaliteeti parandada.


  Komisjon leiab, et kõnealused tugevdatud kontrollimenetlused peaksid veamäära püsivalt vähendama, nagu näidatud 2017. aastal saadud kinnituspaketis. |
| --- | --- |

6.19.

Komisjon on alates 2010. aastast teinud sihipäraseid auditeid kõrge riskitasemega rakenduskavade juhtimise kontrollitoimingute suhtes, kui ta on kindlaks teinud, et puudused võivad jääda avastamata, või kui programmi auditeerimisasutus ei pruugi neid avastada õigel ajal. Nende kuni 2016. aastani tehtud auditite tulemused on esitatud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruannetes (vt vastavalt lk 61–64 ja 65–66).

Programmitöö perioodil 2014–2020 tuleb juhtimise kontrollitoimingud (sh kohapealne kontroll) teha õigel ajal enne komisjonile esitatavate programmi raamatupidamise aastaaruannete kinnitamist, korraldusasutuste juhtimisaruannete esitamist ning jääkvigade usaldusväärse määra arvutamist, mis tuleneb pärast raamatupidamisaasta lõppu tehtud korrektsioonidest. Varasematel programmitöö perioodidel saadud kogemustele tuginedes saatis komisjon liikmesriikidele ajakohastatud juhised, mis peaksid koos lihtsustatud kuluvõimaluse kasutamise nõudega aitama juhtimise kontrollitoimingute kvaliteeti parandada.

Komisjon leiab, et kõnealused tugevdatud kontrollimenetlused peaksid veamäära püsivalt vähendama, nagu näidatud 2017. aastal saadud kinnituspaketis.

Koostöös liikmesriikidega hallatavate rahastamisvahendite kasutamine programmitöö perioodil 2007–2013

| 6.20. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 56 lõikele 1 oli perioodi 2007–2013 maksete rahastamiskõlblikkuse viimane kuupäev 31. detsember 2015. aprillis 2015 esitas komisjon enda koostatud lõpetamissuunistes tõlgenduse, mille kohaselt oleks rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppkuupäev 31. märts 2017, (19) ent ei taotlenud seejuures nõukogult ja Euroopa Parlamendilt määruse muutmist. |
| --- | --- |

6.20.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 56 lõikele 1 oli perioodi 2007–2013 maksete rahastamiskõlblikkuse viimane kuupäev 31. detsember 2015. aprillis 2015 esitas komisjon enda koostatud lõpetamissuunistes tõlgenduse, mille kohaselt oleks rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppkuupäev 31. märts 2017, (19) ent ei taotlenud seejuures nõukogult ja Euroopa Parlamendilt määruse muutmist.

| 6.20 ja 6.21. | Komisjon on arvamusel, et tema lõpetamissuunistes tehtud muudatused jäid muudetud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõike 6 kohaldamisalasse ega vaja õigusakti muutmist.

  Komisjon väljendas oma seisukohta sama tähelepaneku kohta ka oma vastustes kontrollikoja 2014. ja 2015. aasta aastaaruandele. Komisjon on tegutsenud kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2014. aasta detsembri soovitustega ning kehtiva õigusraamistikuga lubatud piirides. Seetõttu leiab komisjon, et kuni 2017. aasta märtsini lõppsaajatele tehtud väljamaksed on tehtud ettenähtud rahastamiskõlblikkuse perioodil. Komisjon kontrollib asjaomaseid summasid, mille liikmesriigid esitavad kava lõpetamisel, ning kinnitab need näitajad oma aruandes, mille kavatseb avaldada oktoobris 2017. |
| --- | --- |

6.20 ja 6.21.

Komisjon väljendas oma seisukohta sama tähelepaneku kohta ka oma vastustes kontrollikoja 2014. ja 2015. aasta aastaaruandele. Komisjon on tegutsenud kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2014. aasta detsembri soovitustega ning kehtiva õigusraamistikuga lubatud piirides. Seetõttu leiab komisjon, et kuni 2017. aasta märtsini lõppsaajatele tehtud väljamaksed on tehtud ettenähtud rahastamiskõlblikkuse perioodil. Komisjon kontrollib asjaomaseid summasid, mille liikmesriigid esitavad kava lõpetamisel, ning kinnitab need näitajad oma aruandes, mille kavatseb avaldada oktoobris 2017.

| 6.21. | Nagu kontrollikoda ka juba oma kahes viimases kahes aastaaruandes märkis, (20) ei vasta rahastamiskõlblikkuse perioodi selline tõlgendamine kontrollikoja hinnangul õigusnormide hierarhiale, mille kohaselt võib õigusnormi muuta üksnes samaväärse või hierarhiliselt kõrgemal asetseva õigusaktiga. Selle alusel on kontrollikoda seisukohal, et kõik peale 31. detsembrit 2015 lõplikele toetusesaajatele rahastamisvahenditest tehtud maksed ja antud tagatised on vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 56 lõikele 1 tehtud/antud väljaspool rahastamiskõlblikkuse perioodi. Kontrollikoda hindab, et alates 31. detsembrist 2015 on lõplikele toetusesaajatele rahastamisvahenditest tehtud makseid ja antud tagatisi summas 2,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

6.21.

Nagu kontrollikoda ka juba oma kahes viimases kahes aastaaruandes märkis, (20) ei vasta rahastamiskõlblikkuse perioodi selline tõlgendamine kontrollikoja hinnangul õigusnormide hierarhiale, mille kohaselt võib õigusnormi muuta üksnes samaväärse või hierarhiliselt kõrgemal asetseva õigusaktiga. Selle alusel on kontrollikoda seisukohal, et kõik peale 31. detsembrit 2015 lõplikele toetusesaajatele rahastamisvahenditest tehtud maksed ja antud tagatised on vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 56 lõikele 1 tehtud/antud väljaspool rahastamiskõlblikkuse perioodi. Kontrollikoda hindab, et alates 31. detsembrist 2015 on lõplikele toetusesaajatele rahastamisvahenditest tehtud makseid ja antud tagatisi summas 2,5 miljardit eurot.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Osamaksed olid alakasutatud ja rahastamisvahendid ei kasutanud kogu oma potentsiaali ära

| 6.22. | Rahastamisvahenditesse oli 2015. aasta lõpuks tehtud ligi 16,9 miljardi euro eest sissemakseid (21).
  Selgitus 6.3
  näitab rahastamisvahendite kapitali senist kasutamist. |
| --- | --- |

6.22.

Rahastamisvahenditesse oli 2015. aasta lõpuks tehtud ligi 16,9 miljardi euro eest sissemakseid (21).
  Selgitus 6.3
  näitab rahastamisvahendite kapitali senist kasutamist.

Selgitus 6.3.   ERFi ja ESFi kumulatiivsed väljamaksemäärad aastatel 2011–2015

(miljardites eurodes)

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni rakendusaruande põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 6.23. | 2015. aasta 31. detsembriks oli ära kasutatud vaid 75 % ERFi ja ESFi rahastamisvahendite kogukapitalist. Kontrollikoda märkis juba oma eelmise aasta aruandes, (22) et nii madal väljamaksemäär näitab, et hoolimata rahastamiskõlblikkuse perioodi pikendamisest ei suuda mitmed liikmesriigid oma rahastamisvahenditesse paigutatud kapitali täielikult ära kasutada. Väiksema kui 100 % väljamaksemäära korral ei kasutata täies mahus ära rahastamisvahendite ringlevast iseloomust (23) tulenevat potentsiaali, mis on nende üheks peamiseks eelisteks võrreldes tagastamatute toetustega. |
| --- | --- |

6.23.

2015. aasta 31. detsembriks oli ära kasutatud vaid 75 % ERFi ja ESFi rahastamisvahendite kogukapitalist. Kontrollikoda märkis juba oma eelmise aasta aruandes, (22) et nii madal väljamaksemäär näitab, et hoolimata rahastamiskõlblikkuse perioodi pikendamisest ei suuda mitmed liikmesriigid oma rahastamisvahenditesse paigutatud kapitali täielikult ära kasutada. Väiksema kui 100 % väljamaksemäära korral ei kasutata täies mahus ära rahastamisvahendite ringlevast iseloomust (23) tulenevat potentsiaali, mis on nende üheks peamiseks eelisteks võrreldes tagastamatute toetustega.

| 6.23 ja 6.24. | Komisjon rõhutab, et 2015. aasta lõpus täheldatud keskmine väljamaksemäär 75 % – mis on märgatavalt tõusnud võrreldes 57 %ga 2014. aasta lõpus – näitab liikmesriikidevahelist ebaühtlast olukorda, mis sõltub mitmest tegurist, sealhulgas finantskriisist, mõne liikmesriigi vähesest kogemusest ja mõne rahastamisvahendi hilisest kasutuselevõtust kogu programmitöö perioodil. Rahastamisvahendite kasutamise aega arvesse võttes on väljamaksemäärade suur tõus rakendamise viimasel aastal siiski ootuspärane ja lõpliku järelduse väljamaksemäärade kohta saab teha alles kava lõpetamisel.

  1. oktoobriks 2017 annab komisjon liikmesriikide teatatud andmete põhjal aru, milline oli olukord kava lõpetamisel (2017. aasta märtsis). Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõike 6 kohaselt peavad liikmesriigid lõpetamisel arvama maha rahastamisvahendite allesjäänud summad, mida ei kasutatud täielikult ära.


  Programmitöö perioodil 2014–2020 vähendatakse rahastamisvahendite alakasutamise ja kasutamata jäänud eraldiste tekkimise riski seeläbi, et rahastamisvahendisse tehakse sissemakseid osamaksetena vastavalt rakendamise ajal lõppsaajatele tehtud tegelikele väljamaksetele. |
| --- | --- |

6.23 ja 6.24.

1. oktoobriks 2017 annab komisjon liikmesriikide teatatud andmete põhjal aru, milline oli olukord kava lõpetamisel (2017. aasta märtsis). Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõike 6 kohaselt peavad liikmesriigid lõpetamisel arvama maha rahastamisvahendite allesjäänud summad, mida ei kasutatud täielikult ära.

Programmitöö perioodil 2014–2020 vähendatakse rahastamisvahendite alakasutamise ja kasutamata jäänud eraldiste tekkimise riski seeläbi, et rahastamisvahendisse tehakse sissemakseid osamaksetena vastavalt rakendamise ajal lõppsaajatele tehtud tegelikele väljamaksetele.

| 6.24. | Selgituses 6.4
  esitatakse ühtekuuluvuse valdkonna rahastamisvahendite väljamaksemäärad seisuga 31. detsember 2015. nelja liikmesriigi (Hispaania, Itaalia, Madalmaad ja Slovakkia) väljamaksemäärad olid ELi keskmisest (75 %) oluliselt madalamad. |
| --- | --- |

6.24.

Selgituses 6.4
  esitatakse ühtekuuluvuse valdkonna rahastamisvahendite väljamaksemäärad seisuga 31. detsember 2015. nelja liikmesriigi (Hispaania, Itaalia, Madalmaad ja Slovakkia) väljamaksemäärad olid ELi keskmisest (75 %) oluliselt madalamad.

Selgitus 6.4.   Ühtekuuluvuse valdkonna rahastamisvahendite väljamaksemäärad seisuga 31. detsember 2015

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda Euroopa Komisjoni dokumendi EGESIF_16-0011-00 (20. september 2016) alusel.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Liikmesriikide poolt rahastamisvahendite kohta edastatud ebatäielik või ebatäpne teave

| 6.25. | Komisjoni esitatud teave ERFi ja ESFi rahastamisvahendite kasutamise kohta põhineb otse liikmesriikidelt saadud andmetel. Alates 2011. aastast on komisjon teinud märkimisväärseid jõupingutusi andmete kvaliteedi parandamiseks, ent kohati on arvud endiselt ebatäielikud või ebatäpsed. Käesoleval aastal leidis kontrollikoda ebatäpsusi nelja uuritud rahastamisvahendi juures 12-st. Vigade tõttu esitati tulemused tegelikust paremana ning kui vigu ei parandata, võivad nad rahastamisvahendite lõpetamise seisuga deklareeritud rahastamiskõlblikku summat kunstlikult suurendada (eelkõige tagatisfondide puhul). |
| --- | --- |

6.25.

Komisjoni esitatud teave ERFi ja ESFi rahastamisvahendite kasutamise kohta põhineb otse liikmesriikidelt saadud andmetel. Alates 2011. aastast on komisjon teinud märkimisväärseid jõupingutusi andmete kvaliteedi parandamiseks, ent kohati on arvud endiselt ebatäielikud või ebatäpsed. Käesoleval aastal leidis kontrollikoda ebatäpsusi nelja uuritud rahastamisvahendi juures 12-st. Vigade tõttu esitati tulemused tegelikust paremana ning kui vigu ei parandata, võivad nad rahastamisvahendite lõpetamise seisuga deklareeritud rahastamiskõlblikku summat kunstlikult suurendada (eelkõige tagatisfondide puhul).

| 6.25. | Kava lõpetamisel tuleb liikmesriikidel kinnitada rahastamisvahenditega seotud vahendite tulemuslikku kasutamist. Enne lõpetamispaketi esitamist peavad korraldus- ja auditeerimisasutused olema kulusid kontrollinud. Tegelikult on auditeerimisasutused mitme rakenduskava puhul väljendanud piiratust seoses oma auditiarvamustega, sest neil on vaja asjaomane auditeerimistöö kõigepealt lõpule viia. Käimasolev auditeerimistöö hõlmab muude valdkondade seas väljamakseid lõppsaajatele. Seetõttu ei lõpeta komisjon kõnealuseid kavasid seni, kuni on saanud väljamakstud summade ja nende rahastamiskõlblikkuse osas piisava kindluse või kohaldab asjakohaseid finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

6.25.

Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord

| 6.26. | Kontrollikoda vaatas läbi regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi aasta tegevusaruanded (24). Eelkõige kontrolliti komisjoni esitatud riski sisaldavate summade arvutamise järjepidevust ja täpsust ning seda, kas esitatud veamäär oli kooskõlas kontrollikoja arvutatud hinnangulise veamääraga. |
| --- | --- |

6.26.

Kontrollikoda vaatas läbi regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi aasta tegevusaruanded (24). Eelkõige kontrolliti komisjoni esitatud riski sisaldavate summade arvutamise järjepidevust ja täpsust ning seda, kas esitatud veamäär oli kooskõlas kontrollikoja arvutatud hinnangulise veamääraga.

| 6.27. | Uuritud aasta tegevusaruanded annavad riski sisaldavatest summadest ja allesjäänud veamääradest (25) vaid esialgse pildi (seda nii perioodi 2007–2013 lõpetamise kui perioodiks 2014–2020 välja töötatud kindlustandva paketi kohta). |
| --- | --- |

6.27.

Uuritud aasta tegevusaruanded annavad riski sisaldavatest summadest ja allesjäänud veamääradest (25) vaid esialgse pildi (seda nii perioodi 2007–2013 lõpetamise kui perioodiks 2014–2020 välja töötatud kindlustandva paketi kohta).

| 6.27. | 2016. aasta tegevusaruannete avaldamise ajal ei olnud peadirektoraatidel veel võimalik kontrollida auditeerimisasutuste antud teavet riskiga seotud kulude ja jääkriskimäärade kohta. Selle põhjuseks on lõpetamise ajastus (31. märts 2017) ja seadusega ette nähtud ajavahemik, mis oli mõeldud 2014.–2020. aasta aastaaruannete heakskiitmisega seotud dokumentide esitamiseks (1. märtsiks) ja nende aruannete heakskiitmiseks komisjonis (31. maiks 2017).

  Sellegipoolest on komisjon kasutanud täielikult kogu teavet, mis oli 2016. aasta tegevusaruannete ajal olemas, sealhulgas auditeerimisasutuste esitatud teavet koos mõne väikese kohandusega. |
| --- | --- |

6.27.

Sellegipoolest on komisjon kasutanud täielikult kogu teavet, mis oli 2016. aasta tegevusaruannete ajal olemas, sealhulgas auditeerimisasutuste esitatud teavet koos mõne väikese kohandusega.

Komisjoni kindlus programmitöö perioodi 2007–2013 kohta

| 6.28. | Kuigi perioodi 2007–2013 lõpetamisdokumentide esitamise lõpptähtaeg oli 31. märts 2017, (26) peab komisjon andma lõpetamisdokumentidele hinnangu alles 31. augustiks 2017. Kui komisjon toob oma hindamises välja märkimisväärseid probleeme, võib tähtaega pikendada. Komisjon annab auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud määrade hindamise tulemustest aru oma 2017. aasta tegevusaruannetes (aprillis 2018). |
| --- | --- |

6.28.

Kuigi perioodi 2007–2013 lõpetamisdokumentide esitamise lõpptähtaeg oli 31. märts 2017, (26) peab komisjon andma lõpetamisdokumentidele hinnangu alles 31. augustiks 2017. Kui komisjon toob oma hindamises välja märkimisväärseid probleeme, võib tähtaega pikendada. Komisjon annab auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud määrade hindamise tulemustest aru oma 2017. aasta tegevusaruannetes (aprillis 2018).

| 6.28. | Komisjonil on käsil liikmesriikide esitatud lõpetamisdokumentide üksikasjalik hindamine, mille ta viib lõpule ettenähtud tähtpäevaks, 31. augustiks 2017. Selle tegevuse tulemused esitatakse tõepoolest 2017. aasta tegevusaruandes. |
| --- | --- |

6.28.

| 6.29. | Komisjon võib rakenduskava lõpetada alles pesale seda, kui allesjäänud määr (peale kõigi finantskorrektsioonide arvesse võtmist) on väiksem kui 2 % (27). Perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõpetamise ettevalmistamist kajastavas hiljuti avaldatud eriaruandes (28) märkis kontrollikoda, et komisjon oli võtnud asjakohaseid meetmeid liikmesriikide ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade lõpetamiseks. Ühes teises eriaruandes, milles kajastati komisjon poolt programmitöö perioodi 2007–2013 tehtud finantskorrektsioone, (29) järeldas kontrollikoda, et komisjon kasutas enda käsutuses olnud meetmeid tõhusalt selleks, et kaitsta ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulutuste eest. |
| --- | --- |

6.29.

Komisjon võib rakenduskava lõpetada alles pesale seda, kui allesjäänud määr (peale kõigi finantskorrektsioonide arvesse võtmist) on väiksem kui 2 % (27). Perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõpetamise ettevalmistamist kajastavas hiljuti avaldatud eriaruandes (28) märkis kontrollikoda, et komisjon oli võtnud asjakohaseid meetmeid liikmesriikide ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade lõpetamiseks. Ühes teises eriaruandes, milles kajastati komisjon poolt programmitöö perioodi 2007–2013 tehtud finantskorrektsioone, (29) järeldas kontrollikoda, et komisjon kasutas enda käsutuses olnud meetmeid tõhusalt selleks, et kaitsta ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulutuste eest.

Komisjoni kindlus programmitöö perioodi 2014–2020 kohta

Kommentaarid programmitöö perioodi 2014–2020 alguse kohta

| 6.30. | Perioodi 2014–2020 algusest möödunud kolme aastaga on liikmesriigid nimetanud vaid 77 % liikmesriikides Euroopa struktuuripoliitika eest vastutavatest asutustest (30). Komisjonile 1. märtsi 2017. aasta seisuga esitatud lõplikes raamatupidamise aastaaruannetes kajastatud kulud moodustavad üksnes 0,7  % kogu programmitöö perioodiks eraldatud vahenditest. 2017. aasta keskpaiga seisuga oli eelarve rakendamise mahajäämus suurem kui perioodi 2007–2013 samas etapis (31). |
| --- | --- |

6.30.

Perioodi 2014–2020 algusest möödunud kolme aastaga on liikmesriigid nimetanud vaid 77 % liikmesriikides Euroopa struktuuripoliitika eest vastutavatest asutustest (30). Komisjonile 1. märtsi 2017. aasta seisuga esitatud lõplikes raamatupidamise aastaaruannetes kajastatud kulud moodustavad üksnes 0,7  % kogu programmitöö perioodiks eraldatud vahenditest. 2017. aasta keskpaiga seisuga oli eelarve rakendamise mahajäämus suurem kui perioodi 2007–2013 samas etapis (31).

| 6.30. | Kavas osalevatest nimetatud asutustest 77 % vastutab kõigist ühtekuuluvuspoliitika eraldistest 88 % eest. Komisjon märgib, et nimetamine kuulub liikmesriikide pädevusse. Komisjon on korduvalt (koosolekutel ja kirjalikus suhtluses) soovitanud liikmesriikidel seda protsessi kiirendada – tagades samal ajal määruses sätestatud nimetamiskriteeriumide täieliku järgimise – ning pakkunud vajaduse korral selgitusi ja abi.

  See ei ole veel tähendanud seda, et liikmesriigid oleks esitanud maksetaotlusi perioodiga 2007–2013 sarnasel tasemel, aga nüüdseks on olemas kõik tingimused vahendite kohapealseks ärakasutamiseks. Toetuste kasutamise üldine määr oli 2016. aasta lõpus ERFi/Ühtekuuluvusfondi projektide puhul 3,7  % ning Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse projektide puhul 3,3  %, mis näitab juba kindlat paranemist võrreldes 2016. aasta keskpaiga andmetega, mille aluseks olid 1. märtsiks 2017 saadud aruanded.


  Komisjon rõhutab siiski, et nendel esimestel rakendamisaastatel on kaasrahastatavate projektide valimine tähtsaim samm, millega liikuda ühtekuuluvuspoliitika eduka rakendamise poole. Sellega seoses märgib komisjon 2016. aasta kohta, et projektide valimine on hoogustunud ja nagu liikmesriigid on teatanud, ulatub valiku kogumäär ERFi/Ühtekuuluvusfondi projektide puhul 26 %ni ning Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse projektide puhul 32 %ni. See näitaja on sarnane määraga, mida täheldati programmitöö perioodil 2007–2013 samal ajahetkel. |
| --- | --- |

6.30.

See ei ole veel tähendanud seda, et liikmesriigid oleks esitanud maksetaotlusi perioodiga 2007–2013 sarnasel tasemel, aga nüüdseks on olemas kõik tingimused vahendite kohapealseks ärakasutamiseks. Toetuste kasutamise üldine määr oli 2016. aasta lõpus ERFi/Ühtekuuluvusfondi projektide puhul 3,7  % ning Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse projektide puhul 3,3  %, mis näitab juba kindlat paranemist võrreldes 2016. aasta keskpaiga andmetega, mille aluseks olid 1. märtsiks 2017 saadud aruanded.

Komisjon rõhutab siiski, et nendel esimestel rakendamisaastatel on kaasrahastatavate projektide valimine tähtsaim samm, millega liikuda ühtekuuluvuspoliitika eduka rakendamise poole. Sellega seoses märgib komisjon 2016. aasta kohta, et projektide valimine on hoogustunud ja nagu liikmesriigid on teatanud, ulatub valiku kogumäär ERFi/Ühtekuuluvusfondi projektide puhul 26 %ni ning Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse projektide puhul 32 %ni. See näitaja on sarnane määraga, mida täheldati programmitöö perioodil 2007–2013 samal ajahetkel.

Komisjoni uus kindluse tagamise mudel ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste jaoks

| 6.31. | Liikmesriikide esitatavasse nn kindlustandva teabe paketti kuuluvad ka sertifitseerimisasutuste kinnitatud raamatupidamise aastaaruanded. Paketiga kinnitavad liikmesriigid rakenduskava juhtimissüsteemide ja sisekontrollimehhanismide mõjusat toimimist, tõendatud kulude seaduslikkust ja korrektsust ning esitavad nende kohta auditeerimisasutuste arvutatud allesjäänud määrad. Allesjäänud määr sisaldab rakendatud ja raamatupidamises kajastatud finantskorrektsioone, mille eesmärk on vahendite kasutamise auditeerimisel avastatud riskide maandamine. |
| --- | --- |

6.31.

Liikmesriikide esitatavasse nn kindlustandva teabe paketti kuuluvad ka sertifitseerimisasutuste kinnitatud raamatupidamise aastaaruanded. Paketiga kinnitavad liikmesriigid rakenduskava juhtimissüsteemide ja sisekontrollimehhanismide mõjusat toimimist, tõendatud kulude seaduslikkust ja korrektsust ning esitavad nende kohta auditeerimisasutuste arvutatud allesjäänud määrad. Allesjäänud määr sisaldab rakendatud ja raamatupidamises kajastatud finantskorrektsioone, mille eesmärk on vahendite kasutamise auditeerimisel avastatud riskide maandamine.

| 6.32. | Komisjonil on raamatupidamisaruannete heakskiitmiseks või tagasilükkamiseks aega 31. maini, ning siis veel kolm kuud lõppsaldo väljamaksmiseks. Enne raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmist keskendub komisjon peamiselt täielikkuse ja täpsuse alastele halduskontrollidele. Selles etapis komisjon seaduslikkuse ja korrektsuse küsimusi ei kontrolli, kuid võib auditeerimisasutuste töö kontrollimiseks hiljem liikmesriikides ka seaduslikkuse ja korrektsuse auditeid alustada (32). Seetõttu avaldatakse komisjoni järeldused seaduslikkuse ja korrektsuse kohta peadirektoraatide aasta n+1 aasta tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

6.32.

Komisjonil on raamatupidamisaruannete heakskiitmiseks või tagasilükkamiseks aega 31. maini, ning siis veel kolm kuud lõppsaldo väljamaksmiseks. Enne raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmist keskendub komisjon peamiselt täielikkuse ja täpsuse alastele halduskontrollidele. Selles etapis komisjon seaduslikkuse ja korrektsuse küsimusi ei kontrolli, kuid võib auditeerimisasutuste töö kontrollimiseks hiljem liikmesriikides ka seaduslikkuse ja korrektsuse auditeid alustada (32). Seetõttu avaldatakse komisjoni järeldused seaduslikkuse ja korrektsuse kohta peadirektoraatide aasta n+1 aasta tegevusaruannetes.

| 6.32. | Komisjon jätkab kinnituspakettidega saadud dokumentide põhjalikku kontrollimist; eelkõige kontrollib ta teatatud veamäärasid, jääkriski ja auditeerimisasutuste esitatud auditiarvamusi. Kooskõlas asjaomaste peadirektoraatide rakendatud ühtse auditistrateegiaga täiendatakse seda kontrollimistööd riskipõhiste vastavusaudititega. Põhieesmärk on püüda saada auditeerimisasutuste kontrollimistöö kaudu pärast aruannete heakskiitmist piisav kindlus, et ükski tõsine juhtimis- ja kontrollisüsteemi puudus ei ole jäänud avastamata, edastamata ja seega ka parandamata. |
| --- | --- |

6.32.

Kommentaarid aasta tegevusaruannetes perioodi 2014–2020 esitatud teabe kohta

| 6.33. | Perioodi 2014–2020 kulude kohta esitasid raamatupidamise aastaaruanded 18 liikmesriiki; need puudutasid 71 heakskiidetud rakenduskava (419-st) (33) ja kulude kogusumma oli 3,3 miljardit eurot (34). Komisjon kiitis ette nähtud tähtajaks (31. mai 2017) heaks 69 raamatupidamise aastaaruannet (35). Nagu ka eelneva perioodi lõpetamisdeklaratsiooni puhul (vt punkt 6.29), kiideti aruanded ametlikult heaks peale aasta tegevusaruannete vastuvõtmist. Lisaks alustas komisjon 71 rakenduskava seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimist alles 2017. aasta juunis. Töö tulemused avaldatakse seega alles 2017. aasta tegevusaruannetes 2018. aasta juunis. |
| --- | --- |

6.33.

Perioodi 2014–2020 kulude kohta esitasid raamatupidamise aastaaruanded 18 liikmesriiki; need puudutasid 71 heakskiidetud rakenduskava (419-st) (33) ja kulude kogusumma oli 3,3 miljardit eurot (34). Komisjon kiitis ette nähtud tähtajaks (31. mai 2017) heaks 69 raamatupidamise aastaaruannet (35). Nagu ka eelneva perioodi lõpetamisdeklaratsiooni puhul (vt punkt 6.29), kiideti aruanded ametlikult heaks peale aasta tegevusaruannete vastuvõtmist. Lisaks alustas komisjon 71 rakenduskava seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimist alles 2017. aasta juunis. Töö tulemused avaldatakse seega alles 2017. aasta tegevusaruannetes 2018. aasta juunis.

| 6.33. | Programmitöö perioodi 2014–2020 uue korralduse kohaselt täiendab komisjon auditeerimisasutuste teatatud veamäärade dokumentaalset hindamist riskipõhiste kohapealsete audititega. Enne teatatud andmete usaldusväärsuse kinnitamist järgmistes iga-aastastes tegevusaruannetes on tal võimalik võtta arvesse ka märkusi, mida kontrollikoda võib olla selles etapis esitanud. See võimaldab parandada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud andmete kvaliteeti. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Kontrollikoda leidis mitmeid allpool esitatud metoodikaalaseid probleeme, mis tuleb kõrvaldada selleks, et tagada auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud määrade läbipaistvus ja usaldusväärsus: |
| --- | --- |

6.34.

Kontrollikoda leidis mitmeid allpool esitatud metoodikaalaseid probleeme, mis tuleb kõrvaldada selleks, et tagada auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud määrade läbipaistvus ja usaldusväärsus:

6.34.

| — | aasta tegevusaruande aruandlusperiood ei kattu liikmesriikide esitatavate raamatupidamise aastaaruannete omaga. Peadirektoraadid peavad andma aru kalendriaasta n maksete kohta, kuid liikmesriigid annavad aru komisjonile aasta n–2 juulist kuni aasta n–1 juunini deklareeritud kulude kohta. See tähendab, et komisjon annab aru kalendriaasta, liikmesriikide ametiasutused aga eelarveaasta kohta. Seetõttu peaks iga aasta tegevusaruanne sisaldama algselt eelneva aasta tegevusaruandes esitatud raamatupidamise aastaruande komisjonipoolse täieliku hindamise tulemust. |
| --- | --- |

—

aasta tegevusaruande aruandlusperiood ei kattu liikmesriikide esitatavate raamatupidamise aastaaruannete omaga. Peadirektoraadid peavad andma aru kalendriaasta n maksete kohta, kuid liikmesriigid annavad aru komisjonile aasta n–2 juulist kuni aasta n–1 juunini deklareeritud kulude kohta. See tähendab, et komisjon annab aru kalendriaasta, liikmesriikide ametiasutused aga eelarveaasta kohta. Seetõttu peaks iga aasta tegevusaruanne sisaldama algselt eelneva aasta tegevusaruandes esitatud raamatupidamise aastaruande komisjonipoolse täieliku hindamise tulemust.

| — | Komisjon kasutab kogu teavet, mis on kättesaadav iga-aastase tegevusaruande esitamise ajal, nagu ta on seda aastaid teinud.


  Komisjon rõhutab, et programmitöö perioodi 2014–2020 käsitlev määrus ja kinnituspakettidele kehtestatud tähtajad võimaldavad aruandlusperioode programmis osalevate asutustega paremini kooskõlastada kui programmitöö perioodil 2007–2013. Peadirektor peab andma kindluse kalendriaasta kulude kohta, võttes arvesse programmis osaleva asutuse esitatud kinnituspaketiga saadud kindlust ja 10 % kinnipidamist igalt vahemakselt. Komisjon nõustub esitama iga-aastases tegevusaruandes seaduslikkust ja korrektsust käsitleva täieliku hindamise tulemused, mis põhinevad eelneval aastal liikmesriikide esitatud kinnituspakettidel (vt komisjoni vastus punkti 6.33 kohta). |
| --- | --- |

—

Komisjon kasutab kogu teavet, mis on kättesaadav iga-aastase tegevusaruande esitamise ajal, nagu ta on seda aastaid teinud.

Komisjon rõhutab, et programmitöö perioodi 2014–2020 käsitlev määrus ja kinnituspakettidele kehtestatud tähtajad võimaldavad aruandlusperioode programmis osalevate asutustega paremini kooskõlastada kui programmitöö perioodil 2007–2013. Peadirektor peab andma kindluse kalendriaasta kulude kohta, võttes arvesse programmis osaleva asutuse esitatud kinnituspaketiga saadud kindlust ja 10 % kinnipidamist igalt vahemakselt. Komisjon nõustub esitama iga-aastases tegevusaruandes seaduslikkust ja korrektsust käsitleva täieliku hindamise tulemused, mis põhinevad eelneval aastal liikmesriikide esitatud kinnituspakettidel (vt komisjoni vastus punkti 6.33 kohta).

| — | Ühissätete määruse artikli 137 lõike 2 alusel peavad liikmesriigid jätma oma raamatupidamise aastaaruannetest välja kõik summad, mis sisaldusid mõnes väljamaksetaotluses, kuid mille seaduslikkust ja korrektsust alles uuritakse. Nimetatud kulude mistahes osa, mis on osutunud seaduslikuks ja korrektseks, võib lisada mõnda järgmisse väljamaksetaotlusse. Kontrollikoda avastas juhtumi, kus auditeerimisasutus kasutas selliseid summasid allesjäänud määrade arvutamisel. Komisjon peaks liikmesriikide auditeerimisasutustele taas meelde tuletama, et artikli 137 lõike 2 summad peavad olema selgelt eristatavad ja et neid ei tohi allesjäänud määrade arvutamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

—

Ühissätete määruse artikli 137 lõike 2 alusel peavad liikmesriigid jätma oma raamatupidamise aastaaruannetest välja kõik summad, mis sisaldusid mõnes väljamaksetaotluses, kuid mille seaduslikkust ja korrektsust alles uuritakse. Nimetatud kulude mistahes osa, mis on osutunud seaduslikuks ja korrektseks, võib lisada mõnda järgmisse väljamaksetaotlusse. Kontrollikoda avastas juhtumi, kus auditeerimisasutus kasutas selliseid summasid allesjäänud määrade arvutamisel. Komisjon peaks liikmesriikide auditeerimisasutustele taas meelde tuletama, et artikli 137 lõike 2 summad peavad olema selgelt eristatavad ja et neid ei tohi allesjäänud määrade arvutamisel arvesse võtta;

| — | Komisjon on auditeerimisasutustele oma juhendis iga-aastaste kontrolliaruannete ja auditiarvamuste kohta (36) tegelikult juba selgitanud, milliste kriteeriumide alusel leitakse finantskorrektsioonid jääkriskimäära arvutamisel. Nagu kontrollikoda märgib, on otsustav tegur see, kas finantskorrektsiooni eesmärk on vähendada riski, mille auditeerimisasutused on tegevusauditis tuvastanud (vt kontrollikoja tähelepanekud punktis 6.32).


  Artikli 137 lõike 2 kohased summad, mille osas hindamine on pooleli ja mis jäeti aruandest välja, annavad veel rohkem kindlust, et kõik aastaaruannetes kinnitatud kulutused on seaduslikud ja korrektsed ega tohiks mõjutada jääkriskimäära arvutamist auditeerimisasutustes. Komisjon täpsustab selle põhjal oma juhiseid liikmesriikidele. |
| --- | --- |

—

Komisjon on auditeerimisasutustele oma juhendis iga-aastaste kontrolliaruannete ja auditiarvamuste kohta (36) tegelikult juba selgitanud, milliste kriteeriumide alusel leitakse finantskorrektsioonid jääkriskimäära arvutamisel. Nagu kontrollikoda märgib, on otsustav tegur see, kas finantskorrektsiooni eesmärk on vähendada riski, mille auditeerimisasutused on tegevusauditis tuvastanud (vt kontrollikoja tähelepanekud punktis 6.32).

Artikli 137 lõike 2 kohased summad, mille osas hindamine on pooleli ja mis jäeti aruandest välja, annavad veel rohkem kindlust, et kõik aastaaruannetes kinnitatud kulutused on seaduslikud ja korrektsed ega tohiks mõjutada jääkriskimäära arvutamist auditeerimisasutustes. Komisjon täpsustab selle põhjal oma juhiseid liikmesriikidele.

| — | raamatupidamisaruannete aruandlusvormid ei sisalda konkreetseid tühistamisi ega artikli 137 lõike 2 summasid käsitlevat osa. Esitatakse küll kumuleeritud summad, ent raamatupidamisaruannete heakskiitmiseks sobiliku auditijälje saab tagada vaid tegevuskulude tasandil esitatud üksikasjalik teave. Sellise teabe esitamine ühises aruandlussüsteemis parandaks läbipaistvust ja võimaldaks vajalikke kontrolle läbi viia. |
| --- | --- |

—

raamatupidamisaruannete aruandlusvormid ei sisalda konkreetseid tühistamisi ega artikli 137 lõike 2 summasid käsitlevat osa. Esitatakse küll kumuleeritud summad, ent raamatupidamisaruannete heakskiitmiseks sobiliku auditijälje saab tagada vaid tegevuskulude tasandil esitatud üksikasjalik teave. Sellise teabe esitamine ühises aruandlussüsteemis parandaks läbipaistvust ja võimaldaks vajalikke kontrolle läbi viia.

| — | Summad, mille osas toimub praegune hindamine, tuleb tervikuna esitada aruande 8. liites koos sertifitseerimisasutuse selgitusega ning teabega selle kohta, et auditeerimisasutusel tuleb kontrollida neid selgitusi ja võimalikke ebakõlasid.


  Sertifitseerimisasutusel peab programmide järelevalve süsteemis olema seoses aruannetega täielik ja üksikasjalik dokumentatsioon üksikute toimingute ja muudatuste kohta, mis on tehtud vahemaksetaotluste ja aastaaruannetes deklareeritud summade vahel, et teha järelevalvet artikli 137 lõikega 2 antud võimaluse üle deklareerida need summad hiljem. Kui hiljem leitakse, et need summad on seaduslikud ja korrektsed, ning need lisatakse järgmiste aastate maksetaotlustesse, kehtivad nende kohta samad kinnitus- ja kontrollimehhanismid kui muude uute kulutuste kohta. |
| --- | --- |

—

Summad, mille osas toimub praegune hindamine, tuleb tervikuna esitada aruande 8. liites koos sertifitseerimisasutuse selgitusega ning teabega selle kohta, et auditeerimisasutusel tuleb kontrollida neid selgitusi ja võimalikke ebakõlasid.

Sertifitseerimisasutusel peab programmide järelevalve süsteemis olema seoses aruannetega täielik ja üksikasjalik dokumentatsioon üksikute toimingute ja muudatuste kohta, mis on tehtud vahemaksetaotluste ja aastaaruannetes deklareeritud summade vahel, et teha järelevalvet artikli 137 lõikega 2 antud võimaluse üle deklareerida need summad hiljem. Kui hiljem leitakse, et need summad on seaduslikud ja korrektsed, ning need lisatakse järgmiste aastate maksetaotlustesse, kehtivad nende kohta samad kinnitus- ja kontrollimehhanismid kui muude uute kulutuste kohta.

Rahastamisvahendite ja riigiabi projektide ettemaksete auditeeritava andmekogumi määratlust tuleb täpsustada

| 6.35. | Komisjon peaks selgitama reegleid selle kohta, kuidas liikmesriikide auditeerimisasutused peavad määratlema auditeeritavate rahastamisvahendite andmekogumid (37). Rahastamisvahendile tehakse maksed pärast seda, kui fondi õiguslik struktuur on loodud, ning summa lisatakse komisjonile esitatavasse vahemaksetaotlusse
   (38). Määruse kohaselt on rahastamiskõlblikud vaid lõppsaajatele tehtud maksed ja antud tagatised ning halduskulud ja fondivalitsejate tasud (39). Kui andmekogumiks on rahastamisvahendi algkapital, mitte aga raamatupidamise aastaaruandes esitatud rahastamiskõlblikud kulud, toob see endaga kaasa tegelikust madalama allesjäänud määra. Sama probleem mõjutab ka riigiabi projektide eelrahastamist. |
| --- | --- |

6.35.

Komisjon peaks selgitama reegleid selle kohta, kuidas liikmesriikide auditeerimisasutused peavad määratlema auditeeritavate rahastamisvahendite andmekogumid (37). Rahastamisvahendile tehakse maksed pärast seda, kui fondi õiguslik struktuur on loodud, ning summa lisatakse komisjonile esitatavasse vahemaksetaotlusse
   (38). Määruse kohaselt on rahastamiskõlblikud vaid lõppsaajatele tehtud maksed ja antud tagatised ning halduskulud ja fondivalitsejate tasud (39). Kui andmekogumiks on rahastamisvahendi algkapital, mitte aga raamatupidamise aastaaruandes esitatud rahastamiskõlblikud kulud, toob see endaga kaasa tegelikust madalama allesjäänud määra. Sama probleem mõjutab ka riigiabi projektide eelrahastamist.

| 6.35. | Komisjon on kohustunud töötama koos auditeerimisasutustega ja kontrollikojaga tagamaks, et teatatavate veamäärade suhtes valitseb ühine arusaam. Eelkõige on komisjon veamäära kvalitatiivse hinnangu saamiseks julgustanud auditeerimisasutusi kasutama õigusaktiga antud võimalust stratifitseerida rahastamisvahendid allkogumiks (delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 28 lõige 10). Auditeerimisasutustele antakse selle kohta lisajuhiseid.

  Ühissätete määruse artikliga 127, mida kohaldatakse perioodi 2014–2020 suhtes, nähakse ette, et auditid tehakse sobiva tegevusvalimi põhjal ja deklareeritud kulude alusel.


  Komisjon rõhutab, et perioodil 2014–2020 tehakse makseid rahastamisvahenditesse osamaksetena, mille suhtes kohaldatakse õiguslikke kohustusi eelneva makse tegeliku kasutuse kohta, mis tuleb hõlmata auditeerimisasutuste tehtavate põhitegevuse audititega. Esimese osamakse puhul peavad auditeerimisasutused kontrollima, kas kohaldatavad nõuded (riigihange, eelhindamine) on täidetud ja kas leitud vead mõjutavad veamäära.


  Mis puudutab riigiabi ettemakseid, siis selgitab komisjon auditeerimisasutustele, nagu ta tegi juba perioodi 2007–2013 lõpetamisel, et nad peavad tegema auditi (st süsteemiauditid), et kinnitada, et korraldusasutustel on süsteem, millega tagatakse ettemaksete nõuetekohane põhjendamine õigusaktidega ettenähtud tähtajaks. |
| --- | --- |

6.35.

Ühissätete määruse artikliga 127, mida kohaldatakse perioodi 2014–2020 suhtes, nähakse ette, et auditid tehakse sobiva tegevusvalimi põhjal ja deklareeritud kulude alusel.

Komisjon rõhutab, et perioodil 2014–2020 tehakse makseid rahastamisvahenditesse osamaksetena, mille suhtes kohaldatakse õiguslikke kohustusi eelneva makse tegeliku kasutuse kohta, mis tuleb hõlmata auditeerimisasutuste tehtavate põhitegevuse audititega. Esimese osamakse puhul peavad auditeerimisasutused kontrollima, kas kohaldatavad nõuded (riigihange, eelhindamine) on täidetud ja kas leitud vead mõjutavad veamäära.

Mis puudutab riigiabi ettemakseid, siis selgitab komisjon auditeerimisasutustele, nagu ta tegi juba perioodi 2007–2013 lõpetamisel, et nad peavad tegema auditi (st süsteemiauditid), et kinnitada, et korraldusasutustel on süsteem, millega tagatakse ettemaksete nõuetekohane põhjendamine õigusaktidega ettenähtud tähtajaks.

Aasta tegevusaruannetes esitatud teabe ja kontrollikoja leidude vaheline järjepidevus

| 6.36. | Selgituses 6.5
  esitatakse ülevaade aasta tegevusaruannetes programmitöö perioodi 2007–2013 esitatud teabest. |
| --- | --- |

6.36.

Selgituses 6.5
  esitatakse ülevaade aasta tegevusaruannetes programmitöö perioodi 2007–2013 esitatud teabest.

Selgitus 6.5.   Ülevaade aasta tegevusaruannetes perioodi 2007–2013 esitatud teabest

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| Tegevus | Fond | Asjaomased kulud kokku | 2016. aasta asjaomased kulud kokku | Rakenduskavad | 2016. aasta veamäär | Allesjäänud veamäär | Reservatsioonide arv |
| Min | Maks |
| Programmitöö periood 2007–2013 | ERF/ÜF | 254,5 | 26,2 | 322 | 2,2  % | 4,2  % | 0,4  % | 66 |
| ESF | 70,2 | 6,4 | 118 | 3,9  % | 4,3  % | 0,7  % | 23 |
| Kokku | 324,7 | 32,6 | 440 | 2,6  % | 4,2  % | 0,5  % | 89 |
| Allikas: regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanded. |

(miljardites eurodes)

Tegevus

Fond

Asjaomased kulud kokku

2016. aasta asjaomased kulud kokku

Rakenduskavad

2016. aasta veamäär

Allesjäänud veamäär

Reservatsioonide arv

Min

Maks

Programmitöö periood 2007–2013

ERF/ÜF

254,5

26,2

322

2,2  %

4,2  %

0,4  %

66

ESF

70,2

6,4

118

3,9  %

4,3  %

0,7  %

23

Kokku

324,7

32,6

440

2,6  %

4,2  %

0,5  %

89

Allikas: regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanded.

| 6.37. | Kontrollikoja hinnanguline veamäär on kõrgem kui auditeerimisasutuste töö alusel komisjoni aasta tegevusaruannetes esitatud veamäärad. Kirjeldatud kaks veamäära ei ole aga täielikult võrreldavad, seda peamiselt alljärgnevatel põhjustel:






  — | aasta tegevusaruannetes esitatud allesjäänud määrad ja kontrollikoja avaldatud veamäärad puudutavad erinevaid ajavahemikke (40); |
| --- | --- | --- |

6.37.

Kontrollikoja hinnanguline veamäär on kõrgem kui auditeerimisasutuste töö alusel komisjoni aasta tegevusaruannetes esitatud veamäärad. Kirjeldatud kaks veamäära ei ole aga täielikult võrreldavad, seda peamiselt alljärgnevatel põhjustel:

—

aasta tegevusaruannetes esitatud allesjäänud määrad ja kontrollikoja avaldatud veamäärad puudutavad erinevaid ajavahemikke (40);

| — | komisjoni arvutatud allesjäänud määrad on mitmeaastase olemusega ning neis võetakse arvesse kõik ELi ja liikmesriigi tasandil tehtud finantskorrektsioonid; |
| --- | --- |

—

komisjoni arvutatud allesjäänud määrad on mitmeaastase olemusega ning neis võetakse arvesse kõik ELi ja liikmesriigi tasandil tehtud finantskorrektsioonid;

| — | kontrollikoja veamäär põhineb ELi tasandi tehingutest moodustatud statistiliselt esinduslikul valimil. Auditeerimisasutused kasutavad aga üldiselt statistilisi valimeid. Põhitegevuse auditeid võivad nad aga teha ka mittestatistiliste valimite alusel. |
| --- | --- |

—

kontrollikoja veamäär põhineb ELi tasandi tehingutest moodustatud statistiliselt esinduslikul valimil. Auditeerimisasutused kasutavad aga üldiselt statistilisi valimeid. Põhitegevuse auditeid võivad nad aga teha ka mittestatistiliste valimite alusel.

| 6.37. | Komisjon rõhutab, et liikmesriikide teatatud veamäärade usaldusväärsuse iga-aastane hindamine põhineb kogutud andmete põhjalikul analüüsil, mida täiendatakse riskipõhiste kohapealsete kontrollkäikudega, võttes arvesse ka auditeerimisasutuste töö usaldusväärsust käsitlevat üldist hinnangut. Vajaduse korral küsib ja saab komisjon auditeerimisasutustelt vajalikku lisateavet. Vt ka komisjoni vastus punkti 6.27 kohta.

  Komisjon leiab, et 2016. aasta aruande puhul – nagu ka enne seda aruannet viimasel kuuel järjestikusel aastal tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi puhul ning viimasel viiel järjestikusel aastal regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi puhul – on komisjoni tehtud hindamise tulemus kooskõlas kontrollikoja arvutatud veamääradega (vt asjaomased iga-aastased tegevusaruanded, vastavalt lk 75 ja 64). |
| --- | --- |

6.37.

Komisjon leiab, et 2016. aasta aruande puhul – nagu ka enne seda aruannet viimasel kuuel järjestikusel aastal tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi puhul ning viimasel viiel järjestikusel aastal regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi puhul – on komisjoni tehtud hindamise tulemus kooskõlas kontrollikoja arvutatud veamääradega (vt asjaomased iga-aastased tegevusaruanded, vastavalt lk 75 ja 64).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 6.38. | Kokkuvõttes viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et rubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

6.38.

Kokkuvõttes viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et rubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 6.38 ja 6.39. | Komisjon märgib, et kontrollikoja esitatud hinnanguline veamäär on aastatega paranenud ja on kooskõlas veamääradega, millest komisjoni asjaomased talitused on iga-aastastes tegevusaruannetes teatanud.

  Kava lõpetamise ettevalmistamisel jätkas komisjon 2016. aastal oma auditite ja meetmete keskendamist suurima riskiga programmidele/liikmesriikidele ning vajaduse korral parandusmeetmete rakendamist range maksete katkestamise ja peatamise põhimõtte kaudu. Komisjon kohaldab lõpetamisel ranget analüüsi ja menetlust, et välistada mis tahes allesjäänud olulised riskid, mis on seotud kuludega, mis on tehtud õigusnorme rikkudes.


  Komisjon märgib veel, et arvestades ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi 2007–2013 haldus- ja kontrollisüsteemi mitmeaastast olemust, võib vigu parandada kuni kava lõpetamiseni, nagu on näidatud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruande jaotises 2.1.3.


  Et tegeleda kõrgete veamääradega, millest kontrollikoda on ühtekuuluvuspoliitikaga seoses teatanud, on programmitöö perioodil 2014–2020 seaduslikkuse ja korrektsuse ning programmis osalevate asutuste aruandlusega seotud rangemate nõuete raames ette nähtud hakata kasutama aastaaruandeid, mis ei tohi sisaldada olulisi õigusnormide rikkumisi, ja suurendada komisjoni korrektsioonivõimet võimalusega kohaldada teatavatel tingimustel netofinantskorrektsioone.


  Need nõuded annavad liikmesriikidele tugeva motivatsiooni avastada, edastada ja parandada tõsised puudused enne komisjonile esitatavate aastaaruannete kinnitamist ning aitavad auditeerimisasutuste teatatud veamäärasid püsivalt vähendada, nagu näitasid 2017. aastal saadud esimesed kinnituspaketid.


  Komisjon viitab ka punktide 6.7 ja 6.19 kohta antud vastustele. |
| --- | --- |

6.38 ja 6.39.

Kava lõpetamise ettevalmistamisel jätkas komisjon 2016. aastal oma auditite ja meetmete keskendamist suurima riskiga programmidele/liikmesriikidele ning vajaduse korral parandusmeetmete rakendamist range maksete katkestamise ja peatamise põhimõtte kaudu. Komisjon kohaldab lõpetamisel ranget analüüsi ja menetlust, et välistada mis tahes allesjäänud olulised riskid, mis on seotud kuludega, mis on tehtud õigusnorme rikkudes.

Komisjon märgib veel, et arvestades ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi 2007–2013 haldus- ja kontrollisüsteemi mitmeaastast olemust, võib vigu parandada kuni kava lõpetamiseni, nagu on näidatud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruande jaotises 2.1.3.

Et tegeleda kõrgete veamääradega, millest kontrollikoda on ühtekuuluvuspoliitikaga seoses teatanud, on programmitöö perioodil 2014–2020 seaduslikkuse ja korrektsuse ning programmis osalevate asutuste aruandlusega seotud rangemate nõuete raames ette nähtud hakata kasutama aastaaruandeid, mis ei tohi sisaldada olulisi õigusnormide rikkumisi, ja suurendada komisjoni korrektsioonivõimet võimalusega kohaldada teatavatel tingimustel netofinantskorrektsioone.

Need nõuded annavad liikmesriikidele tugeva motivatsiooni avastada, edastada ja parandada tõsised puudused enne komisjonile esitatavate aastaaruannete kinnitamist ning aitavad auditeerimisasutuste teatatud veamäärasid püsivalt vähendada, nagu näitasid 2017. aastal saadud esimesed kinnituspaketid.

Komisjon viitab ka punktide 6.7 ja 6.19 kohta antud vastustele.

| 6.39. | Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 4,8  % (vt
  lisa 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.39.

Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 4,8  % (vt
  lisa 6.1
  ).

Soovitused

| 6.40. | Lisas 6.4
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud 11 soovituse põhjal võetud meetmete kohta (41). Komisjon oli neist täies mahus ellu viinud kaheksa, kaks olid ellu viidud suuremas osas ning ühe kohta ei olnud üldse meetmeid võetud. |
| --- | --- |

6.40.

Lisas 6.4
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud 11 soovituse põhjal võetud meetmete kohta (41). Komisjon oli neist täies mahus ellu viinud kaheksa, kaks olid ellu viidud suuremas osas ning ühe kohta ei olnud üldse meetmeid võetud.

| 6.40. | Komisjon märgib, et ta ei nõustu sellega, et selles punktis nimetatud soovitust ei ole rakendatud. |
| --- | --- |

6.40.

| 6.41. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

6.41.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus: pöörata perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõpetamisel eriti tähelepanu valdkondadele, kus on suurem rahastamiskõlbmatute kulude ja ebatäpsete andmete avaldamise oht, millega võib kaasneda kulude hüvitamine tegelikust suuremas mahus. Eelkõige peaks komisjon keskenduma järgnevale:






  a) | tagama, et rahastamisvahendite kohta nende lõpetamisel deklareeritud mahud ei oleks esitatud tegelikust suuremana, kuna lõppsaajate tasandil kasutatud summad on ülepaisutatud. Nimetatud risk on kõige kõrgem tagatisfondide puhul, kus kunstlikult madala kordisti kasutamine tähendaks rahastamiskõlblike kulude põhjendamatut suurenemist; |
| --- | --- | --- |

—

1. soovitus: pöörata perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõpetamisel eriti tähelepanu valdkondadele, kus on suurem rahastamiskõlbmatute kulude ja ebatäpsete andmete avaldamise oht, millega võib kaasneda kulude hüvitamine tegelikust suuremas mahus. Eelkõige peaks komisjon keskenduma järgnevale:

a)

tagama, et rahastamisvahendite kohta nende lõpetamisel deklareeritud mahud ei oleks esitatud tegelikust suuremana, kuna lõppsaajate tasandil kasutatud summad on ülepaisutatud. Nimetatud risk on kõige kõrgem tagatisfondide puhul, kus kunstlikult madala kordisti kasutamine tähendaks rahastamiskõlblike kulude põhjendamatut suurenemist;

| b) | kontrollima, kas riigiabi projektidele tehtud ettemaksetele vastasid ka projektide tasandil tegelikud kulud, mis on ainukesed rahastamiskõlblikud kulud. Komisjon peaks tagama, et korraldusasutused on teinud küllaldaselt kontrolle selleks, et ettemaksete tasaarvestamise ja põhjendamatute summade mahaarvamise kohta oleks tagatud asjakohane auditijälg; |
| --- | --- |

b)

kontrollima, kas riigiabi projektidele tehtud ettemaksetele vastasid ka projektide tasandil tegelikud kulud, mis on ainukesed rahastamiskõlblikud kulud. Komisjon peaks tagama, et korraldusasutused on teinud küllaldaselt kontrolle selleks, et ettemaksete tasaarvestamise ja põhjendamatute summade mahaarvamise kohta oleks tagatud asjakohane auditijälg;

| c) | tagama kõigi suurprojektide jaoks komisjoni heakskiitvad otsused, sest neid mitteomavate suurprojektide deklareeritud kulud on rahastamiskõlbmatud. Täiendav risk tekib siis, kui suurprojektid jagatakse väiksemateks osadeks, mille suurus jääb alla suurprojektidele seatud piirmäära. |
| --- | --- |

c)

tagama kõigi suurprojektide jaoks komisjoni heakskiitvad otsused, sest neid mitteomavate suurprojektide deklareeritud kulud on rahastamiskõlbmatud. Täiendav risk tekib siis, kui suurprojektid jagatakse väiksemateks osadeks, mille suurus jääb alla suurprojektidele seatud piirmäära.

Komisjon nõustub soovitusega ja võtab muu hulgas juba arvesse konkreetseid valdkondi, millele kontrollikoda on seoses rahastamisvahendite, riigiabi ja suurprojektidega käimasoleva, perioodi 2007–2013 lõpetamispakettide läbivaatamise ajal osutanud.

Komisjon tuletab meelde, et suurprojektidest teatamine komisjonile on liikmesriigi kohustus.

| — | 2. soovitus: tegeleda perioodil 2014–2020 küsimustega, mis võivad mõjutada allesjäänud määra usaldusväärset arvutamist; selleks peaks kasutusele võtma ranged kontrollimehhanismid ja koostama suunised järgnevatel teemadel: |
| --- | --- |

—

2. soovitus: tegeleda perioodil 2014–2020 küsimustega, mis võivad mõjutada allesjäänud määra usaldusväärset arvutamist; selleks peaks kasutusele võtma ranged kontrollimehhanismid ja koostama suunised järgnevatel teemadel:

Komisjon nõustub soovitusega.

| | a) | rahastamisvahendite ning riigiabi projektide ettemaksete auditi andmekogum. Auditi andmekogumi puhul peaks asjakohaselt arvesse võtma rahastamisvahendeid, lõplike toetusesaajate tasandil kasutatud summasid, ning riigiabi puhul projektide tasandil tegelikult kantud kulusid (raamatupidamises kajastatud summad); |
| --- | --- | --- |

a)

rahastamisvahendite ning riigiabi projektide ettemaksete auditi andmekogum. Auditi andmekogumi puhul peaks asjakohaselt arvesse võtma rahastamisvahendeid, lõplike toetusesaajate tasandil kasutatud summasid, ning riigiabi puhul projektide tasandil tegelikult kantud kulusid (raamatupidamises kajastatud summad);

| a) | Arvestades taustteavet, mida komisjon kirjeldas oma vastustes punkti 6.36 kohta, ja pidades silmas rahastamiskõlblikke kulusid ja auditi andmekogumit käsitleva määruse sätteid, kohustub komisjon töötama koos auditeerimisasutustega ja kontrollikojaga tagamaks, et rahastamisvahendite ja riigiabi ettemaksete auditi andmekogumi suhtes valitseb ühtne arusaam, ning et nõutava piisava kindluse saamiseks tehakse vajalik auditeerimine. |
| --- | --- |

a)

Arvestades taustteavet, mida komisjon kirjeldas oma vastustes punkti 6.36 kohta, ja pidades silmas rahastamiskõlblikke kulusid ja auditi andmekogumit käsitleva määruse sätteid, kohustub komisjon töötama koos auditeerimisasutustega ja kontrollikojaga tagamaks, et rahastamisvahendite ja riigiabi ettemaksete auditi andmekogumi suhtes valitseb ühtne arusaam, ning et nõutava piisava kindluse saamiseks tehakse vajalik auditeerimine.

| | b) | EIP hallatud rahastamisvahendite auditeerimise ulatus. Komisjon peaks tagama, et auditeerimiskord oleks piisav nii finantsvahendajate kui lõppsaajate tasandil. Selleks on väga oluline lõplikult heaks kiita komisjoni poolt kehtivates õiguslikus aluses tehtud muudatusettepanekud (koondmäärus
   (42)) ning viia sisse kohustus liikmesriikide tasandil auditite tegemiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

EIP hallatud rahastamisvahendite auditeerimise ulatus. Komisjon peaks tagama, et auditeerimiskord oleks piisav nii finantsvahendajate kui lõppsaajate tasandil. Selleks on väga oluline lõplikult heaks kiita komisjoni poolt kehtivates õiguslikus aluses tehtud muudatusettepanekud (koondmäärus
   (42)) ning viia sisse kohustus liikmesriikide tasandil auditite tegemiseks;

| b) | Komisjon tegi koondmääruse raames ettepaneku, mille ta võttis vastu 2016. aasta septembris, muuta ühissätete määruse artiklit 40.

  Artikli 40 (mida kohaldatakse kõigi EIP ja teiste rahvusvaheliste finantsasutuste poolt rakendatavate rahastamisvahendite suhtes) muutmisettepanekus selgitatakse, et olemas on kaks kontrolli-/auditeerimistasandit: 1) EIP / rahvusvaheliste finantsasutuste tasand; 2) liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvate asutuste tasand.
  Esimesel tasandil esitab EIP grupp või muu rahvusvaheline finantsasutus kontrolliaruande, millele on lisatud rahastamislepingus nimetatud audiitorite koostatud iga-aastane auditiaruanne/-arvamus.
  Teisel tasandil teevad liikmesriigid korraldusasutuste abil kontrollitoiminguid ja auditeerimisasutuste abil auditeid finantsvahendajate tasandil ning auditeerimisasutused asjakohasel juhul ka nende jurisdiktsiooni kuuluvate lõppsaajate tasandil. Nendes kontrollitoimingutes ja auditites võetakse arvesse kindlaks tehtud riske ning need hõlmavad rahastamisvahendite rakendamist. Kontrollitoimingute ja auditite tulemused täiendavad EIP grupilt/rahvusvahelistelt finantsasutustelt saadud aruandeid. |
| --- | --- |

b)

Komisjon tegi koondmääruse raames ettepaneku, mille ta võttis vastu 2016. aasta septembris, muuta ühissätete määruse artiklit 40.

| | c) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikes 2 sätestatud kontrollimisel olevate summade väljajätmine liikmesriikide arvutatavast allesjäänud määrast, kuna vastupidisel juhul mõjutab see allesjäänud määra mõistmist ja vähendab selle keskse tähtsusega näitaja läbipaistvust ja usaldusväärsust. |
| --- | --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikes 2 sätestatud kontrollimisel olevate summade väljajätmine liikmesriikide arvutatavast allesjäänud määrast, kuna vastupidisel juhul mõjutab see allesjäänud määra mõistmist ja vähendab selle keskse tähtsusega näitaja läbipaistvust ja usaldusväärsust.

| c) | Komisjon leiab, et ta on juba meetmeid võtnud, aga ta on valmis oma praeguseid juhiseid liikmesriikidele veelgi selgitama.

  Nagu on selgitatud komisjoni vastuses punkti 6.34 kohta, peavad liikmesriigid vastavalt perioodi 2014–2020 õigusraamistikule jätma oma aruannetest välja teatud summad, mis olid varem maksetaotlusse lisatud, aga mille puhul on kulutuse seaduslikkuse ja korrektsuse hindamine alles pooleli. Kui osa sellest kulutusest või kogu kulutus osutub kontrollimisel seaduslikuks ja korrektseks, saab selle lisada tulevasele maksetaotlusele.
  Seepärast ei mõjuta summad, mida alles hinnatakse artikli 137 lõike 2 kohaselt, jääkriskimäära arvutamist. Komisjon on auditeerimisasutustele oma juhendis iga-aastaste kontrolliaruannete ja auditiarvamuste kohta (43) selgitanud, milliste kriteeriumide alusel arvutatakse finantskorrektsioone seoses jääkriskimääraga. Määrusega antud võimalus lisada need summad, mille hindamine on alles pooleli, järgmisele vahemaksetaotlusele, kui need leitakse olevat seaduslikud ja korrektsed, ei ole jääkvigade määra arvutamisel asjakohane ning see pakub lisatagatist, et kõik aastaaruannetes kinnitatud kulutused on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

c)

Komisjon leiab, et ta on juba meetmeid võtnud, aga ta on valmis oma praeguseid juhiseid liikmesriikidele veelgi selgitama.

| — | 3. soovitus: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2020. aastale järgneva perioodi ülesehituse ja kasutamise analüüsimisel suurendada programmi keskendumist tulemustele ja lihtsustada asjakohaselt maksete tegemise mehhanismi, julgustades selliste täiendavate meetmete kasutuselevõttu, mis seoksid maksete suuruse tulemuste, mitte lihtsalt kantud kulude hüvitamisega. |
| --- | --- |

—

3. soovitus: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2020. aastale järgneva perioodi ülesehituse ja kasutamise analüüsimisel suurendada programmi keskendumist tulemustele ja lihtsustada asjakohaselt maksete tegemise mehhanismi, julgustades selliste täiendavate meetmete kasutuselevõttu, mis seoksid maksete suuruse tulemuste, mitte lihtsalt kantud kulude hüvitamisega.

Komisjon nõustub soovitusega; ta on täielikult nõus kaaluma teisi ülesehitus- ja kasutamismehhanisme, sealhulgas kontrollikoja soovitatud mehhanismi, aga ta ei saa veel anda üksikasjalikku seisukohta oma 2020. aasta järgsete Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde puudutavate ettepanekute kohta. Samuti märgib ta, et kui teised institutsioonid võtaksid vastu ühissätete määruse muudatusettepaneku, mille komisjon esitas ja võttis vastu 2016. aasta lõpus (koondmäärus), võimaldaks see juba praegu minna teatud tingimustel kulude hüvitamiselt üle projektide tulemuslikkusel põhinevatele maksetele.

Õigeaegsete seadusandlike ettepanekute esitamine ühtekuuluvuspoliitika kohta on komisjoni prioriteet. Ent ajastus sõltub siiski mitmeaastase finantsraamistiku määruse ettepaneku vastuvõtmisest. Komisjoni ettepanek 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika seadusandliku paketi kohta esitatakse hiljem.

Komisjon teeb tihedat koostööd kaasseadusandjatega, et õigusraamistiku saaks õigel ajal vastu võtta ja jõustada.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

2. OSA. PROJEKTIDE TULEMUSLIKKUSE HINDAMINE

| 6.42. | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine ELi vahendite kasutamisel ei eelda üksnes regulatiivsete nõuete järgimist, vaid ka seatud eesmärkide saavutamist (44). |
| --- | --- |

6.42.

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine ELi vahendite kasutamisel ei eelda üksnes regulatiivsete nõuete järgimist, vaid ka seatud eesmärkide saavutamist (44).

| 6.43. | Viimasel kolmel aastal (45) on kontrollikoda lisaks korrektsuse küsimustele (kas projektid on füüsiliselt lõpetatud) hinnanud ka nende tulemuslikkust. Käesoleval aastal kontrollitud 168 projekti (v.a rahastamisvahendid) oleksid pidanud kontrollikoja auditi ajaks kõik lõpetatud olema (rahastamiskõlblikkuse periood lõppes 31. detsembril 2015). Kõigi 168 projekti puhul hindas kontrollikoda järgnevat: |
| --- | --- |

6.43.

Viimasel kolmel aastal (45) on kontrollikoda lisaks korrektsuse küsimustele (kas projektid on füüsiliselt lõpetatud) hinnanud ka nende tulemuslikkust. Käesoleval aastal kontrollitud 168 projekti (v.a rahastamisvahendid) oleksid pidanud kontrollikoja auditi ajaks kõik lõpetatud olema (rahastamiskõlblikkuse periood lõppes 31. detsembril 2015). Kõigi 168 projekti puhul hindas kontrollikoda järgnevat:

| — | tulemuslikkuse süsteemi ülesehituse asjakohaseid aspekte (eelkõige, kas rakenduskaval olid selle eesmärkide jaoks sobivad väljundi- ja tulemusnäitajad, ning kas projektidokumentides (46) kasutatud väljundi- ja tulemusnäitajad olid kooskõlas rakenduskava kõigi prioriteetsete suundade eesmärkidega); |
| --- | --- |

—

tulemuslikkuse süsteemi ülesehituse asjakohaseid aspekte (eelkõige, kas rakenduskaval olid selle eesmärkide jaoks sobivad väljundi- ja tulemusnäitajad, ning kas projektidokumentides (46) kasutatud väljundi- ja tulemusnäitajad olid kooskõlas rakenduskava kõigi prioriteetsete suundade eesmärkidega);

| — | projektide tulemuslikkust, st kas projektid olid saavutanud kõik eesmärgid ja kõigile näitajatele seatud sihtarvud. |
| --- | --- |

—

projektide tulemuslikkust, st kas projektid olid saavutanud kõik eesmärgid ja kõigile näitajatele seatud sihtarvud.

Tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi ülesehituse hindamine

| 6.44. | Programmitöö perioodil 2007–2013 kehtis toetusesaajatele õiguslik nõue määratleda väljundid ja nende kohta aru anda. Hindamaks projekti panust rakenduskava eesmärkide täitmisse võisid liikmesriigid määratleda ka mõjunäitajad, mis seoksid omavahel projekti tulemused ja rakenduskava prioriteetse suuna vastavad näitajad. |
| --- | --- |

6.44.

Programmitöö perioodil 2007–2013 kehtis toetusesaajatele õiguslik nõue määratleda väljundid ja nende kohta aru anda. Hindamaks projekti panust rakenduskava eesmärkide täitmisse võisid liikmesriigid määratleda ka mõjunäitajad, mis seoksid omavahel projekti tulemused ja rakenduskava prioriteetse suuna vastavad näitajad.

| 6.45. | Perioodi 2014–2020 regulatiivsed nõuded sisaldavad ka teatud meetmeid, mis peaksid asjakohase elluviimise korral aitama hinnata rakenduskavade tulemuslikkust. Nii peavad auditeerimisasutused näiteks kontrollima tulemuslikkuse alaste andmete usaldusväärsust (47). Lisaks võib komisjon oma tulemuslikkuse hindamise alusel näiteks kehtestada sanktsioone juhul, kui mõne rakenduskava prioriteetse suuna finants- ja väljundinäitajatega saavutatud tulemused jäävad oodatule tugevasti alla (48). |
| --- | --- |

6.45.

Perioodi 2014–2020 regulatiivsed nõuded sisaldavad ka teatud meetmeid, mis peaksid asjakohase elluviimise korral aitama hinnata rakenduskavade tulemuslikkust. Nii peavad auditeerimisasutused näiteks kontrollima tulemuslikkuse alaste andmete usaldusväärsust (47). Lisaks võib komisjon oma tulemuslikkuse hindamise alusel näiteks kehtestada sanktsioone juhul, kui mõne rakenduskava prioriteetse suuna finants- ja väljundinäitajatega saavutatud tulemused jäävad oodatule tugevasti alla (48).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Rakenduskava eesmärkidega seotud väljundi- ja tulemusnäitajatega tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi kasutas kolmandik kontrollitud projektidest

| 6.46. | Kontrollikoda leidis, et 63 projekti puhul 168-st (38 %) kasutati rakenduskava eesmärkidega seotud väljundi- ja tulemusnäitajatega tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi. |
| --- | --- |

6.46.

Kontrollikoda leidis, et 63 projekti puhul 168-st (38 %) kasutati rakenduskava eesmärkidega seotud väljundi- ja tulemusnäitajatega tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi.

| 6.47. | Ülejäänud 101 projekti juures (60 %) leiti liikmesriikide ametiasutuste loodud tulemuslikkuse mõõtmise süsteemides aga mitmeid puudusi (nii rakenduskavade kui projektide tasandil). Kõige sagedamini esines järgmisi puudusi: |
| --- | --- |

6.47.

Ülejäänud 101 projekti juures (60 %) leiti liikmesriikide ametiasutuste loodud tulemuslikkuse mõõtmise süsteemides aga mitmeid puudusi (nii rakenduskavade kui projektide tasandil). Kõige sagedamini esines järgmisi puudusi:

| 6.47. | Kuigi perioodi 2007–2013 struktuurifondide õigusraamistik ei kohustanud programmis osalevaid ametiasutusi määratlema projekti tasandi tulemusnäitajaid, soovitas komisjon seda asjakohasel juhul alati teha. Mõnda tulemusnäitajat ei olnud tõesti võimalik üksikprojekti tasandil otstarbekalt mõõta. |
| --- | --- |

6.47.

| — | 70 juhul (42 % 168-st) ei olnud ametiasutused määratlenud tulemusnäitajaid või seadnud sihtnäitajaid projektitasandi tulemuste mõõtmiseks, või ei olnud määratletud tulemusnäitajad kooskõlas rakenduskava vastavate näitajatega. Sellises keskkonnas ei ole võimalik kindlaks teha, kas need projektid panustasid rakenduskava üldiste eesmärkide saavutamisse (vt ka punkt 6.55); |
| --- | --- |

—

70 juhul (42 % 168-st) ei olnud ametiasutused määratlenud tulemusnäitajaid või seadnud sihtnäitajaid projektitasandi tulemuste mõõtmiseks, või ei olnud määratletud tulemusnäitajad kooskõlas rakenduskava vastavate näitajatega. Sellises keskkonnas ei ole võimalik kindlaks teha, kas need projektid panustasid rakenduskava üldiste eesmärkide saavutamisse (vt ka punkt 6.55);

| — | 13 juhul olid ametiasutused rakenduskava ja/või projekti heakskiitmise dokumentides väljundid ekslikult tulemusteks (või vastupidi) liigitanud; |
| --- | --- |

—

13 juhul olid ametiasutused rakenduskava ja/või projekti heakskiitmise dokumentides väljundid ekslikult tulemusteks (või vastupidi) liigitanud;

| — | 12 juhul ei olnud projektide väljundinäitajad kooskõlas rakenduskava vastavate näitajatega. |
| --- | --- |

—

12 juhul ei olnud projektide väljundinäitajad kooskõlas rakenduskava vastavate näitajatega.

| 6.48. | Ülejäänud neljal juhul (2 %) (49) puudus ametiasutusel tulemuslikkuse mõõtmise süsteem, mis oleks projektitasandil väljundeid ja tulemusi määratlenud ja mõõtnud. Neil neljal juhul ei saanud kontrollikoja projektide tulemuslikkust mõõta. |
| --- | --- |

6.48.

Ülejäänud neljal juhul (2 %) (49) puudus ametiasutusel tulemuslikkuse mõõtmise süsteem, mis oleks projektitasandil väljundeid ja tulemusi määratlenud ja mõõtnud. Neil neljal juhul ei saanud kontrollikoja projektide tulemuslikkust mõõta.

| 6.49. | Kuigi programmitöö perioodidel 2007–2013 ja 2014–2020 puudus määrustes nõue, mis kohustaks liikmesriike projektitasandil tulemusnäitajaid määratlema, olid need näitajad 168-st kontrollitud projektist 90 puhul (54 %) siiski seatud. Kontrollikoda peab aga heaks tavaks, kui korraldus- ja vahendusasutused määratlevad projektitasandil võimaluse korral asjakohased tulemusnäitajad, mille abil on võimalik mõõta projekti panust rakenduskava prioriteetse suuna tasandi eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

6.49.

Kuigi programmitöö perioodidel 2007–2013 ja 2014–2020 puudus määrustes nõue, mis kohustaks liikmesriike projektitasandil tulemusnäitajaid määratlema, olid need näitajad 168-st kontrollitud projektist 90 puhul (54 %) siiski seatud. Kontrollikoda peab aga heaks tavaks, kui korraldus- ja vahendusasutused määratlevad projektitasandil võimaluse korral asjakohased tulemusnäitajad, mille abil on võimalik mõõta projekti panust rakenduskava prioriteetse suuna tasandi eesmärkide saavutamisse.

| 6.49. | Komisjon märgib, et põhjaliku kohustuslike väljund- ja tulemusnäitajate süsteemiga paraneb ajavahemikul 2014–2020 olukord programmi tasandil märgatavalt. Eesmärkide saavutamist mõõdetakse tulemusnäitaja alusel (arvestades algväärtus – algpunkt – ja sihtväärtus). Programmidega mõõdetakse süstemaatiliselt tulemusnäitajaid ja antakse saavutatud edusammude kohta korrapäraselt aru. Programmi raames valitakse projektid selliselt, et need annaksid tulemusi ja aitaksid kaasa programmi tasandil saavutatavatele eesmärkidele. Nende edusamme mõõdetakse väljundnäitajatega. Need on samuti kohustuslikud. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Valimisse langenud 14 liikmesriigist leidis kontrollikoda tulemusnäitajateta projekte 11-s (50). Kõige enam esines neid aga ERFi/ÜFi projektides Bulgaarias, Hispaanias ja Itaalias ning ESFi projektides Iirimaal ja Hispaanias. Nimetatud riikides ei olnud tulemusnäitajaid määratletud (või ei olnud need rakenduskavaga kooskõlas) enam kui pooltes kontrollikoja uuritud lõpetatud projektides. |
| --- | --- |

6.50.

Valimisse langenud 14 liikmesriigist leidis kontrollikoda tulemusnäitajateta projekte 11-s (50). Kõige enam esines neid aga ERFi/ÜFi projektides Bulgaarias, Hispaanias ja Itaalias ning ESFi projektides Iirimaal ja Hispaanias. Nimetatud riikides ei olnud tulemusnäitajaid määratletud (või ei olnud need rakenduskavaga kooskõlas) enam kui pooltes kontrollikoja uuritud lõpetatud projektides.

Projektide tulemuslikkuse hindamine

| 6.51. | Selgituses 6.6
  esitatakse kokkuvõte projektide tulemuslikkust käsitleva hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

6.51.

Selgituses 6.6
  esitatakse kokkuvõte projektide tulemuslikkust käsitleva hindamise tulemustest.

Selgitus 6.6.   Hinnang projektide tulemuslikkusele

| Tulemuslikkuse hindamine | Projektide arv, mille puhul hinnati alljärgnevat: |
| --- | --- |
| Nii väljundi- kui tulemusnäitajad | Üksnes väljundinäitajad (tulemusnäitajaid ei määratletud) | Ei väljundi- ega tulemusnäitajad | Mittetoimivad projektid | KOKKU |
| Projektide arv | 90 (100 %) | 70 (100 %) | 4 (100 %) | 4 (100 %) | 168 (100 %) |
| — | Täielikult saavutatud |

Tulemuslikkuse hindamine

Projektide arv, mille puhul hinnati alljärgnevat:

Nii väljundi- kui tulemusnäitajad

Üksnes väljundinäitajad (tulemusnäitajaid ei määratletud)

Ei väljundi- ega tulemusnäitajad

Mittetoimivad projektid

KOKKU

Projektide arv

90 (100 %)

70 (100 %)

4 (100 %)

4 (100 %)

168 (100 %)

—

Täielikult saavutatud

43 (48 %)

54 (77 %)

97 (58 %)

| — | Osaliselt saavutatud |
| --- | --- |

—

Osaliselt saavutatud

45 (50 %)

12 (17 %)

57 (34 %)

| — | Saavutamata |
| --- | --- |

—

Saavutamata

2 (2 %)

4 (6 %)

4 (100 %)

10 (6 %)

| — | Ei olnud võimalik hinnata |
| --- | --- |

—

Ei olnud võimalik hinnata

4 (100 %)

4 (2 %)

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

90-st nii väljundi- kui tulemusnäitajatega projektist saavutas neile seatud eesmärgid vähemalt osaliselt 88 projekti

| 6.52. | 90-st tulemuslikkuse mõõtmiseks seatud väljundi- ja tulemusnäitajatega projektist saavutasid korraldusasutuste seatud väljundi- ja tulemusnäitajad täies mahus 43 (48 %). |
| --- | --- |

6.52.

90-st tulemuslikkuse mõõtmiseks seatud väljundi- ja tulemusnäitajatega projektist saavutasid korraldusasutuste seatud väljundi- ja tulemusnäitajad täies mahus 43 (48 %).

| 6.52. | Komisjon märgib, et eelkõige korraldusasutused on kohustatud tagama, et välja valitaks ja heaks kiidetaks ELi lisaväärtusega projektid.

  Mis puudutab väljundnäitajaid, siis on programmi tulemuslikkuse hindamist programmitöö perioodil 2014–2020 tõhustatud: nagu on ette nähtud perioodi 2014–2020 õigusraamistikus (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõiked 6 ja 7), saab komisjon programmi prioriteetse suuna eriti kehvade tulemuste korral vastavalt kas tulemuslikkuse analüüsi alusel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõige 6) või kava lõpetamisel (artikli 22 lõige 7) peatada liikmesriikide vahemaksed või kehtestada finantskorrektsioonid. |
| --- | --- |

6.52.

Mis puudutab väljundnäitajaid, siis on programmi tulemuslikkuse hindamist programmitöö perioodil 2014–2020 tõhustatud: nagu on ette nähtud perioodi 2014–2020 õigusraamistikus (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõiked 6 ja 7), saab komisjon programmi prioriteetse suuna eriti kehvade tulemuste korral vastavalt kas tulemuslikkuse analüüsi alusel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõige 6) või kava lõpetamisel (artikli 22 lõige 7) peatada liikmesriikide vahemaksed või kehtestada finantskorrektsioonid.

| 6.53. | 45 projekti (50 %) saavutasid oma väljundi- ja tulemusnäitajad osaliselt. Neist seitsme elluviimine toimub kahe programmitöö perioodi vältel (2007–2013 ja 2014–2020). Tegu on kolme liikmesriigi (Ungari, Poola ja Rumeenia) kolme rakenduskavaga. |
| --- | --- |

6.53.

45 projekti (50 %) saavutasid oma väljundi- ja tulemusnäitajad osaliselt. Neist seitsme elluviimine toimub kahe programmitöö perioodi vältel (2007–2013 ja 2014–2020). Tegu on kolme liikmesriigi (Ungari, Poola ja Rumeenia) kolme rakenduskavaga.

| 6.53. | Komisjon märgib, et rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpp ei pruugi kattuda kõigi tulemusnäitajate mõõtmiseks kehtestatud lõpptähtajaga. |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Kaks projekti ei saavutanud aga ühtegi neile seatud eesmärki. See arv sisaldab nelja lõpetamissuunistes esitatud määratluse kohaselt mittetoimivaks liigitatud projekti (51). Korraldusasutused on selgesõnaliselt kohustatud rakenduskava lõpetamisdeklaratsioonis ära märkima ka mittetoimivad projektid. |
| --- | --- |

6.54.

Kaks projekti ei saavutanud aga ühtegi neile seatud eesmärki. See arv sisaldab nelja lõpetamissuunistes esitatud määratluse kohaselt mittetoimivaks liigitatud projekti (51). Korraldusasutused on selgesõnaliselt kohustatud rakenduskava lõpetamisdeklaratsioonis ära märkima ka mittetoimivad projektid.

| 6.54. | Komisjon kasutab ELi rahaliste vahendite usaldusväärse ja tõhusa finantsjuhtimise tagamiseks kõiki enda käsutuses olevaid meetmeid. Peale selle hinnatakse rakenduskavadest rahastatud projektide tulemuslikkust alles kava lõpetamisel. |
| --- | --- |

6.54.

70 projektist, mille puhul seati ja hinnati üksnes väljundinäitajaid, saavutas neile seatud väljundieesmärgid vähemalt osaliselt 66 projekti

| 6.55. | 54 projekti 70-st (77 %) saavutas neile korraldusasutuste poolt seatud väljundieesmärgid täielikult, 12 projekti (17 %) saavutas need osaliselt ning ülejäänud neli (6 %) ei saavutanud ühtegi eesmärki. |
| --- | --- |

6.55.

54 projekti 70-st (77 %) saavutas neile korraldusasutuste poolt seatud väljundieesmärgid täielikult, 12 projekti (17 %) saavutas need osaliselt ning ülejäänud neli (6 %) ei saavutanud ühtegi eesmärki.

| 6.55. | Komisjon märgib, et eelkõige korraldusasutused on kohustatud tagama, et välja valitaks ja heaks kiidetaks ELi lisaväärtusega projektid. |
| --- | --- |

6.55.

Järeldus

| 6.56. | Rakenduskava eesmärkidega seotud väljundi- ja tulemusnäitajatega tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi kasutas vaid kolmandik kontrollitud projektidest. Enamik projektidest saavutas neile seatud väljundieesmärgid vähemalt osaliselt. 42 % projektide puhul ei olnud aga võimalik kindlaks teha ega mõõta nende panust rakenduskavade üldeesmärkide saavutamisse, kuna projektitasandil ei olnud tulemusnäitajaid ega sihtarve määratletud. |
| --- | --- |

6.56.

Rakenduskava eesmärkidega seotud väljundi- ja tulemusnäitajatega tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi kasutas vaid kolmandik kontrollitud projektidest. Enamik projektidest saavutas neile seatud väljundieesmärgid vähemalt osaliselt. 42 % projektide puhul ei olnud aga võimalik kindlaks teha ega mõõta nende panust rakenduskavade üldeesmärkide saavutamisse, kuna projektitasandil ei olnud tulemusnäitajaid ega sihtarve määratletud.

| 6.56. | Kuigi perioodi 2007–2013 struktuurifondide õigusraamistik ei kohustanud liikmesriikide ametiasutusi määratlema projekti tasandi tulemusnäitajaid, soovitas komisjon seda asjakohasel juhul alati teha. Mõnda tulemusnäitajat ei olnud tõesti võimalik üksikprojekti tasandil otstarbekalt mõõta. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | Samaaegne näitajate määratlemine ja sihtarvude seadmine eeldab rakenduskava sekkumisloogika puhul selget strateegilist lähenemisviisi. Nii kontrollikoja äsjased audititulemused kui finantsmääruse muutmise kohta koostatud arvamus (52) näitasid, et väljundi- ja (eelkõige) tulemusnäitajate kasutamisel on suuri erinevusi, seda nii erinevate poliitikavaldkondade kui sama poliitikavaldkonna fondide vahel. |
| --- | --- |

6.57.

Samaaegne näitajate määratlemine ja sihtarvude seadmine eeldab rakenduskava sekkumisloogika puhul selget strateegilist lähenemisviisi. Nii kontrollikoja äsjased audititulemused kui finantsmääruse muutmise kohta koostatud arvamus (52) näitasid, et väljundi- ja (eelkõige) tulemusnäitajate kasutamisel on suuri erinevusi, seda nii erinevate poliitikavaldkondade kui sama poliitikavaldkonna fondide vahel.

| 6.57. | Komisjon viitab kontrollikoja eriaruande nr 2/2017 kohta antud üksikasjalikele vastustele. |
| --- | --- |

6.57.

---

(1)  Nimetatud eesmärgid on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 174–178.

(2)  Perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 puhul toetatakse Ühtekuuluvusfondist Bulgaariat, Tšehhi Vabariiki, Eestit, Kreekat, Horvaatiat, Küprost, Lätit, Leedut, Ungarit, Maltat, Poolat, Portugali, Rumeeniat, Sloveeniat ja Slovakkiat. Hispaania oli toetuskõlblik perioodil 2007–2013, ent seda vaid üleminekutoetuse jaoks.

(3)  Komisjon kiitis programmitöö perioodiks 2007–2013 heaks 440 rakenduskava (322 ERFi/ÜFi ja 118 ESFi rakenduskava) ja programmitöö perioodiks 2014–2020 392 rakenduskava (millest enamik hõlmab mitut fondi).

(4)  Valim moodustati kõigist heakskiidetud summadest ja maksetest, välja arvatud ettemaksed. 180 tehingu hulgas oli 54 perioodi 2007–2013 vahemakset ning need puudutasid 92 ERFi projekti, 36 ÜFi projekti, 40 ESFi projekti, 11 ESFi rahastamisvahendit ja ühte ESFi rahastamisvahendit.

(5)  Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Itaalia, Ungari, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Ühendkuningriik ning Kreeka-Bulgaaria ETK.

(6)  Bulgaaria, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Poola, Portugal, Slovakkia ja Ühendkuningriik.

(7)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 2,2 % ja 7,4 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(8)  Vt ka 2012. aasta (punkt 6.23), 2013. aasta (punkt 6.16), 2014. aasta (punkt 6.29) ja 2015. aasta (punkt 6.15) aastaaruanded.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1304/2013 (mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470) artikli 14 lõige 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 376) artikkel 68.

(10)  Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) artiklid 39 ja 41. Suurprojekt koosneb ehitustöödest, meetmetest või teenustest, mille eesmärk on viia ellu täpse majandusliku või tehnilise olemusega ülesanne. Suurprojektil on selgelt määratletud eesmärgid ja selle kogumaksumus ületab 50 miljonit eurot.

(11)  Summa hõlmab sõlmitud lepingute kogumahtu, millest osa puudutas kontrollikoja kontrollitud (kontrollitõendiga varustatud) kuludeklaratsioone.

(12)  121 hankemenetlusest ligikaudu 49 % puhul ületas lepingusumma piirmäära, millest alates tuli rakendada riigisisesesse õigusse ülevõetud ELi riigihanke-eeskirju; see puudutas 33 ERFi/ÜFi ja ühte ESFi hanget.

(13)  26. veebruari 2014. aasta direktiivid 2014/24/EL (riigihanked), 2014/23/EL (kontsessioonilepingud) ning 2014/25/EL (vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hanked) (ELT L 94, 28.3.2014).

(14)  Kõiki kolme direktiivi ei ole veel oma riigi õigusse üle võtnud Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Iirimaa, Ungari, Küpros, Läti, Malta, Madalmaad, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Rootsi ja Ühendkuningriik.

(15)  2015. aasta aastaaruande punkt 6.24. 2016. aasta mai seisuga oli kõik kolm direktiivi oma riigi õigusse üle võtnud kaheksa liikmesriiki.

(16)  Vt ELi toimimise lepingu artikkel 258.

(17)  Üheksa ERFi/ÜFi (sh kaks JESSICA rahastamisvahendit) ja viis ESFi (sh üks ESFi rahastamisvahend) projekti.

(18)  Tõendavate dokumentide, sealhulgas tavapäraste ristkontrollide, andmebaasides sisalduva teabe ja kohustuslike kontrollide põhjal.

(19)  Komisjoni otsus C(2015) 2771.

(20)  Vt 2014. aasta aastaaruande punkt 6.52 ja 2015. aasta aastaaruande punkt 6.45.

(21)  Euroopa Komisjoni kokkuvõte korraldusasutuste poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõike 2 punktile j esitatud andmetest rahastamisvahendite finantseerimise ja rakendamise seisu kohta, olukord 31. detsembri 2015. aasta seisuga, EGESIF 16-0011-00, 20. september 2016. 2016. aasta andmed avaldatakse 2017. aasta 1. oktoobriks.

(22)  2015. aasta aastaaruande punkt 6.42.

(23)  Rahastamisvahendid annavad liikmesriikidele võimaluse kasutada sama raha enam kui korra, st kõik investeeringute ja laenude tagasimaksed (sh kasum) kasutatakse uuesti sama liiki tegevuse rahastamiseks.

(24)  Iga aasta aprilli lõpuks koostavad kõik peadirektoraadid eelneva aasta kohta tegevusaruande. Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, ning hiljem avaldatakse. Koos aruandega peab peadirektor esitama kinnituse selle kohta, kas tema vastutusalas olevat eelarvet täideti seaduslikult ja korrektselt – st peab sisuliselt kinnitama, kas peadirektoraadi veamäär jääb alla komisjoni seatud 2 % suuruse olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäärast kõrgema veamääraga rakenduskavade kohta võib peadirektor esitada kas täieliku või osalise reservatsiooni.

(25)  Komisjoni aasta tegevusaruandes kasutatakse programmitöö perioodi 2007–2013 lõpetamisest rääkides mõistet „allesjäänud riskimäär“ ning programmitöö perioodi 2014–2020 puhul mõistet „kogu allesjäänud veamäär“. Sisuliselt tähendavad mõlemad mõisted sama, ent need kehtivad erinevate ajavahemike kohta. Käesolevas peatükis tähistatakse mõlema puhul kuju „allesjäänud määr(ad)“.

(26)  Välja arvatud Horvaatia, kelle tähtaeg on 31. märts 2018.

(27)  Rakenduskavade lõpetamise suunised, komisjoni otsus C(2015) 2771, VI lisa.

(28)  Eriaruanne nr 36/2016: „Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide lõpetamise korra hindamine“.

(29)  Eriaruanne nr 4/2017: „ELi eelarve kaitsmine õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest: komisjon kasutas perioodil 2007–2013 ühtekuuluvusvaldkonnas järjest enam ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone“.

(30)  ERF, ÜF ja ESF/noorte tööhõive algatus.

(31)  Mahajäämuse teemat käsitleti eriaruandes nr 2/2017: „Komisjoni läbirääkimised perioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika partnerluslepingute ja rakenduskavade üle“.

(32)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 139 lõige 5.

(33)  Sealhulgas 391 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja 28 FEADi (Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks) rakenduskava.

(34)  Kaasa arvatud rahastamisvahenditele ette eraldatud 0,7 miljardit eurot.

(35)  Sealhulgas 61 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja 8 FEADi (Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks) rakenduskava.

(36)  EGESIF_15-0002-03, 9.10.2015.

(37)  Vt ka 2015. aasta aastaaruande punktid 6.60–6.63.

(38)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 41.

(39)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõige 1.

(40)  Auditeerimisasutuste esitatavad aastat n käsitlevad veamäärad puudutavad komisjonile aastal n–1 tõendatud kulusid. Kontrollikoja aasta n veamäärad puudutavad komisjoni aastal n makstud kulusid.

(41)  Käesoleval aastal otsustati analüüsida 2013. aasta aastaaruande soovituste rakendamist, kuna tavaliselt tuleb komisjonile nende elluviimiseks küllaldaselt aega anda.

(42)  Ettepanek määruseks, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, COM(2016) 605 final, 14.9.2016.

(43)  EGESIF_15-0002-03, 9.10.2015.

(44)  Vt 2013. aasta aastaaruande punkt 10.10.

(45)  Vt ka eelarveaasta 2014 aastaaruande punktid 6.80–6.86 ning eelarveaasta 2015 aastaaruande punktid 6.77–6.89.

(46)  Projektitaotlused, toetuslepingud, lepingud ja/või kaasrahastamise otsused.

(47)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõiked 6 ja 7 ning artikkel 127.

(48)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 142 lõige 1.

(49)  Kõik neli projekti asusid Iirimaal.

(50)  Slovakkia rakenduskava ja Kreeka/Bulgaaria Euroopa territoriaalse koostöö (ETK) rakenduskava olid ainukesed, mille projektide ja rakenduskava väljundi- ja tulemusnäitajad omavahel kooskõlas olid.

(51)  Komisjoni 30. aprilli 2015. aasta otsuse C(2015) 2771 (millega muudetakse otsust C(2013) 1573, millega kiidetakse heaks Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist antava toetuse jaoks vastu võetud rakenduskavade (2007–2013) lõpetamise suunised) punkt 3.5.

(52)  Vt eriaruanne nr 2/2017: „Komisjoni läbirääkimised perioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika partnerluslepingute ja rakenduskavade üle“ (punktid 149–151); arvamus nr 1/2017 finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta (ELT C 91, 23.3.2017), punktid 147 ja 148.

(53)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 10).

(54)  Summa sisaldab koostöös liikmesriikidega rakendatavatele rahastamisvahenditele tehtud osamakseid.

Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

LISA 6.1

ALAMRUBRIIGI „MAJANDUSLIK, SOTSIAALNE JA TERRITORIAALNE ÜHTEKUULUVUS“ TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 180 | 223 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 4,8  % | 5,2  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 7,4  % | |
| | Alumine veapiir | 2,2  % | |

2016

2015

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

180

223

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

4,8  %

5,2  %

Ülemine veapiir

7,4  %

Alumine veapiir

2,2  %

LISA 6.2

ÜLEVAADE TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSTEST LIIKMESRIIKIDE KAUPA

Image

LISA 6.3

ÜLEVAADE ALAMRUBRIIGI „MAJANDUSLIK, SOTSIAALNE JA TERRITORIAALNE ÜHTEKUULUVUS“ VIGADEST, MILLE MÕJU ON VÄHEMALT 20 %

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| Sissejuhatus |
| Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Järgnevalt kirjeldatud leiud on toodud näiteks vigade kohta, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest. Vead leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 74 tuhat kuni 10,3  miljonit eurot ja mille mediaan oli veidi alla 0,9 miljoni euro (1). | Komisjon võtab teadmiseks lisas 6.2 kontrollikoja esitatud märkuse selle kohta, et kontrollikoja tehingute ülevaade ei näita valimis olevate liikmesriikide suhtelist veamäära. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et üksikasjalik teave komisjoni ja liikmesriikide audititulemuste kohta on liikmesriikide kaupa esitatud komisjoni osakondade iga-aastastes tegevusaruannetes ja nende tehnilistes lisades, milles käsitletakse ELi vahendeid, mille puhul täidetakse eelarvet koostöös liikmesriikidega.


  Komisjon võtab kontrollikoja tuvastatud juhtumite suhtes järelmeetmeid ja teeb ettepaneku meetme kohta, mida ta peab vajalikuks. |
| Näiteid vigadest |
| Rahastamiskõlbmatud kulud |
| 1. näide – ELi/liikmesriikide rahastamiskõlblikkuse eeskirjade mitmed rikkumised |
| Ühe ERFi projekti toetusesaaja Hispaanias rikkus mitmeid ELi ja riigisiseseid rahastamiskõlblikkuse eeskirju: otsesed kulud liideti ekslikult kaudsete kulude arvestusele ning hüvitamiseks deklareeriti ekslikult ka tagastatav käibemaks ja ebaõige palgasumma. Lisaks puudusid teatud kulude põhjendamiseks tõendavad dokumendid. | |
| Sarnaseid juhtumeid (kvantifitseeritud kuni 20 protsendini) leiti Hispaanias veel kolme ERFi projekti juures. | |
| 2. näide – tagastatav käibemaks deklareeriti ELi kaasrahastamiseks rahastamiskõlbliku kuluna |
| Poolas deklareeris üks ÜFist toetust saav omavalitsus enda elluviidava trammiprojekti käibemaksu rahastamiskõlbliku kuluna. Avalikkuse jaoks tasulise uue taristu rajamisel tasutud käibemaks on aga tegelikult tagastatav ja seega ELi toetuse jaoks rahastamiskõlbmatu. | |
| 3. näide – tuluteenivate projektide rahastamislünga arvutamata jätmine ning rahastamiskõlbmatu käibemaks |
| Üks Bulgaari toetusesaaja sai ERFi kaasrahastamist haridusvaldkonnas kasutatavate seadmete ostuks. Rahastamiskõlblike kulude arvutamisel ei võtnud toetusesaaja arvesse oma ruumes avalikkusele pakutavaid tasulisi teenuseid. Lisaks deklareeris ta tagastatavat käibemaksu. | Komisjon palub toetusesaajal esitada rahastamispuudujäägi arvutuse, mis sisaldaks ka kõiki seonduvaid tulusid ja tegevuskulusid, ning teeb selle põhjal järelduse. |
| 4. näide – valesti rakendatud finantskorrektsioon |
| Kontrollikoja 2014. aasta auditi (2) tulemusel kehtestas komisjon ühe Malta ÜFi projekti suhtes 25 % suuruse finantskorrektsiooni. Selle asemel, et esmalt kõik kulud kontrollitõenditega varustada ja alles siis finantskorrektsiooni rakendada, hõlmas riiklike ametiasutuste väljastatud kontrollitõend vaid kuni 75 % projekti algsest eelarvest. Selle tulemusel jääb kulude kontrollitõendita osa (mida finantskorrektsioon ei puuduta) põhimõtteliselt auditeerimata. | |
| 5. näide – töö leidmiseks kasutatud aeg ei olnud dokumenteeritud ja töövõtja tulemustasu maksti põhjendamatult |
| Ühe Iirimaal teostatud ESFi projekti toetusesaaja, kes pidi pakkuma koolitust tööd otsivatele töötutele, ei suutnud esitada tõendavaid dokumente, mis oleksid kinnitanud osalejatele töökohtade leidmiseks kulutatud aega (nagu seda nõudsid riigi toetuskõlblikkuseeskirjad). Liikmesriigi ametiasutused maksid ühe koolituskursuse eest teenuseosutajale tulemustasu välja hoolimata sellest, et töökoha leidnute määr oli kokkulepitust väiksem. | |
| Kontrollikoda leidis näiteid rahastamiskõlblikest kuludest (kvantifitseeritud kuni 20 % protsendini) Tšehhi Vabariigis, Hispaanias, Ungaris ja Rumeenias ning Kreeka/Bulgaaria ETK rakenduskavas. | |
| 6. näide – toetuse tingimused olid täitmata |
| Ühe Hispaania ERFi projekti toetusesaaja ei pidanud kinni konkursikutse tingimustest, mille kohaselt ei tohtinud kaasrahastatud seadmeid kokkulepitud ajavahemiku vältel piirkonnast välja viia. Selle tagajärjel ei olnud seadmed kaasrahastamiseks rahastamiskõlblikud. | |
| Toetuskõlbmatud projektid |
| 7. näide – toetuskõlbmatu toetusesaaja |
| Ühe Tšehhi Vabariigi ERFi projekti puhul olid projektikonkursi tingimuste kohaselt toetuskõlblikud üksnes VKEd. Nõudele vastavust kontrollides tugines korraldusasutus otsuse tegemisel toetusesaaja deklaratsioonile ja enda järelevalvesüsteemist saadud teabele. Toetusesaaja õige suuruse kindlaks tegemiseks sellest aga ei piisanud. Seetõttu rahastati toetusesaajat, kes ei olnud VKE. | |
| 8. näide – osaliselt rahastamiskõlbmatu projekt |
| Ühe Hispaania ESFi rakenduskava prioriteetsel suunal nr 3 (mille eesmärk on inimkapitali arendamine) on kolm konkreetset eesmärki. Selle rakenduskava kontrollitud projekti eesmärk oli inimkapitali arendamine teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Liikmesriigi ametiasutused deklareerisid tagasiulatuvalt kaasrahastamiseks ühe 2014. aastal korraldatud erialase praktika eest residentidest meditsiinitöötajatele makstud palgad. Praktikal oli küll mõningaid seoseid teadusuuringutega, ent nende peamine eesmärk oli Hispaania tervishoiusüsteemi jaoks spetsialiseeritud töötajate ettevalmistamine. Seetõttu ei ole asjakohane nimetada kogu projekti eelkõige teadusuuringute alaseks tegevuseks. Pealegi oli selline koolitus Hispaania õiguse kohaselt meditsiinispetsialiste jaoks niigi kohustuslik. Osa projektist oli seega toetuskõlbmatu ja seda ei oleks tohtinud kaasrahastamiseks deklareerida. | Komisjon leiab, et tervishoiutöötajate koolitamine ülikoolijärgsete õpingute programmis „EIR“ (arst-residentide spetsialiseerumine) on prioriteetse suuna 3 „Inimkapitali suurendamine ja arendamine“ kohaselt rahastamiskõlblik, sest aitab kaasa selle eesmärkide saavutamisele. Hispaanias on ülikoolijärgsete õpingute lõpetamine seaduses sätestatud eelduskliiniliste uuringute tegemiseks. Lisaks on korraldusasutus kontrollikoja valimisse võetud 20 osaleja puhul esitanud tõendid kokku 99 konkreetse teadusmeetme kohta, mille hulka kuuluvad teadusartiklid, osalemine konkureerivates välisrahastusega teadusprogrammides ja kõrgelt kvalifitseeritud teadlasrühmades.


  Seetõttu leiab komisjon, et kinnitatud kulutused vastavad täielikult rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele. |
| Sarnane juhtum avastati ka ühe teise Hispaania ERFi projekti puhul. | |
| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| Riigihankeid puudutavad rikkumised |
| 9. näide – teisese lepingu vale kasutamine raamlepingu puhul |
| Ühe Ühendkuningriigi ERFi projekti toetusesaaja kasutas jalakäijate silla ehitustööde tegija leidmiseks raamlepingut. Toetusesaaja poolt teisese hanke korraldamiseks kasutatud menetlus ei võimaldanud leida majanduslikult kõige soodsamat pakkumust. Lisaks kasutas toetusesaaja töövõtjaga läbirääkimisi pidades ekslikult allahindlusmäärasid ning tellis samalt ettevõtjalt täiendavaid töid ilma selleks hanget korraldamata. Menetlus ei järginud seetõttu võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, ning rikkus raamlepingus kirjeldatud menetlust. Seetõttu oli leping seadusvastane ja selle alusel kantud kulud ELi poolseks kaasrahastamiseks rahastamiskõlbmatud. | |
| 10. näide – lepingu seadusvastane muutmine |
| Ühe Ungaris teostatud ÜFi projekti (reoveepuhasti laiendamine) toetusesaaja muutis oluliselt lepingut peale selle allkirjastamist, ilma selleks hankemenetlust taasalustamata. Taolised muudatused kujutavad endast riigihanke-eeskirjade rikkumist. | |
| 11. näide – hankes kutsuti osalema ebasobiv ettevõtja |
| Ühe Ungari ESFi keelekoolitusprojekti raames hankel osalema kutsutud kolmest ettevõtjast omas vaid üks sellise koolituse pakkumiseks sobivat profiili. Kahe ebasobiva kandidaadi hankel osalema kutsumise tagajärjel toimus edukaks tunnistamine ilma konkurentsi ja asjakohase põhjenduseta. | |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Sissejuhatus

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Järgnevalt kirjeldatud leiud on toodud näiteks vigade kohta, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest. Vead leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 74 tuhat kuni 10,3  miljonit eurot ja mille mediaan oli veidi alla 0,9 miljoni euro (1).

Komisjon võtab teadmiseks lisas 6.2 kontrollikoja esitatud märkuse selle kohta, et kontrollikoja tehingute ülevaade ei näita valimis olevate liikmesriikide suhtelist veamäära. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et üksikasjalik teave komisjoni ja liikmesriikide audititulemuste kohta on liikmesriikide kaupa esitatud komisjoni osakondade iga-aastastes tegevusaruannetes ja nende tehnilistes lisades, milles käsitletakse ELi vahendeid, mille puhul täidetakse eelarvet koostöös liikmesriikidega.

Komisjon võtab kontrollikoja tuvastatud juhtumite suhtes järelmeetmeid ja teeb ettepaneku meetme kohta, mida ta peab vajalikuks.

Näiteid vigadest

Rahastamiskõlbmatud kulud

1. näide – ELi/liikmesriikide rahastamiskõlblikkuse eeskirjade mitmed rikkumised

Ühe ERFi projekti toetusesaaja Hispaanias rikkus mitmeid ELi ja riigisiseseid rahastamiskõlblikkuse eeskirju: otsesed kulud liideti ekslikult kaudsete kulude arvestusele ning hüvitamiseks deklareeriti ekslikult ka tagastatav käibemaks ja ebaõige palgasumma. Lisaks puudusid teatud kulude põhjendamiseks tõendavad dokumendid.

Sarnaseid juhtumeid (kvantifitseeritud kuni 20 protsendini) leiti Hispaanias veel kolme ERFi projekti juures.

2. näide – tagastatav käibemaks deklareeriti ELi kaasrahastamiseks rahastamiskõlbliku kuluna

Poolas deklareeris üks ÜFist toetust saav omavalitsus enda elluviidava trammiprojekti käibemaksu rahastamiskõlbliku kuluna. Avalikkuse jaoks tasulise uue taristu rajamisel tasutud käibemaks on aga tegelikult tagastatav ja seega ELi toetuse jaoks rahastamiskõlbmatu.

3. näide – tuluteenivate projektide rahastamislünga arvutamata jätmine ning rahastamiskõlbmatu käibemaks

Üks Bulgaari toetusesaaja sai ERFi kaasrahastamist haridusvaldkonnas kasutatavate seadmete ostuks. Rahastamiskõlblike kulude arvutamisel ei võtnud toetusesaaja arvesse oma ruumes avalikkusele pakutavaid tasulisi teenuseid. Lisaks deklareeris ta tagastatavat käibemaksu.

Komisjon palub toetusesaajal esitada rahastamispuudujäägi arvutuse, mis sisaldaks ka kõiki seonduvaid tulusid ja tegevuskulusid, ning teeb selle põhjal järelduse.

4. näide – valesti rakendatud finantskorrektsioon

Kontrollikoja 2014. aasta auditi (2) tulemusel kehtestas komisjon ühe Malta ÜFi projekti suhtes 25 % suuruse finantskorrektsiooni. Selle asemel, et esmalt kõik kulud kontrollitõenditega varustada ja alles siis finantskorrektsiooni rakendada, hõlmas riiklike ametiasutuste väljastatud kontrollitõend vaid kuni 75 % projekti algsest eelarvest. Selle tulemusel jääb kulude kontrollitõendita osa (mida finantskorrektsioon ei puuduta) põhimõtteliselt auditeerimata.

5. näide – töö leidmiseks kasutatud aeg ei olnud dokumenteeritud ja töövõtja tulemustasu maksti põhjendamatult

Ühe Iirimaal teostatud ESFi projekti toetusesaaja, kes pidi pakkuma koolitust tööd otsivatele töötutele, ei suutnud esitada tõendavaid dokumente, mis oleksid kinnitanud osalejatele töökohtade leidmiseks kulutatud aega (nagu seda nõudsid riigi toetuskõlblikkuseeskirjad). Liikmesriigi ametiasutused maksid ühe koolituskursuse eest teenuseosutajale tulemustasu välja hoolimata sellest, et töökoha leidnute määr oli kokkulepitust väiksem.

Kontrollikoda leidis näiteid rahastamiskõlblikest kuludest (kvantifitseeritud kuni 20 % protsendini) Tšehhi Vabariigis, Hispaanias, Ungaris ja Rumeenias ning Kreeka/Bulgaaria ETK rakenduskavas.

6. näide – toetuse tingimused olid täitmata

Ühe Hispaania ERFi projekti toetusesaaja ei pidanud kinni konkursikutse tingimustest, mille kohaselt ei tohtinud kaasrahastatud seadmeid kokkulepitud ajavahemiku vältel piirkonnast välja viia. Selle tagajärjel ei olnud seadmed kaasrahastamiseks rahastamiskõlblikud.

Toetuskõlbmatud projektid

7. näide – toetuskõlbmatu toetusesaaja

Ühe Tšehhi Vabariigi ERFi projekti puhul olid projektikonkursi tingimuste kohaselt toetuskõlblikud üksnes VKEd. Nõudele vastavust kontrollides tugines korraldusasutus otsuse tegemisel toetusesaaja deklaratsioonile ja enda järelevalvesüsteemist saadud teabele. Toetusesaaja õige suuruse kindlaks tegemiseks sellest aga ei piisanud. Seetõttu rahastati toetusesaajat, kes ei olnud VKE.

8. näide – osaliselt rahastamiskõlbmatu projekt

Ühe Hispaania ESFi rakenduskava prioriteetsel suunal nr 3 (mille eesmärk on inimkapitali arendamine) on kolm konkreetset eesmärki. Selle rakenduskava kontrollitud projekti eesmärk oli inimkapitali arendamine teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Liikmesriigi ametiasutused deklareerisid tagasiulatuvalt kaasrahastamiseks ühe 2014. aastal korraldatud erialase praktika eest residentidest meditsiinitöötajatele makstud palgad. Praktikal oli küll mõningaid seoseid teadusuuringutega, ent nende peamine eesmärk oli Hispaania tervishoiusüsteemi jaoks spetsialiseeritud töötajate ettevalmistamine. Seetõttu ei ole asjakohane nimetada kogu projekti eelkõige teadusuuringute alaseks tegevuseks. Pealegi oli selline koolitus Hispaania õiguse kohaselt meditsiinispetsialiste jaoks niigi kohustuslik. Osa projektist oli seega toetuskõlbmatu ja seda ei oleks tohtinud kaasrahastamiseks deklareerida.

Komisjon leiab, et tervishoiutöötajate koolitamine ülikoolijärgsete õpingute programmis „EIR“ (arst-residentide spetsialiseerumine) on prioriteetse suuna 3 „Inimkapitali suurendamine ja arendamine“ kohaselt rahastamiskõlblik, sest aitab kaasa selle eesmärkide saavutamisele. Hispaanias on ülikoolijärgsete õpingute lõpetamine seaduses sätestatud eelduskliiniliste uuringute tegemiseks. Lisaks on korraldusasutus kontrollikoja valimisse võetud 20 osaleja puhul esitanud tõendid kokku 99 konkreetse teadusmeetme kohta, mille hulka kuuluvad teadusartiklid, osalemine konkureerivates välisrahastusega teadusprogrammides ja kõrgelt kvalifitseeritud teadlasrühmades.

Seetõttu leiab komisjon, et kinnitatud kulutused vastavad täielikult rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele.

Sarnane juhtum avastati ka ühe teise Hispaania ERFi projekti puhul.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Riigihankeid puudutavad rikkumised

9. näide – teisese lepingu vale kasutamine raamlepingu puhul

Ühe Ühendkuningriigi ERFi projekti toetusesaaja kasutas jalakäijate silla ehitustööde tegija leidmiseks raamlepingut. Toetusesaaja poolt teisese hanke korraldamiseks kasutatud menetlus ei võimaldanud leida majanduslikult kõige soodsamat pakkumust. Lisaks kasutas toetusesaaja töövõtjaga läbirääkimisi pidades ekslikult allahindlusmäärasid ning tellis samalt ettevõtjalt täiendavaid töid ilma selleks hanget korraldamata. Menetlus ei järginud seetõttu võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, ning rikkus raamlepingus kirjeldatud menetlust. Seetõttu oli leping seadusvastane ja selle alusel kantud kulud ELi poolseks kaasrahastamiseks rahastamiskõlbmatud.

10. näide – lepingu seadusvastane muutmine

Ühe Ungaris teostatud ÜFi projekti (reoveepuhasti laiendamine) toetusesaaja muutis oluliselt lepingut peale selle allkirjastamist, ilma selleks hankemenetlust taasalustamata. Taolised muudatused kujutavad endast riigihanke-eeskirjade rikkumist.

11. näide – hankes kutsuti osalema ebasobiv ettevõtja

Ühe Ungari ESFi keelekoolitusprojekti raames hankel osalema kutsutud kolmest ettevõtjast omas vaid üks sellise koolituse pakkumiseks sobivat profiili. Kahe ebasobiva kandidaadi hankel osalema kutsumise tagajärjel toimus edukaks tunnistamine ilma konkurentsi ja asjakohase põhjenduseta.

---

(1)  Need vead moodustavad rohkem kui kolm neljandikku alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ üldisest hinnangulisest veamäärast.

(2)  2014. aasta aastaaruande selgitus 6.1 – näide a.

LISA 6.4

ALAMRUBRIIGI „MAJANDUSLIK, SOTSIAALNE JA TERRITORIAALNE ÜHTEKUULUVUS“ VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

E = tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat (DG EMPL); R = regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat (DG REGIO); X = ühine hinnang mõlema peadirektoraadi tegevusele

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Kontrollikoja analüüs edusammudest | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult rakendatud | Rakendamisel | Ei ole rakendatud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2013 | 5. peatüki 1. soovitus: nõuaks liikmesriikide esitatavas liidu vahendite haldaja kinnituses (vastavalt finantsmääruse artikli 59 lõike 5 punktile a) selgesõnalist kinnitust korraldus- ja sertifitseerimisasutuste tehtavate esmatasandi kontrollide mõjususe kohta. | R | | | | | | |
| 5. peatüki 2. soovitus: viiks läbi programmitöö perioodil 2007–2013 tehtud esmatasandi kontrollide hindamise vastavalt finantsmääruse artikli 32 lõikele 5. Leitud puudusi arvesse võttes peaks komisjon analüüsima võimalike parandusmeetmete võtmise maksumust ja neist saadavat tulu, ning võtma (või välja pakkuma) asjakohaseid meetmeid (nt kohaldatavate eeskirjade lihtsustamine, kontrollisüsteemide parandamine ja programmi või toetuse andmise süsteemi ümbertegemine). | R | | | | | | |
| 5. peatüki 3. soovitus: analüüsiks põhjuseid, millest tuleneb ELi riigiabi eeskirjade mittejärgimise juhtumite suur arv. | R | | | | | | |
| 5. peatüki 4. soovitus: analüüsiks, miks jõuavad finantskorraldusvahendite kaudu jagatavad ELi vahendid toetusesaajateni hilinemisega, ning võtma sobivaid parandusmeetmeid. | R (1) | | | | | | |
| 5. peatüki 5. soovitus: kinnitaks regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi aasta tegevusaruandes, et komisjoni arvutatud allesjäänud veamäär põhineb finantskorrektsioone puudutaval täpsel, täielikul ja usaldusväärsel teabel. Selleks peaks komisjon (kui ta seda vajalikuks peab) laskma auditeerimisasutustel tõendada sertifitseerimisasutuste poolt iga rakenduskava kohta esitatud finantskorrektsioone puudutava teabe täpsust. | R (1) | | | | | | |
| 2013 | 5. peatüki 6. soovitus (ka 6. peatükis): põhjendaks oma aasta tegevusaruannetes järjekindlalt reservatsioonide esitamisest loobumist (või väiksema finantsmõjuga reservatsioonide esitamist) juhtudel, kui see tuleneb kohaldatavates komisjoni juhistes sätestatud eranditest või heakskiidetud auditistrateegiatest. | X (1) | | | | | | |
| 6. peatüki 1. soovitus: käsitleda koos liikmesriikidega puudusi, mis tuvastati tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi läbiviidud juhtimiskontrolli riskipõhise temaatilise auditiga. See nõuab riigihanke-eeskirjade järgimise ja muude oluliste veaallikate (kulud, mis ei ole projektiga seotud või millel puudub lisaväärtus) suhtes tehtavate kontrollide tõhustamist. | E | | | | | | |
| 6. peatüki 2. soovitus: kinnitada oma aasta tegevusaruannetes, et on läbi viinud asjakohase kontrolli, tagamaks, et allesjäänud veamäär põhineb täpsel, täielikul ja usaldusväärsel teabel finantskorrektsioonide kohta. Selleks peaks komisjon auditeerimisasutustelt nõudma sertifitseerimisasutuste poolt iga rakenduskava suhtes edastatud finantskorrektsioone puudutava teabe õigsuse kinnitamist kõigil neil juhtudel, mil ta seda vajalikuks peab. | E (1) | | | | | | |
| 6. peatüki 3. soovitus: tagada programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes ühissätete määruse artiklite 78 ja 130 kohaldamine viisil, mis hoiab ära ettemaksete kuhjumise lisaks esialgsetele ettemaksetele. | | | | E (2) | | | |
| 6. peatüki 4. soovitus: tagada, et liikmesriikide ametiasutused, kes vastutavad struktuurifondide juhtimise eest, lahendaksid olukorra, kus ELi projektide suhtes rakendatakse kõrgemat personalikulude määra kui riiklikest vahenditest rahastatud projektide suhtes. | | E (3) | | | | | |
| 6. peatüki 5. soovitus: uue programmitöö perioodi rakenduskavade heakskiitmisel veenduda, et liikmesriigid on kaalunud kõiki perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määrustes lubatud lihtsustamisvõimalusi. | | E (4) | | | | | |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Kontrollikoja analüüs edusammudest

Komisjoni vastus

Täielikult rakendatud

Rakendamisel

Ei ole rakendatud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2013

5. peatüki 1. soovitus: nõuaks liikmesriikide esitatavas liidu vahendite haldaja kinnituses (vastavalt finantsmääruse artikli 59 lõike 5 punktile a) selgesõnalist kinnitust korraldus- ja sertifitseerimisasutuste tehtavate esmatasandi kontrollide mõjususe kohta.

R

5. peatüki 2. soovitus: viiks läbi programmitöö perioodil 2007–2013 tehtud esmatasandi kontrollide hindamise vastavalt finantsmääruse artikli 32 lõikele 5. Leitud puudusi arvesse võttes peaks komisjon analüüsima võimalike parandusmeetmete võtmise maksumust ja neist saadavat tulu, ning võtma (või välja pakkuma) asjakohaseid meetmeid (nt kohaldatavate eeskirjade lihtsustamine, kontrollisüsteemide parandamine ja programmi või toetuse andmise süsteemi ümbertegemine).

R

5. peatüki 3. soovitus: analüüsiks põhjuseid, millest tuleneb ELi riigiabi eeskirjade mittejärgimise juhtumite suur arv.

R

5. peatüki 4. soovitus: analüüsiks, miks jõuavad finantskorraldusvahendite kaudu jagatavad ELi vahendid toetusesaajateni hilinemisega, ning võtma sobivaid parandusmeetmeid.

R (1)

5. peatüki 5. soovitus: kinnitaks regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi aasta tegevusaruandes, et komisjoni arvutatud allesjäänud veamäär põhineb finantskorrektsioone puudutaval täpsel, täielikul ja usaldusväärsel teabel. Selleks peaks komisjon (kui ta seda vajalikuks peab) laskma auditeerimisasutustel tõendada sertifitseerimisasutuste poolt iga rakenduskava kohta esitatud finantskorrektsioone puudutava teabe täpsust.

R (1)

2013

5. peatüki 6. soovitus (ka 6. peatükis): põhjendaks oma aasta tegevusaruannetes järjekindlalt reservatsioonide esitamisest loobumist (või väiksema finantsmõjuga reservatsioonide esitamist) juhtudel, kui see tuleneb kohaldatavates komisjoni juhistes sätestatud eranditest või heakskiidetud auditistrateegiatest.

X (1)

6. peatüki 1. soovitus: käsitleda koos liikmesriikidega puudusi, mis tuvastati tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi läbiviidud juhtimiskontrolli riskipõhise temaatilise auditiga. See nõuab riigihanke-eeskirjade järgimise ja muude oluliste veaallikate (kulud, mis ei ole projektiga seotud või millel puudub lisaväärtus) suhtes tehtavate kontrollide tõhustamist.

E

6. peatüki 2. soovitus: kinnitada oma aasta tegevusaruannetes, et on läbi viinud asjakohase kontrolli, tagamaks, et allesjäänud veamäär põhineb täpsel, täielikul ja usaldusväärsel teabel finantskorrektsioonide kohta. Selleks peaks komisjon auditeerimisasutustelt nõudma sertifitseerimisasutuste poolt iga rakenduskava suhtes edastatud finantskorrektsioone puudutava teabe õigsuse kinnitamist kõigil neil juhtudel, mil ta seda vajalikuks peab.

E (1)

6. peatüki 3. soovitus: tagada programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes ühissätete määruse artiklite 78 ja 130 kohaldamine viisil, mis hoiab ära ettemaksete kuhjumise lisaks esialgsetele ettemaksetele.

E (2)

6. peatüki 4. soovitus: tagada, et liikmesriikide ametiasutused, kes vastutavad struktuurifondide juhtimise eest, lahendaksid olukorra, kus ELi projektide suhtes rakendatakse kõrgemat personalikulude määra kui riiklikest vahenditest rahastatud projektide suhtes.

E (3)

6. peatüki 5. soovitus: uue programmitöö perioodi rakenduskavade heakskiitmisel veenduda, et liikmesriigid on kaalunud kõiki perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määrustes lubatud lihtsustamisvõimalusi.

E (4)

---

(1)  Elluviimist tuleks jätkata kuni lõpetamiseni.

(2)  Komisjon ei ole soovitusega nõus (vt 2014. aasta aastaaruande punkt 6.79).

(3)  Süsteemseid meetmeid ei ole võetud.

(4)  Soovituse elluviimist on veel vara hinnata, kuna uue programmitöö perioodi rakendamine ei ole veel küllaldaselt edenenud.

---

7. PEATÜKK

Loodusvarad

SISUKORD

| Sissejuhatus | 7.1–7.8 |
| --- | --- |

| Loodusvarade rubriigi lühikirjeldus | 7.3–7.6 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 7.7–7.8 |
| --- | --- |

| 1. osa. Tehingute korrektsus | 7.9–7.35 |
| --- | --- |

| EAGF – turg ja otsetoetused | 7.11–7.19 |
| --- | --- |

| Maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus | 7.20–7.27 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord | 7.28–7.31 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 7.32 -7.35 |
| --- | --- |

| Järeldus | 7.32–7.33 |
| --- | --- |

| Soovitused | 7.34–7.35 |
| --- | --- |

| 2. osa. Tulemuslikkus | 7.36–7.56 |
| --- | --- |

| Maaelu arengu projektide tulemuslikkuse hindamine | 7.37–7.42 |
| --- | --- |

| Rohestamise tulemuslikkuse hindamine | 7.43–7.54 |
| --- | --- |

| Järeldused | 7.55–7.56 |
| --- | --- |

| Lisa 7.1. | Rubriigi „Loodusvarad“ tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 7.1.

| Lisa 7.2. | Ülevaade maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse tehingute testimise tulemustest liikmesriikide kaupa |
| --- | --- |

Lisa 7.2.

| Lisa 7.3. | Ülevaade rubriigi „Maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus“ vigadest, mille mõju on vähemalt 20 % |
| --- | --- |

Lisa 7.3.

| Lisa 7.4. | Loodusvarade valdkonna varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 7.4.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 7.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku loodusvarade rubriiki puudutavad kontrollikoja leiud. Kuluvaldkond hõlmab Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF), mis on ELi ühise põllumajanduspoliitika üks kahest peamisest instrumendist, ning maaelu arengut, keskkonda, kliimameetmeid ja kalandust, mis on käesoleva peatüki teine erihinnang.
  Selgituses 7.1
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

7.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku loodusvarade rubriiki puudutavad kontrollikoja leiud. Kuluvaldkond hõlmab Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF), mis on ELi ühise põllumajanduspoliitika üks kahest peamisest instrumendist, ning maaelu arengut, keskkonda, kliimameetmeid ja kalandust, mis on käesoleva peatüki teine erihinnang.
  Selgituses 7.1
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest.

Selgitus 7.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriik – „Loodusvarad“ – 2016. aasta jaotus

(miljardites eurodes)

Image

| Aasta maksed kokku | 57,4 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (47) | 1,5 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (47) | 2,0 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 57,9 |

Aasta maksed kokku

57,4

- ettemaksed
   (47)

1,5

- ettemaksete tasaarvestused
   (47)

2,0

Auditeeritud andmekogum kokku

57,9

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 7.2. | Lisaks korrektsust puudutavatele leidudele sisaldab käesolev peatükk ka osa, milles uuritakse maaelu arengu projektidest koosneva valimi ja uue rohestamiskava tulemuslikkust (vt punkt 7.4). |
| --- | --- |

7.2.

Lisaks korrektsust puudutavatele leidudele sisaldab käesolev peatükk ka osa, milles uuritakse maaelu arengu projektidest koosneva valimi ja uue rohestamiskava tulemuslikkust (vt punkt 7.4).

Loodusvarade rubriigi lühikirjeldus

| 7.3. | Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on ELi põllumajanduskulutuste aluseks. Komisjon, eelkõige põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, täidab ÜPP eelarvet koostöös liikmesriikide makseasutustega. Toetusesaajatele makstakse toetusi peamiselt kahest fondist (1): Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatakse täies mahus ELi otsetoetusi ning turumeetmeid
   (2), ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) kaasrahastatakse koos liikmesriikidega maaelu arengukavasid. |
| --- | --- |

7.3.

Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on ELi põllumajanduskulutuste aluseks. Komisjon, eelkõige põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, täidab ÜPP eelarvet koostöös liikmesriikide makseasutustega. Toetusesaajatele makstakse toetusi peamiselt kahest fondist (1): Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatakse täies mahus ELi otsetoetusi ning turumeetmeid
   (2), ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) kaasrahastatakse koos liikmesriikidega maaelu arengukavasid.

| 7.4. | EAGFist (77 % loodusvarade rubriigi kulutustest) rahastatakse mitmeid otsetoetuste kavasid (2016. aastal 40,8  miljardit eurot) ja põllumajandusturgude sekkumismeetmeid (3) (2016. aastal 3,2  miljardit eurot). 2013. aasta ÜPP reformi (4) tulemusel tehti otsetoetuste kavades olulisi muudatusi (vt punktid 7.15 ja 7.16), ja käesolevas aruandes käsitletud 2016. aasta oli esimene aasta, kui lõplikele toetusesaajatele uute kehtivate eeskirjade kohaselt makseid tehti (5). Kõikidest otsemaksetest 91 % moodustavad neli peamist kava on järgmised: |
| --- | --- |

7.4.

EAGFist (77 % loodusvarade rubriigi kulutustest) rahastatakse mitmeid otsetoetuste kavasid (2016. aastal 40,8  miljardit eurot) ja põllumajandusturgude sekkumismeetmeid (3) (2016. aastal 3,2  miljardit eurot). 2013. aasta ÜPP reformi (4) tulemusel tehti otsetoetuste kavades olulisi muudatusi (vt punktid 7.15 ja 7.16), ja käesolevas aruandes käsitletud 2016. aasta oli esimene aasta, kui lõplikele toetusesaajatele uute kehtivate eeskirjade kohaselt makseid tehti (5). Kõikidest otsemaksetest 91 % moodustavad neli peamist kava on järgmised:

| — | kaks pindalapõhist kava, mille kaudu antakse toodanguga sidumata
   (6)
  sissetulekutoetust: põhitoetuskava (2016. aastal 17,8 miljardit eurot) (7) ja ühtse pindalatoetuse kava (2016. aastal 4 miljardit eurot); |
| --- | --- |

—

kaks pindalapõhist kava, mille kaudu antakse toodanguga sidumata
   (6)
  sissetulekutoetust: põhitoetuskava (2016. aastal 17,8 miljardit eurot) (7) ja ühtse pindalatoetuse kava (2016. aastal 4 miljardit eurot);

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| — | kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus ehk nn rohestamistoetus (2016. aastal 11,7 miljardit eurot); |
| --- | --- |

—

kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus ehk nn rohestamistoetus (2016. aastal 11,7 miljardit eurot);

| — | tootmiskohustusega toetus, mis on seotud eri liiki põllumajandustoodetega (nt veise- ja vasikaliha, piim ning valgurikkad taimed), mis on majanduslikel, sotsiaalsetel ja keskkonnaalastel põhjustel eriti olulised ning mis seisavad silmitsi teatavate raskustega (2016. aastal 3,8 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

tootmiskohustusega toetus, mis on seotud eri liiki põllumajandustoodetega (nt veise- ja vasikaliha, piim ning valgurikkad taimed), mis on majanduslikel, sotsiaalsetel ja keskkonnaalastel põhjustel eriti olulised ning mis seisavad silmitsi teatavate raskustega (2016. aastal 3,8 miljardit eurot).

| 7.5. | EAFRDst (21 % loodusvarade rubriigi kulutustest) kaasrahastatakse liikmesriikide maaelu arengukavade kaudu hüvitatud maaelu arengu kulutusi. Kulutused hõlmavad nii pindalapõhiseid (8) kui ka muid kui pindalapõhiseid meetmeid (9). 2016. aastal oli EAFRD osa kulutustest 12,4 miljardit eurot, millest 63 % oli seotud programmitöö perioodi 2014–2020 maaelu arengu programmidega ja 37 % varasema perioodi programmidega. |
| --- | --- |

7.5.

EAFRDst (21 % loodusvarade rubriigi kulutustest) kaasrahastatakse liikmesriikide maaelu arengukavade kaudu hüvitatud maaelu arengu kulutusi. Kulutused hõlmavad nii pindalapõhiseid (8) kui ka muid kui pindalapõhiseid meetmeid (9). 2016. aastal oli EAFRD osa kulutustest 12,4 miljardit eurot, millest 63 % oli seotud programmitöö perioodi 2014–2020 maaelu arengu programmidega ja 37 % varasema perioodi programmidega.

| 7.5. | Mis puudutab 37 % väljamakseid, mis on seotud varasemate kavade kulukohustustega, siis sisaldavad need makseid, mis tehti perioodi 2007–2013 programmide viimases kvartalis, ja lõppmakseid. 92st perioodi 2007–2013 maaelu arengu programmist olid 2016. aastal lõppenud juba 64. Nende keskmine rakendusmäär oli 99,1  % ja lõppmakse kokku 2,7  miljardit eurot. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik hõlmab ka ühist kalanduspoliitikat ja teatavaid keskkonna ja kliimameetmetega (10) seotud ELi kulutusi (2 % loodusvarade rubriigi kulutustest). |
| --- | --- |

7.6.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik hõlmab ka ühist kalanduspoliitikat ja teatavaid keskkonna ja kliimameetmetega (10) seotud ELi kulutusi (2 % loodusvarade rubriigi kulutustest).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 7.7. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda 2016. aastal: |
| --- | --- |

7.7.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda 2016. aastal:

| a) | 217-st EAGFi ning 163-st maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse tehingust koosnevaid valimeid, nagu on määratletud
  lisa 1.1
  punktis 7. Mõlemad valimid on koostatud nii, et need oleksid mõlema erihinnangu puhul statistiliselt esinduslikud mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi erinevate kulutuste suhtes (11). EAGFi valim koosnes 21 liikmesriigi tehingutest (12). Teise erihinnangu valim koosnes 153-st maaelu arengu tehingust ning 10 muust tehingust, mis hõlmasid keskkonda, kliimamuutusi ja kalandust 20 liikmesriigis (13); |
| --- | --- |

a)

217-st EAGFi ning 163-st maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse tehingust koosnevaid valimeid, nagu on määratletud
  lisa 1.1
  punktis 7. Mõlemad valimid on koostatud nii, et need oleksid mõlema erihinnangu puhul statistiliselt esinduslikud mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi erinevate kulutuste suhtes (11). EAGFi valim koosnes 21 liikmesriigi tehingutest (12). Teise erihinnangu valim koosnes 153-st maaelu arengu tehingust ning 10 muust tehingust, mis hõlmasid keskkonda, kliimamuutusi ja kalandust 20 liikmesriigis (13);

| b) | kas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning keskkonna ja kliimameetmete peadirektoraatide (14)
  aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule. |
| --- | --- |

b)

kas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning keskkonna ja kliimameetmete peadirektoraatide (14)
  aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.8. | Käesoleva peatüki teises osas, mis keskendub tulemuslikkusele, uuris kontrollikoda: |
| --- | --- |

7.8.

Käesoleva peatüki teises osas, mis keskendub tulemuslikkusele, uuris kontrollikoda:

| a) | 193 aastatel 2014–2016 kontrollitud investeerimisprojekti, kontrollides võimaluse korral seda, kas investeering oli tehtud plaanipäraselt ja kas kulud olid mõistlikud; |
| --- | --- |

a)

193 aastatel 2014–2016 kontrollitud investeerimisprojekti, kontrollides võimaluse korral seda, kas investeering oli tehtud plaanipäraselt ja kas kulud olid mõistlikud;

| b) | kas kuue 2016. aastal kontrollitud ja perioodi 2014–2020 eeskirjade raames heaks kiidetud projekti oleksid sobinud lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

kas kuue 2016. aastal kontrollitud ja perioodi 2014–2020 eeskirjade raames heaks kiidetud projekti oleksid sobinud lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamiseks;

| c) | 197 põllumajandusettevõtte puhul uut rohestamistoetust puudutavaid tulemuslikkusega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

c)

197 põllumajandusettevõtte puhul uut rohestamistoetust puudutavaid tulemuslikkusega seotud küsimusi.

1. OSA. TEHINGUTE KORREKTSUS

| 7.9. | Kontrollikoja hinnangul on 2016. aasta veamäär väiksem kui EAGFi kulutustele seatud 2 % suurune olulisuse piirmäär – üks kahest käesolevas peatükis esitatud erihinnangust (vt punkt 7.11), mis moodustas enam kui kolmveerand mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriigi kuludest.
  Lisas 7.1
  on toodud ülevaade tehingute testimise tulemustest nii loodusvarade kohta tervikuna kui mõlema erihinnangu raames eraldi. 380-st kontrollitud tehingust sisaldas vigu 112 (29 %), millest 90 olid kvantifitseeritavad. Kontrollikoja hinnangul on loodusvarade kui terviku hinnanguline veamäär 2,5  % (15). |
| --- | --- |

7.9.

Kontrollikoja hinnangul on 2016. aasta veamäär väiksem kui EAGFi kulutustele seatud 2 % suurune olulisuse piirmäär – üks kahest käesolevas peatükis esitatud erihinnangust (vt punkt 7.11), mis moodustas enam kui kolmveerand mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriigi kuludest.
  Lisas 7.1
  on toodud ülevaade tehingute testimise tulemustest nii loodusvarade kohta tervikuna kui mõlema erihinnangu raames eraldi. 380-st kontrollitud tehingust sisaldas vigu 112 (29 %), millest 90 olid kvantifitseeritavad. Kontrollikoja hinnangul on loodusvarade kui terviku hinnanguline veamäär 2,5  % (15).

| 7.9. | Komisjonil on väga hea meel kontrollikoja järelduse üle, et EAGFi kulutused – 44 miljardit eurot aastas – ei sisalda olulisi vigu. Samuti on komisjonil hea meel, et nii kontrollikoja tuvastatud kui ka põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruandes ÜPP kohta esitatud üldised veamäärad on väga sarnased.

  Komisjon on arvamusel, et mitmeaastase vastavuse kontrolli menetlustest tulenevad netofinantskorrektsioonid ja toetusesaajatelt ELi eelarvesse tagastatud tagasinõutud summad kujutavad endast korrigeerimisvõimet, millega komisjon arvestab, kui hindab lõplikku riski ELi eelarvele.


  Konkreetsemalt märgib komisjon, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruande järgi ulatus korrektsioonivõime 2016. aastal 2,04  protsendini asjaomastest ÜPP kuludest. |
| --- | --- |

7.9.

Komisjon on arvamusel, et mitmeaastase vastavuse kontrolli menetlustest tulenevad netofinantskorrektsioonid ja toetusesaajatelt ELi eelarvesse tagastatud tagasinõutud summad kujutavad endast korrigeerimisvõimet, millega komisjon arvestab, kui hindab lõplikku riski ELi eelarvele.

Konkreetsemalt märgib komisjon, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruande järgi ulatus korrektsioonivõime 2016. aastal 2,04  protsendini asjaomastest ÜPP kuludest.

| 7.10. | Selgituses 7.2
  on toodud kontrollikoja üldise hinnangulise veamäära jaotus 2016. aastal ning EAGFi, maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkondi mõjutavate vigade iseloom ja ulatus. |
| --- | --- |

7.10.

Selgituses 7.2
  on toodud kontrollikoja üldise hinnangulise veamäära jaotus 2016. aastal ning EAGFi, maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkondi mõjutavate vigade iseloom ja ulatus.

Selgitus 7.2.   Veatüüpide osakaal loodusvarade rubriigi hinnangulises veamääras

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

EAGF – turg ja otsetoetused

| 7.11. | Üldiselt näitavad tehingute testimise tulemused, et kõnealuse erihinnangu puhul ei olnud kulutused olulisel määral vigadest mõjutatud. 217-st kontrollitud EAGFi tehingust sisaldas vigu 49 (23 %), mis kõik olid kvantifitseeritavad. Kontrollikoja hinnangul on veamäär 1,7  % (16). |
| --- | --- |

7.11.

Üldiselt näitavad tehingute testimise tulemused, et kõnealuse erihinnangu puhul ei olnud kulutused olulisel määral vigadest mõjutatud. 217-st kontrollitud EAGFi tehingust sisaldas vigu 49 (23 %), mis kõik olid kvantifitseeritavad. Kontrollikoja hinnangul on veamäär 1,7  % (16).

| 7.11. | Komisjonil on väga hea meel, et kontrollikoja hinnangu kohaselt on kõige tõenäolisem viga allpool olulisuse piiri ning väga lähedal põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruandes esitatule. See kinnitab, et parandusmeetmekavad, mida asjaomased liikmesriigid eelmistel aastatel rakendasid, on tulemuslikud. Seda eriti seoses põldude identifitseerimise süsteemidega ja nende hoolika järelevalvega komisjoni poolt. |
| --- | --- |

7.11.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.12. | Selgituses 7.3
  näidatakse eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras. |
| --- | --- |

7.12.

Selgituses 7.3
  näidatakse eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras.

Selgitus 7.3.   Veatüüpide osakaal kogu hinnangulises veamääras – EAGF

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

| 7.13. | 217st kontrollitud EAGFi tehingust 201 puudutasid otsetoetuste kavasid ja 16 põllumajandusturgude sekkumismeetmeid ja muid artikleid. Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) on otsetoetuste peamine juhtimis- ja kontrollisüsteem. Nagu varasemates aruannetes mainitud, aitab IACS (17) ja eriti põldude identifitseerimise süsteem (LPIS)
   (18) oluliselt kaasa süsteemiga hõlmatud toetuskavade vigade vältimisele ja veamäära vähendamisele. |
| --- | --- |

7.13.

217st kontrollitud EAGFi tehingust 201 puudutasid otsetoetuste kavasid ja 16 põllumajandusturgude sekkumismeetmeid ja muid artikleid. Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) on otsetoetuste peamine juhtimis- ja kontrollisüsteem. Nagu varasemates aruannetes mainitud, aitab IACS (17) ja eriti põldude identifitseerimise süsteem (LPIS)
   (18) oluliselt kaasa süsteemiga hõlmatud toetuskavade vigade vältimisele ja veamäära vähendamisele.

| 7.13. | Komisjonil on hea meel arvamuse üle, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem ning eriti põldude identifitseerimise süsteem aitavad vigade vältimisele ja vähendamisele oluliselt kaasa. See kinnitab komisjoni arvamust, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem, mis sisaldab ka põldude identifitseerimise süsteemi, on ÜPP kindluse tagamise mudelis äärmiselt oluline vahend. Komisjon jätkab liikmesriikide abistamist sobiva kvaliteedi ja tulemuslikkuse tagamisel, k.a EAFRDga seotud meetmete puhul. |
| --- | --- |

7.13.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.14. | Liikmesriikide ametkonnad olid võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt kontrollikoja valimisse sattunud kuute tehingut. Parandusmeetmed olid kontrollikoja arvutuste jaoks asjakohased, kuna need vähendasid selle erihinnangu kohta arvutatud kontrollikoja hinnangulist veamäära 0,7 protsendipunkti võrra. 16 kvantifitseeritava vea puhul oli riiklikel ametiasutustel küllalt teavet (19) nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist. Kui riiklikud ametiasutused oleksid kogu nende käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks selle erihinnangu hinnanguline veamäär olnud 0,5 protsendipunkti madalam. |
| --- | --- |

7.14.

Liikmesriikide ametkonnad olid võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt kontrollikoja valimisse sattunud kuute tehingut. Parandusmeetmed olid kontrollikoja arvutuste jaoks asjakohased, kuna need vähendasid selle erihinnangu kohta arvutatud kontrollikoja hinnangulist veamäära 0,7 protsendipunkti võrra. 16 kvantifitseeritava vea puhul oli riiklikel ametiasutustel küllalt teavet (19) nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist. Kui riiklikud ametiasutused oleksid kogu nende käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks selle erihinnangu hinnanguline veamäär olnud 0,5 protsendipunkti madalam.

| 7.14. | Komisjon kiidab heaks kontrollikoja hinnangu liikmesriikide rolli ja parandusmeetmete kohta ning jätkab liikmesriikide ärgitamist ja toetamist, et võetaks kõik vajalikud meetmed vigade ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks.

  Konkreetsemalt jätkab komisjon tööd liikmesriikidega, et tagada nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsus, võttes arvesse seda, et makseasutuste ressursid abikõlbmatute kulude tuvastamiseks on piiratud ja peavad olema proportsionaalsed riskiga. |
| --- | --- |

7.14.

Konkreetsemalt jätkab komisjon tööd liikmesriikidega, et tagada nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsus, võttes arvesse seda, et makseasutuste ressursid abikõlbmatute kulude tuvastamiseks on piiratud ja peavad olema proportsionaalsed riskiga.

Tegelikust suuremana näidatud või toetuskõlbmatu pindala, sh uue rohestamistoetuse puhul

| 7.15. | Kontrollikoda leidis, et toetuskõlblikud pindalad olid võrreldes eelmiste aastatega täpsemalt kindlaks määratud. Selle peamised põhjused on: |
| --- | --- |

7.15.

Kontrollikoda leidis, et toetuskõlblikud pindalad olid võrreldes eelmiste aastatega täpsemalt kindlaks määratud. Selle peamised põhjused on:

7.15.

| — | 2013. aasta ÜPP reformiga muudetud püsirohumaa definitsiooni tulemusel on osa eelnevalt toetuskõlbmatust maast saanud vastavalt alates taotlusaastast 2015 kehtivatele eeskirjadele toetuskõlblikuks (vt
  selgitus 7.4
  ); |
| --- | --- |

—

2013. aasta ÜPP reformiga muudetud püsirohumaa definitsiooni tulemusel on osa eelnevalt toetuskõlbmatust maast saanud vastavalt alates taotlusaastast 2015 kehtivatele eeskirjadele toetuskõlblikuks (vt
  selgitus 7.4
  );

| — | nagu kontrollikoda on varasemates aruannetes (20) märkinud, on põldude identifitseerimise süsteemis sisalduvate maatükkide toetuskõlblikkusega seotud andmete usaldusväärsus pidevalt paranenud, kuna liikmesriigid viivad kas omal algatusel või komisjoni nõudmisel ellu tegevuskavasid; |
| --- | --- |

—

nagu kontrollikoda on varasemates aruannetes (20) märkinud, on põldude identifitseerimise süsteemis sisalduvate maatükkide toetuskõlblikkusega seotud andmete usaldusväärsus pidevalt paranenud, kuna liikmesriigid viivad kas omal algatusel või komisjoni nõudmisel ellu tegevuskavasid;

| — | Komisjonil on hea meel kontrollikoja hinnangu üle, et tegevuskavad on põldude identifitseerimise süsteemiga seoses tulemuslikud.


  Komisjon jätkab koostööd liikmesriikidega, et säilitada põldude identifitseerimise süsteemi ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kvaliteet üldiselt. |
| --- | --- |

—

Komisjonil on hea meel kontrollikoja hinnangu üle, et tegevuskavad on põldude identifitseerimise süsteemiga seoses tulemuslikud.

Komisjon jätkab koostööd liikmesriikidega, et säilitada põldude identifitseerimise süsteemi ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kvaliteet üldiselt.

| — | uue georuumilise taotlussüsteemi (GSAA) menetlusega (21) on vähendatud pindalaga seotud vigade arvu toetustaotlustes. Taotlusaastal 2015 esitatud toetustaotluste puhul kasutas seda kasulikku töövahendit üle kolmandiku makseasutustest. GSAA võetakse täielikult kasutusele taotlusaastaks 2018. |
| --- | --- |

—

uue georuumilise taotlussüsteemi (GSAA) menetlusega (21) on vähendatud pindalaga seotud vigade arvu toetustaotlustes. Taotlusaastal 2015 esitatud toetustaotluste puhul kasutas seda kasulikku töövahendit üle kolmandiku makseasutustest. GSAA võetakse täielikult kasutusele taotlusaastaks 2018.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Selgitus 7.4.   Püsikarjamaa uus definitsioon aitas veamäära vähendada

Eelmistel aastatel oli toetuskõlbmatu püsikarjamaa üheks peamiseks vigade allikaks (22). Selliste vigade arv ja ulatus on nüüd vähenenud eelkõige tänu reformitud ÜPP raames välja töötatud uuele püsikarjamaa definitsioonile.

Kuigi eelmise definitsiooni kohaselt oli toetuskõlblik vaid maatüki rohu või muu taimkattega kaetud osa, hõlmab see nüüd muid loomade söödaks sobivaid taimi, nagu põõsad ja puud, tingimusel et rohi või muud söödataimed jäävad valdavaks. Kui see on seotud kinnistunud kohalike tavadega, on liikmesriikidel samuti õigus laiendada toetuskõlblikkust maale, kus rohttaimed ei ole ülekaalus. Alltoodud fotodega kirjeldatakse seda poliitikas tehtud muudatust.

1. foto.   Mitte-rohttaimedest koosnev taimkate on nüüd toetuskõlblik, kui seda saab kasutada karjatamiseks ja kui see ei ole valdav

Image

Enne 2013. aasta ÜPP reformi oli fotol kujutatud maatüki toetuskõlblikkuse määr vastavalt selle rohukattele 40 %. Muu karjatamiseks sobiva taimkatte (nagu põõsad ja väikesed puud) kajastamiseks on maatüki toetuskõlblikkus uue definitsiooni kohaselt suurenenud 60 protsendini.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

2. foto.   Mitte-rohttaimedest koosnev taimkate võib samuti olla valdav, kui see on seotud kinnistunud kohalike tavadega

Image

Mitu liikmesriiki (23) on otsustanud toetuskõlbliku karjamaana aktsepteerida maatükke, millel on valdavad karjatamiseks sobivad mitte-rohttaimed (nt karjatatav nõmmemaa).

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 7.16. | Uus rohestamistoetus seab põllumajandustootjatele täiendavaid nõudeid. Rohestamise toetuskava eesmärk on muuta ELi põllumajandusettevõtted keskkonnasõbralikumaks, kasutades kolme tava – põllumajanduskultuuride mitmekesistamine, olemasoleva püsirohumaa säilitamine ja põllumaale ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade loomine (24). Neid kolme tegevust kirjeldatakse punktides 7.44–7.46. |
| --- | --- |

7.16.

Uus rohestamistoetus seab põllumajandustootjatele täiendavaid nõudeid. Rohestamise toetuskava eesmärk on muuta ELi põllumajandusettevõtted keskkonnasõbralikumaks, kasutades kolme tava – põllumajanduskultuuride mitmekesistamine, olemasoleva püsirohumaa säilitamine ja põllumaale ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade loomine (24). Neid kolme tegevust kirjeldatakse punktides 7.44–7.46.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.17. | Kontrollikoda kontrollis 63 rohestamistoetust saavat põllumajandustootjat (25). Kontrollikoda leidis, et kõik põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõudeid täitma pidanud isikud olid need täitnud. Kontrollikoda ei leidnud põldude identifitseerimise süsteemis korrektselt registreeritud maatükkide puhul rikkumisi seoses olemasoleva püsirohumaa säilitamisega. Kõiki püsirohumaid ei olnud aga nõuetekohaselt sellena registreeritud (26) ja ühel juhul oli selle tagajärjel rikutud keskkonnatundliku püsirohumaa kohta kehtivaid hooldusnõudeid (keskkonnatundlik püsirohumaa; vt punkt 7.45). Enamik kontrollikoja leitud rohestamistoetusega seotud vigadest puudutas ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

7.17.

Kontrollikoda kontrollis 63 rohestamistoetust saavat põllumajandustootjat (25). Kontrollikoda leidis, et kõik põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõudeid täitma pidanud isikud olid need täitnud. Kontrollikoda ei leidnud põldude identifitseerimise süsteemis korrektselt registreeritud maatükkide puhul rikkumisi seoses olemasoleva püsirohumaa säilitamisega. Kõiki püsirohumaid ei olnud aga nõuetekohaselt sellena registreeritud (26) ja ühel juhul oli selle tagajärjel rikutud keskkonnatundliku püsirohumaa kohta kehtivaid hooldusnõudeid (keskkonnatundlik püsirohumaa; vt punkt 7.45). Enamik kontrollikoja leitud rohestamistoetusega seotud vigadest puudutas ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade tingimuste täitmist.

| 7.18. | Põllumajanduslikud maatükid on liigitatud kolme kategooriasse: põllumaa, püsirohumaa ja püsikultuurid (viljapuuaiad ja oliivisalud). Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad peavad asuma põllumaal või sellega külgneval maal. Kontrollikoda leidis, et mitmel makseasutusel ei olnud oma põldude identifitseerimise süsteemis sisalduvate maakategooriate kohta usaldusväärset teavet või ei suutnud nad seda nõuete väljamaksetaotluste kontrollimiseks kasutada (vt
  selgitus 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.18.

Põllumajanduslikud maatükid on liigitatud kolme kategooriasse: põllumaa, püsirohumaa ja püsikultuurid (viljapuuaiad ja oliivisalud). Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad peavad asuma põllumaal või sellega külgneval maal. Kontrollikoda leidis, et mitmel makseasutusel ei olnud oma põldude identifitseerimise süsteemis sisalduvate maakategooriate kohta usaldusväärset teavet või ei suutnud nad seda nõuete väljamaksetaotluste kontrollimiseks kasutada (vt
  selgitus 7.5
  ).

| 7.18. | Komisjon on teadlik mõnes riigis esinevatest puudustest. Need tekkisid esimesel uute otsetoetuste maksmise aastal ja on seotud väheste aladega. Nendega seotud parandusmeetmete võtmine on käimas. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat on vajaduse korral algatanud vastavuse kontrollimise, mis kaitseb ELi finantshuvisid. |
| --- | --- |

7.18.

Selgitus 7.5.   Maa korrektne klassifitseerimine on rohestamisnõuete täitmise tagamiseks oluline

Selgitus 7.5. Rohestamisnõuete täitmise tagamiseks on oluline maa korrektne klassifitseerimine

ELi õigusaktidega sätestatakse, et rohu kasvatamiseks kasutatav põllumaa muutub püsikarjamaaks, kui seda ei ole külvikorraga hõlmatud viis järjestikust aastat.

Tšehhi Vabariigis ja Poolas ei sisaldanud põldude identifitseerimise süsteem teavet varasema maakasutuse kohta. Sellises olukorras ei ole ametiasutustel võimalik teha automaatseid ristkontrolle, kontrollimaks, kas rohu kasvatamiseks kasutatav põllumaa on muutunud püsirohumaaks. Sellega kaasneb oht, et ametiasutused ei pruugi tuvastada deklareeritud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid, mis on tegelikkuses püsirohumaad (st mitte-põllumajandusmaa).

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat algatab vastavuse kontrollimise, mis kaitseb ELi finantshuve selle riski suhtes.

Samuti leidis kontrollikoda probleeme püsirohumaa klassifitseerimisel ja sellega seotud ristkontrollide tegemisel Saksamaal (Baieri liidumaa, Mecklenburg-Vorpommern, Nordrhein-Westfalen, Saksi-Anhalt, Schleswig-Holstein), Prantsusmaal, Itaalias (Lombardia), Portugalis ja Ühendkuningriigis (Inglismaa).

Toetuskõlbmatu toetusesaaja/rahastamiskõlbmatud kulud

| 7.19. | Kontrollikoja valimiga hõlmatud kolme turukorraldusmeetme puhul olid makseasutused hüvitanud osaliselt rahastamiskõlbmatuid kulusid. Kuigi sellised meetmed moodustavad EAGFi kuludest vaid väikese osa, on need vead kontrollikoja valimi puhul oluline sellest fondist tehtavate enammaksmiste allikas. |
| --- | --- |

7.19.

Kontrollikoja valimiga hõlmatud kolme turukorraldusmeetme puhul olid makseasutused hüvitanud osaliselt rahastamiskõlbmatuid kulusid. Kuigi sellised meetmed moodustavad EAGFi kuludest vaid väikese osa, on need vead kontrollikoja valimi puhul oluline sellest fondist tehtavate enammaksmiste allikas.

Maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus

| 7.20. | Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.1
  . Maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas olid 163-st uuritud tehingust 63 (39 %) vigadest mõjutatud; neist 41 olid kvantifitseeritavad vead. Kontrollikoja hinnangul on veamäär 4,9  % (27).
  Lisas 7.2
  on esitatud kokkuvõte liikmesriikidega koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingute testimise tulemustest liikmesriikide kaupa ning
  lisas 7.3
  on toodud kokkuvõte kõigist vigadest, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest. |
| --- | --- |

7.20.

Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.1
  . Maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas olid 163-st uuritud tehingust 63 (39 %) vigadest mõjutatud; neist 41 olid kvantifitseeritavad vead. Kontrollikoja hinnangul on veamäär 4,9  % (27).
  Lisas 7.2
  on esitatud kokkuvõte liikmesriikidega koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingute testimise tulemustest liikmesriikide kaupa ning
  lisas 7.3
  on toodud kokkuvõte kõigist vigadest, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest.

| 7.20. | Komisjon võtab kontrollikoja hinnangulise veamäära teadmiseks. See on põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruandes esitatuga sarnane.

  Maaelu areng on valdkond, mida on vaja põhjalikult jälgida, eriti investeeringu tüüpi meetmete puhul. Kui tuvastatakse kontrolli puudusi, palub komisjon süstemaatiliselt liikmesriikidel koostada parandusmeetmete kavu ja toetab nende elluviimist. Samuti propageerib komisjon aktiivselt lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist, et vähendada nii halduskulusid kui ka vigu. Arvestades vajadust leida tasakaal seaduslikkuse ja korrektsuse ning poliitikavaldkonna eesmärkide saavutamise vahel, pidades sealjuures meeles elluviimiskulusid (juhtimis- ja kontrollikulusid), ei saa täie kindlusega eeldada, et toetusesaajatele tehtavate maaelu arengu maksete puhul on võimalik mõistlike jõupingutustega saavutada veamäär, mis jääb alla 2 %. Sellegipoolest annavad liikmesriikide tagasinõuetest tulenev korrigeerimisvõime ja komisjoni finantskorrektsioonid kulude tegemisele järgnevatel aastatel komisjonile kindluse ÜPP kulutuste korrektsuses. |
| --- | --- |

7.20.

Maaelu areng on valdkond, mida on vaja põhjalikult jälgida, eriti investeeringu tüüpi meetmete puhul. Kui tuvastatakse kontrolli puudusi, palub komisjon süstemaatiliselt liikmesriikidel koostada parandusmeetmete kavu ja toetab nende elluviimist. Samuti propageerib komisjon aktiivselt lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist, et vähendada nii halduskulusid kui ka vigu. Arvestades vajadust leida tasakaal seaduslikkuse ja korrektsuse ning poliitikavaldkonna eesmärkide saavutamise vahel, pidades sealjuures meeles elluviimiskulusid (juhtimis- ja kontrollikulusid), ei saa täie kindlusega eeldada, et toetusesaajatele tehtavate maaelu arengu maksete puhul on võimalik mõistlike jõupingutustega saavutada veamäär, mis jääb alla 2 %. Sellegipoolest annavad liikmesriikide tagasinõuetest tulenev korrigeerimisvõime ja komisjoni finantskorrektsioonid kulude tegemisele järgnevatel aastatel komisjonile kindluse ÜPP kulutuste korrektsuses.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 7.21. | Selgitus 7.6
  näitab eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras. |
| --- | --- |

7.21.

Selgitus 7.6
  näitab eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras.

Selgitus 7.6.   Eri veatüüpide osakaal hinnangulises veamääras – maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.22. | Maaelu arengu 153-st kontrollitud tehingust olid 64 seotud pindalapõhiste ja 89 muude kui pindalapõhiste (tavaliselt investeerimisprojektid) meetmetega. 153-st kontrollitud tehingust sisaldas vigu 58 (38 %), millest 38 olid kvantifitseeritavad. Keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas olid valimi 10 tehingust 5 (50 %) vigadest mõjutatud; neist kolm olid kvantifitseeritavad vead. |
| --- | --- |

7.22.

Maaelu arengu 153-st kontrollitud tehingust olid 64 seotud pindalapõhiste ja 89 muude kui pindalapõhiste (tavaliselt investeerimisprojektid) meetmetega. 153-st kontrollitud tehingust sisaldas vigu 58 (38 %), millest 38 olid kvantifitseeritavad. Keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas olid valimi 10 tehingust 5 (50 %) vigadest mõjutatud; neist kolm olid kvantifitseeritavad vead.

| 7.22. | Komisjon märgib, et 38 kvantifitseeritavast veast oli 30 alla 20 %. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Liikmesriikide ametkonnad olid võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt kontrollikoja valimisse sattunud kaheksat tehingut. Parandusmeetmed olid kontrollikoja arvutuste jaoks asjakohased, kuna need vähendasid selle erihinnangu kohta arvutatud kontrollikoja hinnangulist veamäära 0,4 protsendipunkti võrra. 16 kvantifitseeritava vea puhul oli riiklikel ametiasutustel küllalt teavet (28) nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist. Kui riiklikud ametiasutused oleksid kogu nende käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks selle erihinnangu hinnanguline veamäär olnud 1,5 protsendipunkti madalam. |
| --- | --- |

7.23.

Liikmesriikide ametkonnad olid võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt kontrollikoja valimisse sattunud kaheksat tehingut. Parandusmeetmed olid kontrollikoja arvutuste jaoks asjakohased, kuna need vähendasid selle erihinnangu kohta arvutatud kontrollikoja hinnangulist veamäära 0,4 protsendipunkti võrra. 16 kvantifitseeritava vea puhul oli riiklikel ametiasutustel küllalt teavet (28) nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist. Kui riiklikud ametiasutused oleksid kogu nende käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks selle erihinnangu hinnanguline veamäär olnud 1,5 protsendipunkti madalam.

| 7.23. | Komisjon on teadlik, et riikide ametiasutused oleksid võinud avastada rohkem vigu, mille kontrollikoda maaelu arengu valdkonnas leidis. ÜPP normidega on liikmesriikidele antud kõik vajalikud vahendid enamiku veariskide maandamiseks.

  Samuti leiab komisjon, et liikmesriikide jõupingutused tehingute kontrollimisel peavad olema proportsionaalsed.


  Komisjon on valvas ja korraldab vastavuskontrolli auditeid, mille raames kontrollib juhtimis- ja kontrollisüsteeme liikmesriikide konkreetsetes makseasutustes ning saab väärtuslikku teavet selle kohta, kui tulemuslikult need süsteemid kaitsevad ELi vahendeid, mille väljamaksmise eest need asutused vastutavad.


  2016. aastal tegi komisjon (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) EAFRDga seoses 56 vastavusauditit. Ka liikmesriikide sertifitseerimisasutused aitavad vigade ennetamisele kaasa. |
| --- | --- |

7.23.

Samuti leiab komisjon, et liikmesriikide jõupingutused tehingute kontrollimisel peavad olema proportsionaalsed.

Komisjon on valvas ja korraldab vastavuskontrolli auditeid, mille raames kontrollib juhtimis- ja kontrollisüsteeme liikmesriikide konkreetsetes makseasutustes ning saab väärtuslikku teavet selle kohta, kui tulemuslikult need süsteemid kaitsevad ELi vahendeid, mille väljamaksmise eest need asutused vastutavad.

2016. aastal tegi komisjon (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) EAFRDga seoses 56 vastavusauditit. Ka liikmesriikide sertifitseerimisasutused aitavad vigade ennetamisele kaasa.

| 7.24. | Veatüübid on sarnased nii eelmiste aastate omadega kui nendega, mida kirjeldatakse kontrollikoja eriaruandes, mis analüüsib maaelu arengu kulutuste vigade põhjuseid (29). Sarnaselt eelnevatele aastatele moodustasid punktis 7.20 esitatud hinnangulisest veamäärast suurima osa (62 %) muud kui pindalapõhised meetmed. |
| --- | --- |

7.24.

Veatüübid on sarnased nii eelmiste aastate omadega kui nendega, mida kirjeldatakse kontrollikoja eriaruandes, mis analüüsib maaelu arengu kulutuste vigade põhjuseid (29). Sarnaselt eelnevatele aastatele moodustasid punktis 7.20 esitatud hinnangulisest veamäärast suurima osa (62 %) muud kui pindalapõhised meetmed.

| 7.24. | Komisjon pöörab liikmesriikides erilist tähelepanu varasematel aastatel leitule ning leidudega seotud järelmeetmetele ja sarnaste vigade ennetamisele.

  Peale selle hoiavad komisjoni talitused hoolega silma peal ka paranduskavade elluviimisel. Komisjon arvab, et nende edukas elluviimine aitab vigu vähendada. |
| --- | --- |

7.24.

Peale selle hoiavad komisjoni talitused hoolega silma peal ka paranduskavade elluviimisel. Komisjon arvab, et nende edukas elluviimine aitab vigu vähendada.

| 7.25. | Kontrollitud muu kui pindalapõhise meetme tehingute puhul oli peamiseks vigade põhjuseks rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide mittetäitmine. Keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas oli kolme kvantifitseeritava vea põhjuseks ka rahastamiskõlbmatud kulud. |
| --- | --- |

7.25.

Kontrollitud muu kui pindalapõhise meetme tehingute puhul oli peamiseks vigade põhjuseks rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide mittetäitmine. Keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas oli kolme kvantifitseeritava vea põhjuseks ka rahastamiskõlbmatud kulud.

| 7.26. | Käesoleval aastal puudutasid [kolm] suurimat toetuskõlblikkuse viga toetusesaajaid, kes ei teatanud, et nad on vastupidiselt ELi või riigisisestele õigusaktidele kas teiste seotud äriühingute kontrolli all, esitasid nendega ühiselt toetustaotlusi või olid nende kliendid (vt
  lisa 7.3
  näited 1, 2 ja 6). |
| --- | --- |

7.26.

Käesoleval aastal puudutasid [kolm] suurimat toetuskõlblikkuse viga toetusesaajaid, kes ei teatanud, et nad on vastupidiselt ELi või riigisisestele õigusaktidele kas teiste seotud äriühingute kontrolli all, esitasid nendega ühiselt toetustaotlusi või olid nende kliendid (vt
  lisa 7.3
  näited 1, 2 ja 6).

| 7.27. | 64 pindalapõhise tehingu puhul leidis kontrollikoda 22 juhtumit (34 %), kus maa oli toetuskõlbmatu või pindala tegelikust suuremana deklareeritud (vt
  lisa 7.3
  näited 7 ja 8). |
| --- | --- |

7.27.

64 pindalapõhise tehingu puhul leidis kontrollikoda 22 juhtumit (34 %), kus maa oli toetuskõlbmatu või pindala tegelikust suuremana deklareeritud (vt
  lisa 7.3
  näited 7 ja 8).

| 7.27. | ÜPP reform ja perioodi 2014–2020 maaelu arengu programmide elluviimine viis ka muudatusteni maa toetuskõlblikkuse eeskirjades ja seega ka põldude identifitseerimise süsteemis. Vt ka komisjoni vastus punktile 7.13. |
| --- | --- |

7.27.

Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne

| 7.28. | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruandes esitatud ÜPP kulutuste üldine kohandatud veamäär on 2,5  %. See ühtib kontrollikoja auditijäreldusega, mille kohaselt on kõnealune kuluvaldkond olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

7.28.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruandes esitatud ÜPP kulutuste üldine kohandatud veamäär on 2,5  %. See ühtib kontrollikoja auditijäreldusega, mille kohaselt on kõnealune kuluvaldkond olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 7.29. | Makseasutuste kontrollistatistika kohaselt on liikmesriikide üldine veamäär 1,2  % (30). Seejärel kohandab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat veamääri, tuginedes peamiselt enda ja kontrollikoja viimase kolme aasta jooksul tehtud audititele ning sertifitseerimisasutuste arvamustele eelarveaasta 2016 tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (31). |
| --- | --- |

7.29.

Makseasutuste kontrollistatistika kohaselt on liikmesriikide üldine veamäär 1,2  % (30). Seejärel kohandab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat veamääri, tuginedes peamiselt enda ja kontrollikoja viimase kolme aasta jooksul tehtud audititele ning sertifitseerimisasutuste arvamustele eelarveaasta 2016 tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (31).

| 7.30. | Käesoleval aastal avaldas kontrollikoda eriaruande, milles hinnati, kas komisjoni poolt 2015. aastal loodud uus raamistik võimaldas sertifitseerimisasutustel esitada arvamused kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Ehkki raamistiku kasutuselevõtt oli positiivne samm ühtse auditi mudeli suunas, leidis kontrollikoda, et see sisaldab olulisi puudusi (32). Auditi põhjal esitas kontrollikoda olukorra parandamiseks mitmeid soovitusi, mida peab arvesse võtma komisjoni uutes suunistes, mis hakkavad kehtima alates eelarveaastast 2018. |
| --- | --- |

7.30.

Käesoleval aastal avaldas kontrollikoda eriaruande, milles hinnati, kas komisjoni poolt 2015. aastal loodud uus raamistik võimaldas sertifitseerimisasutustel esitada arvamused kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Ehkki raamistiku kasutuselevõtt oli positiivne samm ühtse auditi mudeli suunas, leidis kontrollikoda, et see sisaldab olulisi puudusi (32). Auditi põhjal esitas kontrollikoda olukorra parandamiseks mitmeid soovitusi, mida peab arvesse võtma komisjoni uutes suunistes, mis hakkavad kehtima alates eelarveaastast 2018.

| 7.30. | Komisjon nõustus seitsmest soovitusest viiega täiel määral ja kinnitas, et need on juba rakendatud sertifitseerimisasutusele mõeldud suunistes 2018. eelarveaastaga algavaks perioodiks. Komisjon ei nõustunud soovitusega, et sertifitseerimisarvamust saab kasutada ainult pärast seda, kui töö on tehtud soovitustes kirjeldatud viisil, vaid leidis hoopis, et kuna 2015. eelarveaasta suuniseid saab täiustada, saavad sertifitseerimisasutused nende korrektsel järgimisel juba praegu avaldada arvamust seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kooskõlas kehtivate eeskirjade ja standarditega. |
| --- | --- |

7.30.

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning keskkonna ja kliimameetmete peadirektoraatide aasta tegevusaruanded

| 7.31. | Iga-aastased tegevusaruanded olid koostatud eelarve peadirektoraadi juhiste kohaselt ning veamäära arvutamise viisid ei viita metoodikaprobleemidele. Kontrollikoja poolt keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas 2016. aastal auditeeritud tehingute arv on statistiliselt liiga väike, et võrrelda kontrollikoja auditileide nende kolme peadirektoraadi aruannetes esitatud teabega kulutuste korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

7.31.

Iga-aastased tegevusaruanded olid koostatud eelarve peadirektoraadi juhiste kohaselt ning veamäära arvutamise viisid ei viita metoodikaprobleemidele. Kontrollikoja poolt keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas 2016. aastal auditeeritud tehingute arv on statistiliselt liiga väike, et võrrelda kontrollikoja auditileide nende kolme peadirektoraadi aruannetes esitatud teabega kulutuste korrektsuse kohta.

Järeldus ja soovitused

Järeldus

| 7.32. | Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et loodusvarade ja mõlema erihinnanguga hõlmatud maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonna (vt punktid 7.9 ja 7.20) kulutused on olulisel määral vigadest mõjutatud. EAGFi (mis moodustas enam kui kolmveerand mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriigi kuludest) puhul on kontrollikoja hinnangul veamäär siiski olulisuse piirmäärast väiksem (vt punktid 7.9 ja 7.11). |
| --- | --- |

7.32.

Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et loodusvarade ja mõlema erihinnanguga hõlmatud maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonna (vt punktid 7.9 ja 7.20) kulutused on olulisel määral vigadest mõjutatud. EAGFi (mis moodustas enam kui kolmveerand mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriigi kuludest) puhul on kontrollikoja hinnangul veamäär siiski olulisuse piirmäärast väiksem (vt punktid 7.9 ja 7.11).

| 7.32. | Komisjon hindab kõrgelt kontrollikoja hinnangut, mille kohaselt on EAGFiga seotud veamäär allpool olulisuse piiri. Komisjoni arvates näitab see kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide (eriti ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi) kvaliteeti.

  Komisjon tahaks juhtida tähelepanu põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi auditite ja liikmesriikide kontrollide korrigeerimisvõimele (vt komisjoni vastus punktile 7.9), mis annab kindluse ÜPP kulutuste korrektsuse kohta tervikuna. |
| --- | --- |

7.32.

Komisjon tahaks juhtida tähelepanu põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi auditite ja liikmesriikide kontrollide korrigeerimisvõimele (vt komisjoni vastus punktile 7.9), mis annab kindluse ÜPP kulutuste korrektsuse kohta tervikuna.

| 7.33. | Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 2,5  % (vt
  lisa 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.33.

Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 2,5  % (vt
  lisa 7.1
  ).

| 7.33. | Komisjonil on hea meel kontrollikoja hinnangulise veamäära üle, sest see on väga sarnane põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruandes esitatule. |
| --- | --- |

7.33.

Soovitused

| 7.34. | Lisas 7.4
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud 10 soovituse põhjal võetud meetmete kohta (33). Soovitustest üks enam ei kehtinud. Komisjon ja liikmesriigid on täielikult ellu viinud viis, suuremas osas kaks ning osaliselt kaks soovitust. |
| --- | --- |

7.34.

Lisas 7.4
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud 10 soovituse põhjal võetud meetmete kohta (33). Soovitustest üks enam ei kehtinud. Komisjon ja liikmesriigid on täielikult ellu viinud viis, suuremas osas kaks ning osaliselt kaks soovitust.

| 7.35. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

7.35.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused:

| — | 1.soovitus: vaadata rohestamistoetusega seotud veariski vähendamiseks läbi makseasutuste kasutatavad lähenemisviisid oma põldude identifitseerimise süsteemides maakategooriate klassifitseerimiseks ja kaasajastamiseks ning nõutavate ristkontrollide tegemiseks (vt punktid 7.17 ja 7.18 ning
  selgitus 7.5
  ); |
| --- | --- |

—

1.soovitus: vaadata rohestamistoetusega seotud veariski vähendamiseks läbi makseasutuste kasutatavad lähenemisviisid oma põldude identifitseerimise süsteemides maakategooriate klassifitseerimiseks ja kaasajastamiseks ning nõutavate ristkontrollide tegemiseks (vt punktid 7.17 ja 7.18 ning
  selgitus 7.5
  );

Komisjon on selle soovitusega nõus.

Asjaomastes liikmesriikides on parandusmeetmed juba käimas. Vajaduse korral tagatakse ELi eelarve kaitsmine vastavuse kontrolli menetlustega.

| — | 2. soovitus: anda liikmesriikide ametiasutustele suuniseid ja levitada nende seas parimaid tavasid (nt uute IT-tehnoloogia kasutus), tagamaks, et nende kontrollidega tuvastataks toetatavates projektides osalevate taotlejate ja muude sidusrühmade vahelised seosed (vt punkt 7.26). |
| --- | --- |

—

2. soovitus: anda liikmesriikide ametiasutustele suuniseid ja levitada nende seas parimaid tavasid (nt uute IT-tehnoloogia kasutus), tagamaks, et nende kontrollidega tuvastataks toetatavates projektides osalevate taotlejate ja muude sidusrühmade vahelised seosed (vt punkt 7.26).

Komisjon on selle soovitusega nõus.

Eri liikmesriikides toimuvate auditite jooksul jagatakse parimaid tavasid, ka juhtimis- ja kontrollisüsteemi täiustamise soovitustes. Komisjon korraldab regulaarselt seminare ja konverentse, kus levitatakse parimaid tavasid. Samuti uuritakse IT-lahendusi.

2. OSA. TULEMUSLIKKUS

| 7.36. | Käesolevas osas käsitletakse maaelu arengu valitud tehingute (34) ja rohestamistoetuse tulemuslikkust. |
| --- | --- |

7.36.

Käesolevas osas käsitletakse maaelu arengu valitud tehingute (34) ja rohestamistoetuse tulemuslikkust.

Maaelu arengu projektide tulemuslikkuse hindamine

| 7.37. | Viimasel kolmel aastal (2014–2016) on kontrollikoda uurinud valitud tulemuslikkuse teemasid 193 materiaalsesse varasse investeerimise projekti puhul. Kontrollikoda leidis, et: |
| --- | --- |

7.37.

Viimasel kolmel aastal (2014–2016) on kontrollikoda uurinud valitud tulemuslikkuse teemasid 193 materiaalsesse varasse investeerimise projekti puhul. Kontrollikoda leidis, et:

| — | 95 % kontrollikoja auditi ajaks lõpetatud investeeringutest oli tehtud kavakohaselt; |
| --- | --- |

—

95 % kontrollikoja auditi ajaks lõpetatud investeeringutest oli tehtud kavakohaselt;

| — | 34 % juhul täheldati, et kulude mõistlikkus oli ebapiisavalt tõendatud. |
| --- | --- |

—

34 % juhul täheldati, et kulude mõistlikkus oli ebapiisavalt tõendatud.

Investeerimisprojektide rakendamine

| 7.38. | 193 kontrollitud investeerimisprojektist 139 olid kontrollikoja auditikülastuse toimumise ajaks lõpule viidud. Kontrollikoda kontrollis lõpetatud investeerimisprojektide puhul, kas investeering oli tehtud plaanipäraselt; 95 % investeeringutest oli selle kriteeriumi täitnud. |
| --- | --- |

7.38.

193 kontrollitud investeerimisprojektist 139 olid kontrollikoja auditikülastuse toimumise ajaks lõpule viidud. Kontrollikoda kontrollis lõpetatud investeerimisprojektide puhul, kas investeering oli tehtud plaanipäraselt; 95 % investeeringutest oli selle kriteeriumi täitnud.

Kulude mõistlikkus ja lihtsustatud kuluvõimaluste suurema kasutuse potentsiaal

| 7.39. | Aastatel 2014–2016 analüüsis kontrollikoda 193 investeerimisprojekti, kontrollimaks, kas kulude mõistlikkuse kohta oli piisavalt tõendeid. Kontrollikoda leidis piisavalt tõendeid 127 projekti puhul (66 %). 66 juhul (34 %) täheldati, et kulude mõistlikkus oli aga ebapiisavalt tõendatud. |
| --- | --- |

7.39.

Aastatel 2014–2016 analüüsis kontrollikoda 193 investeerimisprojekti, kontrollimaks, kas kulude mõistlikkuse kohta oli piisavalt tõendeid. Kontrollikoda leidis piisavalt tõendeid 127 projekti puhul (66 %). 66 juhul (34 %) täheldati, et kulude mõistlikkus oli aga ebapiisavalt tõendatud.

| 7.39. | Kulude mõistlikkuse hindamine on liikmesriikide vastutusalas (vt määruse (EL) nr 809/2014 artikkel 48). Komisjon kaitseb ELi eelarvet, kui vastavuse menetluse ja küsimuste selgitamise kaudu tuvastatakse nõrkusi selles, kuidas parandada kehtestatud süsteemi (vt maaelu arengu kontrollide ja sanktsioonide, sealhulgas kulude mõistlikkuse hindamise kontrollimislehe juhend). |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | Peaaegu kõigi 193 projekti puhul kasutati kantud kulude hüvitamise süsteemi (35). Perioodil 2014–2020 on liikmesriikidel alternatiivina lubatud kasutada lihtsustatud kuluvõimalusi, milleks on ühikuhindade standardiseeritud astmikud ning kindlasummalised ja kindlamääralised maksed (36). Võimaluse korral lihtsustatud kulude kasutamine vähendab mõjusalt liiga kõrgete hindade riski – seda juhul, kui hinnatase on õigesti määratud (37)
   (38). |
| --- | --- |

7.40.

Peaaegu kõigi 193 projekti puhul kasutati kantud kulude hüvitamise süsteemi (35). Perioodil 2014–2020 on liikmesriikidel alternatiivina lubatud kasutada lihtsustatud kuluvõimalusi, milleks on ühikuhindade standardiseeritud astmikud ning kindlasummalised ja kindlamääralised maksed (36). Võimaluse korral lihtsustatud kulude kasutamine vähendab mõjusalt liiga kõrgete hindade riski – seda juhul, kui hinnatase on õigesti määratud (37)
   (38).

| 7.41. | Enamik kontrollikoja poolt 2016. aastal uuritud projektidest oli heaks kiidetud vastavalt perioodi 2007–2013 eeskirjadele, kui lihtsustatud kuluvõimalusi ei olnud veel lubatud maaelu arengu investeeringuteks kasutada. Kontrollikoda vaatas läbi kuus perioodi 2014–2020 eeskirjadele vastavalt heaks kiidetud projekti ja leidis, et viis olid sobivad, kuid ainult ühes kasutati lihtsustatud kuluvõimalusi (vt
  selgitus 7.7
  ). |
| --- | --- |

7.41.

Enamik kontrollikoja poolt 2016. aastal uuritud projektidest oli heaks kiidetud vastavalt perioodi 2007–2013 eeskirjadele, kui lihtsustatud kuluvõimalusi ei olnud veel lubatud maaelu arengu investeeringuteks kasutada. Kontrollikoda vaatas läbi kuus perioodi 2014–2020 eeskirjadele vastavalt heaks kiidetud projekti ja leidis, et viis olid sobivad, kuid ainult ühes kasutati lihtsustatud kuluvõimalusi (vt
  selgitus 7.7
  ).

| 7.41. | Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega on liikmesriigid täiel määral vastutavad oma programmide ja meetmete koostamise eest. Komisjon propageeris ja toetas lihtsustatud kulude kasutamist ning teeb seda edaspidigi, sest see on tõhus vahend nii halduskulude kui ka vigade vähendamiseks. |
| --- | --- |

7.41.

Selgitus 7.7.   Lihtsustatud kuluvõimalused aitavad tagada kulude mõistlikkuse

Ühendkuningriigis auditeeris kontrollikoda ühte projekti, mille eesmärk oli kariloomade kogunemisalale uue katuse ehitamine. Toetus põhines katuse standardsel ühikuhinnal (62 Inglise naela ruutmeetri kohta), ning põllumajandustootjatele makstav maksimaalne toetus oli 10 000 Inglise naela.

Katuse standardne ühikuhind saadi ühest väljaandest, mis on üks kõige laialdasemalt kasutatav põllumajandustegevuse alase teabe sõltumatu allikas Ühendkuningriigis. Väljaandes toodud hindu ajakohastatakse igal aastal.

| 7.42. | Kontrollikojal on hetkel käsil lihtsustatud kuluvõimaluste täpsema analüüsimise audit ja 2018. aastal on kavas selle kohta eriaruanne avaldada. |
| --- | --- |

7.42.

Kontrollikojal on hetkel käsil lihtsustatud kuluvõimaluste täpsema analüüsimise audit ja 2018. aastal on kavas selle kohta eriaruanne avaldada.

Rohestamise tulemuslikkuse hindamine

| 7.43. | 2016. aastal auditeeris kontrollikoda esmakordselt rohestamistoetust. Rohestamise toetuskava eesmärk on muuta ELi põllumajandusettevõtted keskkonnasõbralikumaks, kasutades kolme tava, mis on suunatud nii kliimameetmetele kui keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisele: |
| --- | --- |

7.43.

2016. aastal auditeeris kontrollikoda esmakordselt rohestamistoetust. Rohestamise toetuskava eesmärk on muuta ELi põllumajandusettevõtted keskkonnasõbralikumaks, kasutades kolme tava, mis on suunatud nii kliimameetmetele kui keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisele:

| — | põllumajanduskultuuride mitmekesistamine; |
| --- | --- |

—

põllumajanduskultuuride mitmekesistamine;

| — | olemasoleva püsirohumaa säilitamine; |
| --- | --- |

—

olemasoleva püsirohumaa säilitamine;

| — | ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade loomine. |
| --- | --- |

—

ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade loomine.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 7.44. | Põllumajanduskultuuride mitmekesistamine on suunatud eelkõige mulla kvaliteedi parandamisele (39). Nimetatud tegevus on kohustuslik üle 10 ha põllumaaga põllumajandusettevõtetele; suurematele põllumajandusettevõtetele kohaldatakse lisanõudeid, mida on kirjeldatud
  selgituses 7.8
  . |
| --- | --- |

7.44.

Põllumajanduskultuuride mitmekesistamine on suunatud eelkõige mulla kvaliteedi parandamisele (39). Nimetatud tegevus on kohustuslik üle 10 ha põllumaaga põllumajandusettevõtetele; suurematele põllumajandusettevõtetele kohaldatakse lisanõudeid, mida on kirjeldatud
  selgituses 7.8
  .

Selgitus 7.8.   Põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõuded

| Põllumajandusettevõttele kuuluv põllumaa hektarites | Minimaalne nõutav põllukultuuride arv | Peamisele põllumajanduskultuurile seatud piirmäär | Kahele peamisele põllumajanduskultuurile seatud piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| Vahemikus 10–30 | 2 | 75 % | E/K |
| Rohkem kui 30 | 3 | 75 % | 95 % |

Põllumajandusettevõttele kuuluv põllumaa hektarites

Minimaalne nõutav põllukultuuride arv

Peamisele põllumajanduskultuurile seatud piirmäär

Kahele peamisele põllumajanduskultuurile seatud piirmäär

Vahemikus 10–30

2

75 %

E/K

Rohkem kui 30

3

75 %

95 %

| 7.45. | Olemasoleva püsirohumaa säilitamise peamine eesmärk on piirata maapinnast tulevikus lähtuvat CO2-heidet (40). Liikmesriigid peavad tagama, et püsirohumaa pindala suhtarv kogu põllumajandusmaa pindalasse ei vähene võrreldes kindlaks määratud suhtarvuga rohkem kui 5 %. Vastupidisel juhul peavad liikmesriigid panema põllumajandustootjatele kohustuse püsirohumaa säilitamise ja kõigi eelnevalt muu kasutusviisiga maaks muudetud maa püsirohumaaks tagasirajamise kohta. Samuti peavad liikmesriigid kindlaks määrama keskkonna seisukohast tundlikud püsirohumaad, mida põllumajandustootjad ei tohi künda ja mille kasutust nad ei tohi muuta. |
| --- | --- |

7.45.

Olemasoleva püsirohumaa säilitamise peamine eesmärk on piirata maapinnast tulevikus lähtuvat CO2-heidet (40). Liikmesriigid peavad tagama, et püsirohumaa pindala suhtarv kogu põllumajandusmaa pindalasse ei vähene võrreldes kindlaks määratud suhtarvuga rohkem kui 5 %. Vastupidisel juhul peavad liikmesriigid panema põllumajandustootjatele kohustuse püsirohumaa säilitamise ja kõigi eelnevalt muu kasutusviisiga maaks muudetud maa püsirohumaaks tagasirajamise kohta. Samuti peavad liikmesriigid kindlaks määrama keskkonna seisukohast tundlikud püsirohumaad, mida põllumajandustootjad ei tohi künda ja mille kasutust nad ei tohi muuta.

| 7.46. | Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade põhieesmärk on kaitsta ja parandada bioloogilist mitmekesisust (41). Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõude täitmiseks peavad toetuse taotlejad tagama, et vähemalt 5 % nende põllumaast on määratletud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladena (42). Liikmesriigid valivad toetuskõlblikud maa-alad välja ELi eeskirjades sisalduva loetelu alusel. Valiku aluseks on mitmed püsivad tunnused (nt hekid, kraavid, puusalud jne) ja teatud ajutised keskkonnasõbralikud põllumaa kasutusvariandid (nt taimkate, lämmastikku siduvate põllukultuuridega alad, vahekultuuridega alad ja kesa). |
| --- | --- |

7.46.

Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade põhieesmärk on kaitsta ja parandada bioloogilist mitmekesisust (41). Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõude täitmiseks peavad toetuse taotlejad tagama, et vähemalt 5 % nende põllumaast on määratletud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladena (42). Liikmesriigid valivad toetuskõlblikud maa-alad välja ELi eeskirjades sisalduva loetelu alusel. Valiku aluseks on mitmed püsivad tunnused (nt hekid, kraavid, puusalud jne) ja teatud ajutised keskkonnasõbralikud põllumaa kasutusvariandid (nt taimkate, lämmastikku siduvate põllukultuuridega alad, vahekultuuridega alad ja kesa).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.47. | Lisaks korrektsusele (vt punktid 7.16–7.18) hindas kontrollikoda pärast rohestamise kasutuselevõttu toimunud muutuste ulatust põllumajanduskultuuride mitmekesistamisel ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladega seotud tavades. Sel eesmärgil hindas kontrollikoda 197 rohestamistoetust saavat põllumajandusettevõtet. Allpool esitatakse mõlema aspekti hindamise tulemused. |
| --- | --- |

7.47.

Lisaks korrektsusele (vt punktid 7.16–7.18) hindas kontrollikoda pärast rohestamise kasutuselevõttu toimunud muutuste ulatust põllumajanduskultuuride mitmekesistamisel ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladega seotud tavades. Sel eesmärgil hindas kontrollikoda 197 rohestamistoetust saavat põllumajandusettevõtet. Allpool esitatakse mõlema aspekti hindamise tulemused.

| 7.48. | Olemasoleva püsirohumaa säilitamise küsimust käsitletakse punktis 7.17. Põldude identifitseerimise süsteemis korrektselt registreeritud maatükkide puhul kontrollikoda probleeme ei leidnud. Kõiki püsirohumaid ei olnud aga nõuetekohaselt sellena registreeritud ja ühel juhul oli selle tagajärjel rikutud keskkonnatundliku püsirohumaaga seotud hooldusnõuet. |
| --- | --- |

7.48.

Olemasoleva püsirohumaa säilitamise küsimust käsitletakse punktis 7.17. Põldude identifitseerimise süsteemis korrektselt registreeritud maatükkide puhul kontrollikoda probleeme ei leidnud. Kõiki püsirohumaid ei olnud aga nõuetekohaselt sellena registreeritud ja ühel juhul oli selle tagajärjel rikutud keskkonnatundliku püsirohumaaga seotud hooldusnõuet.

Põllumajanduskultuuride mitmekesistamine

| 7.49. | Erinevalt 2014. aastast ei toimunud 2015. aastal külastatud põllumajandusettevõtetest 89 % puhul põllumajanduskultuuride mitmekesistamise tulemusel muutusi. Sellel on kaks põhjust: esiteks tegeles juba ligikaudu pool farmidest aasta aega enne rohestamistoetuse kasutuselevõttu põllumajanduskultuuride mitmekesistamisega. Teiseks oli ligikaudu kolmandik põllumajandusettevõtetest oma suuruse tõttu põllumajanduskultuuride mitmekesistamisest vabastatud.
  Selgituses 7.9
  on esitatud kontrollikoja peamised leiud. |
| --- | --- |

7.49.

Erinevalt 2014. aastast ei toimunud 2015. aastal külastatud põllumajandusettevõtetest 89 % puhul põllumajanduskultuuride mitmekesistamise tulemusel muutusi. Sellel on kaks põhjust: esiteks tegeles juba ligikaudu pool farmidest aasta aega enne rohestamistoetuse kasutuselevõttu põllumajanduskultuuride mitmekesistamisega. Teiseks oli ligikaudu kolmandik põllumajandusettevõtetest oma suuruse tõttu põllumajanduskultuuride mitmekesistamisest vabastatud.
  Selgituses 7.9
  on esitatud kontrollikoja peamised leiud.

| 7.49. | Komisjon märgib, et enne taotlusaastat 2015 ei olnud enamiku liikmesriikide põllumajandustootjatel kohustust põllukultuure registreerida. |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Kontrollikoda leidis, et 11 % külastatud põllumajandusettevõtetest pidid võrreldes 2014. aastaga 2015. aastal oma põllumajanduskultuuride mitmekesistamisega hõlmatavat pindala suurendama. Kontrollikoja valimiga hõlmatud põllumajandusettevõtetel põhineva hinnangu kohaselt on rohestamistoetuse raames põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõuete kasutuselevõtu tulemusel muutunud maa kasutus ligikaudu 2 % puhul nende põllumaast (43)
   (44). |
| --- | --- |

7.50.

Kontrollikoda leidis, et 11 % külastatud põllumajandusettevõtetest pidid võrreldes 2014. aastaga 2015. aastal oma põllumajanduskultuuride mitmekesistamisega hõlmatavat pindala suurendama. Kontrollikoja valimiga hõlmatud põllumajandusettevõtetel põhineva hinnangu kohaselt on rohestamistoetuse raames põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõuete kasutuselevõtu tulemusel muutunud maa kasutus ligikaudu 2 % puhul nende põllumaast (43)
   (44).

| 7.50 ja 7.51. | Komisjon märgib, et enne taotlusaastat 2015 ei olnud enamiku liikmesriikide põllumajandustootjatel kohustust põllukultuure registreerida ja see muudab võrdlemise üksikute põllumajandusettevõtete tasandil keeruliseks. Komisjoni arvates on rohestamisnõuete mõju hindamiseks vaja sobivamat meetodit (mille aluseks on sobiv vastupidine stsenaarium) ja vaadelda tuleb pikemat rakendamisperioodi kui üks aasta. Praeguses etapis ei saa otseselt mõõta, kui palju paranes keskkonna ja kliimaga seotud tulemuslikkus aladel, kus põllukultuure vahetati. Komisjon jälgib tähelepanelikult selle uue poliitika mõju. |
| --- | --- |

7.50 ja 7.51.

Selgitus 7.9.   Muutused põllumajanduskultuuride mitmekesistamises pärast rohestamise kasutuselevõttu

| Muutused põllumajanduskultuuride mitmekesistamises | Põllumajandustootjad | % |
| --- | --- | --- |
| Muutust ei ole (toetusesaaja on põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõuded juba täitnud) | 107 | 54 % |
| Muutust ei ole (toetusesaajale ei kehti põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõuded) | 69 | 35 % |
| Muutus (rohkem põllumajanduskultuuride mitmekesistamist) | 21 | 11 % |
| KOKKU | 197 | 100 % |

Muutused põllumajanduskultuuride mitmekesistamises

Põllumajandustootjad

%

Muutust ei ole (toetusesaaja on põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõuded juba täitnud)

107

54 %

Muutust ei ole (toetusesaajale ei kehti põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõuded)

69

35 %

Muutus (rohkem põllumajanduskultuuride mitmekesistamist)

21

11 %

KOKKU

197

100 %

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.51. | Ülaltoodud tabelis analüüsis kontrollikoda põllumaa keskmist suurust kolmes kategoorias. Andmete kohaselt oli kontrollikoja valimiga hõlmatud EAGFi põllumajandusettevõtete, mis olid juba 2014. aastal põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõuded täitnud, keskmine suurus (438 hektarit) oluliselt suurem nende põllumajandusettevõtete omast (87 hektarit), mis pidid oma põllumajanduskultuure mitmekesistama 2015. aastal. See näitab, et uute nõuete kasutuselevõtt mõjutab rohkem keskmise suurusega põllumajandusettevõtteid, kuna enamik suurematest põllumajandusettevõtetest oli need nõuded juba täitnud ja väiksemad ettevõtted on sellest vabastatud. |
| --- | --- |

7.51.

Ülaltoodud tabelis analüüsis kontrollikoda põllumaa keskmist suurust kolmes kategoorias. Andmete kohaselt oli kontrollikoja valimiga hõlmatud EAGFi põllumajandusettevõtete, mis olid juba 2014. aastal põllumajanduskultuuride mitmekesistamise nõuded täitnud, keskmine suurus (438 hektarit) oluliselt suurem nende põllumajandusettevõtete omast (87 hektarit), mis pidid oma põllumajanduskultuure mitmekesistama 2015. aastal. See näitab, et uute nõuete kasutuselevõtt mõjutab rohkem keskmise suurusega põllumajandusettevõtteid, kuna enamik suurematest põllumajandusettevõtetest oli need nõuded juba täitnud ja väiksemad ettevõtted on sellest vabastatud.

Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad

| 7.52. | Erinevalt 2014. aastast ei toimunud 2015. aastal külastatud põllumajandusettevõtetest 67 % puhul ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuete täitmise tulemusel muutusi. Põhjused on samad, nagu põllumajanduskultuuride mitmekesistamise puhul: ligikaudu neljandik külastatud põllumajandusettevõtetest oli juba aasta aega enne rohestamise rakendamist piisavalt suure pinna ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaks muutnud ja 42 % külastatud põllumajandusettevõtetest oli ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuetest oma suuruse tõttu vabastatud.
  Selgituses 7.10
  on esitatud kontrollikoja peamised leiud. |
| --- | --- |

7.52.

Erinevalt 2014. aastast ei toimunud 2015. aastal külastatud põllumajandusettevõtetest 67 % puhul ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuete täitmise tulemusel muutusi. Põhjused on samad, nagu põllumajanduskultuuride mitmekesistamise puhul: ligikaudu neljandik külastatud põllumajandusettevõtetest oli juba aasta aega enne rohestamise rakendamist piisavalt suure pinna ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaks muutnud ja 42 % külastatud põllumajandusettevõtetest oli ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuetest oma suuruse tõttu vabastatud.
  Selgituses 7.10
  on esitatud kontrollikoja peamised leiud.

| 7.52. | Komisjon märgib, et enne taotlusaastat 2015 ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid ei registreeritud ja see muudab võrdlemise üksikute põllumajandusettevõtete tasandil keeruliseks ja ebatäpseks. |
| --- | --- |

7.52.

| 7.53. | Kontrollikoda leidis, et 32 % külastatud põllumajandusettevõtetest pidid võrreldes 2014. aastaga 2015. aastal oma ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid (mõnel juhul oluliselt) suurendama. Kontrollikoja valimiga hõlmatud põllumajandusettevõtetel põhineva hinnangu kohaselt on rohestamistoetuse raames ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuete kasutuselevõtu tulemusel muutunud maa kasutus ligikaudu 1,5  % puhul nende põllumaast (45). |
| --- | --- |

7.53.

Kontrollikoda leidis, et 32 % külastatud põllumajandusettevõtetest pidid võrreldes 2014. aastaga 2015. aastal oma ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid (mõnel juhul oluliselt) suurendama. Kontrollikoja valimiga hõlmatud põllumajandusettevõtetel põhineva hinnangu kohaselt on rohestamistoetuse raames ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuete kasutuselevõtu tulemusel muutunud maa kasutus ligikaudu 1,5  % puhul nende põllumaast (45).

| 7.53. | Vt ka komisjoni vastus punktidele 7.51 ja 7.52.

  Komisjoni arvates ei saa praeguses etapis otseselt mõõta, kui palju muutus maakasutus ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaga seotud nõuete tõttu. Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladelt oodatakse laiemat mõju. |
| --- | --- |

7.53.

Komisjoni arvates ei saa praeguses etapis otseselt mõõta, kui palju muutus maakasutus ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaga seotud nõuete tõttu. Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladelt oodatakse laiemat mõju.

Selgitus 7.10.   Muutused ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alades pärast rohestamise kasutuselevõttu

| Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade muutused | Põllumajandustootjad | % |
| --- | --- | --- |
| Muutust ei ole (toetusesaaja on ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuded juba täitnud) | 49 | 25 % |
| Muutust ei ole (toetusesaajale ei kehti ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuded) | 82 | 42 % |
| Muutus (rohkem ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid) | 64 | 32 % |
| Puudulik tõendusmaterjal | 2 | 1 % |
| KOKKU | 197 | 100 % |

Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade muutused

Põllumajandustootjad

%

Muutust ei ole (toetusesaaja on ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuded juba täitnud)

49

25 %

Muutust ei ole (toetusesaajale ei kehti ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõuded)

82

42 %

Muutus (rohkem ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid)

64

32 %

Puudulik tõendusmaterjal

2

1 %

KOKKU

197

100 %

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.54. | Kontrollikojal on hetkel käsil rohestamise kavandamise ja esimese aasta rakendamise täpsem analüüsimine, et hiljem selle kohta eriaruanne avaldada. |
| --- | --- |

7.54.

Kontrollikojal on hetkel käsil rohestamise kavandamise ja esimese aasta rakendamise täpsem analüüsimine, et hiljem selle kohta eriaruanne avaldada.

| 7.54. | Komisjoni hiljutises aruandes (märts 2017) (46) uuriti ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade rakendamist lähemalt. 2015. aastal deklareeriti kaheksa miljonit hektarit maad ökoalana, mis moodustab kohustusega seotud põllumaast 13 % ja 10 % pärast kaalumistegurite kohaldamist.

  Aruandes jõutakse järeldusele, et ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade meetodil on suur potentsiaal. Teadusuuringute ühiskeskuse simulatsioonil ja valitud kirjanduse ülevaatel põhinevad esialgsed tulemused näitavad, et mõningane positiivne mõju elurikkusele on olemas. Näiteks arvatakse, et õistaimede vööndite kasulik keskkonnamõju ulatub tolmeldajate tegevuse tõttu lilledega kaetud aladest kaugemale. Peale selle võib ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala mõjuda hästi mõnele ökosüsteemi teenusele (nt vee kvaliteedile ja tolmeldajatele). Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala loomine võib samuti suurendada põllumajandusettevõtte vastupidavust kliimamuutuste suhtes (rohkem maastikuelemente) ja tõhusamalt leevendada kliimamuutusi (nt kui kasutataks rohkem liblikõielisi taimi).


  Analüüsi tulemusena selgus samuti, et keskkonnakasu oleneb mitte ainult kvantiteedist, vaid ka kvaliteedist ja seda saab majandamistingimuste kohandamisega veelgi parandada. Delegeeritud õigusakti (delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014) viimaste muudatusettepanekutega, mille mõlemad kaasseadusandjad hiljuti vastu võtsid, liigutaksegi selles suunas ja kehtestatakse keeld kasutada haritaval ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alal taimekaitsevahendeid. |
| --- | --- |

7.54.

Aruandes jõutakse järeldusele, et ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade meetodil on suur potentsiaal. Teadusuuringute ühiskeskuse simulatsioonil ja valitud kirjanduse ülevaatel põhinevad esialgsed tulemused näitavad, et mõningane positiivne mõju elurikkusele on olemas. Näiteks arvatakse, et õistaimede vööndite kasulik keskkonnamõju ulatub tolmeldajate tegevuse tõttu lilledega kaetud aladest kaugemale. Peale selle võib ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala mõjuda hästi mõnele ökosüsteemi teenusele (nt vee kvaliteedile ja tolmeldajatele). Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala loomine võib samuti suurendada põllumajandusettevõtte vastupidavust kliimamuutuste suhtes (rohkem maastikuelemente) ja tõhusamalt leevendada kliimamuutusi (nt kui kasutataks rohkem liblikõielisi taimi).

Analüüsi tulemusena selgus samuti, et keskkonnakasu oleneb mitte ainult kvantiteedist, vaid ka kvaliteedist ja seda saab majandamistingimuste kohandamisega veelgi parandada. Delegeeritud õigusakti (delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014) viimaste muudatusettepanekutega, mille mõlemad kaasseadusandjad hiljuti vastu võtsid, liigutaksegi selles suunas ja kehtestatakse keeld kasutada haritaval ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alal taimekaitsevahendeid.

Järeldused

| 7.55. | Maaelu arengu investeerimisprojektide tulemuslikkuse uurimisel leidis kontrollikoda, et 95 % investeeringutest oli tehtud plaanipäraselt, kuid 34 %-l juhtudest ei olnud kulude mõistlikkuse kohta piisavalt tõendeid. Võimaluse korral lihtsustatud kulude kasutamine vähendab tulemuslikult liiga kõrgete hindade riski – seda juhul, kui hinnatase on õigesti määratud. Kontrollikojal on hetkel käsil lihtsustatud kuluvõimaluste täpsema analüüsimise audit ja 2018. aastal on kavas selle kohta eriaruanne avaldada. |
| --- | --- |

7.55.

Maaelu arengu investeerimisprojektide tulemuslikkuse uurimisel leidis kontrollikoda, et 95 % investeeringutest oli tehtud plaanipäraselt, kuid 34 %-l juhtudest ei olnud kulude mõistlikkuse kohta piisavalt tõendeid. Võimaluse korral lihtsustatud kulude kasutamine vähendab tulemuslikult liiga kõrgete hindade riski – seda juhul, kui hinnatase on õigesti määratud. Kontrollikojal on hetkel käsil lihtsustatud kuluvõimaluste täpsema analüüsimise audit ja 2018. aastal on kavas selle kohta eriaruanne avaldada.

| 7.55. | Kulude mõistlikkuse hindamine on liikmesriikide vastutusalas (vt määruse (EL) nr 809/2014 artikkel 48). Komisjon kaitseb ELi eelarvet, kui vastavuse menetluse ja küsimuste selgitamise kaudu tuvastatakse nõrkusi selles, kuidas parandada kehtestatud süsteemi (vt maaelu arengu kontrollide ja sanktsioonide, sealhulgas kulude mõistlikkuse hindamise kontrollimislehe juhend). Lisaks organiseerib Euroopa maaelu arengu võrgustik heade tavade koolitusi ja jagamist. Komisjon edendab aktiivselt ka lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Kontrollikoda leidis rohestamise tulemuslikkust uurides põllumajandustavade puhul mõningaid positiivseid muutusi, mis olid toimunud pärast rohestamise kasutuselevõttu, eriti ökoalade puhul. Kontrollikoja valimis moodustas põllumajandusmaa pindala, millel leiti positiivseid muutusi ligikaudu 3,5  % kogu põllumaast (vt punktid 7.50 ja 7.53). |
| --- | --- |

7.56.

Kontrollikoda leidis rohestamise tulemuslikkust uurides põllumajandustavade puhul mõningaid positiivseid muutusi, mis olid toimunud pärast rohestamise kasutuselevõttu, eriti ökoalade puhul. Kontrollikoja valimis moodustas põllumajandusmaa pindala, millel leiti positiivseid muutusi ligikaudu 3,5  % kogu põllumaast (vt punktid 7.50 ja 7.53).

| 7.56. | Komisjon leiab, et pärast aasta või kahe möödumist on liiga vara teha järeldusi täpse keskkonnamõju kohta. Metoodikat on keeruline valida, sest puuduvad elurikkuse ja pinnase kvaliteedi baastasemed 2015. aastale eelnevast ajast. Peale selle mõjutavad põllumajanduse keskkonnatoimet rohestamise kõrval ka muud tegurid.

  Komisjon peab sellegipoolest meeles, millised muutused põllumajandustavades pärast rohestamise sisseviimist aset leidsid, ning märgib ka, et 2014. aastaga võrreldes pidi 11 % külastatud põllumajandusettevõtetest muutma oma põllukultuuride mitmekesistamise tavasid ja 32 % ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladega seotud tavasid.


  Tuleb siiski meenutada, et rohestamisega seotud põllukultuuride ja maakasutuse muutmise mõõtmine ei ole rohestamise keskkonnatoime hindamiseks piisav.


  Hiljutine hindamine (rohestamise läbivaatamine aasta hiljem, komisjoni talituste töödokument, juuni 2016, ja komisjoni 2017. aasta märtsi aruanne ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kohta) näitas, et kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus on pindala arvestades suure potentsiaaliga. 2016. aastal oli 77 % põllumajandusmaast hõlmatud rohestamiskohustusega ja 69 % põllumaast ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala rajamise kohustustega.


  Komisjoni aruandes (märts 2017) ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kohta hinnati nende alade võimalikku keskkonnamõju põllumajandustootjate ütluste alusel 2015. aastal.


  Esialgsed tulemused on paljulubavad, eelkõige mittetootlikel aladel, nagu maastikuelementide või põlluäärte mõju elurikkusele, aga ka muudes valdkondades, nagu liblikõieliste taimede mõju elurikkusele ja ökosüsteemi teenustele, olenevalt nende majandamisest.


  Delegeeritud õigusakti (delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014) muutmine, kehtestades keelu kasutada haritaval ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alal taimekaitsevahendeid, on tähtis samm keskkonnatoime suurendamise suunas. |
| --- | --- |

7.56.

Komisjon peab sellegipoolest meeles, millised muutused põllumajandustavades pärast rohestamise sisseviimist aset leidsid, ning märgib ka, et 2014. aastaga võrreldes pidi 11 % külastatud põllumajandusettevõtetest muutma oma põllukultuuride mitmekesistamise tavasid ja 32 % ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladega seotud tavasid.

Tuleb siiski meenutada, et rohestamisega seotud põllukultuuride ja maakasutuse muutmise mõõtmine ei ole rohestamise keskkonnatoime hindamiseks piisav.

Hiljutine hindamine (rohestamise läbivaatamine aasta hiljem, komisjoni talituste töödokument, juuni 2016, ja komisjoni 2017. aasta märtsi aruanne ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kohta) näitas, et kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus on pindala arvestades suure potentsiaaliga. 2016. aastal oli 77 % põllumajandusmaast hõlmatud rohestamiskohustusega ja 69 % põllumaast ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala rajamise kohustustega.

Komisjoni aruandes (märts 2017) ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kohta hinnati nende alade võimalikku keskkonnamõju põllumajandustootjate ütluste alusel 2015. aastal.

Esialgsed tulemused on paljulubavad, eelkõige mittetootlikel aladel, nagu maastikuelementide või põlluäärte mõju elurikkusele, aga ka muudes valdkondades, nagu liblikõieliste taimede mõju elurikkusele ja ökosüsteemi teenustele, olenevalt nende majandamisest.

Delegeeritud õigusakti (delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014) muutmine, kehtestades keelu kasutada haritaval ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alal taimekaitsevahendeid, on tähtis samm keskkonnatoime suurendamise suunas.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

(2)  Välja arvatud osa kaasrahastatavatest meetmetest, nagu müügiedendusmeetmed ja koolipuuviljatoetuse programm.

(3)  Hõlmavad eelkõige eritoetust veini- ning puu- ja juurviljasektorile, koolipiima ja koolipuuvilja toetust ning ELi äärepoolseimate piirkondade erimeetmeid.

(4)  Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament saavutasid ÜPP reformi osas kokkuleppe 2013. aastal. Seejärel võeti vastu mitmeid seadusandlikke tekste reformi praktiliseks elluviimiseks.

(5)  2015. aastal esitatud toetustaotluste põhjal (st taotlusaasta 2015).

(6)  Tootmiskohustusega sidumata toetusi antakse mis tahes toetuskõlbliku põllumajandusmaa eest sõltumata sellest, kas seda kasutatakse tootmiseks või mitte.

(7)  Kontrollikoda uurib hetkel põhitoetuskava rakendamist, et tulevikus selle kohta eriaruanne avaldada (vt kontrollikoja 2017. aasta töökava; http://eca.europa.eu).

(8)  Pindalapõhiste meetmete (nagu põllumajanduslik keskkonnatoetus ja ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade põllumajandustootjatele makstavad tasandustoetused) puhul sõltub makse hektarite arvust.

(9)  Muude kui pindalapõhiste meetmete puhul on enamasti tegemist investeeringutega, mille eesmärk on nt põllumajandusettevõtete moderniseerimine või maapiirkondade majanduse ja kohalikele elanikele põhiteenuste loomine.

(10)  Keskkonda ja kliimameetmeid rahastatakse ka muudest ELi kuluvaldkondadest peale mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi „Loodusvarad“.

(11)  Kontrollikoja lähenemisviis põhineb igast tehingust juhuslikult valitud artiklitel (nt maatükid või arved). Seetõttu ei pruugi leitud viga iseloomustada vaadeldava tehingu üldist veamäära.

(12)  Belgia (Valloonia ja Flandria), Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa (Baieri, Hamburg-Jonas, Mecklenburg-Vorpommern, Nordrhein-Westfalen, Saksi-Anhalt, Schleswig-Holstein), Iirimaa, Kreeka, Hispaania (Baskimaa, Andaluusia, Murcia piirkond, Valencia piirkond, Aragon, Castilla-La Mancha, Extremadura ja Castilla ja León), Prantsusmaa, Itaalia (AGEA, Calabria, Lombardia, Toscana ja Veneto), Läti, Leedu, Ungari, Madalmaad, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (Inglismaa, Põhja-Iirimaa ja Šotimaa). Valim sisaldas ka ühte otsese eelarve täitmise raames tehtud tehingut.

(13)  Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa (Alam-Saksi (Bremen), Saksimaa ja Saksi-Anhalt), Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania (Andaluusia, Castilla-La Mancha ja Extremadura), Prantsusmaa (Midi-Pyrénées ja Rhône-Alpes), Horvaatia, Itaalia (Basilicata), Leedu, Ungari, Austria, Poola, Portugal (Assoorid ja mandriosa), Rumeenia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik (Inglismaa ja Šotimaa). Valim sisaldas seitset otsese eelarve täitmise raames tehtud tehingut, millest kaks puudutasid väljaspool Euroopa Liitu kehtivate kalandusalaste partnerluslepingute raames kasutatud ELi vahendeid.

(14)  Keskkonna peadirektoraadil ja kliimameetmete peadirektoraadil on ühine finantsressursside direktoraat.

(15)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 1,5 % ja 3,5 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(16)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 0,8 % ja 2,6 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(17)  Vt kontrollikoja 2014. aasta aastaaruande punkt 7.35.

(18)  Vt kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande punkt 7.17.

(19)  Tõendavates dokumentides ja andmebaasides sisalduva või tavapärastest ristkontrollidest ja (muudest) kohustuslikest kontrollidest saadava teabe põhjal.

(20)  Vt kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande punkt 7.17 ja kontrollikoja eriaruande nr 25/2016: „Põldude identifitseerimise süsteem: kasulik töövahend põllumajandusmaa toetuskõlblikkuse kindlakstegemiseks, ent selle haldamist saaks veelgi parandada“ punktid 60–64 (http://eca.europa.eu).

(21)  Vt ka kontrollikoja eriaruande nr 25/2016 punktid 46–48.

(22)  Vt 2015. aasta aastaaruande punkt 7.20, 2014. aasta aastaaruande punkt 7.21, 2013. aasta aastaaruande punkt 3.9, 2012. aasta aastaaruande punkt 3.13 ja 2011. aasta aastaaruande punkt 3.12.

(23)  Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik.

(24)  Muul maal kui põllumaal (nt lühikese raieringiga madalmetsad ja metsastatud alad) võib praktiseerida vaid teatavat ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel tehtavat toetuskõlblikku maakasutust. Toetuskõlblike ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kindlaksmääratud tunnusjooned, nagu maastikuelemendid ja puhverribad, võivad asuda põllumaaga külgneval maal.

(25)  Mitte kõik külastatud põllumajandusettevõtted ei kasutanud kõiki kolme tava; mõni neist oli peamiselt oma väiksusest tulenevalt vabastatud kas ühest või mitmest tavast.

(26)  Vt ka kontrollikoja eriaruande nr 25/2016 punktid 37 ja 38.

(27)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 2,1 % ja 7,7 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(28)  Tõendavates dokumentides ja andmebaasides sisalduva või tavapärastest ristkontrollidest ja (muudest) kohustuslikest kontrollidest saadava teabe põhjal.

(29)  Vt eriaruanne nr 23/2014: „Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?“. (http://eca.europa.eu).

(30)  Liikmesriikide edastatud keskmine veamäär on EAGFi puhul 1,09 % ja EAFRD puhul 1,78 %.

(31)  Sertifitseerimisasutused peavad esindusliku valimi põhjal kinnitama nende kulude seaduslikkust ja korrektsust, mille hüvitamist makseasutused komisjonilt taotlevad. Sertifitseerimisasutused esitasid eelarveaastal 2015 esmakordselt arvamuse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

(32)  Täpsema teabe saamiseks vt eriaruanne nr 7/2017: „Sertifitseerimisasutuste uus roll ÜPP kulude puhul: positiivne samm ühtse auditi mudeli suunas, kuid olulised puudused tuleb kõrvaldada“ (http://eca.europa.eu).

(33)  Käesoleval aastal otsustati analüüsida 2013. aasta aastaaruande soovituste rakendamist, kuna tavaliselt tuleb nende elluviimiseks küllaldaselt aega anda.

(34)  Vt kontrollikoja 2014. ja 2015. aasta aastaaruande 7. peatüki 2. osa.

(35)  Kulude hüvitamisega seotud veamäärad on kõrgemad. Selle teema kohta vt ka 2015. aasta aastaaruande punktid 1.21–1.24.

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320) artikli 67 lõige 1. Teatud liiki lihtsustatud kuluvõimalused olid mõningate maaelu arengu meetmete (kuid mitte investeerimisprojektide) puhul lubatud juba programmitöö perioodil 2007–2013.

(37)  Vt kontrollikoja eriaruande nr 22/2014: „Säästlikkuse saavutamine: ELi rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine“ punktid 58–63 (http://eca.europa.eu).

(38)  Kontrollikoja auditikogemus majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonnas näitab samuti, et lihtsustatud kuluvõimalusi kasutades elluviidud projektide puhul esineb vähem vigu. Vt 2015. aasta aastaaruande punkt 6.15.

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608) põhjendus 41.

(40)  Vt määruse (EL) nr 1307/2013 põhjendus 42.

(41)  Määruse (EL) nr 1307/2013 põhjendus 44.

(42)  Vähem kui 15 ha põllumajandusmaaga põllumajandusettevõtted on ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõudest vabastatud.

(43)  Kontrollikoja hinnang põhineb kontrollikoja EAGFi maksete valimiga hõlmatud põllumajandusettevõtete poolt tegelikkuses tehtud muudatustest. Põllumajanduskultuuride mitmekesistamisega seotud rohestamisnõude kohaselt võib rohkem kui 10 hektari suuruse põllumaaga põllumajandusettevõtete kõige olulisem põllukultuur moodustada maksimaalselt 75 % kogu põllumaast. Maksimaalne rohestamisele omistatav muutus on seega 25 % nende põllumajandusettevõtete põllumaast, millele see nõue kehtib (täpsemalt need põllumajandusettevõtted, mis olid 2014. aastal monokultuursed ja täitsid nõude 2015. aastal). Paljud põllumajandusettevõtted olid aga selle nõude juba 2014. aastal täitnud; nende põllumajandusettevõtete puhul järeldas kontrollikoda, et muutust ei toimunud. Lisaks olid väga vähesed põllumajandusettevõtted, kes pidid oma põllumajanduskultuure mitmekesistama, 2014. aastal monokultuursed.

(44)  Rohestamist käsitlevate sätete komisjonipoolses läbivaatamises aasta pärast nende rakendamist järeldati, et mitmekesistamiskohustuse tõttu muutus ligikaudu 0,8 % põllumaa kasutusest. Vt komisjoni talituste töödokumendi „Review of greening after one year“ – SWD(2016) 218 final, 4. lisa, osa 5.2.2.

(45)  Kontrollikoja hinnang põhineb kontrollikoja EAGFi maksete valimiga hõlmatud põllumajandusettevõtete poolt tegelikkuses tehtud muudatustest. Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade nõude täitmiseks peavad põllumajandustootjad, kellel on põllumaad üle 15 hektari, tagama, et vähemalt 5 % nende põllumaast on määratletud nii-öelda ökoalana. Maksimaalne rohestamisele omistatav muutus on seega 5 % nende põllumajandusettevõtete põllumaast, millele see nõue kehtib (täpsemalt need põllumajandusettevõtted, mis ei olnud 2014. aastal ökoalad ja täitsid nõude 2015. aastal). Paljud põllumajandusettevõtted olid aga selle nõude juba 2014. aastal täitnud ja enamikul põllumajandusettevõtetest olid ökoalad mingil määral juba 2014. aastal olemas, isegi kui nende osakaal oli väiksem kui 5 %.

(46)  COM(2017) 152 final

(47)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 10).

Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

LISA 7.1

RUBRIIGI „LOODUSVARAD“ TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Põllumajandus: turg ja otsetoetused | 217 | 180 |
| Maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus | 163 | 179 |
| Rubriigi „Loodusvarad“ tehingud kokku | 380 | 359 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär: turg ja otsetoetused | 1,7  % | 2,2  % |
| Hinnanguline veamäär: maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus | 4,9  % | 5,3  % |
| Hinnanguline veamäär: loodusvarad | 2,5  % | 2,9  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 3,5  % | |
| | Alumine veapiir | 1,5  % | |
| Alumine ja ülemine veapiir kuluvaldkonnas põllumajandus: turg ja otsetoetused 0,8 ja 2,6  %.
  Alumine ja ülemine veapiir kuluvaldkonnas maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus on 2,1 ja 7,7  %. |

2016

2015

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Põllumajandus: turg ja otsetoetused

217

180

Maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus

163

179

Rubriigi „Loodusvarad“ tehingud kokku

380

359

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär: turg ja otsetoetused

1,7  %

2,2  %

Hinnanguline veamäär: maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus

4,9  %

5,3  %

Hinnanguline veamäär: loodusvarad

2,5  %

2,9  %

Ülemine veapiir

3,5  %

Alumine veapiir

1,5  %

Alumine ja ülemine veapiir kuluvaldkonnas põllumajandus: turg ja otsetoetused 0,8 ja 2,6  %.

Alumine ja ülemine veapiir kuluvaldkonnas maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus on 2,1 ja 7,7  %.

LISA 7.2

ÜLEVAADE MAAELU ARENGU, KESKKONNA, KLIIMAMEETMETE JA KALANDUSE TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSTEST LIIKMESRIIKIDE KAUPA (1)

Image

---

(1)  Kaart ei sisalda uuritud seitset otsese eelarve täitmise raames tehtud tehingut.

LISA 7.3

ÜLEVAADE RUBRIIGI „MAAELU ARENG, KESKKOND, KLIIMAMEETMED JA KALANDUS“ VIGADEST, MILLE MÕJU ON VÄHEMALT 20 %

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| Sissejuhatus |
| Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Järgnevalt kirjeldatud leiud on toodud näiteks keskkonda, kliimamuutusi ja kalandust hõlmava erihinnangu tulemusel leitud vigade kohta, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest (1). Need vead leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 1 600 ja 1 miljon eurot ja mille keskmine maht oli veidi vähem kui 100 000 eurot (2). | Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse lisas 7.2, et kontrollikoja tehingute ülevaade ei näita valimisse kuulunud liikmesriikide suhtelist veamäära. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et üksikasjalik teave komisjoni ja liikmesriikide audititulemuste kohta on esitatud liikmesriigiti iga-aastastes tegevusaruannetes ja nende tehnilistes lisades, mille koostavad komisjoni talitused, kes haldavad ELi vahendeid eelarve täitmise korras koostöös liikmesriikidega. |
| Näiteid vigadest |
| Maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus |
| Toetuskõlbmatu toetusesaaja/rahastamiskõlbmatud kulud |
| Näide 1: ühele suurele rahvusvahelisele ettevõttele kuuluvale ühistule anti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetust |
| Kontrollikoda uuris Leedus ühele ühistule põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks antud investeerimistoetust. ELi ja riigisiseste õigusaktide kohaselt antakse seda toetust ainult mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele, mis määratakse kindlaks töötajate arvu, aastakäibe ja aasta bilansimahu põhjal. Seotud ettevõtted, nagu ema- ja tütarettevõtjad, peavad olema arvutustesse kaasatud. Kontrollikoda leidis, et asjaomane ühistu kuulus suurele rahvusvahelisele ettevõttele ning ei olnud seega mikro-, väike ega keskmise suurusega ettevõtja. Nimetatud toetusesaaja ei olnud toetuse saamiseks toetuskõlblik, mistõttu oli veamäär 100 %. | |
| Näide 2: toetusesaaja soetas seotud ettevõttelt masinaid |
| Kontrollikoda uuris ühele Ungari põllumajandusettevõttele masinate soetamiseks tehtud makset. Kontrollikoda leidis kindlaid tõendeid, et toetusesaaja oli masinaid tarninud ettevõttega seotud. Riigisiseste õigusaktide kohaselt on kogu makse rahastamiskõlbmatu, mille tulemusel on veamäär 100 %. | |
| Näide 3: programmi LIFE toetuskõlblikkuse eeskirjade mittetäitmine |
| Kontrollikoda uuris ühele programmist LIFE rahastatud otsese eelarve täitmise raames elluviidavale projektile tehtud makset. Kontrollikoda leidis personalikulude puhul mitmeid programmi LIFE toetuskõlblikkuse eeskirjade rikkumisi, näiteks: lepingutes ei mainitud programmi LIFE, tööajatabelid olid kinnitamata ja kulude kandmisel ei võetud arvesse tööaja tegelikku kestust. Uuritud kulude puhul arvutati veamääraks 60 %. | Programmi „Life“ üldsätete artikli 25 lõike 1 (mis põhineb finantsmääruse artiklil 126) kohaselt peavad toetuskõlblikud kulud põhinema tegelikel kuludel, mitte eelarvesse kantud päevamääral.


  Aeg, mis töötajatel projektile kulus, tuleb sobival viisil dokumenteerida (tööaja arvestuse lehed). Tuleb siiski märkida, et ilma tööaja arvestuse lehtedeta saab kalendriaasta jooksul kirja panna kuni 2 päeva kuus. Kui projekti heaks töötamist saab dokumenteerida muul moel (nt analüütilise raamatupidamise süsteemi väljavõtted), peab komisjon asjaomaseid kulusid toetuskõlblikuks.


  Projekti nimetamist töötaja töölepingus ei nõuta, küll aga peab see kirjas olema tööaja arvestuse lehel või muus tööaja registreerimise vahendis. Kui projekti heaks töötamist saab dokumenteerida muul moel kui tööaja arvestuse lehega (nt analüütilise raamatupidamise süsteemi väljavõtted), peetakse seotud kulusid toetuskõlblikuks.


  Kui tööaja arvestuse lehel puudub töötaja ja tema ülemuse allkiri, ei ole see aktsepteeritav ja asjaomased kulud ei ole toetuskõlblikud. Selliseid tööaja arvestuse lehti käsitatakse nõuetele mittevastavatena üksnes juhul, kui need on süstemaatiliselt allkirjastamata. Tööaja arvestuse lehti, mis on üksnes mõnel korral allkirjastamata ja kinnitamata, peetakse tehnilisteks veaks ja tavaliselt neid ei jäeta kõrvale. |
| Näited 4 ja 5: piirkondlikule valitsusele anti ELi toetust ehitustöödeks, mille maksumus põhines paisutatud kuludel |
| Kontrollikoda uuris kahte Hispaanias Andaluusia piirkondliku valitsuse poolt makstud ehitustööd: üks oli maapiirkonna tee remondiks ning teine ühe maamaja ja põllumajandushoone ehitamiseks. Leiti, et mõlemal juhul oli ehitustööde leping ühe ettevõttega sõlmitud ilma hankemenetluseta ja paisutatud hindade põhjal. Uuritud kulude puhul arvutati veamääraks vastavalt 33 % ja 44 %. | |
| Näide 6: toetuse ühist taotlemist ei lubatud |
| Kontrollikoda uuris ühele Eesti põllumajandusettevõttele masinate soetamiseks tehtud makset. Projektitaotlus esitati koos ühe teise ettevõttega. Riigisiseste õigusaktide kohaselt on ühistaotlustega võimalik saada suuremat toetust, kuid neid on lubatud esitada ainult juhul, kui kumbki taotleja ei oma otseselt või kaudselt teise üle valitsevat mõju. Kontrollikoda leidis, et see tingimus ei olnud siiski täidetud, mistõttu oli veamäär 32 %. | |
| Kontrollikoda leidis toetuskõlbmatu toetusesaaja/rahastamiskõlbmatute kulutustega seotud vigu (kvantifitseeritud kuni 20 protsendini) Taanis, Saksamaal, Kreekas, Portugalis (mandriosa), Itaalias (Basilicata), Austrias ja Poolas. | |
| Suuremana näidatud või toetuskõlbmatu pindala |
| Näide 7: traditsiooniliste puuviljaistanduste säilitamise toetust maksti maa-alale, millel oli liiga vähe traditsioonilisi puid |
| Portugalis uuris kontrollikoda ühele põllumajandusettevõtjale maaelu arengu meetme „põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetus“ raames Assooride traditsiooniliste puuviljaistanduste säilitamiseks tehtud makset. Üks Portugalis selle toetuse jaoks kehtivatest eeltingimustest näeb ette, et puuviljaistandusel peab olema vähemalt üks Assooridele omane traditsiooniline puusort ja kui seda kasvatatakse koos teiste puudega, peab see moodustama vähemalt 80 % puudest. Kontrollikoda külastas kahte taotlusega hõlmatud maatükki ja leidis, et neil ei olnud piisavalt toetuskõlblikke puid. Maatükid ei vastanud toetuskõlblikkuse eeskirjale, mistõttu oli veamäär 100 %. | |
| Näide 8: toetuse maksmine maatükkidele, millel põllumajanduslikku tegevust ei tehta |
| Maaelu arengu meetmega „toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele“ toetatakse teatavates kindlaksmääratud piirkondades, nagu mägipiirkonnad, asuvaid põllumajandusettevõtteid. Toetus koosneb iga-aastasest maksest toetuskõlbliku maa ühe hektari kohta, millega hüvitatakse asjaomaste piirkondade põllumajandustootjatele kas kõik või osa põllumajandustootmist mõjutavatest piirangutest tulenevatest lisakuludest või saamata jäänud sissetulekust. Põllumajandustootjad on toetuskõlblikud siis, kui tegelevad nendel kindlaksmääratud alades põllumajandusliku tegevusega. | |
| Horvaatias külastas kontrollikoda põllumajandusettevõtet, millele anti mägipiirkondade toetust. Kontrollikoja uuritavasse valimisse kuulus kolm maatükki, mille toetusesaaja oli deklareerinud karjamaana. Kontrollikoda leidis, et ühel maatükil ei toimunud mingit põllumajanduslikku tegevust, nt karjatamist. Seetõttu oli maatükk hüvitise saamiseks toetuskõlbmatu. Kahel ülejäänud maatükil oli samuti toetuskõlbmatuid alasid, kuna need olid kaetud paksu metsaga. Kontrollikoda märgib, et makseasutus oli sarnaseid probleeme leidnud ja sellest tulenevalt algatanud sissenõudemenetluse. Kontrollikoja valimi põhjal on hinnanguline veamäär 91 %. | Komisjoni arusaama kohaselt leidsid Horvaatia ametiasutused maa võimaliku toetuskõlbmatuse põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteedihindamise tulemusena ja tahtsid viga parandada.


  Komisjoni arusaama kohaselt ajakohastasid Horvaatia ametiasutused põldude identifitseerimise süsteemi pärast kiiret põllukülastust ja algatasid toetuse tagasinõudmise ELi õiguses sätestatud tähtaja jooksul, seega üledeklareeritud pindalal rahalist mõju ei ole. |
| Kontrollikoda leidis enamdeklareeritud või toetuskõlbmatu pindalaga seotud vigu (kvantifitseeritud kuni 20 protsendini) Tšehhi Vabariigis, Saksamaal (Saksimaa), Hispaanias (Extremadura), Prantsusmaal (Rhône-Alpes), Horvaatias, Portugalis (Assoorid ja mandriosa), Slovakkias, Soomes ja Ühendkuningriigis (Inglismaal). | |
| Riigihanke-eeskirjade eiramine |
| Näide 9: avaliku sektori asutus lükkas ehitustööde tegemiseks tehtud kõige madalama pakkumuse alusetult tagasi |
| Poolas uuris kontrollikoda ühele avaliku sektori asutusele tehtud makset ühe kaldapealse rekonstrueerimiseks, et kaitsta põllumajanduslikku maad jõe üleujutuse eest. Ehitustööd moodustasid 97 % auditeeritud kuludest. Kontrollikoda uuris ehitustöid tegeva ettevõtte valimiseks kasutatud riigihankemenetlust ja leidis, et kõige odavam pakkumus oli ilma mõjuva põhjuseta tagasi lükatud. Seetõttu ei olnud asjaomased kulud rahastamiskõlblikud, mille tagajärjel oli veamäär 97 %. | Komisjoni arusaama kohaselt vaidlustas edutu pakkuja madalaima pakkumise väljajätmise, aga riiklik vaidlustusorgan (KIO) jättis kaebuse rahuldamata. Makseasutus järgis riikliku vaidlustusorgani otsust. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Sissejuhatus

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Järgnevalt kirjeldatud leiud on toodud näiteks keskkonda, kliimamuutusi ja kalandust hõlmava erihinnangu tulemusel leitud vigade kohta, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest (1). Need vead leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 1 600 ja 1 miljon eurot ja mille keskmine maht oli veidi vähem kui 100 000 eurot (2).

Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse lisas 7.2, et kontrollikoja tehingute ülevaade ei näita valimisse kuulunud liikmesriikide suhtelist veamäära. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et üksikasjalik teave komisjoni ja liikmesriikide audititulemuste kohta on esitatud liikmesriigiti iga-aastastes tegevusaruannetes ja nende tehnilistes lisades, mille koostavad komisjoni talitused, kes haldavad ELi vahendeid eelarve täitmise korras koostöös liikmesriikidega.

Näiteid vigadest

Maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus

Toetuskõlbmatu toetusesaaja/rahastamiskõlbmatud kulud

Näide 1: ühele suurele rahvusvahelisele ettevõttele kuuluvale ühistule anti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetust

Kontrollikoda uuris Leedus ühele ühistule põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks antud investeerimistoetust. ELi ja riigisiseste õigusaktide kohaselt antakse seda toetust ainult mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele, mis määratakse kindlaks töötajate arvu, aastakäibe ja aasta bilansimahu põhjal. Seotud ettevõtted, nagu ema- ja tütarettevõtjad, peavad olema arvutustesse kaasatud. Kontrollikoda leidis, et asjaomane ühistu kuulus suurele rahvusvahelisele ettevõttele ning ei olnud seega mikro-, väike ega keskmise suurusega ettevõtja. Nimetatud toetusesaaja ei olnud toetuse saamiseks toetuskõlblik, mistõttu oli veamäär 100 %.

Näide 2: toetusesaaja soetas seotud ettevõttelt masinaid

Kontrollikoda uuris ühele Ungari põllumajandusettevõttele masinate soetamiseks tehtud makset. Kontrollikoda leidis kindlaid tõendeid, et toetusesaaja oli masinaid tarninud ettevõttega seotud. Riigisiseste õigusaktide kohaselt on kogu makse rahastamiskõlbmatu, mille tulemusel on veamäär 100 %.

Näide 3: programmi LIFE toetuskõlblikkuse eeskirjade mittetäitmine

Kontrollikoda uuris ühele programmist LIFE rahastatud otsese eelarve täitmise raames elluviidavale projektile tehtud makset. Kontrollikoda leidis personalikulude puhul mitmeid programmi LIFE toetuskõlblikkuse eeskirjade rikkumisi, näiteks: lepingutes ei mainitud programmi LIFE, tööajatabelid olid kinnitamata ja kulude kandmisel ei võetud arvesse tööaja tegelikku kestust. Uuritud kulude puhul arvutati veamääraks 60 %.

Programmi „Life“ üldsätete artikli 25 lõike 1 (mis põhineb finantsmääruse artiklil 126) kohaselt peavad toetuskõlblikud kulud põhinema tegelikel kuludel, mitte eelarvesse kantud päevamääral.

Aeg, mis töötajatel projektile kulus, tuleb sobival viisil dokumenteerida (tööaja arvestuse lehed). Tuleb siiski märkida, et ilma tööaja arvestuse lehtedeta saab kalendriaasta jooksul kirja panna kuni 2 päeva kuus. Kui projekti heaks töötamist saab dokumenteerida muul moel (nt analüütilise raamatupidamise süsteemi väljavõtted), peab komisjon asjaomaseid kulusid toetuskõlblikuks.

Projekti nimetamist töötaja töölepingus ei nõuta, küll aga peab see kirjas olema tööaja arvestuse lehel või muus tööaja registreerimise vahendis. Kui projekti heaks töötamist saab dokumenteerida muul moel kui tööaja arvestuse lehega (nt analüütilise raamatupidamise süsteemi väljavõtted), peetakse seotud kulusid toetuskõlblikuks.

Kui tööaja arvestuse lehel puudub töötaja ja tema ülemuse allkiri, ei ole see aktsepteeritav ja asjaomased kulud ei ole toetuskõlblikud. Selliseid tööaja arvestuse lehti käsitatakse nõuetele mittevastavatena üksnes juhul, kui need on süstemaatiliselt allkirjastamata. Tööaja arvestuse lehti, mis on üksnes mõnel korral allkirjastamata ja kinnitamata, peetakse tehnilisteks veaks ja tavaliselt neid ei jäeta kõrvale.

Näited 4 ja 5: piirkondlikule valitsusele anti ELi toetust ehitustöödeks, mille maksumus põhines paisutatud kuludel

Kontrollikoda uuris kahte Hispaanias Andaluusia piirkondliku valitsuse poolt makstud ehitustööd: üks oli maapiirkonna tee remondiks ning teine ühe maamaja ja põllumajandushoone ehitamiseks. Leiti, et mõlemal juhul oli ehitustööde leping ühe ettevõttega sõlmitud ilma hankemenetluseta ja paisutatud hindade põhjal. Uuritud kulude puhul arvutati veamääraks vastavalt 33 % ja 44 %.

Näide 6: toetuse ühist taotlemist ei lubatud

Kontrollikoda uuris ühele Eesti põllumajandusettevõttele masinate soetamiseks tehtud makset. Projektitaotlus esitati koos ühe teise ettevõttega. Riigisiseste õigusaktide kohaselt on ühistaotlustega võimalik saada suuremat toetust, kuid neid on lubatud esitada ainult juhul, kui kumbki taotleja ei oma otseselt või kaudselt teise üle valitsevat mõju. Kontrollikoda leidis, et see tingimus ei olnud siiski täidetud, mistõttu oli veamäär 32 %.

Kontrollikoda leidis toetuskõlbmatu toetusesaaja/rahastamiskõlbmatute kulutustega seotud vigu (kvantifitseeritud kuni 20 protsendini) Taanis, Saksamaal, Kreekas, Portugalis (mandriosa), Itaalias (Basilicata), Austrias ja Poolas.

Suuremana näidatud või toetuskõlbmatu pindala

Näide 7: traditsiooniliste puuviljaistanduste säilitamise toetust maksti maa-alale, millel oli liiga vähe traditsioonilisi puid

Portugalis uuris kontrollikoda ühele põllumajandusettevõtjale maaelu arengu meetme „põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetus“ raames Assooride traditsiooniliste puuviljaistanduste säilitamiseks tehtud makset. Üks Portugalis selle toetuse jaoks kehtivatest eeltingimustest näeb ette, et puuviljaistandusel peab olema vähemalt üks Assooridele omane traditsiooniline puusort ja kui seda kasvatatakse koos teiste puudega, peab see moodustama vähemalt 80 % puudest. Kontrollikoda külastas kahte taotlusega hõlmatud maatükki ja leidis, et neil ei olnud piisavalt toetuskõlblikke puid. Maatükid ei vastanud toetuskõlblikkuse eeskirjale, mistõttu oli veamäär 100 %.

Näide 8: toetuse maksmine maatükkidele, millel põllumajanduslikku tegevust ei tehta

Maaelu arengu meetmega „toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele“ toetatakse teatavates kindlaksmääratud piirkondades, nagu mägipiirkonnad, asuvaid põllumajandusettevõtteid. Toetus koosneb iga-aastasest maksest toetuskõlbliku maa ühe hektari kohta, millega hüvitatakse asjaomaste piirkondade põllumajandustootjatele kas kõik või osa põllumajandustootmist mõjutavatest piirangutest tulenevatest lisakuludest või saamata jäänud sissetulekust. Põllumajandustootjad on toetuskõlblikud siis, kui tegelevad nendel kindlaksmääratud alades põllumajandusliku tegevusega.

Horvaatias külastas kontrollikoda põllumajandusettevõtet, millele anti mägipiirkondade toetust. Kontrollikoja uuritavasse valimisse kuulus kolm maatükki, mille toetusesaaja oli deklareerinud karjamaana. Kontrollikoda leidis, et ühel maatükil ei toimunud mingit põllumajanduslikku tegevust, nt karjatamist. Seetõttu oli maatükk hüvitise saamiseks toetuskõlbmatu. Kahel ülejäänud maatükil oli samuti toetuskõlbmatuid alasid, kuna need olid kaetud paksu metsaga. Kontrollikoda märgib, et makseasutus oli sarnaseid probleeme leidnud ja sellest tulenevalt algatanud sissenõudemenetluse. Kontrollikoja valimi põhjal on hinnanguline veamäär 91 %.

Komisjoni arusaama kohaselt leidsid Horvaatia ametiasutused maa võimaliku toetuskõlbmatuse põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteedihindamise tulemusena ja tahtsid viga parandada.

Komisjoni arusaama kohaselt ajakohastasid Horvaatia ametiasutused põldude identifitseerimise süsteemi pärast kiiret põllukülastust ja algatasid toetuse tagasinõudmise ELi õiguses sätestatud tähtaja jooksul, seega üledeklareeritud pindalal rahalist mõju ei ole.

Kontrollikoda leidis enamdeklareeritud või toetuskõlbmatu pindalaga seotud vigu (kvantifitseeritud kuni 20 protsendini) Tšehhi Vabariigis, Saksamaal (Saksimaa), Hispaanias (Extremadura), Prantsusmaal (Rhône-Alpes), Horvaatias, Portugalis (Assoorid ja mandriosa), Slovakkias, Soomes ja Ühendkuningriigis (Inglismaal).

Riigihanke-eeskirjade eiramine

Näide 9: avaliku sektori asutus lükkas ehitustööde tegemiseks tehtud kõige madalama pakkumuse alusetult tagasi

Poolas uuris kontrollikoda ühele avaliku sektori asutusele tehtud makset ühe kaldapealse rekonstrueerimiseks, et kaitsta põllumajanduslikku maad jõe üleujutuse eest. Ehitustööd moodustasid 97 % auditeeritud kuludest. Kontrollikoda uuris ehitustöid tegeva ettevõtte valimiseks kasutatud riigihankemenetlust ja leidis, et kõige odavam pakkumus oli ilma mõjuva põhjuseta tagasi lükatud. Seetõttu ei olnud asjaomased kulud rahastamiskõlblikud, mille tagajärjel oli veamäär 97 %.

Komisjoni arusaama kohaselt vaidlustas edutu pakkuja madalaima pakkumise väljajätmise, aga riiklik vaidlustusorgan (KIO) jättis kaebuse rahuldamata. Makseasutus järgis riikliku vaidlustusorgani otsust.

---

(1)  Need vead moodustavad rohkem kui kolm neljandikku selle erihinnangu üldisest hinnangulisest veamäärast.

(2)  St pool kõigist vähemalt 20 % suuruse mõjuga vigadest leiti tehingutes, mille väärtus on alla 100 000 euro, ja ülejäänud leiti tehingutes, mille väärtus ületab selle summa.

LISA 7.4

LOODUSVARADE VALDKONNA VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Kontrollikoja analüüs edusammudest | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult rakendatud | Rakendatakse | Ei ole rakendatud | Ei ole enam kohaldatav | Puudulik tõendusmaterjal |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2013 | 3.46. | Varasemate soovituste elluviimise kontrolli ning 2013. aasta leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda järgmised soovitused: |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Kontrollikoja analüüs edusammudest

Komisjoni vastus

Täielikult rakendatud

Rakendatakse

Ei ole rakendatud

Ei ole enam kohaldatav

Puudulik tõendusmaterjal

Suuremas osas

Osaliselt

2013

3.46.

1. soovitus: komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, tagamaks, et IACSi kasutatakse täies mahus. Selleks tuleb tagada, et

| — | liikmesriigid hindaksid põllumajanduslike maatükkide, eriti püsikarjamaade toetuskõlblikkust ja suurust õigesti ja registreeriksid need vastavalt ELi kriteeriumidele, kasutades selleks kõige värskematel ortofotodel põhinevat ulatuslikku analüüsi (vt punktid 3.9, 3.10 ja 3.20); |
| --- | --- |

—

liikmesriigid hindaksid põllumajanduslike maatükkide, eriti püsikarjamaade toetuskõlblikkust ja suurust õigesti ja registreeriksid need vastavalt ELi kriteeriumidele, kasutades selleks kõige värskematel ortofotodel põhinevat ulatuslikku analüüsi (vt punktid 3.9, 3.10 ja 3.20);

| — | liikmesriigid võtaksid viivitamatult parandusmeetmeid juhtudel, kui IACSi puhul avastatakse süsteemivead, eriti toetusetaotluste ebaõige haldusalase menetlemise puhul (vt punkt 3.15 ja selgitus 3.5); |
| --- | --- |

—

liikmesriigid võtaksid viivitamatult parandusmeetmeid juhtudel, kui IACSi puhul avastatakse süsteemivead, eriti toetusetaotluste ebaõige haldusalase menetlemise puhul (vt punkt 3.15 ja selgitus 3.5);

| — | liikmesriikide võlglaste arvestusraamatud sisaldaksid täielikku ja usaldusväärset teavet võlgade suuruse ja sisu kohta ning et kõiki sissenõude-/täitemenetlusi kohaldataks koheselt (vt punktid 3.24 ja 3.25); |
| --- | --- |

—

liikmesriikide võlglaste arvestusraamatud sisaldaksid täielikku ja usaldusväärset teavet võlgade suuruse ja sisu kohta ning et kõiki sissenõude-/täitemenetlusi kohaldataks koheselt (vt punktid 3.24 ja 3.25);

X

2. soovitus: komisjon peaks tagama kindluse suurendamise menetluse mõjusa kohaldamise, et suurendada auditeerimisasutuste tehtava töö kvaliteeti ja võrreldavust, ning et Itaalia ametivõimude poolt põhjendamatult vähendatud kohapealsete kontrollide määra puhul võetaks parandusmeetmeid (vt punktid 3.30–3.35);

X

2013

3. soovitus: komisjon peaks aktiivselt jälgima Poola tootjarühmadele antavate ELi toetuste kontrollisüsteemis leitud puuduste parandamist (vt punktid 3.36-3.38).

X

| 4.37. | Käesoleva kontrollimise ning 2013. aasta leidude ja järelduste põhjal soovitab kontrollikoda maaelu arengu valdkonnas järgnevat: |
| --- | --- |

4.37.

1. soovitus: liikmesriigid peaksid parandama oma olemasolevate halduskontrollide läbiviimist kogu makseasutustele kättesaadava asjakohase teabe kasutamisega, sest nii on suurem võimalus avastada ja parandada valdavat osa vigadest (vt punktid 4.8 ja 4.20). Eelkõige investeerimismeetmete puhul tuleks halduskontrollides kasutada kogu saadaolevat teavet, et kinnitada kulutuste, projektide ja toetusesaajate (sh kõigi lõppaktsionäride) rahastamiskõlblikkust ning riigihankemenetluste vastavust kohaldatavatele riiklikele ja/või ELi eeskirjadele;

X

2. soovitus: komisjon peaks tagama selle, et asjakohaseid meetmeid võetakse kõigi juhtumite puhul, kus kontrollikoda vigu leidis (mis on välja toodud punktides 4.14, 4.20 ja 4.21, ning punktis 4.16 seoses keskkonnaga);

X

Komisjoni arusaama kohaselt on esitatud kontrollikojale tõendid selle kohta, et kõigi juhtumite suhtes on võetud nõuetekohaselt järelmeetmeid. Punktides 4.14 ja 4.21 nimetatud tehinguid hõlmasid komisjoni vastavad auditid. Punktis 4.20 mainitud süsteemsed puudused on seotud samade probleemidega, mille leidsid ka komisjoni audiitorid, ning lisatakse seepärast riskihindamisse, kui koostatakse aastast tööprogrammi.

Punkti 4.16 kohta tuleb öelda seda, et kuna toetusesaaja kinnitas lõpparuande hindamise ajal kirjalikult, et ta ei saa käibemaksu tagasi nõuda, ei olnud komisjonil põhjust selles kahelda.

3. soovitus: liikmesriigid peavad tagama, et tegevuskavad maaelu arengu valdkonna kõrge veamäära alandamiseks on täielikud, hõlmates kõiki piirkondi ning kõiki meetmeid, eriti investeerimismeetmeid, ning võtavad arvesse komisjoni ja kontrollikoja auditileide (vt punkt 4.30);

X

2013

ÜPP valdkonna kohta tervikuna soovitab kontrollikoda järgmist:

4. soovitus: komisjoni dokumentides tuleb näidata, kuidas on arvutatud kulud, mis olid hõlmatud komisjoni vastavusaudititega (vt punkt 4.24);

X

5. soovitus: komisjon peab võtma meetmeid, et vähendada veelgi lõpetamata audititoimikute arvu, et kõik enne 2012. aastat tehtud auditid oleksid lõpetatud aastaks 2015 (vt punkt 4.27);

X

6. soovitus: komisjon peab edasi arendama allesjäänud veamäära arvutamise meetodit, tagades, et võetakse arvesse kõik kulud ja kõik makseasutused (vt punkt 4.29).

X

| 4.38. | Kontrollikoda esitab lisaks järgmise soovituse: |
| --- | --- |

4.38.

7. soovitus: liikmesriikide finantskorrektsioone seoses Euroopa Kalandusfondiga peavad toetama tõendid nende kinnitamise kohta (vt punkt 4.34).

X

---

8. PEATÜKK

Julgeolek ja kodakondsus

SISUKORD

| Sissejuhatus | 8.1–8.6 |
| --- | --- |

| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi lühikirjeldus | 8.2–8.5 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 8.6 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 8.7 |
| --- | --- |

| Valitud kontrollisüsteemide läbivaatamine | 8.8–8.12 |
| --- | --- |

| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 8.8–8.10 |
| --- | --- |

| Otsene eelarve täitmine | 8.11 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord | 8.12 |
| --- | --- |

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 8.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku julgeoleku ja kodakondsuse rubriiki puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 8.1
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

8.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku julgeoleku ja kodakondsuse rubriiki puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 8.1
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest.

Selgitus 8.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku 3. rubriigi kulutuste jaotus aastal 2016

(miljardites eurodes)

Image

| Aasta maksed kokku | 3,1 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (8) | 2,2 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (8) | 1,5 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 2,4 |

Aasta maksed kokku

3,1

- ettemaksed
   (8)

2,2

- ettemaksete tasaarvestused
   (8)

1,5

Auditeeritud andmekogum kokku

2,4

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi lühikirjeldus

| 8.2. | Kõnealune 3. rubriik koondab erinevaid poliitikavaldkondi, mille ühine eesmärk on tugevdada ELi kodakondsuse kontseptsiooni, luues vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala. Nagu näidatud
  selgituses 8.1
  , on kõige olulisem kuluvaldkond ränne ja julgeolek, lisaks rahastatakse toidu- ja söödaprogrammi (mis hõlmab toitumist, loomade tervishoidu, taimetervist ja loomade heaolu) ning kultuuri- ja loovtegevusi (programm „Loov Euroopa“), ning õigusmõistmise, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse ning tarbijate ja tervishoiu valdkondade kulutusi. Suur osa maksetest tehakse detsentraliseeritud asutuste kaudu (1). |
| --- | --- |

8.2.

Kõnealune 3. rubriik koondab erinevaid poliitikavaldkondi, mille ühine eesmärk on tugevdada ELi kodakondsuse kontseptsiooni, luues vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala. Nagu näidatud
  selgituses 8.1
  , on kõige olulisem kuluvaldkond ränne ja julgeolek, lisaks rahastatakse toidu- ja söödaprogrammi (mis hõlmab toitumist, loomade tervishoidu, taimetervist ja loomade heaolu) ning kultuuri- ja loovtegevusi (programm „Loov Euroopa“), ning õigusmõistmise, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse ning tarbijate ja tervishoiu valdkondade kulutusi. Suur osa maksetest tehakse detsentraliseeritud asutuste kaudu (1).

Ränne ja julgeolek

| 8.3. | Suurem osa rände ja julgeoleku valdkonna kuludest pärineb kahest fondist: Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (2) (AMIF) ja Sisejulgeolekufondist (ISF). Fondide tegutsemisaeg on 2014–2020 ning nad asendavad neljast instrumendist (3) koosnenud SOLID programmi („Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“) ning veel kahte programmi – ISEC (kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine) ja CIPS (Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine). Nagu SOLID programmi puhul, haldavad ka suuremat osa Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi vahenditest liikmesriigid ja komisjon (rände ja siseasjade peadirektoraat) koos. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eesmärk on edendada rändevoogude tõhusat haldamist ning varjupaiga- ja sisserändeküsimuste alase liidu ühise lähenemisviisi saavutamist. Sisejulgeolekufondi eesmärk on saavutada ELis julgeoleku kõrge tase. Fondil on kaks vahendit (4): välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning politseikoostöö rahastamisvahend. Esimene neist toetab piirihaldamise meetmete ühtlustamist ning ühise viisapoliitika väljatöötamist, teine toetab õiguskaitseasutuste koostööd ning julgeolekuga seotud riskide ja kriiside haldamise suutlikkuse parandamist. |
| --- | --- |

8.3.

Suurem osa rände ja julgeoleku valdkonna kuludest pärineb kahest fondist: Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (2) (AMIF) ja Sisejulgeolekufondist (ISF). Fondide tegutsemisaeg on 2014–2020 ning nad asendavad neljast instrumendist (3) koosnenud SOLID programmi („Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“) ning veel kahte programmi – ISEC (kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine) ja CIPS (Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine). Nagu SOLID programmi puhul, haldavad ka suuremat osa Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi vahenditest liikmesriigid ja komisjon (rände ja siseasjade peadirektoraat) koos. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eesmärk on edendada rändevoogude tõhusat haldamist ning varjupaiga- ja sisserändeküsimuste alase liidu ühise lähenemisviisi saavutamist. Sisejulgeolekufondi eesmärk on saavutada ELis julgeoleku kõrge tase. Fondil on kaks vahendit (4): välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning politseikoostöö rahastamisvahend. Esimene neist toetab piirihaldamise meetmete ühtlustamist ning ühise viisapoliitika väljatöötamist, teine toetab õiguskaitseasutuste koostööd ning julgeolekuga seotud riskide ja kriiside haldamise suutlikkuse parandamist.

Muud valdkonnad

| 8.4. | Toidu- ja söödaprogrammi peamine eesmärk on tagada inimeste, loomade ja taimede tervis toiduahela kõikides etappides. Kõige suurem kuluartikkel on liikmesriikide kulude hüvitamine komisjoni poolt heaks kiidetud kavade raames seoses teatud loomahaigustega. |
| --- | --- |

8.4.

Toidu- ja söödaprogrammi peamine eesmärk on tagada inimeste, loomade ja taimede tervis toiduahela kõikides etappides. Kõige suurem kuluartikkel on liikmesriikide kulude hüvitamine komisjoni poolt heaks kiidetud kavade raames seoses teatud loomahaigustega.

| 8.5. | „Loov Euroopa“ on ELi raamprogramm, mis toetab kultuuri- ja audiovisuaalsektorit. 3. rubriigis on veel mitu programmi, mille ühine eesmärk on julgeoleku ja kodakondsuse valdkonna tugevdamine; eelkõige on tegu õigusmõistmise ja tarbijate alaste programmide ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmiga. |
| --- | --- |

8.5.

„Loov Euroopa“ on ELi raamprogramm, mis toetab kultuuri- ja audiovisuaalsektorit. 3. rubriigis on veel mitu programmi, mille ühine eesmärk on julgeoleku ja kodakondsuse valdkonna tugevdamine; eelkõige on tegu õigusmõistmise ja tarbijate alaste programmide ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmiga.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 8.6. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda 2016. aastal julgeoleku ja kodakondsuse rubriigi puhul: |
| --- | --- |

8.6.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda 2016. aastal julgeoleku ja kodakondsuse rubriigi puhul:

| a) | 15 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 7 esitatud põhimõtetele. Valim oli kavandatud viisil, mis aitas kontrollikojal saada ülevaate 2016. aastal eelarvest tehtud kulutustest tervikuna (mitte nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes). Valiku põhjuseks oli asjaomase poliitikavaldkonna maksete suhteliselt väike maht 2016. aastal (ligi 2 % ELi maksetest kokku). Valim koosnes viiest liikmesriikidega koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingust, (5) seitsmest komisjoni poolt otse täidetava eelarve raames tehtud tehingust ja kolmest tehingust, mis hõlmasid ametitele tehtud ettemaksete tasaarvestusi; |
| --- | --- |

a)

15 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 7 esitatud põhimõtetele. Valim oli kavandatud viisil, mis aitas kontrollikojal saada ülevaate 2016. aastal eelarvest tehtud kulutustest tervikuna (mitte nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes). Valiku põhjuseks oli asjaomase poliitikavaldkonna maksete suhteliselt väike maht 2016. aastal (ligi 2 % ELi maksetest kokku). Valim koosnes viiest liikmesriikidega koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingust, (5) seitsmest komisjoni poolt otse täidetava eelarve raames tehtud tehingust ja kolmest tehingust, mis hõlmasid ametitele tehtud ettemaksete tasaarvestusi;

| b) | komisjoni ja liikmesriikide peamiseid süsteeme kindluse tagamiseks seoses SOLIDi, AMIFi ja ISFi raames tehtud maksetega. Lisaks süsteemide kontrollimisele testis kontrollikoda 35 tehingust koosnevat valimit: 24 liikmesriikide ja komisjoni koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingut ja 11 komisjoni poolt otse täidetava eelarve raames tehtud tehingut. Liikmesriikide ja komisjoni koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingute valim keskendus SOLIDile, sest 2016. aastal oli suurem osa komisjoni poolt heaks kiidetud kulusid kantud selle programmi raames. Peamiselt kontrollis kontrollikoda neid liikmesriikide süsteeme, mille komisjon oli hinnanud piisavat kindlust andvaks; |
| --- | --- |

b)

komisjoni ja liikmesriikide peamiseid süsteeme kindluse tagamiseks seoses SOLIDi, AMIFi ja ISFi raames tehtud maksetega. Lisaks süsteemide kontrollimisele testis kontrollikoda 35 tehingust koosnevat valimit: 24 liikmesriikide ja komisjoni koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingut ja 11 komisjoni poolt otse täidetava eelarve raames tehtud tehingut. Liikmesriikide ja komisjoni koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingute valim keskendus SOLIDile, sest 2016. aastal oli suurem osa komisjoni poolt heaks kiidetud kulusid kantud selle programmi raames. Peamiselt kontrollis kontrollikoda neid liikmesriikide süsteeme, mille komisjon oli hinnanud piisavat kindlust andvaks;

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| c) | seda, kas siseasjade peadirektoraadi ning teabevahetuse peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule. |
| --- | --- |

c)

seda, kas siseasjade peadirektoraadi ning teabevahetuse peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 8.7. | Kontrollitud 15 tehingust olid neli mõjutatud kvantifitseeritavatest vigadest, millest kolm moodustasid alla 2 % kontrollitud tehingu väärtusest. Kuna valim ei olnud kavandatud olema mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes statistiliselt esinduslik, ei arvutatud ka veamäära. |
| --- | --- |

8.7.

Kontrollitud 15 tehingust olid neli mõjutatud kvantifitseeritavatest vigadest, millest kolm moodustasid alla 2 % kontrollitud tehingu väärtusest. Kuna valim ei olnud kavandatud olema mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes statistiliselt esinduslik, ei arvutatud ka veamäära.

VALITUD KONTROLLISÜSTEEMIDE LÄBIVAATAMINE

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

AMIF ja ISF

| 8.8. | Kontrollikoda kontrollis menetlust, mille abil komisjon kiitis heaks kümme liikmesriikide programmi, komisjonipoolset liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamist ning AMIFi ja ISFi 2016. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust. Kontrollikoda testis samu süsteeme nelja liikmesriiki tehtud külastuste käigus (6). Nagu näidatud
  selgituses 8.2
  , on kaks aastat pärast seitsmeaastase projektiperioodi algust maksete tegemine koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega AMIF ja ISF fondidest aeglane. |
| --- | --- |

8.8.

Kontrollikoda kontrollis menetlust, mille abil komisjon kiitis heaks kümme liikmesriikide programmi, komisjonipoolset liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide hindamist ning AMIFi ja ISFi 2016. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust. Kontrollikoda testis samu süsteeme nelja liikmesriiki tehtud külastuste käigus (6). Nagu näidatud
  selgituses 8.2
  , on kaks aastat pärast seitsmeaastase projektiperioodi algust maksete tegemine koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega AMIF ja ISF fondidest aeglane.

| 8.8. | Kuigi eelarveaastaid 2014 ja 2015 hõlmavate esimeste raamatupidamisarvestuste maksete tegemine oli aeglane, soovib komisjon rõhutada, et (2016. aasta raamatupidamisarvestuste) maksete tegemine 2017. aastal kiirenes rohkem kui kolm korda võrreldes 2014.–2015. aasta raamatupidamisarvestustega. Lisaks on vastavalt 2016. aasta rakendusaruandele liikmesriikide tasandi summad jõudnud AMIFi puhul 36 %-ni ja ISFi puhul 40 %-ni. Seetõttu eeldatakse, et kiirem maksete tegemine jätkub tulevikuski. |
| --- | --- |

8.8.

Selgitus 8.2.   Eelarveaastani 2015 oli AMIFi ja ISFi rakendamine suhteliselt aeglane

Image

Märkus: rakendamismäära saamiseks võrreldakse 13 liikmesriigi (kelle 2014. ja 2015. aasta kulud komisjon oli heaks kiitnud) eelarveaastate 2014 ja 2015 koostöös liikmesriikidega tehtud kulutusi rahastamisperioodi 2014–2020 kogueraldisega.

Allikas: komisjoni otsus AMIFi ja ISFi riiklike programmide eelarveaastate 2014 ja 2015 raamatupidamise aastaaruannetes esitatud kulude heakskiitmise kohta.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 8.9. | Kontrollikoda leidis mitmeid puudusi komisjoni (siseasjade peadirektoraat) ja liikmesriikide tasandil.
  Selgituses 8.3
  on esitatud süsteemide peamised puudused ja nende mõju. |
| --- | --- |

8.9.

Kontrollikoda leidis mitmeid puudusi komisjoni (siseasjade peadirektoraat) ja liikmesriikide tasandil.
  Selgituses 8.3
  on esitatud süsteemide peamised puudused ja nende mõju.

| 8.9. | Komisjon rõhutab, et tema kontrollisüsteem toimis hästi ja oli järjepidev, ning seega võimaldas tagada piisava kindluse, nagu nähtus iga-aastasest tegevusaruandest. |
| --- | --- |

8.9.

SOLID programm

| 8.10. | Kontrollikoda sai tehingute täiendava valimi põhjal (vt punkti 8.6 alapunkt b) üldiselt kinnitust komisjoni hinnangule liikmesriikide süsteemide abil saadava kindluse kohta. |
| --- | --- |

8.10.

Kontrollikoda sai tehingute täiendava valimi põhjal (vt punkti 8.6 alapunkt b) üldiselt kinnitust komisjoni hinnangule liikmesriikide süsteemide abil saadava kindluse kohta.

| 8.10. | Komisjonil on hea meel, et Euroopa Kontrollikoda kinnitas komisjoni hinnangut liikmesriikide süsteemide abil saadava kindluse kohta SOLID programmi puhul. Komisjon on seisukohal, et sellega on näidatud ka kindluse usaldusväärsust. |
| --- | --- |

8.10.

Selgitus 8.3.   Süsteemide puudused seoses SOLIDi, AMIFi ja ISFiga

| Puudus | Mõju | Komisjoni vastused |
| --- | --- | --- |
| Komisjoni tasand | |
| 1. | Liikmesriigid koostasid mitmeid AMIF/ISF programmide eelnõusid (näiteks Saksa ISF programmil oli 10 versiooni ja Ühendkuningriigi AMIF programmil üheksa), mille komisjon enne nende heakskiitmist läbi vaatas. |

Puudus

Mõju

Komisjoni vastused

Komisjoni tasand

1.

Liikmesriigid koostasid mitmeid AMIF/ISF programmide eelnõusid (näiteks Saksa ISF programmil oli 10 versiooni ja Ühendkuningriigi AMIF programmil üheksa), mille komisjon enne nende heakskiitmist läbi vaatas.

Võib pikendada rakendamise kestust.

Kavandamisetapp koostöös liikmesriikidega oli järkjärguline protsess, mis oli vajalik selleks, et tagada programmitöö perioodiks 2014–2020 liikmesriikide kvaliteetsed, komisjoni poolt heaks kiidetud riiklikud programmid.

| 2. | Komisjoni hinnang liikmesriikide süsteemidele põhines sageli teabel, mis ei olnud piisavalt üksikasjalik, eelkõige auditi- ja kontrollistrateegiate valdkonnas. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni hinnang liikmesriikide süsteemidele põhines sageli teabel, mis ei olnud piisavalt üksikasjalik, eelkõige auditi- ja kontrollistrateegiate valdkonnas.

Piirab komisjoni hinnangut liikmesriikide süsteemidele.

Komisjon ei jaga Euroopa Kontrollikoja arvamust, eeskätt auditistrateegiate kohta, tuginedes järgmistele põhjendustele.

Vaatamata sellele, et õiguslik alus ei nõua auditeerimisasutustelt süsteemiauditi aruannete esitamist, palus komisjon auditeerimisasutustelt süstemaatiliselt kõnealuste aruannete esitamist, kui selleks oli vajadus. Tuginedes kindluse tagamise mudelile ja eelarve täitmisele koostöös liikmesriikidega, ei pidanud ta ei realistlikuks ega tõhusaks kõikide süsteemiauditi aruannete kogu sisu läbivaatamist ja analüüsimist.

Auditeerimisasutuse auditiaruanded on vaid üks vahend, mis võimaldab auditeerimisasutusel ja seejärel komisjonil veenduda auditeerimisasutuse kolme arvamuse tõepärasuses raamatupidamisarvestuse kohta. Kindluse tagamise mudel eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega põhineb neljal sambal (auditistrateegia kokkuvõte; süsteemiaudititöö tulemused; finantsaudititöö tulemused; vajaduse korral korduv kontroll ja mis tahes muud vastutavale asutusele võrdlusperioodi jooksul kohustuslikud auditid; rände- ja siseasjade peadirektoraadi oma audititöö, st dokumentide kontroll, süsteemi läbivaatamise koosolekud ja süsteemiauditid).

| 3. | SOLID programmi kohta allhanke korras tehtav audititöö: |
| --- | --- |

3.

SOLID programmi kohta allhanke korras tehtav audititöö:

| | — | kuigi liikmesriigid vastasid kiiresti, esines viivitusi nõuetele vastavuse järelauditite alases aruandluses (lõpliku auditiaruande valmimiseks kulus keskmiselt 20 kuud); |
| --- | --- | --- |

—

kuigi liikmesriigid vastasid kiiresti, esines viivitusi nõuetele vastavuse järelauditite alases aruandluses (lõpliku auditiaruande valmimiseks kulus keskmiselt 20 kuud);

Liikmesriigid parandasid kontrollisüsteemide puudused viivitusega.

Isegi kui komisjon tunnistab mõne varasema nõuetele vastavuse järelauditi aruande viibimist, ei nõustu komisjon sellega, et nende tõttu viivitati liikmesriikide kontrollisüsteemide puuduste parandamisega.

Järelkontrolli peamine eesmärk on kindlaks teha auditeeritud programmi(de) jääkveamäär. Ka komisjoni usaldatavustase kogu programmitöö perioodi jooksul põhineb süsteemiaudititel, mis on liikmesriikide jaoks peamine võimalus rakendada korrigeerimismeetmeid süsteemi puuduste kõrvaldamiseks.

| | — | allhanke korras tehtava audititöö kvaliteedikontrolli menetlused ei olnud piisavalt dokumenteeritud. |
| --- | --- | --- |

—

allhanke korras tehtava audititöö kvaliteedikontrolli menetlused ei olnud piisavalt dokumenteeritud.

Nõuetele vastavuse järelauditite kvaliteedi järjepidevus on ohus.

Rände- ja siseasjade peadirektoraat kasutas kõnealuseid välistöövõtjaid auditite tegemiseks, järgides iga-aastast töökava.

Rände- ja siseasjade peadirektoraadi järelevalve töövõtjate üle tugineb põhielementidele, mis on enamat kui süstemaatiline kontrollnimekirjade täitmine ja sellele järgnev halduskoormus (s.o konkreetsed suunised riskide hindamiseks kõrgema juhtkonna poolt, kes koordineerib läbivaatamisprotsessi; projektiauditite jaoks välja töötatud ühtsed kontrollnimekirjad, et tagada järjepidev auditimeetod kõigis liikmesriikides; dokumentide kontrollija ja välistöövõtja vahelised koosolekud, et tutvuda auditi ulatuse, riski ja muu sellisega).

Liikmesriigi tasand

| 4. | Austrias ja Hispaanias ei olnud vastutavate ametiasutuste tehtud kohapealsed kontrollid piisavalt dokumenteeritud, ning Hispaanias ei olnud kontrollitav valim koostatud üldkogumi põhjal. |
| --- | --- |

4.

Austrias ja Hispaanias ei olnud vastutavate ametiasutuste tehtud kohapealsed kontrollid piisavalt dokumenteeritud, ning Hispaanias ei olnud kontrollitav valim koostatud üldkogumi põhjal.

Suurendas riski rahastatud meetmete toetuskõlblikkusele, juhtimisele ja kontrollile.

| 5. | Hispaanias ja Prantsusmaal puudus fondide juhtimiseks ja kontrolliks mõeldud IT-rakendus. |
| --- | --- |

5.

Hispaanias ja Prantsusmaal puudus fondide juhtimiseks ja kontrolliks mõeldud IT-rakendus.

Mis puudutab IT-rakendust rahaliste vahendite juhtimiseks, siis Prantsusmaa on kasutusele võtnud PRESAGE-süsteemi, mis esmase raamatupidamisarvestuse ajal täielikult ei toiminud. Vastutav asutus võttis kohustuse kanda kõik projektid andmebaasi 2017. aasta keskpaigaks. See aga ei mõjutanud kulude abikõlblikkust ega ei tähendanud finantsriski, kuna vastutav asutus tegi üksnes ettemakseid.

| 6. | Puudused auditeerimisasutuste töös:
  Saksamaal ja Austrias ei olnud piisavalt tõendeid, et vastutav asutus täitis nende määramiseks seatud kriteeriumeid; |
| --- | --- |

6.

Puudused auditeerimisasutuste töös:

Saksamaal ja Austrias ei olnud piisavalt tõendeid, et vastutav asutus täitis nende määramiseks seatud kriteeriumeid;

| | Prantsusmaal ei võetud valimi koostamise metoodikas arvesse AMIFi ja ISFi olemuslike riskide erinevust;
  Saksamaal oli halduskontrollide testimine piiratud. |
| --- | --- |

Prantsusmaal ei võetud valimi koostamise metoodikas arvesse AMIFi ja ISFi olemuslike riskide erinevust;

Saksamaal oli halduskontrollide testimine piiratud.

Mis puudutab Prantsusmaa auditeerimisasutuse kasutatud valimi koostamise metoodikat, siis auditeerimisasutus on oma lähenemisviisi muutnud.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Otsene eelarve täitmine

| 8.11. | Komisjoni poolt otse täidetava eelarve puhul selgus kontrollikojapoolsel tehingute valimi testimisel, et umbes pooled tehingutest ei sisaldanud vigu. Avastatud vead ei olnud tõsised ning olid seotud kulude rahastamiskõlblikkuse ja hankemenetlustega. Ühele erakorralise abi projektile antud ELi toetusega seotud leid on esitatud
  selgituses 8.4
  . |
| --- | --- |

8.11.

Komisjoni poolt otse täidetava eelarve puhul selgus kontrollikojapoolsel tehingute valimi testimisel, et umbes pooled tehingutest ei sisaldanud vigu. Avastatud vead ei olnud tõsised ning olid seotud kulude rahastamiskõlblikkuse ja hankemenetlustega. Ühele erakorralise abi projektile antud ELi toetusega seotud leid on esitatud
  selgituses 8.4
  .

| 8.11. | Komisjon tunneb heameelt Euroopa Kontrollikoja kinnituse üle, et avastatud vead ei olnud enamasti tõsised. |
| --- | --- |

8.11.

Selgitus 8.4.   Ühe leiu näide

Selgitus 8.4. Ühe leiu näide

Kontrollikoda kontrollis komisjoni (rände ja siseasjade peadirektoraat) erakorralise abi makset Kreekale (kolmandatest riikidest pärit rändajate Kreeka saartelt Kreeka mandrile transportimine rändekriisi tipphetkel – ajavahemikul august kuni november 2015).

Sadade tuhandete rändajate saabumine Kreekasse nõudis kiiret ja tõhusat humanitaarabi ELi poolt. Selle meetme eesmärk oli võimaldada sisserändajate transporti saartelt mandrile, et vältida humanitaarkatastroofi. Selleks sõlmis Kreeka laevandusettevõtjatega lepingud laevade rentimiseks, mida ei saanud seetõttu enam kasutada turismiga seotud tegevusteks või liinivedudeks. Meede oli väga kiireloomuline ja ülimalt vajalik, ning seda rakendati täielikus kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

Kreeka ametiasutused maksid 8 miljonit eurot rändajate transpordiks mõeldud laevade rentimiseks, rändajate majutamiseks ja toitlustamiseks. Kreeka ametiasutustega novembris 2015 allkirjastatud kokkuleppe alusel toetas komisjon seda tegevust 6 miljoni euroga.

Kreeka ametiasutused sõlmisid lepingu eesmärgiga

| 1) | tagada rändajate jaoks laevade olemasolu, mis ei olnud juba suunatud regulaarsetele marsruutidele eelkõige turistide tarbeks suveperioodil; |
| --- | --- |

1)

tagada rändajate jaoks laevade olemasolu, mis ei olnud juba suunatud regulaarsetele marsruutidele eelkõige turistide tarbeks suveperioodil;

| 2) | tagada rändajatele transpordi-, majutus- ja toitlustusteenuse osutamine. |
| --- | --- |

2)

tagada rändajatele transpordi-, majutus- ja toitlustusteenuse osutamine.

Valitud laevandusettevõtjad transportisid üle 150 000 rändaja, pakkusid neile majutust ja einet ning võtsid täiskasvanud rändajatelt üleveo eest 60 eurot (laste eest küsiti kuni 30 eurot), teenides sellega üle 9 miljoni euro. Mandrilt saartele rändajaid ära tooma sõites laevad reisijaid peale ei võtnud.

Kreeka ametiasutuste välja saadetud kutses oli selgesti sätestatud, et töövõtjalt paluti abi teenuse osutamisel, mis pileti ettenähtud tavamaksumuses ei sisaldu. See hõlmas toitu, majutust jne, ning saadud pakkumustes oli ka selgelt näha, et pakutavas hinnas oli arvesse võetud asjaolu, et laevad pidid tegema ühe sõidu tühjalt. Samuti sätestati Kreeka ametiasutuste välja antud pakkumisdokumentides, et töövõtja võib selliste reiside piletihinda nõuda rändajatelt. See kajastus ka esitatud pakkumiste hinnas.

Komisjon teadis, et laevandusettevõtjad rändajatelt üleveo eest raha nõudsid. Oktoobris 2015 kavandatavat tegevust analüüsides ja 2016. aasta märtsis enne toetuse lõppmakse tegemist selle tulemuslikkust hinnates ei viidanud komisjon aga rändajatelt saadavale potentsiaalsele tulule. Kreeka ametiasutuste ja laevandusettevõtjate vahelistes lepingudokumentides viidati rändajatelt tasu võtmisele, kuid sellest saadava tulu prognoosi ei esitatud. Niisiis ei olnud selle erakorralise abi meetme puhul tehtud selget vahet avaliku sektori vahendite ja rändajatelt saadud tulu vahel.

Komisjon ei nõustu Euroopa Kontrollikoja hinnangu ja kõnealuse leiuga.

Meetme rahaline rakendamine on igati kooskõlas Kreeka ametiasutustega sõlmitud toetuslepinguga ja seda rakendatakse kooskõlas kehtivate eeskirjadega, seega on see seaduslik ja korrektne.

Lepingu eset arvestades ei saa pileti hinda käsitada asjakohase tuluna, sest lepingu eesmärk oli pakkuda rohkem teenuseid, kui pileti hinnas oli ette nähtud.

Seega on komisjon seisukohal, et hange, pakkumuste hindamine, lepingute sõlmimine, teenuste osutamine ja maksete tegemine Kreeka ametiasutuste poolt olid seaduslikud, korrektsed ja täiesti läbipaistvad.

Kõrghooajal on turistiklassi edasi-tagasipileti keskmine turuhind asjaomastel marsruutidel kuni 90 eurot. Rändajatelt kogutud piletitasu (kuni 60 eurot pileti kohta) suurendas laevandusettevõtjate tulu ja aitas neil ka kasumit teenida. ELi õigusaktide kohaselt ei tohi ELi toetuse saajad projekti rakendamisest tulu saada. Toetuse saajaks olid aga Kreeka ametiasutused, kes ei saanudki projektist tulu.

Arvestades ka asjaolusid, et rändajate käsutusse anti kõik laevas olevad ruumid (sealhulgas esimese klassi kajutid ja kajutid), ning ei saadud tulu sõidukite vedamisest või muudest teenustest (nagu näiteks toidukaubad laevandusettevõtjatele), leiab komisjon, et Kreeka ametiasutused maksid veoteenuse eest õiglast hinda.

Nagu juba eespool selgitatud, oli lepingu eesmärk osutada rohkem teenuseid, kui pileti hinnas ette nähtud, ning pileti hinnast tulenev võimalik tulu või isegi kasum ei ole kõnealuse toetuslepingu puhul ei asjakohane ega mõõdetav.

Kreeka ametiasutuste lepingud laevandusettevõtjatega hõlmasid laevade kasutust kuni 20-päevasel perioodil hinnaga 30 000  – 40 000 eurot päevas laeva kohta kokku 228 päeval. Mõnel päeval seisid laevad sadamas, kuid ettevõtjatele maksti ka nende päevade eest nii, nagu lepinguga ette nähtud. Laevad olid sadamas paigal vastavalt 3, 4 ja 5 päeva, mille eest laevandusettevõtjatele maksti 415 500 eurot.

Euroopa Kontrollikoja aruandluses mainitud üksikuid päevi, kui laevad olid sadamas paigal, oli ette näha, võttes arvesse seda, et Kreeka oli toetusperioodi jooksul olukorras, mil lepingujärgselt pidid laevad olema valmis igal ajal äärmises hädaolukorras väljuma mis tahes sihtkohta. Komisjoni arvutused näitavad, et laevad olid sadamas paigal kokku seitse päeva.

Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord

| 8.12. | Siseasjade peadirektoraadi ning teabevahetuse peadirektoraadi aasta tegevusaruanded olid koostatud eelarve peadirektoraadi juhiste kohaselt ning veamäära arvutamise viisid ei viita metoodikaprobleemidele. Kontrollikoja 2016. aastal auditeeritud tehingute arv on statistiliselt liiga väike, et võrrelda kontrollikoja auditileide nimetatud peadirektoraatide aruannetes esitatud teabega kulutuste korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

8.12.

Siseasjade peadirektoraadi ning teabevahetuse peadirektoraadi aasta tegevusaruanded olid koostatud eelarve peadirektoraadi juhiste kohaselt ning veamäära arvutamise viisid ei viita metoodikaprobleemidele. Kontrollikoja 2016. aastal auditeeritud tehingute arv on statistiliselt liiga väike, et võrrelda kontrollikoja auditileide nimetatud peadirektoraatide aruannetes esitatud teabega kulutuste korrektsuse kohta.

---

(1)  Selle rubriigi eri poliitikavaldkondades tegutseb hetkel 12 ametit.

(2)  AMIFi loomise õigusaktiga saab tutvuda EUR-Lex’i veebisaidil.

(3)  Nende vahendite loomise õigusaktidega saab tutvuda EUR-Lex’i veebisaidil: Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond, Euroopa Pagulasfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond.

(4)  Nende vahendite loomise õigusaktidega saab tutvuda EUR-Lex’i veebisaidil: välispiiride ja viisade rahastamisvahend, politseikoostöö rahastamisvahend.

(5)  Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Leedu.

(6)  Hispaanias ja Austrias AMIFi ning Saksamaal ja Prantsusmaal ISF puhul.

(7)  Hõlmab tarbijate, õigusmõistmise, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse valdkondade kulutusi.

(8)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 10).

Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

---

9. PEATÜKK

Rubriik „Globaalne Euroopa“

SISUKORD

| Sissejuhatus | 9.1–9.5 |
| --- | --- |

| Rubriigi „Globaalne Euroopa“ lühikirjeldus | 9.2–9.4 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 9.5 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 9.6–9.23 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord | 9.24–9.33 |
| --- | --- |

| Hinnang naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi süsteemidele | 9.24–9.27 |
| --- | --- |

| Puudused auditeerimisasutuste töös | 9.24 |
| --- | --- |

| Allesjäänud veamäära 2016. aasta uuring | 9.25–9.27 |
| --- | --- |

| Arengu- ja koostöö peadirektoraadi süsteemide hindamine | 9.28 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded | 9.29–9.33 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 9.34–9.37 |
| --- | --- |

| Järeldus | 9.34–9.35 |
| --- | --- |

| Soovitused | 9.36–9.37 |
| --- | --- |

| Lisa 9.1. | Rubriigi „Globaalne Euroopa“ tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 9.1.

| Lisa 9.2. | Ülevaade rubriigi „Globaalne Euroopa“ vigadest, mille mõju on vähemalt 20 % |
| --- | --- |

Lisa 9.2.

| Lisa 9.3. | Rubriigi „Globaalne Euroopa“ kohta varem esitatud soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 9.3.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 9.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki „Globaalne Euroopa“ puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 9.1
  antakse institutsioonide kaupa ülevaade rubriigi 2016. aasta kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

9.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki „Globaalne Euroopa“ puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 9.1
  antakse institutsioonide kaupa ülevaade rubriigi 2016. aasta kulutustest.

Selgitus 9.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi „Globaalne Euroopa“ kulutuste jaotus aastal 2016

(miljardites eurodes)

Image

| Aasta maksed kokku | 10,3 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (20)
   (21) | 6,6 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (20) | 4,6 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 8,3 |

Aasta maksed kokku

10,3

- ettemaksed
   (20)
   (21)

6,6

- ettemaksete tasaarvestused
   (20)

4,6

Auditeeritud andmekogum kokku

8,3

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Rubriigi „Globaalne Euroopa“ lühikirjeldus

| 9.2. | Rubriik „Globaalne Euroopa“ hõlmab tervet ELi üldeelarvest rahastatavat välistegevuse (välispoliitika) valdkonda. Valdkonnal on järgmised poliitikaeesmärgid:






  — | ELi väärtuste (inimõigused, demokraatia ja õigusriigi põhimõte) edendamine väljaspool Euroopa Liitu; |
| --- | --- | --- |

9.2.

Rubriik „Globaalne Euroopa“ hõlmab tervet ELi üldeelarvest rahastatavat välistegevuse (välispoliitika) valdkonda. Valdkonnal on järgmised poliitikaeesmärgid:

—

ELi väärtuste (inimõigused, demokraatia ja õigusriigi põhimõte) edendamine väljaspool Euroopa Liitu;

| — | võitlus selliste ülemaailmsete probleemidega, nagu kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; |
| --- | --- |

—

võitlus selliste ülemaailmsete probleemidega, nagu kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine;

| — | ELi arengukoostöö mõju suurendamine, mille peaeesmärk on vaesuse kaotamine; |
| --- | --- |

—

ELi arengukoostöö mõju suurendamine, mille peaeesmärk on vaesuse kaotamine;

| — | investeerimine ELi naaberriikide pikaajalisse jõukusse ja stabiilsusse kandidaatriikide ELiga ühinemiseks ettevalmistamise ja naabruspoliitika kaudu; |
| --- | --- |

—

investeerimine ELi naaberriikide pikaajalisse jõukusse ja stabiilsusse kandidaatriikide ELiga ühinemiseks ettevalmistamise ja naabruspoliitika kaudu;

| — | Euroopa solidaarsuse suurendamine pärast looduslikke ja inimtekkelisi katastroofe; |
| --- | --- |

—

Euroopa solidaarsuse suurendamine pärast looduslikke ja inimtekkelisi katastroofe;

| — | kriiside vältimise ja lahendamise parandamine, rahu säilitamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine. |
| --- | --- |

—

kriiside vältimise ja lahendamise parandamine, rahu säilitamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine.

| 9.3. | Välistegevuse eelarve täitmises osalevad peamised peadirektoraadid on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat, Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat ning välispoliitika vahendite talitus. |
| --- | --- |

9.3.

Välistegevuse eelarve täitmises osalevad peamised peadirektoraadid on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat, Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat ning välispoliitika vahendite talitus.

| 9.4. | Rubriigi „Globaalne Euroopa“ maksete summa oli 2016. aastal 10,3 miljardit eurot ja neid tehti mitmete poliitikavahendite (vt
  selgitus 9.1
  ) ja abi andmise viiside kaudu (1) enam kui 150 riigis. |
| --- | --- |

9.4.

Rubriigi „Globaalne Euroopa“ maksete summa oli 2016. aastal 10,3 miljardit eurot ja neid tehti mitmete poliitikavahendite (vt
  selgitus 9.1
  ) ja abi andmise viiside kaudu (1) enam kui 150 riigis.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 9.5. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda rubriigi „Globaalne Euroopa“ puhul 2016. aastal järgmist:






  a) | 156 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 7 esitatud põhimõtetele. Valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes. 2016. aastal hõlmas valim 12s toetust saanud riigis asuvate ELi delegatsioonide heakskiidetud 68 tehingut ja komisjoni peakorteri heakskiidetud 88 tehingut, millest 24 olid teinud humanitaarkriiside aladel tegutsevad Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi partnerid; |
| --- | --- | --- |

9.5.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda rubriigi „Globaalne Euroopa“ puhul 2016. aastal järgmist:

a)

156 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 7 esitatud põhimõtetele. Valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes. 2016. aastal hõlmas valim 12s toetust saanud riigis asuvate ELi delegatsioonide heakskiidetud 68 tehingut ja komisjoni peakorteri heakskiidetud 88 tehingut, millest 24 olid teinud humanitaarkriiside aladel tegutsevad Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi partnerid;

| b) | asjaomaseid süsteeme, et leida vigade tuvastamise korral süsteemides peituvad puudused; |
| --- | --- |

b)

asjaomaseid süsteeme, et leida vigade tuvastamise korral süsteemides peituvad puudused;

| c) | kas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule. |
| --- | --- |

c)

kas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 9.6. | Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.1
  . Kontrollitud 156 tehingust sisaldas vigu 48 (31 %) (2). Kvantifitseeritud 24 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 2,1  % (3). |
| --- | --- |

9.6.

Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.1
  . Kontrollitud 156 tehingust sisaldas vigu 48 (31 %) (2). Kvantifitseeritud 24 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 2,1  % (3).

| 9.7. | Komisjon oli võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt kontrollikoja valimisse sattunud 13 tehingut. Parandusmeetmed olid kontrollikoja arvutuste jaoks asjakohased, kuna need vähendasid käesoleva peatüki kohta arvutatud kontrollikoja hinnangulist veamäära 0,3 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

9.7.

Komisjon oli võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt kontrollikoja valimisse sattunud 13 tehingut. Parandusmeetmed olid kontrollikoja arvutuste jaoks asjakohased, kuna need vähendasid käesoleva peatüki kohta arvutatud kontrollikoja hinnangulist veamäära 0,3 protsendipunkti võrra.

| 9.8. | Viie kvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 0,7 protsendipunkti madalam (4). Kuues muus tehingus leidis kontrollikoda vigu, mille oleks pidanud avastama toetusesaajate määratud audiitorid. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,2 protsendipunkti. |
| --- | --- |

9.8.

Viie kvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 0,7 protsendipunkti madalam (4). Kuues muus tehingus leidis kontrollikoda vigu, mille oleks pidanud avastama toetusesaajate määratud audiitorid. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,2 protsendipunkti.

| 9.9. | Selgitus 9.2
  näitab eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras. |
| --- | --- |

9.9.

Selgitus 9.2
  näitab eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras.

Selgitus 9.2.   „Globaalne Euroopa“ – eri veatüüpide osakaal hinnangulises veamääras

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 9.10. | Kahes valdkonnas piirab maksetingimuste olemus vigade ohtu tehingutes. Need valdkonnad on eelarvetoetus
   (5) ja nn eeldava lähenemisviisi alusel rahvusvaheliste organisatsioonide poolt rakendatavad mitme rahastajaga projektid (6). |
| --- | --- |

9.10.

Kahes valdkonnas piirab maksetingimuste olemus vigade ohtu tehingutes. Need valdkonnad on eelarvetoetus
   (5) ja nn eeldava lähenemisviisi alusel rahvusvaheliste organisatsioonide poolt rakendatavad mitme rahastajaga projektid (6).

| 9.11. | Eelarvetoetusega toetatakse riigi üldeelarvet või selle teatud poliitikat või eesmärki. Kontrollikoda uuris, kas komisjon on täitnud partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja on tõendanud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist. |
| --- | --- |

9.11.

Eelarvetoetusega toetatakse riigi üldeelarvet või selle teatud poliitikat või eesmärki. Kontrollikoda uuris, kas komisjon on täitnud partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja on tõendanud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist.

| 9.12. | Õigussätted jätavad aga palju ruumi tõlgendamiseks ja komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad võimalikud puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja auditis (7). |
| --- | --- |

9.12.

Õigussätted jätavad aga palju ruumi tõlgendamiseks ja komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad võimalikud puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja auditis (7).

| 9.13. | Kui komisjoni toetus mitme rahastajaga projektidele liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks, eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega, kui toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Seda komisjoni kasutatavat lähenemisviisi võttis kontrollikoda ka substantiivse testimise käigus arvesse (8). |
| --- | --- |

9.13.

Kui komisjoni toetus mitme rahastajaga projektidele liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks, eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega, kui toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Seda komisjoni kasutatavat lähenemisviisi võttis kontrollikoda ka substantiivse testimise käigus arvesse (8).

| 9.14. | Kui 7 eelarvetoetuse ja 17 nn eeldava lähenemisviisi tehingut auditi valimist välja jätta, on hinnanguline veamäär 2,8  % (9). |
| --- | --- |

9.14.

Kui 7 eelarvetoetuse ja 17 nn eeldava lähenemisviisi tehingut auditi valimist välja jätta, on hinnanguline veamäär 2,8  % (9).

| 9.15. | 37 % hinnangulisest veamäärast tuleneb juhtumitest, kus ei esitatud kulusid tõendavaid olulisi dokumente (vt näited 1–3
  lisas 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.15.

37 % hinnangulisest veamäärast tuleneb juhtumitest, kus ei esitatud kulusid tõendavaid olulisi dokumente (vt näited 1–3
  lisas 9.2
  ).

| 9.16. | 28 % hinnangulisest veamäärast tuleneb kahest juhtumist, mille puhul komisjon kiitis heaks kulud, mida ei olnud tegelikult kantud (vt näide 4
  lisas 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.16.

28 % hinnangulisest veamäärast tuleneb kahest juhtumist, mille puhul komisjon kiitis heaks kulud, mida ei olnud tegelikult kantud (vt näide 4
  lisas 9.2
  ).

| 9.17. | Kõige olulisemaks veatüübiks (26 % hinnangulisest veamäärast) on rahastamiskõlbmatud kulud. Need hõlmavad lepinguväliste tegevustega seotud või rahastamiskõlblikkuse perioodi väliselt kantud kulusid, päritolureegli rikkumist, rahastamiskõlbmatuid makse ja valede vahetuskursside kasutamist (vt näide 5
  lisas 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.17.

Kõige olulisemaks veatüübiks (26 % hinnangulisest veamäärast) on rahastamiskõlbmatud kulud. Need hõlmavad lepinguväliste tegevustega seotud või rahastamiskõlblikkuse perioodi väliselt kantud kulusid, päritolureegli rikkumist, rahastamiskõlbmatuid makse ja valede vahetuskursside kasutamist (vt näide 5
  lisas 9.2
  ).

| 9.18. | Komisjon ja tema rakenduspartnerid tegid võrreldes teiste toetusliikidega rohkem vigu tehingutes, mis olid seotud rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja rahastamiskokkulepetega. Auditi käigus kontrollitud 91st nimetatud kahte tüüpi tehingust sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu 19 (21 %). |
| --- | --- |

9.18.

Komisjon ja tema rakenduspartnerid tegid võrreldes teiste toetusliikidega rohkem vigu tehingutes, mis olid seotud rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja rahastamiskokkulepetega. Auditi käigus kontrollitud 91st nimetatud kahte tüüpi tehingust sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu 19 (21 %).

| 9.19. | Lisaks neile kvantifitseeritud vigadele leiti 32 mittekvantifitseeritavat viga, mis puudutasid juriidiliste või lepinguliste kohustuste mittetäitmist. |
| --- | --- |

9.19.

Lisaks neile kvantifitseeritud vigadele leiti 32 mittekvantifitseeritavat viga, mis puudutasid juriidiliste või lepinguliste kohustuste mittetäitmist.

| 9.20. | Kontrollitud seitse eelarvetoetuse tehingut vigu ei sisaldanud. |
| --- | --- |

9.20.

Kontrollitud seitse eelarvetoetuse tehingut vigu ei sisaldanud.

| 9.21. | Kontrollikojapoolse tehingute testimisega leiti mõningaid puudusi komisjonis rubriigi „Globaalne Euroopa“ eest vastutavate peadirektoraatide kontrollisüsteemides. Nagu märgitud punktis 9.8, ei suutnud toetusesaajate määratud audiitorid vigu alati üles leida, mistõttu kiitis komisjon heaks rahastamiskõlbmatuid kulusid (10). |
| --- | --- |

9.21.

Kontrollikojapoolse tehingute testimisega leiti mõningaid puudusi komisjonis rubriigi „Globaalne Euroopa“ eest vastutavate peadirektoraatide kontrollisüsteemides. Nagu märgitud punktis 9.8, ei suutnud toetusesaajate määratud audiitorid vigu alati üles leida, mistõttu kiitis komisjon heaks rahastamiskõlbmatuid kulusid (10).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 9.22. | Kontrollikoda uuris kolme mestimislepingute raames (11) tehtud tehingut. Kuna mestimisinstrumendi ühikukulusid, kindlasummalisi ja -määralisi kulusid käsitlevaid komisjoni uusi eeskirju ei olnud auditi ajaks veel vastu võetud, püsisid endiselt ka 2015. aastal avastatud probleemid (12). Kuna mestimislepingud on koostatud sarnaselt toetuslepingutega, ei tohi nende abil kasumit teenida (13). Kui kaudsetele kuludele ülempiiri ei seata, võivad rakenduspartnerid kasumit teenida. |
| --- | --- |

9.22.

Kontrollikoda uuris kolme mestimislepingute raames (11) tehtud tehingut. Kuna mestimisinstrumendi ühikukulusid, kindlasummalisi ja -määralisi kulusid käsitlevaid komisjoni uusi eeskirju ei olnud auditi ajaks veel vastu võetud, püsisid endiselt ka 2015. aastal avastatud probleemid (12). Kuna mestimislepingud on koostatud sarnaselt toetuslepingutega, ei tohi nende abil kasumit teenida (13). Kui kaudsetele kuludele ülempiiri ei seata, võivad rakenduspartnerid kasumit teenida.

| 9.22. | Komisjon on nüüd (kooskõlas finantsmääruse artikliga 124) mestimisprojektide rakendamiseks kasutusele võtnud kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade läbivaadatud süsteemi. Selle raames eristatakse otseseid ja kaudseid kulusid ning viimased on piiratud 6 %ga rahastamiskõlblikest kogukuludest. Uut süsteemi kohaldatakse mestimisprojektide toetuste suhtes. |
| --- | --- |

9.22.

| 9.23. | Enamik tehinguist (108 ehk 69 %) vigu ei sisaldanud. |
| --- | --- |

9.23.

Enamik tehinguist (108 ehk 69 %) vigu ei sisaldanud.

AASTA TEGEVUSARUANDED JA MUU VALITSEMISKORD

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi süsteemide hindamine

Puudused auditeerimisasutuste töös

| 9.24. | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi tehtud süsteemide hindamisi kontrollides leidis kontrollikoda tõendeid sellest, et peadirektoraadi audiitorid olid avastanud puudusi teise ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) kaudses eelarve täitmises – täpsemalt puudutas see kolme IPA II abisaajariigi (Albaania, Türgi ja Serbia) auditeerimisasutusi. Puudusteks olid näiteks auditeerimisasutuste juhtide puuduv kvalifikatsioon, metoodikaalased vajakajäämised ning organisatsioonilised probleemid (nt asjakohase järelevalve puudumine, puudused töötajate ressursi, koolituse ja värbamise planeerimisel). Albaania ja Serbia auditeerimisasutused on võtnud meetmeid avastatud probleemide lahendamiseks, kuid Türgi auditeerimisasutuse süsteemides on endiselt olulisi valdkondi, mis võivad piirata asutuse poolt komisjonile antava kindluse ulatust. |
| --- | --- |

9.24.

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi tehtud süsteemide hindamisi kontrollides leidis kontrollikoda tõendeid sellest, et peadirektoraadi audiitorid olid avastanud puudusi teise ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) kaudses eelarve täitmises – täpsemalt puudutas see kolme IPA II abisaajariigi (Albaania, Türgi ja Serbia) auditeerimisasutusi. Puudusteks olid näiteks auditeerimisasutuste juhtide puuduv kvalifikatsioon, metoodikaalased vajakajäämised ning organisatsioonilised probleemid (nt asjakohase järelevalve puudumine, puudused töötajate ressursi, koolituse ja värbamise planeerimisel). Albaania ja Serbia auditeerimisasutused on võtnud meetmeid avastatud probleemide lahendamiseks, kuid Türgi auditeerimisasutuse süsteemides on endiselt olulisi valdkondi, mis võivad piirata asutuse poolt komisjonile antava kindluse ulatust.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Allesjäänud veamäära 2016. aasta uuring

| 9.25. | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat viis 2016. aastal läbi oma teise allesjäänud veamäära uuringu, millega hinnati nende vigade määra, mis püsis ka pärast kõiki vigade vältimise, avastamise ja parandamise eesmärgil tehtud juhtimiskontrolle. |
| --- | --- |

9.25.

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat viis 2016. aastal läbi oma teise allesjäänud veamäära uuringu, millega hinnati nende vigade määra, mis püsis ka pärast kõiki vigade vältimise, avastamise ja parandamise eesmärgil tehtud juhtimiskontrolle.

| 9.26. | Uuringu käigus kontrolliti ajavahemikul september 2015 kuni august 2016 lõpetatud lepingutega seotud tehingutest koostatud esinduslikku valimit, kasutades seejuures arengu- ja koostöö peadirektoraadi poolt alates 2012. aastast kasutatud metoodikat. Kontrollikoda hindas uuringu metoodika üldiselt asjakohaseks ja tõhusaks. Kontrollikoda leidis allesjäänud veamäära uuringu läbivaatamise käigus, et mitut aspekti saaks siiski veel parandada – eelkõige puudutab see audiitoritele jäetud suurt otsustusruumi tehingutes leitud veamäärade hindamisel. |
| --- | --- |

9.26.

Uuringu käigus kontrolliti ajavahemikul september 2015 kuni august 2016 lõpetatud lepingutega seotud tehingutest koostatud esinduslikku valimit, kasutades seejuures arengu- ja koostöö peadirektoraadi poolt alates 2012. aastast kasutatud metoodikat. Kontrollikoda hindas uuringu metoodika üldiselt asjakohaseks ja tõhusaks. Kontrollikoda leidis allesjäänud veamäära uuringu läbivaatamise käigus, et mitut aspekti saaks siiski veel parandada – eelkõige puudutab see audiitoritele jäetud suurt otsustusruumi tehingutes leitud veamäärade hindamisel.

| 9.27. | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi allesjäänud veamäära 2016. aasta uuringu tulemused on esitatud peadirektoraadi aasta tegevusaruandes (14). Uuringu kohaselt on peadirektoraadi allesjäänud veamäär 0,93  %, mis ei ületa komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %). |
| --- | --- |

9.27.

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi allesjäänud veamäära 2016. aasta uuringu tulemused on esitatud peadirektoraadi aasta tegevusaruandes (14). Uuringu kohaselt on peadirektoraadi allesjäänud veamäär 0,93  %, mis ei ületa komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %).

Arengu- ja koostöö peadirektoraadi süsteemide hindamine

| 9.28. | Kontrollikoda hindas ka arengu- ja koostöö peadirektoraadi süsteeme. Läbivaatamise üksikasjalikud tulemused on esitatud kontrollikoja aastaaruandes 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi kohta (punktid 28–33). |
| --- | --- |

9.28.

Kontrollikoda hindas ka arengu- ja koostöö peadirektoraadi süsteeme. Läbivaatamise üksikasjalikud tulemused on esitatud kontrollikoja aastaaruandes 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi kohta (punktid 28–33).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Aasta tegevusaruanded

| 9.29. | Käesoleva auditi raames vaadati läbi naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanne. |
| --- | --- |

9.29.

Käesoleva auditi raames vaadati läbi naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanne.

| 9.30. | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi hinnangul sisaldas 2016. aastal heaks kiidetud kulutustest (kokku 2 543  miljardit eurot) maksmise ajal (15) veariski 29 miljonit eurot (1,14  % 2016. aasta kulutustest). Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat prognoosis, et peadirektoraadi kontrollidega parandatakse sellest summast järgnevatel aastatel 10 miljonit eurot (35 %) (16). Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi peadirektor kinnitas, et võttes arvesse veariski sisaldava summa suurust kontode sulgemisel, jääb peadirektoraadi finantsrisk allapoole olulisuse piirmäära (2 %). Kuigi kontrollikoda leidis, et rubriigi „Globaalne Euroopa“ kulutused on olulisel määral vigadest mõjutatud, ei ole peadirektori avaldus kontrollikoja audititöö tulemustega vastuolus, kuna vaid väike osa kontrollikoja veamäärast on seotud naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi vastutusalasse jäävate tehingutega. |
| --- | --- |

9.30.

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi hinnangul sisaldas 2016. aastal heaks kiidetud kulutustest (kokku 2 543  miljardit eurot) maksmise ajal (15) veariski 29 miljonit eurot (1,14  % 2016. aasta kulutustest). Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat prognoosis, et peadirektoraadi kontrollidega parandatakse sellest summast järgnevatel aastatel 10 miljonit eurot (35 %) (16). Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi peadirektor kinnitas, et võttes arvesse veariski sisaldava summa suurust kontode sulgemisel, jääb peadirektoraadi finantsrisk allapoole olulisuse piirmäära (2 %). Kuigi kontrollikoda leidis, et rubriigi „Globaalne Euroopa“ kulutused on olulisel määral vigadest mõjutatud, ei ole peadirektori avaldus kontrollikoja audititöö tulemustega vastuolus, kuna vaid väike osa kontrollikoja veamäärast on seotud naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi vastutusalasse jäävate tehingutega.

| 9.30. | Veariski sisaldav kogusumma on saadud allesjäänud veamäära uuringust. |
| --- | --- |

9.30.

| 9.31. | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi korrigeerimisvõime kohta leidis kontrollikoda, et hoolimata peadirektoraadi püüdlustest jätta arvutusest välja tagastatud eelrahastamine, tühistatud sissenõudekorraldused ja teenitud intressitulu, on nii korrigeerimisvõime kui (sellest tulenevalt) makse tegemise ajal riski sisaldav summa siiski esitatud tegelikust suuremana, kuna 2016. aasta näitaja (10 miljonit eurot) sisaldab mõningaid summasid, mis oleks tulnud sealt välja jätta (17). Nimetatud puuduse kogu ulatust on küll keeruline kvantifitseerida, ent see ei mõjuta peadirektori antud kindlust. |
| --- | --- |

9.31.

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi korrigeerimisvõime kohta leidis kontrollikoda, et hoolimata peadirektoraadi püüdlustest jätta arvutusest välja tagastatud eelrahastamine, tühistatud sissenõudekorraldused ja teenitud intressitulu, on nii korrigeerimisvõime kui (sellest tulenevalt) makse tegemise ajal riski sisaldav summa siiski esitatud tegelikust suuremana, kuna 2016. aasta näitaja (10 miljonit eurot) sisaldab mõningaid summasid, mis oleks tulnud sealt välja jätta (17). Nimetatud puuduse kogu ulatust on küll keeruline kvantifitseerida, ent see ei mõjuta peadirektori antud kindlust.

| 9.32. | Ka peadirektor tunnistas, et kontrolliprotseduuridele peamiselt allesjäänud veamäära 2016. aasta uuringu alusel antud positiivne hinnang võib varjata portfelli teatud osades peituvaid probleeme. Oluliste puuduste avastamiseks töötas naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat seetõttu välja sisekontrolli vormid (18). Nende vormide kasulikkust suurendavate riskinäitajate väljatöötamine seisab aga alles ees. Sisekontrolli vormide põhjal tehtud hindamine piirdub seega vaid kontrollikoja kinnitava avalduse tegemisel leitud vigade ja allesjäänud veamäära vigadega ning vajab edasist tööd selleks, et vormide abil saaks mõõta nende vigade kogumõju. Lisaks märkis kontrollikoda, et aasta tegevusaruandes ei kirjeldata piisavalt allesjäänud veamäära uuringu piiratud ulatust (võrreldes auditi töövõtuga). |
| --- | --- |

9.32.

Ka peadirektor tunnistas, et kontrolliprotseduuridele peamiselt allesjäänud veamäära 2016. aasta uuringu alusel antud positiivne hinnang võib varjata portfelli teatud osades peituvaid probleeme. Oluliste puuduste avastamiseks töötas naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat seetõttu välja sisekontrolli vormid (18). Nende vormide kasulikkust suurendavate riskinäitajate väljatöötamine seisab aga alles ees. Sisekontrolli vormide põhjal tehtud hindamine piirdub seega vaid kontrollikoja kinnitava avalduse tegemisel leitud vigade ja allesjäänud veamäära vigadega ning vajab edasist tööd selleks, et vormide abil saaks mõõta nende vigade kogumõju. Lisaks märkis kontrollikoda, et aasta tegevusaruandes ei kirjeldata piisavalt allesjäänud veamäära uuringu piiratud ulatust (võrreldes auditi töövõtuga).

| 9.32. | Komisjon soovib rõhutada, et 2016. aasta oli esimene aasta, mil allesjäänud veamäära uuringus käsitleti kõiki tema tehinguid.

  2017. aastal on kavas neid riskide lõikes veelgi paremini eristada. |
| --- | --- |

9.32.

2017. aastal on kavas neid riskide lõikes veelgi paremini eristada.

| 9.33. | Kontrollikoda kontrollis ka arengu ja koostöö peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruannet. Tulemused on esitatud kontrollikoja aastaaruandes 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi kohta (punktid 34–37). |
| --- | --- |

9.33.

Kontrollikoda kontrollis ka arengu ja koostöö peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruannet. Tulemused on esitatud kontrollikoja aastaaruandes 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi kohta (punktid 34–37).

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldus

| 9.34. | Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et rubriigi „Globaalne Euroopa“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

9.34.

Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et rubriigi „Globaalne Euroopa“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 9.35. | Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitas, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 2,1  % (vt
  lisa 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.35.

Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitas, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 2,1  % (vt
  lisa 9.1
  ).

Soovitused

| 9.36. | Lisas 9.3
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud kahe soovituse põhjal võetud meetmete kohta (19). Komisjon on neist ühe täielikult ja teise osaliselt ellu viinud. |
| --- | --- |

9.36.

Lisas 9.3
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud kahe soovituse põhjal võetud meetmete kohta (19). Komisjon on neist ühe täielikult ja teise osaliselt ellu viinud.

| 9.36. | Komisjon soovib rõhutada, et selle soovituse rakendamine, mis on kontrollikoja hinnangul vaid osaliselt ellu viidud, on jõudsasti edasi arenenud.

  Käesoleva aruande avaldamise ajaks on viis missiooni kümnest tunnistatud nõuetele vastavaks ja need viis missiooni esindavad ÜJKP operatsioonide põhiosa ehk 75 % 2016. aastal tehtud maksetest. Need missioonid on Euroopa Liidu õigusriigimissioon Kosovos (EULEX Kosovo), Euroopa Liidu politseimissioon Afganistanis (EUPOL Afghanistan), Euroopa Liidu vaatlusmissioon Gruusias (EUMM Georgia), Euroopa Liidu politseimissioon okupeeritud Palestiina aladel (EUPOL COPPS) ja Euroopa Liidu nõuandemissioon Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine). Eelolevatel nädalatel kuulutatakse ametlikult nõuetele vastavaks ka Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafahi piiriületuspunktis (EU BAM Rafah).


  Praegu hinnatakse Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Malis (EUCAP Sahel Mali) ning eeldatavasti kuulutatakse see nõuetele vastavaks 2017. aasta novembris. Nõuetele ei vastanud Euroopa Liidu ÜJKP missioon Nigeris (EUCAP Sahel Niger) ja Euroopa Liidu missioon piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP Nestor), mis toimusid enne 2016. aastat, ning nende suhtes on koostatud tegevuskava. Nende kahe missiooni nõuetega vastavusse viimiseks tehakse praegu tööd ja vastavalt tegevuskavale hinnatakse neid uuesti 2018. aastal.


  2017. aasta lõpus on kavas teha audit Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioonile Liibüas (EUBAM Libya). See missioon viidi Tripolist üle Tunisesse ja selle mahtu vähendati. |
| --- | --- |

9.36.

Käesoleva aruande avaldamise ajaks on viis missiooni kümnest tunnistatud nõuetele vastavaks ja need viis missiooni esindavad ÜJKP operatsioonide põhiosa ehk 75 % 2016. aastal tehtud maksetest. Need missioonid on Euroopa Liidu õigusriigimissioon Kosovos (EULEX Kosovo), Euroopa Liidu politseimissioon Afganistanis (EUPOL Afghanistan), Euroopa Liidu vaatlusmissioon Gruusias (EUMM Georgia), Euroopa Liidu politseimissioon okupeeritud Palestiina aladel (EUPOL COPPS) ja Euroopa Liidu nõuandemissioon Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine). Eelolevatel nädalatel kuulutatakse ametlikult nõuetele vastavaks ka Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafahi piiriületuspunktis (EU BAM Rafah).

Praegu hinnatakse Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Malis (EUCAP Sahel Mali) ning eeldatavasti kuulutatakse see nõuetele vastavaks 2017. aasta novembris. Nõuetele ei vastanud Euroopa Liidu ÜJKP missioon Nigeris (EUCAP Sahel Niger) ja Euroopa Liidu missioon piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP Nestor), mis toimusid enne 2016. aastat, ning nende suhtes on koostatud tegevuskava. Nende kahe missiooni nõuetega vastavusse viimiseks tehakse praegu tööd ja vastavalt tegevuskavale hinnatakse neid uuesti 2018. aastal.

2017. aasta lõpus on kavas teha audit Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioonile Liibüas (EUBAM Libya). See missioon viidi Tripolist üle Tunisesse ja selle mahtu vähendati.

| 9.37. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

9.37.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadile järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus: teha IPA II rahastamisvahendi abisaajariikide auditeerimisasutustega koostööd nende pädevuse suurendamiseks; selleks peaks organiseerima seminare, looma võrgustikke ja kasutama olemasolevaid vahendeid (nt mestimist ja tehnilist abi); |
| --- | --- |

—

1. soovitus: teha IPA II rahastamisvahendi abisaajariikide auditeerimisasutustega koostööd nende pädevuse suurendamiseks; selleks peaks organiseerima seminare, looma võrgustikke ja kasutama olemasolevaid vahendeid (nt mestimist ja tehnilist abi);

Komisjon nõustub selle soovitusega.

| — | 2. soovitus: töötada välja riskinäitajad, et parandada sisekontrolli vormide abil tehtavat hindamist, mille eesmärk on vigade mõju parem hindamine; |
| --- | --- |

—

2. soovitus: töötada välja riskinäitajad, et parandada sisekontrolli vormide abil tehtavat hindamist, mille eesmärk on vigade mõju parem hindamine;

Komisjon nõustub selle soovitusega.

| — | 3. soovitus: kirjeldada aasta tegevusaruandes piisavalt allesjäänud veamäära uuringu ulatust ning esitada hinnanguline alumine ja ülemine veapiir; |
| --- | --- |

—

3. soovitus: kirjeldada aasta tegevusaruandes piisavalt allesjäänud veamäära uuringu ulatust ning esitada hinnanguline alumine ja ülemine veapiir;

Komisjon nõustub selle soovitusega.

| — | 4. soovitus: parandada 2017. aasta korrigeerimisvõime arvutamist käesolevas aastaaruandes välja toodud puuduste kõrvaldamise abil. |
| --- | --- |

—

4. soovitus: parandada 2017. aasta korrigeerimisvõime arvutamist käesolevas aastaaruandes välja toodud puuduste kõrvaldamise abil.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

---

(1)  Näiteks eelkõige hankelepingute rahastamine, toetused, erilaenud, laenutagatised ja finantsabi, eelarvetoetused ja muud eelarvetoetuse liigid.

(2)  Mõned tehingud sisaldasid mitut viga. Kokku leidis kontrollikoda 56 viga.

(3)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 0,6–3,6 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(4)  Kahel juhul oli vea tegijaks komisjon (need moodustasid 0,6 % veamäärast) ning kolmel juhul toetusesaajad (0,1 % veamäärast).

(5)  2016. aastal üldeelarvest rahastatud eelarvetoetuse maht oli 1,1 miljardit eurot.

(6)  Rahvusvahelistele organisatsioonidele maksti üldeelarvest 2016. aastal 3,0 miljardit eurot. Nn eeldava lähenemisviisi osakaal nimetatud summast ei ole teada, kuna komisjon seda eraldi ei arvuta.

(7)  Eelarvetoetuse tõhusust ja tulemuslikkust on käsitletud mitmes kontrollikoja eriaruandes, millest viimased on „ELi abi Ukrainale“ (32/2016), „Hondurase prioriteetsetele valdkondadele eraldatud ELi toetuse mõjusus“ (30/2016) ja „ELi abi avaliku halduse tugevdamiseks Moldovas“ (13/2016) (http://eca.europa.eu).

(8)  Kui komisjoni osalus oli väiksem kui 75 % tegevuse eelarvest, ei kontrollinud kontrollikoda kulutuste aluseks olnud kuluartikleid. Kui komisjoni osalus jäi vahemikku 75–90 %, hinnati kulutuste aluseks olnud kuluartiklite kontrollimise vajadust juhtumipõhiselt.

(9)  132 tehingut: alumine veapiir 1,1 % ja ülemine veapiir 4,5 %, 95 % suuruse kindlusega.

(10)  Punktis 9.8 kirjeldatud kuuest juhtumist viis olid seotud arengu ja koostöö peadirektoraadi ning üks naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadiga.

(11)  Mestimine on komisjoni välja töötatud institutsioonide ülesehitamiseks mõeldud instrument, mis põhineb ELi liikmesriikide ja toetusesaaja haldusasutuste vahelisel koostööl ning mille eesmärk on saavutada komisjoniga kokku lepitud kohustuslikud tulemused.

(12)  2015. aasta aastaaruande 8. peatükk, punktid 8.30 ja 8.31.

(13)  Kasumi taotlemist keelav põhimõte, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 125 lõikega 4.

(14)  Vt naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanne, lk 36 ja 37.

(15)  Aasta jooksul heaks kiidetud, kuid makse tegemise ajal kehtinud lepingulistele ja regulatiivsetele nõuetele mittevastavate kulude summa parim konservatiivne hinnang.

(16)  Vt naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanne, lk 51.

(17)  Kontrollikoda leidis valimi 25 juhtumist 6 puhul vigu, mida ei olnud arvutuses arvesse võetud.

(18)  Vt naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanne, lk 38–48.

(19)  Käesoleval aastal otsustati analüüsida 2013. aasta aastaaruande soovituste rakendamist, kuna tavaliselt tuleb komisjonile nende elluviimiseks küllaldaselt aega anda.

(20)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 10).

(21)  Sealhulgas välistegevuse tagatisfondi makstud 0,3 miljardit eurot.

Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

LISA 9.1.

RUBRIIGI „GLOBAALNE EUROOPA“ TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 156 | 156 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 2,1  % | 2,8  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 3,6  % | |
| | Alumine veapiir | 0,6  % | |

2016

2015

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

156

156

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

2,1  %

2,8  %

Ülemine veapiir

3,6  %

Alumine veapiir

0,6  %

LISA 9.2

ÜLEVAADE RUBRIIGI „GLOBAALNE EUROOPA“ VIGADEST, MILLE MÕJU ON VÄHEMALT 20 %

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| Sissejuhatus |
| Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Järgnevalt kirjeldatud leiud on toodud näiteks vigade kohta, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest (1). Need vead leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 281 000 eurot ja 19,0  miljonit eurot, ja mille keskmine maht oli üle 1,3 miljoni euro (2). | |
| Näiteid vigadest |
| Oluliste tõendavate dokumentide puudumine |
| 1. näide – tõendavate dokumentide puudumine |
| Arengu ja koostöö peadirektoraat – Indoneesia
  Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühe rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud toetuslepingu raames heaks kiidetud kulusid, mille eesmärk oli parandada kohalike töötajate turvalisuse alast võimekust.
  Toetusesaaja partnerid ei suutnud esitada mitme auditeeritud kuluartikli kohta (kõiki või teatud) tõendavaid dokumente; eelkõige puudutas see konsultatsiooni-, reisi- ja muid tegevuskulusid, mis loeti seetõttu rahastamiskõlbmatuks. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 41 %. | Käimas on sissenõudmismenetlus. |
| 2. näide – tõendavate dokumentide puudumine |
| Arengu ja koostöö peadirektoraat – Niger
  Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühele vabaühendusele (mille tegevusvaldkonnaks oli juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenustele) antud toetuse alusel heaks kiidetud kulusid.
  Toetusesaaja ei suutnud esitada mõne auditeeritud kuluartikli kohta tõendavaid dokumente; eelkõige puudutas see töötajate palku, kindlustust, riiklikku tulumaksu ning sõidukite ja klassiruumide üürimist. Need kulud loeti seetõttu rahastamiskõlbmatuks. Veamääraks arvutati 50 %. | Toetusesaaja on ametlikult kinnitanud, et dokumente ei olnud võimalik esitada seetõttu, et need läksid projekti lõpetamise järel toimunud kolimise käigus kaduma. Seetõttu on komisjon arvamusel, et tegemist ei ole halva juhtimise või juurdepääsu andmisest keeldumise juhtumiga. Komisjon on siiski juba alustanud asjaomase summa sissenõudmise menetlust. |
| 3. näide – tõendavate dokumentide puudumine |
| Arengu ja koostöö peadirektoraat
  Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühe rahvusvahelise organisatsiooni hallatud usaldusfondile eraldatud toetuse alusel heaks kiidetud kulusid; fondi tegevusalaks oli gripipandeemiaks valmisolek Aasias.
  Toetusesaaja ei suutnud esitada mõne auditeeritud kuluartikli kohta tõendavaid dokumente; eelkõige puudutas see ravimeid ja meditsiinitehnikat. Kulud loeti seetõttu allesjäänud veamäära uuringus rahastamiskõlbmatuks ja kontrollikoda aktsepteeris seda järeldust. Veamääraks arvutati 35 %. | Seda tehingut käsitletakse rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi (DEVCO) tehtud allesjäänud veamäära uuringus. Pärast uuringu lõpetamist esitas rahvusvaheline organisatsioon komisjonile tõendid dokumentide puudumise põhjuste kohta.


  Toetusesaajal ei olnud võimalik esitada tõendavaid dokumente mõne auditeeritud kuluartikli, eelkõige ravimite ja meditsiiniseadmete kohta ühes Kambodža valitsushoones levinud viirusnakkuse ja teises hoones käimas olnud tööde tõttu (see hoone hävis osaliselt 2015. aastal Nepalis toimunud maavärinas). |
| Kandmata kulud |
| 4. näide – eelrahastamise tasaarvestamine liiga suures summas |
| Arengu ja koostöö peadirektoraat
  Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühe rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud toetuslepingu alusel heaks kiidetud kulusid; toetatud tegevus oli seotud loomade geneetiliste ressursside konserveerimise ja säästva kasutamisega Aafrikas.
  Komisjon oli aktsepteerinud ja raamatupidamises kajastanud summa, mis ületas toetusesaaja kantud ja ainukeses olemasolevas finantsaruandes deklareeritud kulude kogusumma. Tegelikust suuremana esitatud ja rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 82 %. | Kontrollikoja tehtud dokumentide kontrolli käigus asjaomased tasaarvestused lõpetati. |
| Rahastamiskõlbmatud kulud |
| 5. näide – kaupade tõendamata päritolu |
| Välispoliitika vahendid – Niger
  Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühele avaliku sektori üksusele antud toetuse alusel heaks kiidetud kulusid; organisatsiooni tegevusvaldkonnaks oli institutsiooniliste rahuvalvajate rolli tugevdamine riigi teatud piirkondades.
  Toetusesaaja oli ostnud kohalikult turult mootorrattaid ilma piisavate tõenditeta selle kohta, et need olid valmistatud mõnes selleks aktsepteeritud riigis. Päritolureeglile mittevastamine muudab vastavad kulud aga rahastamiskõlbmatuks; antud juhul oli komisjon need aga ekslikult heaks kiitnud. Kontrollikoda luges kaks makset (40 % suurune ettemakse ja sama ostu saldo maksmiseks tehtud lõppmakse) rahastamiskõlbmatuks. Loetletud kahe tehingu veamääradeks arvutati vastavalt 27 % ja 20 %. | Komisjon tunnistab kulude rahastamiskõlbmatust päritolureeglite eiramise tõttu. Komisjon võtab vajalikud meetmed, et selliseid vigu tulevikus ära hoida, avastada ja parandada. Selleks et oma delegatsioonide järelevalvet tugevdada, hakkab komisjon alates 2017. aastast kasutama piirkondlike rühmade abi. Nigeris asuv delegatsioon on hõlmatud ka järelevalvemissiooni 2017. aasta kavaga.


  Komisjon on alustanud rahastamiskõlbmatute kulude tagasinõudmist, et tõhusalt kaitsta ELi finantshuve. |
| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| Riigihanke-eeskirjade tõsine rikkumine |
| 6. näide – konkurentsi puudumine |
| Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat – Türgi
  Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühe piirkondliku organisatsiooniga sõlmitud lepingu alusel heaks kiidetud kulusid; organisatsiooni tegevusvaldkonnaks on keskkonnaalase suutlikkuse arendamine.
  Toetusesaaja ei olnud kinni pidanud hanke-eeskirjadest, mille kohaselt tuli konkurentsi tagamiseks ühendust võtta vähemalt kolme pakkujaga. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 20 %. | |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Sissejuhatus

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Järgnevalt kirjeldatud leiud on toodud näiteks vigade kohta, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest (1). Need vead leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 281 000 eurot ja 19,0  miljonit eurot, ja mille keskmine maht oli üle 1,3 miljoni euro (2).

Näiteid vigadest

Oluliste tõendavate dokumentide puudumine

1. näide – tõendavate dokumentide puudumine

Arengu ja koostöö peadirektoraat – Indoneesia

Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühe rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud toetuslepingu raames heaks kiidetud kulusid, mille eesmärk oli parandada kohalike töötajate turvalisuse alast võimekust.

Toetusesaaja partnerid ei suutnud esitada mitme auditeeritud kuluartikli kohta (kõiki või teatud) tõendavaid dokumente; eelkõige puudutas see konsultatsiooni-, reisi- ja muid tegevuskulusid, mis loeti seetõttu rahastamiskõlbmatuks. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 41 %.

Käimas on sissenõudmismenetlus.

2. näide – tõendavate dokumentide puudumine

Arengu ja koostöö peadirektoraat – Niger

Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühele vabaühendusele (mille tegevusvaldkonnaks oli juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenustele) antud toetuse alusel heaks kiidetud kulusid.

Toetusesaaja ei suutnud esitada mõne auditeeritud kuluartikli kohta tõendavaid dokumente; eelkõige puudutas see töötajate palku, kindlustust, riiklikku tulumaksu ning sõidukite ja klassiruumide üürimist. Need kulud loeti seetõttu rahastamiskõlbmatuks. Veamääraks arvutati 50 %.

Toetusesaaja on ametlikult kinnitanud, et dokumente ei olnud võimalik esitada seetõttu, et need läksid projekti lõpetamise järel toimunud kolimise käigus kaduma. Seetõttu on komisjon arvamusel, et tegemist ei ole halva juhtimise või juurdepääsu andmisest keeldumise juhtumiga. Komisjon on siiski juba alustanud asjaomase summa sissenõudmise menetlust.

3. näide – tõendavate dokumentide puudumine

Arengu ja koostöö peadirektoraat

Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühe rahvusvahelise organisatsiooni hallatud usaldusfondile eraldatud toetuse alusel heaks kiidetud kulusid; fondi tegevusalaks oli gripipandeemiaks valmisolek Aasias.

Toetusesaaja ei suutnud esitada mõne auditeeritud kuluartikli kohta tõendavaid dokumente; eelkõige puudutas see ravimeid ja meditsiinitehnikat. Kulud loeti seetõttu allesjäänud veamäära uuringus rahastamiskõlbmatuks ja kontrollikoda aktsepteeris seda järeldust. Veamääraks arvutati 35 %.

Seda tehingut käsitletakse rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi (DEVCO) tehtud allesjäänud veamäära uuringus. Pärast uuringu lõpetamist esitas rahvusvaheline organisatsioon komisjonile tõendid dokumentide puudumise põhjuste kohta.

Toetusesaajal ei olnud võimalik esitada tõendavaid dokumente mõne auditeeritud kuluartikli, eelkõige ravimite ja meditsiiniseadmete kohta ühes Kambodža valitsushoones levinud viirusnakkuse ja teises hoones käimas olnud tööde tõttu (see hoone hävis osaliselt 2015. aastal Nepalis toimunud maavärinas).

Kandmata kulud

4. näide – eelrahastamise tasaarvestamine liiga suures summas

Arengu ja koostöö peadirektoraat

Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühe rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud toetuslepingu alusel heaks kiidetud kulusid; toetatud tegevus oli seotud loomade geneetiliste ressursside konserveerimise ja säästva kasutamisega Aafrikas.

Komisjon oli aktsepteerinud ja raamatupidamises kajastanud summa, mis ületas toetusesaaja kantud ja ainukeses olemasolevas finantsaruandes deklareeritud kulude kogusumma. Tegelikust suuremana esitatud ja rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 82 %.

Kontrollikoja tehtud dokumentide kontrolli käigus asjaomased tasaarvestused lõpetati.

Rahastamiskõlbmatud kulud

5. näide – kaupade tõendamata päritolu

Välispoliitika vahendid – Niger

Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühele avaliku sektori üksusele antud toetuse alusel heaks kiidetud kulusid; organisatsiooni tegevusvaldkonnaks oli institutsiooniliste rahuvalvajate rolli tugevdamine riigi teatud piirkondades.

Toetusesaaja oli ostnud kohalikult turult mootorrattaid ilma piisavate tõenditeta selle kohta, et need olid valmistatud mõnes selleks aktsepteeritud riigis. Päritolureeglile mittevastamine muudab vastavad kulud aga rahastamiskõlbmatuks; antud juhul oli komisjon need aga ekslikult heaks kiitnud. Kontrollikoda luges kaks makset (40 % suurune ettemakse ja sama ostu saldo maksmiseks tehtud lõppmakse) rahastamiskõlbmatuks. Loetletud kahe tehingu veamääradeks arvutati vastavalt 27 % ja 20 %.

Komisjon tunnistab kulude rahastamiskõlbmatust päritolureeglite eiramise tõttu. Komisjon võtab vajalikud meetmed, et selliseid vigu tulevikus ära hoida, avastada ja parandada. Selleks et oma delegatsioonide järelevalvet tugevdada, hakkab komisjon alates 2017. aastast kasutama piirkondlike rühmade abi. Nigeris asuv delegatsioon on hõlmatud ka järelevalvemissiooni 2017. aasta kavaga.

Komisjon on alustanud rahastamiskõlbmatute kulude tagasinõudmist, et tõhusalt kaitsta ELi finantshuve.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Riigihanke-eeskirjade tõsine rikkumine

6. näide – konkurentsi puudumine

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat – Türgi

Kontrollikoda kontrollis komisjoni poolt ühe piirkondliku organisatsiooniga sõlmitud lepingu alusel heaks kiidetud kulusid; organisatsiooni tegevusvaldkonnaks on keskkonnaalase suutlikkuse arendamine.

Toetusesaaja ei olnud kinni pidanud hanke-eeskirjadest, mille kohaselt tuli konkurentsi tagamiseks ühendust võtta vähemalt kolme pakkujaga. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 20 %.

---

(1)  Need vead moodustavad üle poole rubriigi „Globaalne Euroopa“ üldisest hinnangulisest veamäärast.

(2)  St pool kõigist vähemalt 20 % suuruse mõjuga vigadest leiti tehingutes, mille maht on alla 1,3 miljoni euro, ja ülejäänud leiti tehingutes, mille väärtus ületab selle summa.

LISA 9.3

RUBRIIGI „GLOBAALNE EUROOPA“ KOHTA VAREM ESITATUD SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult ellu viidud | Elluviimisel | Ellu viimata | Ei kohaldata | Puudulik tõendusmaterjal |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2013 | Kontrollikoda soovitab järgmist: | | | | | | | |
| 1. soovitus:

  komisjon ja eriti laienemise peadirektoraat peaksid tagama, et töötajatele antavates juhistes öeldaks konkreetselt, et kulude tasaarvestamine peab toimuma ainult kantud kulude põhjal, mitte nende endi hinnangute alusel; | X | | | | | | |
| 2. soovitus:

  välispoliitika vahendite talitus peaks kõik ühise välis- ja julgeolekupoliitika missioonid akrediteerima nn kuue samba hindamise põhjal. | | | X | | | | |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult ellu viidud

Elluviimisel

Ellu viimata

Ei kohaldata

Puudulik tõendusmaterjal

Suuremas osas

Osaliselt

2013

Kontrollikoda soovitab järgmist:

1. soovitus:

komisjon ja eriti laienemise peadirektoraat peaksid tagama, et töötajatele antavates juhistes öeldaks konkreetselt, et kulude tasaarvestamine peab toimuma ainult kantud kulude põhjal, mitte nende endi hinnangute alusel;

X

2. soovitus:

välispoliitika vahendite talitus peaks kõik ühise välis- ja julgeolekupoliitika missioonid akrediteerima nn kuue samba hindamise põhjal.

X

---

10. PEATÜKK

Haldus

SISUKORD

| Sissejuhatus | 10.1-10.5 |
| --- | --- |

| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi lühikirjeldus | 10.3 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 10.4-10.5 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 10.6 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord | 10.7 |
| --- | --- |

| Tähelepanekud institutsioonide ja asutuste kohta | 10.8-10.16 |
| --- | --- |

| Mitut institutsiooni ja asutust puudutavad tähelepanekud | 10.8-10.13 |
| --- | --- |

| Eelarve aastasuse põhimõtte järgimine | 10.8 |
| --- | --- |

| Töötajate arvu 5 % vähendamise elluviimine | 10.9-10.13 |
| --- | --- |

| Tähelepanekud konkreetsete institutsioonide ja asutuste kohta | 10.14-10.16 |
| --- | --- |

| Euroopa Parlament | 10.15 |
| --- | --- |

| Euroopa Kontrollikoda | 10.16 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 10.17-10.19 |
| --- | --- |

| Järeldus | 10.17 |
| --- | --- |

| Soovitused | 10.18-10.19 |
| --- | --- |

| Lisa 10.1. | Rubriigi „Haldus“ tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 10.1.

| Lisa 10.2. | Rubriigi „Haldus“ kohta esitatud varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 10.2.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 10.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriiki – „Haldus“ (1) – puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 10.1
  antakse institutsioonide kaupa ülevaade rubriigi 2016. aasta kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

10.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriiki – „Haldus“ (1) – puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 10.1
  antakse institutsioonide kaupa ülevaade rubriigi 2016. aasta kulutustest.

Selgitus 10.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriigi kulutuste jaotus aastal 2016

(miljardites eurodes)

Image

| Aasta maksed kokku | 9,3 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (22) | 0,1 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (22) | 0,2 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 9,4 |

Aasta maksed kokku

9,3

- ettemaksed
   (22)

0,1

- ettemaksete tasaarvestused
   (22)

0,2

Auditeeritud andmekogum kokku

9,4

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 10.2. | ELi ameteid ja muid asutusi käsitleb kontrollikoda eraldi aruannetes (2). Kontrollikoja volitused ei hõlma Euroopa Keskpanga finantsauditit. |
| --- | --- |

10.2.

ELi ameteid ja muid asutusi käsitleb kontrollikoda eraldi aruannetes (2). Kontrollikoja volitused ei hõlma Euroopa Keskpanga finantsauditit.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi lühikirjeldus

| 10.3. | Halduskulud sisaldavad peamiselt personalikulusid, mis moodustavad kogusummast ca 60 %, ning hoonete, seadmete, energia, side ja infotehnoloogiaga seotud kulusid. Kontrollikoja töö on paljude aastate vältel näidanud, et valdkonna kulutustes sisalduv risk on väike. |
| --- | --- |

10.3.

Halduskulud sisaldavad peamiselt personalikulusid, mis moodustavad kogusummast ca 60 %, ning hoonete, seadmete, energia, side ja infotehnoloogiaga seotud kulusid. Kontrollikoja töö on paljude aastate vältel näidanud, et valdkonna kulutustes sisalduv risk on väike.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 10.4. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriigi puhul järgmist: |
| --- | --- |

10.4.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriigi puhul järgmist:

| a) | 100 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 7 esitatud põhimõtetele. Valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (vt
  selgitus 10.1
  ja punkt 10.3); |
| --- | --- |

a)

100 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 7 esitatud põhimõtetele. Valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (vt
  selgitus 10.1
  ja punkt 10.3);

| b) | 20 kulukohustusest koosnevat riskipõhist valimit, (3) mis koosnes 2016. aasta eraldiste alusel eelarveaasta lõpupoole heaks kiidetud kulukohustustest, mis olid automaatselt 2017. aastasse üle kantud; töö eesmärk oli kontrollida, kas institutsioonid olid kasutanud seda eelarverida vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele (4); |
| --- | --- |

b)

20 kulukohustusest koosnevat riskipõhist valimit, (3) mis koosnes 2016. aasta eraldiste alusel eelarveaasta lõpupoole heaks kiidetud kulukohustustest, mis olid automaatselt 2017. aastasse üle kantud; töö eesmärk oli kontrollida, kas institutsioonid olid kasutanud seda eelarverida vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele (4);

| c) | kuidas olid institutsioonid ja asutused ellu viinud kava vähendada töötajate arvu 2017. aastaks (5) 5 % võrra (6). |
| --- | --- |

c)

kuidas olid institutsioonid ja asutused ellu viinud kava vähendada töötajate arvu 2017. aastaks (5) 5 % võrra (6).

| d) | kas kõigi ELi institutsioonide ja asutuste (teiste seas ka eelkõige kulutuste haldamise eest vastutavate Euroopa Komisjoni peadirektoraatide ja ametite (7)) aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule. |
| --- | --- |

d)

kas kõigi ELi institutsioonide ja asutuste (teiste seas ka eelkõige kulutuste haldamise eest vastutavate Euroopa Komisjoni peadirektoraatide ja ametite (7)) aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule.

| 10.5. | Euroopa Kontrollikoja kulutusi auditeerib välisaudiitor (8). Kontrollikoja 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta finantsaruannete auditeerimise tulemused on esitatud punktis 10.16. |
| --- | --- |

10.5.

Euroopa Kontrollikoja kulutusi auditeerib välisaudiitor (8). Kontrollikoja 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta finantsaruannete auditeerimise tulemused on esitatud punktis 10.16.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 10.6. | Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 10.1
  . Kontrollitud 100 tehingust sisaldas vigu 12 (12 %). Kontrollikoja kvantifitseeritud vigade tõttu (maksed, mille aluseks ei ole hankemenetluse põhjal sõlmitud lepingud – vt punkt 10.15) kujunes hinnanguliseks veamääraks 0,2  % (9). |
| --- | --- |

10.6.

Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 10.1
  . Kontrollitud 100 tehingust sisaldas vigu 12 (12 %). Kontrollikoja kvantifitseeritud vigade tõttu (maksed, mille aluseks ei ole hankemenetluse põhjal sõlmitud lepingud – vt punkt 10.15) kujunes hinnanguliseks veamääraks 0,2  % (9).

AASTA TEGEVUSARUANDED JA MUU VALITSEMISKORD

| 10.7. | Üheski kontrollitud aasta tegevusaruandes ei olnud esitatud olulist veamäära; see on kooskõlas kontrollikoja enda auditi tulemustega. |
| --- | --- |

10.7.

Üheski kontrollitud aasta tegevusaruandes ei olnud esitatud olulist veamäära; see on kooskõlas kontrollikoja enda auditi tulemustega.

TÄHELEPANEKUD INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE KOHTA

Mitut institutsiooni ja asutust puudutavad tähelepanekud

Eelarve aastasuse põhimõtte järgimine

EUROOPA VÄLISTEENISTUSE VASTUS

| 10.8. | Kontrollikoda kontrollis 20 eelarveaasta 2016 lõpu poole heaks kiidetud kulukohustust. Neist 15 teenuse osutamine oli kas täielikult või suuremas osas kavandatud aastasse 2017 ning samal aastal pidi toimuma ka nende eest tasumine. Eelarve aastasust käsitlevad finantsmääruse sätted võimaldavad võtta selliseid õiguslikke kohustusi enne aasta lõppu, kusjuures tooted tarnitakse ja teenused osutatakse, ning vastavad maksed tehakse järgneval aastal. Kontrollikoda märgib siiski, et selliseid eelarveülekandeid peaks käsitlema eelarve aastasuse põhimõtte rakendamisel tehtud erandina, mis peegeldab tegelikke vajadusi, ning neid ei tohiks kasutada aasta lõpus eraldiste kasutamise maksimeerimiseks. |
| --- | --- |

10.8.

Kontrollikoda kontrollis 20 eelarveaasta 2016 lõpu poole heaks kiidetud kulukohustust. Neist 15 teenuse osutamine oli kas täielikult või suuremas osas kavandatud aastasse 2017 ning samal aastal pidi toimuma ka nende eest tasumine. Eelarve aastasust käsitlevad finantsmääruse sätted võimaldavad võtta selliseid õiguslikke kohustusi enne aasta lõppu, kusjuures tooted tarnitakse ja teenused osutatakse, ning vastavad maksed tehakse järgneval aastal. Kontrollikoda märgib siiski, et selliseid eelarveülekandeid peaks käsitlema eelarve aastasuse põhimõtte rakendamisel tehtud erandina, mis peegeldab tegelikke vajadusi, ning neid ei tohiks kasutada aasta lõpus eraldiste kasutamise maksimeerimiseks.

| 10.8. | Sarnaselt kontrollikojale on Euroopa välisteenistus seisukohal, et finantsmääruse sätted võimaldavad võtta enne eelarveaasta lõppu juriidilisi ja eelarvelisi kulukohustusi, millele vastavad tooted tarnitakse ja teenused osutatakse järgneval aastal. Finantsmääruse asjaomased sätted ei viita sellele, et tegu oleks erandiga. |
| --- | --- |

10.8.

Töötajate arvu 5 % vähendamise elluviimine

| 10.9. | Eelarvepädevad institutsioonid otsustasid aastal 2013 peale ELi ametnike töönädala pikendamist 37,5 tunnilt 40 tunnini (6,6  % kasv) võtta eesmärgiks vähendada ajavahemikus 2013–2017 ELi institutsioonide ja asutuste ametikohtade loeteludes sisalduvate ametikohtade arvu 5 % võrra. Eesmärgi saavutamine tähendaks põhimõtteliselt, et töötatud tundide koguarv ei muutuks. |
| --- | --- |

10.9.

Eelarvepädevad institutsioonid otsustasid aastal 2013 peale ELi ametnike töönädala pikendamist 37,5 tunnilt 40 tunnini (6,6  % kasv) võtta eesmärgiks vähendada ajavahemikus 2013–2017 ELi institutsioonide ja asutuste ametikohtade loeteludes sisalduvate ametikohtade arvu 5 % võrra. Eesmärgi saavutamine tähendaks põhimõtteliselt, et töötatud tundide koguarv ei muutuks.

PARLAMENDI VASTUSED

| 10.10. | Kontrollikoda leidis, et ajavahemikus 2013–2017 olid kõik institutsioonid (10) kokku vähendanud ametikohtade loetelude suurust 4,0  % (39 649 -lt ametikohalt 38 072 -ni). Töötajate arvu (tegelikult täidetud ametikohad) olid institutsioonid ajavahemikus 2013–2017 vähendanud 1,4  % (37 153 -lt 36 657 -ni – vt allpool esitatud
  selgitus 10.2
  ). |
| --- | --- |

10.10.

Kontrollikoda leidis, et ajavahemikus 2013–2017 olid kõik institutsioonid (10) kokku vähendanud ametikohtade loetelude suurust 4,0  % (39 649 -lt ametikohalt 38 072 -ni). Töötajate arvu (tegelikult täidetud ametikohad) olid institutsioonid ajavahemikus 2013–2017 vähendanud 1,4  % (37 153 -lt 36 657 -ni – vt allpool esitatud
  selgitus 10.2
  ).

| 10.10. | Parlament on jätkuvalt täielikult pühendunud sellele, et kokkulepitud kärped ellu viia. Nagu 2015. aastal täpsustati, kaotatakse 2018. aastal 60 ametikohta ja 2019. aastal 59 ametikohta (11). |
| --- | --- |

10.10.

KOMISJONI VASTUSED

| 10.10. | Komisjon alustas töötajate arvu vähendamist 2012. aasta alguses ning see kestis kuni 1. jaanuarini 2017. Kõnealuse viieaastase ajavahemiku jooksul (1.1.2012–1.1.2017) vähenes komisjoni ametikohtadel töötavate töötajate arv 4,0  % (24 016 -lt 23 045 -le). |
| --- | --- |

10.10.

Selgitus 10.2.   Ametikohtade loetelude ja täidetud ametikohtade arvu muutus ajavahemikus 2013–2017

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda institutsioonide esitatud andmete põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 10.11. | Ametikohtade loetelude suuruse muutumist kirjeldavad peamised näitajad on esitatud
  selgituses 10.3
  . Lisaks ametikohtade 5 % vähendamisele (12) ja Horvaatia liitumisest tulenenud ametikohtade arvu suurenemisele selgitavad rubriigis „Muud suurenemised ja vähenemised“ toimunud ametikohtade arvu puhasvähenemist 230 koha võrra järgmised asjaolud: |
| --- | --- |

10.11.

Ametikohtade loetelude suuruse muutumist kirjeldavad peamised näitajad on esitatud
  selgituses 10.3
  . Lisaks ametikohtade 5 % vähendamisele (12) ja Horvaatia liitumisest tulenenud ametikohtade arvu suurenemisele selgitavad rubriigis „Muud suurenemised ja vähenemised“ toimunud ametikohtade arvu puhasvähenemist 230 koha võrra järgmised asjaolud:

| 10.11. | Selgituses 10.3. näidatud tegelike kärbete arv (1 844 ) on 54 ametikoha võrra suurem, kui komisjoni esitatud järelmeetmete tabelis olev arv ametikohtade 5 %-lise vähendamise kohta kõigis institutsioonides. Selle põhjuseks on komisjoni poolt kasutatav metoodika, mille kohaselt institutsioonile eraldatud struktuurimuutustega mitteseotud ametikohad kärbivad 5 % vähendamise eesmärgi täitmisel tehtud edusamme. Seega tuleb komisjoni metoodikast lähtuvalt kaotada veel 189 ametikohta. |
| --- | --- |

10.11.

| — | rakendusametite ametikohtade ja koosseisuväliste töötajate ning Euroopa GNSSi Agentuuri töötajate arvu suurenemise (13) kompenseerimiseks vähendas Euroopa Komisjon ametikohtade arvu 359 võrra; |
| --- | --- |

—

rakendusametite ametikohtade ja koosseisuväliste töötajate ning Euroopa GNSSi Agentuuri töötajate arvu suurenemise (13) kompenseerimiseks vähendas Euroopa Komisjon ametikohtade arvu 359 võrra;

| — | Euroopa Parlament lõi 93 ametikohta (uute ülesannete ja varem koosseisuväliste ja lepinguliste töötajate täidetud ülesannete täitmiseks) ning vähendas teisalt ametikohtade arvu 76 võrra, et kompenseerida parlamendifraktsioonidele eraldatud ametikohtade arvu suurenemist (14); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament lõi 93 ametikohta (uute ülesannete ja varem koosseisuväliste ja lepinguliste töötajate täidetud ülesannete täitmiseks) ning vähendas teisalt ametikohtade arvu 76 võrra, et kompenseerida parlamendifraktsioonidele eraldatud ametikohtade arvu suurenemist (14);

| — | peamiselt kohtunike ja kohtujuristide arvu suurenemise tõttu eraldati Euroopa Liidu Kohtule 137 täiendavat ametikohta; |
| --- | --- |

—

peamiselt kohtunike ja kohtujuristide arvu suurenemise tõttu eraldati Euroopa Liidu Kohtule 137 täiendavat ametikohta;

| — | iiri keelde tõlkimisele kehtinud erandi lõppemise tõttu lõid institutsioonid 53 ametikohta. |
| --- | --- |

—

iiri keelde tõlkimisele kehtinud erandi lõppemise tõttu lõid institutsioonid 53 ametikohta.

Selgitus 10.3.   Töötajate arvu 5 % vähendamise rakendamine (2013–2017)

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda institutsioonide esitatud andmete põhjal.

| 10.12. | Kontrollikoda uuris ka eelarves kokku lepitud lepinguliste töötajate arvu muutumist. Ajavahemikus 2013–2017 suurenes nende arv 4 517 -lt 5 417 -ni, st 19,9  %. 2013. aastal moodustas lepinguliste töötajate arv 11,4  % kõigist ametikohtade loetelu ametikohtadest, 2017. aastal aga 14,2  %. Peamine osa kasvust tuleneb asjaolust, et varem koosseisuväliste töötajate täidetud ülesandeid täidavad nüüd lepingulised töötajad. |
| --- | --- |

10.12.

Kontrollikoda uuris ka eelarves kokku lepitud lepinguliste töötajate arvu muutumist. Ajavahemikus 2013–2017 suurenes nende arv 4 517 -lt 5 417 -ni, st 19,9  %. 2013. aastal moodustas lepinguliste töötajate arv 11,4  % kõigist ametikohtade loetelu ametikohtadest, 2017. aastal aga 14,2  %. Peamine osa kasvust tuleneb asjaolust, et varem koosseisuväliste töötajate täidetud ülesandeid täidavad nüüd lepingulised töötajad.

| 10.13. | Töötajate arvu 5 % vähendamiseks (15) kaotavad institutsioonid ametikohtade loetelude vabad ametikohad ning ei võta pensionile läinud ja haiguse tõttu lahkunud töötajate ning ajutiste lepingute lõppedes tööle uusi inimesi. |
| --- | --- |

10.13.

Töötajate arvu 5 % vähendamiseks (15) kaotavad institutsioonid ametikohtade loetelude vabad ametikohad ning ei võta pensionile läinud ja haiguse tõttu lahkunud töötajate ning ajutiste lepingute lõppedes tööle uusi inimesi.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Tähelepanekud konkreetsete institutsioonide ja asutuste kohta

| 10.14. | Välja arvatud punktides 10.8–10.13 käsitletud asjaolud, kontrollikoda nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori töös puudusi ei leidnud. Kontrollikoda leidis mõningaid puudusi Euroopa välisteenistuse poolt kolmandates riikides korraldatud hankemenetlustes ning juhtis neile välisteenistuse juhtkonna tähelepanu. Sarnaseid puudusi leiti ka 2015. aastal (16). |
| --- | --- |

10.14.

Välja arvatud punktides 10.8–10.13 käsitletud asjaolud, kontrollikoda nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori töös puudusi ei leidnud. Kontrollikoda leidis mõningaid puudusi Euroopa välisteenistuse poolt kolmandates riikides korraldatud hankemenetlustes ning juhtis neile välisteenistuse juhtkonna tähelepanu. Sarnaseid puudusi leiti ka 2015. aastal (16).

Euroopa Parlament

PARLAMENDI VASTUSED

| 10.15. | Ühele fraktsioonile mõeldud makse puhul (17) leidis kontrollikoda puudusi selle kinnitamise ja haldamise kontrollimehhanismides (makse oli tehtud aastal 2015, kuid kiideti lõplikult heaks alles aastal 2016) (18). Lisaks leidis kontrollikoda makseid, mille aluseks ei olnud hankemenetluse põhjal sõlmitud lepingud (vt ka punkt 10.6). 2015. aastal leiti sarnaseid puudusi üht teist fraktsiooni puudutavas tehingus (19). |
| --- | --- |

10.15.

Ühele fraktsioonile mõeldud makse puhul (17) leidis kontrollikoda puudusi selle kinnitamise ja haldamise kontrollimehhanismides (makse oli tehtud aastal 2015, kuid kiideti lõplikult heaks alles aastal 2016) (18). Lisaks leidis kontrollikoda makseid, mille aluseks ei olnud hankemenetluse põhjal sõlmitud lepingud (vt ka punkt 10.6). 2015. aastal leiti sarnaseid puudusi üht teist fraktsiooni puudutavas tehingus (19).

| 10.15. | Parlament võtab tähelepaneku teadmiseks ja on teavitanud ka asjaomast fraktsiooni. Juhatuse poolt vastu võetud asjakohase eeskirja artiklis 1.4 on öeldud: „Fraktsioonid vastutavad parlamendi ees assigneeringute kasutamise eest volituste piires, mille juhatus on neile käesoleva eeskirja rakendamiseks andnud. Fraktsioonid peavad tagama, et assigneeringuid kasutatakse kooskõlas käesoleva eeskirjaga, ning võtma asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjaga vastuolus olevaid kulusid. Fraktsioonil on eelarvevahendite käsutaja volitused fraktsiooni esimehe kaudu ...“

  Lähtudes fraktsiooni välisaudiitori aruandest otsustab parlament, kas kohaldada eelnimetatud eeskirja artiklit 2.7.4: kui juhatus asub seisukohale, et assigneeringuid ei ole kasutatud kooskõlas käesoleva eeskirjaga, makstakse need assigneeringud tagasi. |
| --- | --- |

10.15.

Lähtudes fraktsiooni välisaudiitori aruandest otsustab parlament, kas kohaldada eelnimetatud eeskirja artiklit 2.7.4: kui juhatus asub seisukohale, et assigneeringuid ei ole kasutatud kooskõlas käesoleva eeskirjaga, makstakse need assigneeringud tagasi.

Euroopa Kontrollikoda

| 10.16. | Välisaudiitori aruandes (20) märgitakse, et „audiitor on seisukohal, et finantsaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning selle finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal“. |
| --- | --- |

10.16.

Välisaudiitori aruandes (20) märgitakse, et „audiitor on seisukohal, et finantsaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning selle finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal“.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 10.17. | Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et rubriigi „Haldus“ kulutused ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 0,2  % (vt
  lisa 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.17.

Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et rubriigi „Haldus“ kulutused ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 0,2  % (vt
  lisa 10.1
  ).

Soovitused

KOMISJONI VASTUSED

| 10.18. | Lisas 10.2
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse põhjal võetud meetmete kohta (21). Asjaomased institutsioonid ja asutused olid rakendanud ühe soovituse enamjaolt ja kaks soovitust osaliselt. |
| --- | --- |

10.18.

Lisas 10.2
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse põhjal võetud meetmete kohta (21). Asjaomased institutsioonid ja asutused olid rakendanud ühe soovituse enamjaolt ja kaks soovitust osaliselt.

| 10.18. | Soovituse suhtes ajakohastada töötajate isiklikku olukorda puudutavaid andmeid ja peretoetuste haldamist on komisjon juba meetmeid võtnud, et järelevalvesüsteeme parandada, ning kavandab soovitust täielikult rakendada 2017. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

10.18.

PARLAMENDI VASTUSED

| 10.19. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning ja 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda järgmise soovituse: |
| --- | --- |

10.19.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning ja 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda järgmise soovituse:

| — | 1. soovitus: Euroopa Parlament peaks üle vaatama fraktsioonidele eraldatud eelarveassigneeringute täitmise olemasoleva kontrolliraamistiku. Parlament peaks andma fraktsioonidele paremaid suuniseid ja tegema paremat järelevalvet selle üle, kuidas fraktsioonid kulude heakskiitmiseks ja haldamiseks kehtestatud eeskirju rakendavad ning hankemenetlusi korraldavad (vt punkt 10.15). |
| --- | --- |

—

1. soovitus: Euroopa Parlament peaks üle vaatama fraktsioonidele eraldatud eelarveassigneeringute täitmise olemasoleva kontrolliraamistiku. Parlament peaks andma fraktsioonidele paremaid suuniseid ja tegema paremat järelevalvet selle üle, kuidas fraktsioonid kulude heakskiitmiseks ja haldamiseks kehtestatud eeskirju rakendavad ning hankemenetlusi korraldavad (vt punkt 10.15).

Parlament võtab soovituse teadmiseks ja seab eesmärgiks olukorda parandada, säilitades praegused eeskirjad.

Peasekretariaat jätkab 2016. aastal alustatud täiendavaid jõupingutusi, aitamaks fraktsioonidel parandada oma finantsjuhtimist. Eelkõige on koostöös fraktsioonidega korraldatud koolitusi eelarve haldamise ja hangete üldiste põhimõtete kohta ning on avaldatud suunis fraktsioonide hankemenetluste kohta. Fraktsioonid teevad ka ise jõupingutusi edasiseks ühtlustamiseks ja täiustamiseks.

---

(1)  See hõlmab kõigi ELi institutsioonide halduskulusid, pensione ja makseid Euroopa koolidele. Kontrollikoja iga-aastane eriaruanne Euroopa koolide kohta esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile. Aruande koopia edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Komisjonile.

(2)  Kontrollikoja iga-aastased eriaruanded ametite ja teiste asutuste kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

(3)  Kolm Euroopa Parlamendist, üks nõukogust, 12 Euroopa Komisjonist, üks Euroopa Kohtust ja kolm Euroopa välisteenistusest.

(4)  Vastavalt finantsmääruse artiklitele 9, 13, 202 ja 203.

(5)  Töötajate arvu vähendamise eesmärk oli „neutraliseerida täiendav jõudluse kasv, mille annab tööaja pikendamine 40 tunnini nädalas“ ning selle aluseks oli igale institutsioonile 1. jaanuari 2013. aasta seisuga eraldatud ametikohtade arv (ametikohtade loetelu). Vähendamine otsustati 2. detsembril 2013 allkirjastatud kokkuleppes (2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, punkt 27 (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1)).

(6)  Kontrollikoda uuris järgmisi organisatsioone: Euroopa Parlament, nõukogu, Euroopa Komisjon, Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ja Euroopa välisteenistus. Euroopa Ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor jäid vaatluse alt välja, kuna nende ametikohtade loetelud on liiga väiksed.

(7)  Personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat, individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet, infrastruktuuri- ja logistikaametid Brüsselis ja Luxembourgis ning informaatika peadirektoraat.

(8)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(9)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 0,0 % – 0,8 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(10)  Käesolev aastaaruanne ei hõlma Euroopa Ombudsmani, Euroopa Andmekaitseinspektori ja ametite töötajate arvu vähendamist.

(11)  Vt. ühisavaldust punktis 3.3 Euroopa Parlamendi 25. novembri 2015. aasta seadusandlikus resolutsioonis eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta.

(12)  Töökohtade arvu kavandatud vähendamine puudutab Euroopa välisteenistust (2018) ja Euroopa Parlamenti (2018 ja 2019).

(13)  See tulenes ülesannete delegeerimisest rakendusametitele.

(14)  Euroopa Parlament otsustas, et töötajate arvu 5 % vähendamine fraktsioonide kohta ei kehti.

(15)  Institutsioonidevahelises kokkuleppes fikseeritud töötajate vähendamise plaan puudutas üksnes ametikohtade loetelus sisalduvaid ametikohti.

(16)  Vt 2015. aasta aastaaruande punkt 9.14 ja punktis 9.18 esitatud 4. soovitus.

(17)  Kohaldatavaks õigusraamistikuks on juhatuse 30. juuni 2003. aasta otsusega vastu võetud eelarvepunkti 4 0 0 assigneeringute kasutamise eeskirjad (viimati muudetud juhatuse 14. aprilli 2014. aasta ja 27. aprilli 2015. aasta otsustega). Fraktsioonid kasutavad neile eraldatud vahendeid vastavalt kaudse eelarve täitmise põhimõtetele (analoogselt finantsmääruse artikli 60 sätetele), kusjuures arvesse võetakse ka fraktsioonide tegevuse spetsiifikat.

(18)  Aasta n kulutused kiidetakse sõltumatu välisaudiitori poolt raamatupidamise aastaaruande kohta koostatud aruande alusel heaks aastal n+1. Kui parlamendi juhatus on seisukohal, et eraldisi ei kasutatud vastavalt eeskirjadele, võib juhatus lasta fraktsioonil need parlamendile tagasi maksta.

(19)  Vt 2015. aasta aastaaruande punkt 9.11 ja punktis 9.18 esitatud 1. soovitus.

(20)  Vt punktis 10.5 viidatud välisaudiitori aruanne finantsaruannete kohta.

(21)  Käesoleval aastal otsustati analüüsida 2013. aasta aastaaruande soovituste rakendamist, kuna tavaliselt tuleb institutsioonidele ja asutustele anda nende elluviimiseks küllaldaselt aega.

(22)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 10).

Allikas: Euroopa Liidu 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

LISA 10.1

RUBRIIGI „HALDUS“ TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 100 | 151 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 0,2  % | 0,6  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 0,8  % | |
| | Alumine veapiir | 0,0  % | |

2016

2015

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

100

151

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

0,2  %

0,6  %

Ülemine veapiir

0,8  %

Alumine veapiir

0,0  %

LISA 10.2

RUBRIIGI „HALDUS“ KOHTA ESITATUD VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Kontrollikoja analüüs edusammudest | Institutsiooni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult rakendatud | Rakendatamisel | Ei ole rakendatud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2013 | 1. soovitus (komisjon):


  Töötajate isiklikku olukorda puudutavate andmete ning peretoetuste haldamise ajakohastamine

  Komisjon peaks võtma täiendavaid meetmeid, tagamaks, et töötajad esitavad regulaarselt enda isiklikku olukorda tõendavad dokumendid, ning täiustamaks süsteeme peretoetuste arvutamist mõjutavate dokumentide õigeaegseks käsitlemiseks (vt 2013. aasta aastaaruande punktid 9.11 ja 9.20). | | X | | | | | |
| 2. soovitus (Euroopa välisteenistus):


  Töötajate isiklikku olukorda puudutavate andmete ning peretoetuste haldamise ajakohastamine

  EEAS peaks võtma täiendavaid meetmeid, tagamaks, et töötajad esitavad regulaarselt enda isiklikku olukorda tõendavad dokumendid, ning täiustamaks süsteeme peretoetuste arvutamist mõjutavate dokumentide õigeaegseks käsitlemiseks (vt 2013. aasta aastaaruande punktid 9.13 ja 9.20). | | X | | | | | Töötajate isiklikku olukorda puudutavate andmete ajakohastamise teemal tuletatakse Euroopa välisteenistuse töötajatele regulaarselt meelde nende kohustust teatada viivitamatult kõigist enda perekonna andmetes toimunud muudatustest; põhjendamatult makstud toetuste tagasinõudmine on tavapraktika. Euroopa välisteenistus on seisukohal, et nimetatud soovitus on ellu viidud. |
| 3. soovitus (Euroopa välisteenistus):


  Hanked

  Euroopa välisteenistus peaks parandama hankenetluste ülesehitust, koordineerimist ja läbiviimist; selleks peaks peakorter andma delegatsioonidele rohkem tuge ja suuniseid (vt 2013. aasta aastaaruande punktid 9.14, 9.15 ja 9.20). | | | X | | | | Delegatsioonide poolt korraldatavate hankemenetluste küsimuses (vt ka punkt 10.14) tegeleme me aktiivselt nimetatud soovituse rakendamisega. Euroopa välisteenistus jätkab investeerimist, et parandada hangete läbiviimisega tegelevatele töötajate pakutavat koolitust, tuge ja nõustamist. Lisaks tuleks tulevikus õppida naaberriikides paiknevale 27 delegatsioonile pakutava regionaalse haldustoe alase katseprojekti käigus saadud kogemustest. |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Kontrollikoja analüüs edusammudest

Institutsiooni vastus

Täielikult rakendatud

Rakendatamisel

Ei ole rakendatud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2013

1. soovitus (komisjon):

Töötajate isiklikku olukorda puudutavate andmete ning peretoetuste haldamise ajakohastamine

Komisjon peaks võtma täiendavaid meetmeid, tagamaks, et töötajad esitavad regulaarselt enda isiklikku olukorda tõendavad dokumendid, ning täiustamaks süsteeme peretoetuste arvutamist mõjutavate dokumentide õigeaegseks käsitlemiseks (vt 2013. aasta aastaaruande punktid 9.11 ja 9.20).

X

2. soovitus (Euroopa välisteenistus):

Töötajate isiklikku olukorda puudutavate andmete ning peretoetuste haldamise ajakohastamine

EEAS peaks võtma täiendavaid meetmeid, tagamaks, et töötajad esitavad regulaarselt enda isiklikku olukorda tõendavad dokumendid, ning täiustamaks süsteeme peretoetuste arvutamist mõjutavate dokumentide õigeaegseks käsitlemiseks (vt 2013. aasta aastaaruande punktid 9.13 ja 9.20).

X

Töötajate isiklikku olukorda puudutavate andmete ajakohastamise teemal tuletatakse Euroopa välisteenistuse töötajatele regulaarselt meelde nende kohustust teatada viivitamatult kõigist enda perekonna andmetes toimunud muudatustest; põhjendamatult makstud toetuste tagasinõudmine on tavapraktika. Euroopa välisteenistus on seisukohal, et nimetatud soovitus on ellu viidud.

3. soovitus (Euroopa välisteenistus):

Hanked

Euroopa välisteenistus peaks parandama hankenetluste ülesehitust, koordineerimist ja läbiviimist; selleks peaks peakorter andma delegatsioonidele rohkem tuge ja suuniseid (vt 2013. aasta aastaaruande punktid 9.14, 9.15 ja 9.20).

X

Delegatsioonide poolt korraldatavate hankemenetluste küsimuses (vt ka punkt 10.14) tegeleme me aktiivselt nimetatud soovituse rakendamisega. Euroopa välisteenistus jätkab investeerimist, et parandada hangete läbiviimisega tegelevatele töötajate pakutavat koolitust, tuge ja nõustamist. Lisaks tuleks tulevikus õppida naaberriikides paiknevale 27 delegatsioonile pakutava regionaalse haldustoe alase katseprojekti käigus saadud kogemustest.

---

| 28.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 322/281 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 322/281

---

EELARVEAASTA 2016 AASTAARUANNE 8., 9., 10. JA 11. EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSTE KOHTA

(2017/C 322/02)

Eelarveaasta 2016 aastaaruanne 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta

SISUKORD

| Sissejuhatus | 1–5 |
| --- | --- |

| Euroopa Arengufondide lühikirjeldus | 2–5 |
| --- | --- |

| I peatükk. 8., 9., 10. ja 11. EAFi rahaline rakendamine | 6–9 |
| --- | --- |

| II peatükk. Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Arengufondide kohta | 10–36 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne | I–XVIII |
| --- | --- |

| Kinnitavat avaldust toetav teave | 10–36 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 10–13 |
| --- | --- |

| Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus | 14 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 15–26 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord | 27–36 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 37–40 |
| --- | --- |

| Järeldus | 37–38 |
| --- | --- |

| Soovitused | 39–40 |
| --- | --- |

| 1. lisa. | Euroopa Arengufondide tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

1. lisa.

| 2. lisa. | Ülevaade vigadest, mille mõju on vähemalt 20 % |
| --- | --- |

2. lisa.

| 3. lisa. | Euroopa Arengufonde käsitlevate varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

3. lisa.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 1. | Käesolevas aruandes esitatakse kontrollikoja leiud 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi (EAF) kohta.
  1. selgituses
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta tegevustest ja kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

1.

Käesolevas aruandes esitatakse kontrollikoja leiud 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi (EAF) kohta.
  1. selgituses
  antakse ülevaade rubriigi 2016. aasta tegevustest ja kulutustest.

1. selgitus.   Euroopa Arengufondide 2016. aasta finantsülevaade

Image

Tabel 1. Euroopa Arengufondid – põhiteave 2016

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tegevuskulude maksed kokku (projektid) | 2 676 |
| Tegevuskulude maksed kokku (eelarvetoetus) | 644 |
| Haldusmaksed kokku (42) | 96 |
| Maksed kokku | 3 416 |
| - ettemaksed ja EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse | 2 057 |
| + ettemaksete tasaarvestused ja ELi usaldusfondid | 1 477 |
| Auditeeritud andmekogum | 2 836 |
| | |
| Individuaalsed kulukohustused kokku
   (43) | 4 234 |
| | |
| Üldised kulukohustused kokku
   (43) | 6 491 |

(miljonites eurodes)

Tegevuskulude maksed kokku (projektid)

2 676

Tegevuskulude maksed kokku (eelarvetoetus)

644

Haldusmaksed kokku (42)

96

Maksed kokku

3 416

- ettemaksed ja EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse

2 057

- ettemaksete tasaarvestused ja ELi usaldusfondid

1 477

Auditeeritud andmekogum

2 836

Individuaalsed kulukohustused kokku
   (43)

4 234

Üldised kulukohustused kokku
   (43)

6 491

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Euroopa Arengufondide lühikirjeldus

| 2. | 1959. aastal käivitatud Euroopa Arengufondid (EAFid) on peamine vahend Euroopa Liidu (EL) arengukoostöö abi jagamiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). 2000. aasta 23. juunil Cotonous 20 aastaks sõlmitud partnerlusleping (Cotonou leping) moodustab ELi ning Aafrika Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning ülemeremaade ja territooriumide vaheliste suhete praeguse raamistiku. Selle põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja lõpuks selle kaotamine. |
| --- | --- |

2.

1959. aastal käivitatud Euroopa Arengufondid (EAFid) on peamine vahend Euroopa Liidu (EL) arengukoostöö abi jagamiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). 2000. aasta 23. juunil Cotonous 20 aastaks sõlmitud partnerlusleping (Cotonou leping) moodustab ELi ning Aafrika Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning ülemeremaade ja territooriumide vaheliste suhete praeguse raamistiku. Selle põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja lõpuks selle kaotamine.

| 3. | EAFe iseloomustavad järgmised asjaolud:






  a) | EAFe rahastavad liikmesriigid vastavalt kvootidele ehk jaotamispõhimõtetele, mis on määratletud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste vahel; |
| --- | --- | --- |

3.

EAFe iseloomustavad järgmised asjaolud:

a)

EAFe rahastavad liikmesriigid vastavalt kvootidele ehk jaotamispõhimõtetele, mis on määratletud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste vahel;

| b) | neid haldavad komisjon (väljaspool ELi üldeelarve raamistikku) ja Euroopa Investeerimispank (EIP); |
| --- | --- |

b)

neid haldavad komisjon (väljaspool ELi üldeelarve raamistikku) ja Euroopa Investeerimispank (EIP);

| c) | EAFide valitsustevahelisest iseloomust tingituna on Euroopa Parlamendil nende toimimises piiratum roll kui ELi üldeelarvest rahastatud arengukoostöö rahastamisvahendite puhul; nimelt ei sekku parlament EAFide vahendite kogumisse ja jagamisse. Euroopa Parlament vastutab aga EAFide täitmisele heakskiidu andmise eest (välja arvatud EIP hallatava investeerimisrahastu puhul, mis jääb auditi ulatusest välja (1)
   (2)); |
| --- | --- |

c)

EAFide valitsustevahelisest iseloomust tingituna on Euroopa Parlamendil nende toimimises piiratum roll kui ELi üldeelarvest rahastatud arengukoostöö rahastamisvahendite puhul; nimelt ei sekku parlament EAFide vahendite kogumisse ja jagamisse. Euroopa Parlament vastutab aga EAFide täitmisele heakskiidu andmise eest (välja arvatud EIP hallatava investeerimisrahastu puhul, mis jääb auditi ulatusest välja (1)
   (2));

| d) | aastasuse põhimõte EAFide puhul ei kehti: EAFide lepingud sõlmitakse enamasti viie- kuni seitsmeaastaseks kohustusperioodiks ning makseid võib teha palju pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

d)

aastasuse põhimõte EAFide puhul ei kehti: EAFide lepingud sõlmitakse enamasti viie- kuni seitsmeaastaseks kohustusperioodiks ning makseid võib teha palju pikema aja jooksul.

| 4. | EAFe haldab peaaegu täielikult komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (3). |
| --- | --- |

4.

EAFe haldab peaaegu täielikult komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (3).

| 5. | Käesolevas peatükis käsitletakse kulutusi, mida on tehtud mitmete abi andmise viiside kaudu 79 riigis. Eeskirjad ja menetluskord, sealhulgas hangete läbiviimine ja pakkumuste edukaks tunnistamine, on sageli keerulised. |
| --- | --- |

5.

Käesolevas peatükis käsitletakse kulutusi, mida on tehtud mitmete abi andmise viiside kaudu 79 riigis. Eeskirjad ja menetluskord, sealhulgas hangete läbiviimine ja pakkumuste edukaks tunnistamine, on sageli keerulised.

I PEATÜKK. 8., 9., 10. JA 11. EAFI RAHALINE RAKENDAMINE

| 6. | 8. EAFi (1995–2000) eelarve oli 12,84 miljardit eurot, 9. EAFi (2000–2007) eelarve 13,8  miljardit eurot ja 10. EAFi (2008–2013) eelarve 22,682 miljardit eurot. |
| --- | --- |

6.

8. EAFi (1995–2000) eelarve oli 12,84 miljardit eurot, 9. EAFi (2000–2007) eelarve 13,8  miljardit eurot ja 10. EAFi (2008–2013) eelarve 22,682 miljardit eurot.

| 7. | 11. EAFi (2015–2020) loomise sisekokkulepe (4) (2015–2020) jõustus 1. märtsil 2015. 11. EAFi eraldiste summa on 30,506 miljardit eurot, (5) millest 29,089 miljardit eurot eraldatakse AKV riikidele ja 364,5  miljonit eurot ÜMT-dele. |
| --- | --- |

7.

11. EAFi (2015–2020) loomise sisekokkulepe (4) (2015–2020) jõustus 1. märtsil 2015. 11. EAFi eraldiste summa on 30,506 miljardit eurot, (5) millest 29,089 miljardit eurot eraldatakse AKV riikidele ja 364,5  miljonit eurot ÜMT-dele.

| 8. | 2. selgituses
  esitatakse EAFide vahendite kasutus 2016. aastal ja kokku. |
| --- | --- |

8.

2. selgituses
  esitatakse EAFide vahendite kasutus 2016. aastal ja kokku.

2. selgitus.   EAFide vahendite kasutamine seisuga 31. detsember 2016

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Olukord 2015. aasta lõpus | Eelarve täitmine eelarveaastal 2016 (neto) (49) | Olukord 2016. aasta lõpus |
| | Kogusumma | Eelarve täitmise määr (45) | 8. EAF (46) | 9. EAF (46) | 10. EAF | 11. EAF (46) | Kogusumma | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kogusumma | Eelarve täitmise määr (45) |
| A - | RESSURSID
   (44) |

(miljonites eurodes)

Olukord 2015. aasta lõpus

Eelarve täitmine eelarveaastal 2016 (neto) (49)

Olukord 2016. aasta lõpus

Kogusumma

Eelarve täitmise määr (45)

8. EAF (46)

9. EAF (46)

10. EAF

11. EAF (46)

Kogusumma

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kogusumma

Eelarve täitmise määr (45)

A -

76 880

- 20

- 163

223

- 24

16

10 392

15 467

21 607

29 430

76 896

| B - | KASUTAMINE |
| --- | --- |

B -

| 1. | Üldised kulukohustused
   (47) |
| --- | --- |

1.

53 607

69,7  %

- 13

- 104

- 80

6 688

6 491

10 391

15 429

21 058

13 220

60 097

78,2  %

| 2. | Individuaalsed kulukohustused
   (48) |
| --- | --- |

2.

48 797

63,5  %

- 6

- 46

541

3 745

4 234

10 378

15 309

19 576

7 769

53 032

69,0  %

| 3. | Maksed |
| --- | --- |

3.

41 989

54,6  %

0

68

1 466

1 816

3 350

10 376

15 053

16 476

3 435

45 339

59,0  %

| C - | Välja maksmata (B1–B3) |
| --- | --- |

C -

11 618

15,1  %

15

376

4 582

9 785

14 758

19,2  %

| D - | Kasutatav saldo (A-B1) |
| --- | --- |

D -

23 273

30,3  %

1

38

549

16 210

16 799

21,8  %

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 9. | 2016. aastal jätkas arengu ja koostöö peadirektoraat oma vastutusvaldkonnas jõupingutuste tegemist, et vähendada vanade eelrahastamismaksete ja kulukohustuste arvu, ning ületas suuresti oma eesmärgid (6). Peadirektoraat otsis ka võimalusi aegunud avatud lepingute arvu vähendamiseks (7). Sarnaselt kahe eelmise aastaga oli arengu ja koostöö peadirektoraat 2016. aastaks seatud eesmärgi, mis puudutas peadirektoraadi aegunud lepingute osakaalu lepingute koguarvust, (8) täitmisele väga lähedal, ent EAFide puhul tehti edusamme vähem (9). |
| --- | --- |

9.

2016. aastal jätkas arengu ja koostöö peadirektoraat oma vastutusvaldkonnas jõupingutuste tegemist, et vähendada vanade eelrahastamismaksete ja kulukohustuste arvu, ning ületas suuresti oma eesmärgid (6). Peadirektoraat otsis ka võimalusi aegunud avatud lepingute arvu vähendamiseks (7). Sarnaselt kahe eelmise aastaga oli arengu ja koostöö peadirektoraat 2016. aastaks seatud eesmärgi, mis puudutas peadirektoraadi aegunud lepingute osakaalu lepingute koguarvust, (8) täitmisele väga lähedal, ent EAFide puhul tehti edusamme vähem (9).

| 9. | Peamised aegunud lepingute lõpetamist takistavad probleemid EAFi jaoks on täitmata sissenõudekorraldused, kohtuasjad ja pooleliolevad auditeerimismenetlused. Kuigi need aspektid ei ole täies ulatuses komisjoni kontrolli all, püüab ta kiirendada aegunud lepingute lõpetamist. |
| --- | --- |

9.

II PEATÜKK. KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

Arvamus

| I. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 23. juunil 2017; |
| --- | --- | --- |

I.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 23. juunil 2017;

| b) | nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute ja finantsjuhtimise seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimine on komisjoni ülesanne (10), |
| --- | --- |

b)

nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute ja finantsjuhtimise seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimine on komisjoni ülesanne (10),

vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 49 (mis kehtib ka eelmiste EAFide kohta).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| II. | Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2016 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFi finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2016 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFi finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| III. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| IV. | XI. Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

IV.

XI. Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks.

Alus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2016. | aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude veamäär 3,3  %. |
| --- | --- |

VI. 2016.

aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude veamäär 3,3  %.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta. |
| --- | --- |

VII.

Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta.

Viitkulud

| VIII. | Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt märkus 2.9), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2016. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud kulude, mida toetusesaajad ei olnud veel deklareerinud, summa 3 903  miljonit eurot (2015. aasta lõpus 3 797  miljonit eurot). |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt märkus 2.9), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2016. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud kulude, mida toetusesaajad ei olnud veel deklareerinud, summa 3 903  miljonit eurot (2015. aasta lõpus 3 797  miljonit eurot).

| IX. | Kontrollikoda uuris nimetatud prognoose ja vaatas läbi 30 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Kontrollikoda järeldas tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid pärast komisjoni tehtud vajalikke parandusi nõuetele. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoda uuris nimetatud prognoose ja vaatas läbi 30 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Kontrollikoda järeldas tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid pärast komisjoni tehtud vajalikke parandusi nõuetele.

Juhtkonna kohustused

| X. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollimehhanismi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

X.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollimehhanismi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| XI. | EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest. |
| --- | --- |

XI.

EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest.

| XII. | Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XII.

Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XIII. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

XIII.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| XIV. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka






  — | valida ja hinnata EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse; olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on võrreldes vigadega suurem pettuste puhul, kuna need võivad sisaldada keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist; |
| --- | --- | --- |

XIV.

Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka

—

valida ja hinnata EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse; olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on võrreldes vigadega suurem pettuste puhul, kuna need võivad sisaldada keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist;

| — | teha endale selgeks asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) vajalik auditiga seotud sisekontrollisüsteem; |
| --- | --- |

—

teha endale selgeks asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) vajalik auditiga seotud sisekontrollisüsteem;

| — | hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada; Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne audiitori aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada; Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne audiitori aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt. |
| --- | --- |

—

hinnata raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

| XV. | Kontrollikoda vahetab teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) juhtimise eest vastutajatega. |
| --- | --- |

XV.

Kontrollikoda vahetab teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) juhtimise eest vastutajatega.

| XVI. | Tulude puhul kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit. |
| --- | --- |

XVI.

Tulude puhul kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit.

| XVII. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemise näol aktsepteerinud. |
| --- | --- |

XVII.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemise näol aktsepteerinud.

| XVIII. | Komisjoniga arutatavate teemade puhul määrab kontrollikoda kindlaks käesoleva perioodi EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XVIII.

Komisjoniga arutatavate teemade puhul määrab kontrollikoda kindlaks käesoleva perioodi EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

13. juuli 2017

Klaus-Heiner LEHNE

president

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Kinnitavat avaldust toetav teave

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 10. | Kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse 2016. aasta eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande 1. peatüki lisas 1.1. EAFide käesoleva aasta auditi puhul tuleks tähelepanu juhtida järgnevatele punktidele. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse 2016. aasta eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande 1. peatüki lisas 1.1. EAFide käesoleva aasta auditi puhul tuleks tähelepanu juhtida järgnevatele punktidele.

| 11. | Kontrollikoja tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad finantsaruannetel (11) 8., 9., 10. ja 11. EAFi tegevuse kohta (komisjon kiitis need heaks vastavalt EAFi finantsmäärusele (12)) koos peaarvepidaja esitiskirjaga, mille kontrollikoda sai kätte 23. juunil 2017. Kontrollikoda testis summasid ja andmeid ning hindas kasutatud arvestuspõhimõtteid, kõiki komisjoni esitatud olulisi hinnanguid ja aruannete üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad finantsaruannetel (11) 8., 9., 10. ja 11. EAFi tegevuse kohta (komisjon kiitis need heaks vastavalt EAFi finantsmäärusele (12)) koos peaarvepidaja esitiskirjaga, mille kontrollikoda sai kätte 23. juunil 2017. Kontrollikoda testis summasid ja andmeid ning hindas kasutatud arvestuspõhimõtteid, kõiki komisjoni esitatud olulisi hinnanguid ja aruannete üldist esituslaadi.

| 12. | Tehingute korrektsuse audit hõlmas järgmist: |
| --- | --- |

12.

Tehingute korrektsuse audit hõlmas järgmist:

| a) | kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ja muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit; |
| --- | --- |

a)

kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ja muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit;

| b) | kontrolliti 143 tehingust koosnevat valimit, mis on koostatud nii, et see oleks esinduslik EAFide kõikide maksete suhtes, ning mis hõlmas 16 ELi delegatsiooni (13) poolt heakskiidetud 108 makset ja komisjoni peakorteri (14) poolt heakskiidetud 35 makset; |
| --- | --- |

b)

kontrolliti 143 tehingust koosnevat valimit, mis on koostatud nii, et see oleks esinduslik EAFide kõikide maksete suhtes, ning mis hõlmas 16 ELi delegatsiooni (13) poolt heakskiidetud 108 makset ja komisjoni peakorteri (14) poolt heakskiidetud 35 makset;

| c) | tehingutes vigade tuvastamisel analüüsiti asjaomaseid kontrollisüsteeme, et puudused täpsemalt kindlaks teha; |
| --- | --- |

c)

tehingutes vigade tuvastamisel analüüsiti asjaomaseid kontrollisüsteeme, et puudused täpsemalt kindlaks teha;

| d) | hinnati arengu ja koostöö peadirektoraadi ning ELi delegatsioonide süsteeme, sealhulgas: i) komisjoni töötajate, välisaudiitorite või järelevalve teostajate poolseid eelkontrolle (enne maksete tegemist); ii) kontrolli ja järelevalvet, eelkõige välisauditite põhjal võetud meetmeid ning arengu ja koostöö peadirektoraadi 2016. aasta allesjäänud veamäära uuringut; |
| --- | --- |

d)

hinnati arengu ja koostöö peadirektoraadi ning ELi delegatsioonide süsteeme, sealhulgas: i) komisjoni töötajate, välisaudiitorite või järelevalve teostajate poolseid eelkontrolle (enne maksete tegemist); ii) kontrolli ja järelevalvet, eelkõige välisauditite põhjal võetud meetmeid ning arengu ja koostöö peadirektoraadi 2016. aasta allesjäänud veamäära uuringut;

| e) | vaadati läbi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi aasta tegevusaruanne; |
| --- | --- |

e)

vaadati läbi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi aasta tegevusaruanne;

| f) | hinnati kontrollikoja varasemate soovituste põhjal võetud meetmeid. |
| --- | --- |

f)

hinnati kontrollikoja varasemate soovituste põhjal võetud meetmeid.

3. selgitus.   Audiitorid kontrollisid ühe Sambia teedeehitusprojektiga seotud makse puhul teekatte paksuse mõõtmise täpsust

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 13. | Nagu mainitud punktis 4, rakendab arengu ja koostöö peadirektoraat suuremat osa välisabi rahastamisvahenditest, mida finantseeritakse üldeelarvest ja EAFidest. Kontrollikoja tähelepanekud, mis käsitlevad süsteeme, tegevusaruande usaldusväärsust ja peadirektori 2016. aasta kinnitust, kehtivad arengu ja koostöö peadirektoraadi kogu vastutusvaldkonna kohta. |
| --- | --- |

13.

Nagu mainitud punktis 4, rakendab arengu ja koostöö peadirektoraat suuremat osa välisabi rahastamisvahenditest, mida finantseeritakse üldeelarvest ja EAFidest. Kontrollikoja tähelepanekud, mis käsitlevad süsteeme, tegevusaruande usaldusväärsust ja peadirektori 2016. aasta kinnitust, kehtivad arengu ja koostöö peadirektoraadi kogu vastutusvaldkonna kohta.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| 14. | Eelmisel aastal käsitles kontrollikoda seda, kuidas nõuti tagasi kasutamata eelrahastamist, mis oli kajastatud ebaõigesti kui põhitegevusest laekunud tulu. Arengu ja koostöö peadirektoraadi raamatupidamisarvestuse testimine ja kontrollikoja koostatud sissenõudekorralduste valimi (15) kontroll viitasid 2016. aastal samuti sarnastele juhtumitele. Kuigi EAFi lõplik raamatupidamise aastaaruanne sisaldas korrektsioone summas 3,2  miljonit eurot, (16) on tõenäoline, et sarnaseid vigu esines ka testimata andmekogumis. 2016. aasta lõpus väljastas arengu ja koostöö peadirektoraat oma töötajatele üksikasjalikud juhised seda liiki sissenõudekorralduste korrektse sisestamise kohta. |
| --- | --- |

14.

Eelmisel aastal käsitles kontrollikoda seda, kuidas nõuti tagasi kasutamata eelrahastamist, mis oli kajastatud ebaõigesti kui põhitegevusest laekunud tulu. Arengu ja koostöö peadirektoraadi raamatupidamisarvestuse testimine ja kontrollikoja koostatud sissenõudekorralduste valimi (15) kontroll viitasid 2016. aastal samuti sarnastele juhtumitele. Kuigi EAFi lõplik raamatupidamise aastaaruanne sisaldas korrektsioone summas 3,2  miljonit eurot, (16) on tõenäoline, et sarnaseid vigu esines ka testimata andmekogumis. 2016. aasta lõpus väljastas arengu ja koostöö peadirektoraat oma töötajatele üksikasjalikud juhised seda liiki sissenõudekorralduste korrektse sisestamise kohta.

| 14. | Võtnud aluseks 2016. aastal välja antud sissenõudekorralduste kontrolli, koostas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat juhised peadirektoraadi tehtud sissenõudekorralduste ja korrektsioonide sisestamise kohta, mille tulemusena vähenes märkimisväärselt vigade esinemine sissenõudekorralduste sisestamisel ja/või sissenõudmise kontekstis (kui 2015. aastal avastas kontrollikoda vigu 9,6 miljoni euro ulatuses, siis 2016. aastal avastasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ja/või kontrollikoda vigu 3,2 miljoni euro ulatuses). Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat jätkab oma jõupingutusi ka 2017. aastal. |
| --- | --- |

14.

Tehingute korrektsus

Tulud

| 15. | Tulutehingud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

15.

Tulutehingud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud.

Maksed

| 16. | Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  1. lisas
  . 143-st kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 35 (24 %). Kvantifitseeritud 26 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 3,3  % (17). |
| --- | --- |

16.

Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  1. lisas
  . 143-st kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 35 (24 %). Kvantifitseeritud 26 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 3,3  % (17).

| 17. | Selgituses 4
  näidatakse eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras. |
| --- | --- |

17.

Selgituses 4
  näidatakse eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2016. aasta hinnangulises veamääras.

4. selgitus.   Eri veatüüpide osakaal hinnangulises veamääras

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 18. | 130-st projektidega seotud kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 35 (27 %). 26 (74 %) maksetehingust, mis sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu, olid üheksa lõppmaksed, mis olid heaks kiidetud pärast kõiki eelkontrolle. |
| --- | --- |

18.

130-st projektidega seotud kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 35 (27 %). 26 (74 %) maksetehingust, mis sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu, olid üheksa lõppmaksed, mis olid heaks kiidetud pärast kõiki eelkontrolle.

| 19. | Nagu eelnevatel aastatelgi, tegid komisjon ja tema rakenduspartnerid võrreldes teiste toetusliikidega rohkem vigu tehingutes, mis olid seotud programmide eelarvestuse ning rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja rahastamiskokkulepetega. Kontrolliti 67 seda tüüpi tehingut ning neist 23 (34 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu, mis moodustasid 85 % hinnangulisest veamäärast. |
| --- | --- |

19.

Nagu eelnevatel aastatelgi, tegid komisjon ja tema rakenduspartnerid võrreldes teiste toetusliikidega rohkem vigu tehingutes, mis olid seotud programmide eelarvestuse ning rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja rahastamiskokkulepetega. Kontrolliti 67 seda tüüpi tehingut ning neist 23 (34 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu, mis moodustasid 85 % hinnangulisest veamäärast.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

5. selgitus. Näited kvantifitseeritavatest vigadest projektitehingutes

5. selgitus. Näited kvantifitseeritavatest vigadest projektitehingutes

Toetusesaajate poolne hanke-eeskirjade mittejärgimine

Kontrollikoda uuris ühe toetuslepingu (mida täitis üks rahvusvaheline organisatsioon) raames AKV-riikide kaubandusalase suutlikkuse toetamiseks kulutatud 3 489 416  euro komisjonipoolset kontrollimist ja heakskiitmist. Valimis sisaldunud 10 kuluartiklist kuus sisaldasid vigu, sh viie puhul maksti tasud ja hüvitised kaubandusnõustajatele teenuslepingute alusel. Kõnealuseid lepinguid (kogumaksumusega 570 500 eurot) ei sõlmitud konkurentsipõhise valikumenetluse tulemusel, nagu seda nõutakse toetuslepingus. Selle asemel sõlmiti lepingud otse nende nõustajatega, kes olid töötanud kõnealusele projektile eelnenud projektis.

Toetusesaajatepoolne hanke-eeskirjade mittejärgimine

Projekti sisuks oli peaaegu eranditult piirkondlike ja riiklike kaubandusnõustajate värbamine. Valikumenetluse liigist olenemata oli nende värbamine standardne rahvusvahelise personali töölevõtmisprotsess, mille juurde kuulub ka eelnev vaba ametikoha kuulutuse avaldamine.

Rahastamiskõlbmatud kulud – lepinguvälised tegevused

Kontrollikoda uuris ühe AKV riikide ettevõtteid toetava rahvusvahelise asutuse 2012. aasta töökava elluviimiseks tehtud kulutuste (10 875 375 eurot) komisjonipoolset lõplikku kontrollimist ja heakskiitmist. Valimi 10 kuluartiklist kolm puudutasid kolmandatest isikutest abisaajatega alltöövõtu korras sõlmitud lepinguid (väärtusega 147 990 eurot). Toetuse raames eritingimustel alltoetuste andmist ei olnud aga ette nähtud, mis tähendab, et tegevuste elluviimisega rikuti lepingut. Lisaks anti alltoetusi otse, ilma konkurentsipõhist hankemenetlust korraldamata.

Rahastamiskõlbmatud kulud – lepinguvälised tegevused

Komisjon algatas tagasinõudmismenetluse.

| 20. | Kahe kvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 0,7  % madalam. Viies muus tehingus leidis kontrollikoda vigu, mille oleksid pidanud avastama välisaudiitorid või järelevalve tegijad. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,1  % (18). |
| --- | --- |

20.

Kahe kvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 0,7  % madalam. Viies muus tehingus leidis kontrollikoda vigu, mille oleksid pidanud avastama välisaudiitorid või järelevalve tegijad. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,1  % (18).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 21. | Veel 10 kvantifitseeritud vigadest (19) mõjutatud tehingu puhul oli tehtud ka audit või kontrollitud kulusid. Tegelikult tehtud töö kohta auditi- ja kontrolliaruannetes esitatud teave ei võimaldanud kontrollikojal hinnata, kas neid vigu oleks saanud eelkontrollide käigus avastada ja parandada. |
| --- | --- |

21.

Veel 10 kvantifitseeritud vigadest (19) mõjutatud tehingu puhul oli tehtud ka audit või kontrollitud kulusid. Tegelikult tehtud töö kohta auditi- ja kontrolliaruannetes esitatud teave ei võimaldanud kontrollikojal hinnata, kas neid vigu oleks saanud eelkontrollide käigus avastada ja parandada.

| 22. | Kahes valdkonnas piiravad rahastamisvahendite olemus ja maksetingimused vigade esinemise ohtu tehingutes. Need valdkonnad on eelarvetoetus (20) ja nn eeldava lähenemisviisi alusel rahvusvaheliste organisatsioonide poolt rakendatavad mitme rahastajaga projektid (21). |
| --- | --- |

22.

Kahes valdkonnas piiravad rahastamisvahendite olemus ja maksetingimused vigade esinemise ohtu tehingutes. Need valdkonnad on eelarvetoetus (20) ja nn eeldava lähenemisviisi alusel rahvusvaheliste organisatsioonide poolt rakendatavad mitme rahastajaga projektid (21).

| 23. | Eelarvetoetust makstakse riigi üldeelarve või selle teatud poliitikale või eesmärgile eraldatud eelarve toetuseks. Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli täitnud asjaomastele partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja kontrollinud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist. |
| --- | --- |

23.

Eelarvetoetust makstakse riigi üldeelarve või selle teatud poliitikale või eesmärgile eraldatud eelarve toetuseks. Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli täitnud asjaomastele partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja kontrollinud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist.

| 24. | Õigussätted jätavad aga palju tõlgendamisruumi ning komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja korrektsuse auditis (22). |
| --- | --- |

24.

Õigussätted jätavad aga palju tõlgendamisruumi ning komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja korrektsuse auditis (22).

| 25. | Kui komisjoni toetus mitme rahastajaga projektidele liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks, eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega, kui toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Seda komisjoni kasutatavat lähenemisviisi võttis kontrollikoda ka substantiivse testimise käigus arvesse (23). |
| --- | --- |

25.

Kui komisjoni toetus mitme rahastajaga projektidele liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks, eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega, kui toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Seda komisjoni kasutatavat lähenemisviisi võttis kontrollikoda ka substantiivse testimise käigus arvesse (23).

| 26. | Kui 13 eelarvetoetuse ja 6 nn eeldava lähenemisviisi tehingut (vt punktid 22–25) auditi valimist välja jätta, on hinnanguline veamäär 4,4  % (24). |
| --- | --- |

26.

Kui 13 eelarvetoetuse ja 6 nn eeldava lähenemisviisi tehingut (vt punktid 22–25) auditi valimist välja jätta, on hinnanguline veamäär 4,4  % (24).

Aasta tegevusaruanded ja muu valitsemiskord

| 27. | Alates 2012. aastast on kõik arengu ja koostöö peadirektoraadi avaldatud aasta tegevusaruanded sisaldanud reservatsiooni alustehingute korrektsuse kohta. Arengu ja koostöö peadirektoraat on vastu võtnud tegevuskava oma kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks.
  6. selgituses
  kirjeldatakse viimasel neljal aastal tehtud jõupingutusi. |
| --- | --- |

27.

Alates 2012. aastast on kõik arengu ja koostöö peadirektoraadi avaldatud aasta tegevusaruanded sisaldanud reservatsiooni alustehingute korrektsuse kohta. Arengu ja koostöö peadirektoraat on vastu võtnud tegevuskava oma kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks.
  6. selgituses
  kirjeldatakse viimasel neljal aastal tehtud jõupingutusi.

6. selgitus. Arengu ja koostöö peadirektoraadi jõupingutused oma kontrollisüsteemi rakendamise parandamiseks

Eelmisel aastal märkis kontrollikoda, et 2013. ja 2014. aasta tegevuskavade edusammud olid rahuldavad – 19 meedet oli täies mahus ellu viidud ja ülejäänud 4 kanti üle 2015. aasta tegevuskavasse.

2015. aasta tegevuskava ülesehitust täiustati meetmetega, mis olid suunatud suure riskiga valdkondadele, nt vahendite kaudne haldamine rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu ja otsese eelarve täitmise raames rakendatavad toetused. Kõik meetmed pidid algse kava järgi lõpule viidama 2016. aasta juuniks. 2016. aasta lõpuks oli kümme meedet täies mahus rakendatud, viis osaliselt rakendatud ning üks oli rakendamisel.

2016. aasta tegevuskavasse lisati neli uut sihipärast meedet, mille edenemist hinnatakse kontrollikoja järgmises aastaaruandes.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 28. | Arengu ja koostöö peadirektoraadi kontrollisüsteem põhineb eelkontrollidel, mis tehakse enne toetusesaajate deklareeritud kulude heakskiitmist. Ka käesoleval aastal osutab kontrollikoja tuvastatud vigade sagedus (sh ka vead, mis sisalduvad ex ante välisauditi ja kulude kontrolli läbinud lõplikes väljamaksetaotlustes) nende kontrollide puudulikkusele. |
| --- | --- |

28.

Arengu ja koostöö peadirektoraadi kontrollisüsteem põhineb eelkontrollidel, mis tehakse enne toetusesaajate deklareeritud kulude heakskiitmist. Ka käesoleval aastal osutab kontrollikoja tuvastatud vigade sagedus (sh ka vead, mis sisalduvad ex ante välisauditi ja kulude kontrolli läbinud lõplikes väljamaksetaotlustes) nende kontrollide puudulikkusele.

| 29. | Kontrollikoja 2014. ja 2015. aasta aastaaruandes kirjeldati meetmeid, (25) mida arengu ja koostöö peadirektoraat oli võtnud nimetatud auditite ja kontrollide kvaliteedi parandamiseks (26). Arengu ja koostöö peadirektoraat tegeleb hetkel auditite ja kontrollide tehniliste tingimuste muutmisega, et saada teavet, mis võimaldaks teha kvaliteetset hindamist, nagu seda soovitati kontrollikoja eelmise aasta aruandes. Ehkki tehniliste tingimuste muutmine plaaniti lõpule viia 2017. aasta juuniks, (27) ei ole seda kriitilise tähtsusega tegevust veel lõpetatud. |
| --- | --- |

29.

Kontrollikoja 2014. ja 2015. aasta aastaaruandes kirjeldati meetmeid, (25) mida arengu ja koostöö peadirektoraat oli võtnud nimetatud auditite ja kontrollide kvaliteedi parandamiseks (26). Arengu ja koostöö peadirektoraat tegeleb hetkel auditite ja kontrollide tehniliste tingimuste muutmisega, et saada teavet, mis võimaldaks teha kvaliteetset hindamist, nagu seda soovitati kontrollikoja eelmise aasta aruandes. Ehkki tehniliste tingimuste muutmine plaaniti lõpule viia 2017. aasta juuniks, (27) ei ole seda kriitilise tähtsusega tegevust veel lõpetatud.

| 29. | Jätkatakse tööd auditite ja kontrollide tehniliste tingimuste muutmiseks. Komisjon plaanib töö lõpule viia 2017. aasta lõpuks, isegi kui tingimusi selleks ajaks täies ulatuses kasutusele ei võeta. |
| --- | --- |

29.

Allesjäänud veamäära 2016. aasta uuring

| 30. | Arengu ja koostöö peadirektoraat viis 2016. aastal läbi viienda allesjäänud veamäära uuringu, millega hinnati nende vigade määra, mis püsisid ka pärast kõiki vigade vältimise, avastamise ja parandamise eesmärgil selles vastutusvaldkonnas läbi viidud juhtimiskontrolle (28). Vastavalt kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud soovitusele avaldati aasta tegevusparuandes allesjäänud veamäära uuringu ulatus ning selle erinevus auditiga võrreldes (29). |
| --- | --- |

30.

Arengu ja koostöö peadirektoraat viis 2016. aastal läbi viienda allesjäänud veamäära uuringu, millega hinnati nende vigade määra, mis püsisid ka pärast kõiki vigade vältimise, avastamise ja parandamise eesmärgil selles vastutusvaldkonnas läbi viidud juhtimiskontrolle (28). Vastavalt kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud soovitusele avaldati aasta tegevusparuandes allesjäänud veamäära uuringu ulatus ning selle erinevus auditiga võrreldes (29).

| 31. | Uuring hõlmas ajavahemikul september 2015 kuni august 2016 lõpetatud lepingutega seotud tehingute esindusliku valimi kontrollimist. Kontrollikoda leidis, et allesjäänud veamäära 2016. aasta uuring viidi läbi vastavalt allesjäänud veamäära metoodikale. Kõik kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes välja toodud puudused on kõrvaldatud, välja arvatud allesjäänud veamäära spetsiifiline hindamismeetod, mis jätab konkreetsete veamäärade hindamisel endiselt liiga palju ruumi otsustusruumi. |
| --- | --- |

31.

Uuring hõlmas ajavahemikul september 2015 kuni august 2016 lõpetatud lepingutega seotud tehingute esindusliku valimi kontrollimist. Kontrollikoda leidis, et allesjäänud veamäära 2016. aasta uuring viidi läbi vastavalt allesjäänud veamäära metoodikale. Kõik kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes välja toodud puudused on kõrvaldatud, välja arvatud allesjäänud veamäära spetsiifiline hindamismeetod, mis jätab konkreetsete veamäärade hindamisel endiselt liiga palju ruumi otsustusruumi.

| 31. | Hindamiste arv on aasta-aastalt vähenenud (2012. aastal 43, 2016. aastal 6). Ühtsuse tagamiseks vaadatakse iga hindamine läbi direktori ja partneri tasandil. Selliselt vähendatakse vigade hindamisel otsustusruumi. Hindamisi tehakse siis, kui õiguslikul või logistilisel põhjusel ei ole dokumendid olnud jääkveamäära audiitorile kättesaadavad enne töö lõpetamise tähtaega uuringu lõpus. Tehingutes, mille kohta ei ole dokumente esitatud, on suurem vigade esinemise oht ning seetõttu tõuseb hindamise tõttu ka veamäär. |
| --- | --- |

31.

| 32. | 2016. aastal jäi hinnanguline allesjäänud veamäär esimest korda komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %) piiresse (30). See tulemus saavutati tänu järgmistele põhiteguritele: |
| --- | --- |

32.

2016. aastal jäi hinnanguline allesjäänud veamäär esimest korda komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %) piiresse (30). See tulemus saavutati tänu järgmistele põhiteguritele:

| 32. | Komisjon leiab, et veamäära vähenemine aastate jooksul on seotud mitme teguriga, millest olulisim on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi võetud meetmed oma sisekontrollisüsteemi rakendamise parandamiseks. |
| --- | --- |

32.

| a) | arengu ja koostöö peadirektoraadi jõupingutused oma sisekontrollisüsteemi rakendamise parandamiseks (vt punktid 27–29 ja
  6. selgitus
  ); |
| --- | --- |

a)

arengu ja koostöö peadirektoraadi jõupingutused oma sisekontrollisüsteemi rakendamise parandamiseks (vt punktid 27–29 ja
  6. selgitus
  );

| b) | arengu ja koostöö peadirektoraadi jõupingutused tõendavate dokumentide saamiseks, mille tulemusel vähenes prognooside arv allesjäänud veamäära valimis. Prognoosid sisaldavad võrreldes ülejäänud andmekogumiga kõrgemaid allesjäänud veamäärasid, mis tuleneb nende suuremast loomupärasest riskist (31); |
| --- | --- |

b)

arengu ja koostöö peadirektoraadi jõupingutused tõendavate dokumentide saamiseks, mille tulemusel vähenes prognooside arv allesjäänud veamäära valimis. Prognoosid sisaldavad võrreldes ülejäänud andmekogumiga kõrgemaid allesjäänud veamäärasid, mis tuleneb nende suuremast loomupärasest riskist (31);

| c) | eelarvetoetuse tehingute osakaalu suurenemine allesjäänud veamäära valimis, (32) mille puhul on allesjäänud veamäär hinnanguliselt 0 % (vt ka punktid 22–24). |
| --- | --- |

c)

eelarvetoetuse tehingute osakaalu suurenemine allesjäänud veamäära valimis, (32) mille puhul on allesjäänud veamäär hinnanguliselt 0 % (vt ka punktid 22–24).

| c) | Komisjon on seisukohal, et puudub otsene seos jääkveamäära valimis oleva eelarvetoetuse tehingute osakaalu ja veamäära vahel. Valimis oleva eelarvetoetuse tehingute arv sõltub eranditult rahaühikupõhisest valimist. On tõsi, et vead ei mõjuta eelarvetoetuse lepinguid peaaegu üldse, sest komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et vastavalt teie soovitustele parandada suuniseid ja tegeleda ohtudega. Eelarvetoetuse tehingute arv ei ole veamäära kahanemisest olenemata aastate jooksul kasvanud. Võib väita, et see võib olla üks praegustest veamäära põhjustavatest teguritest. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on seisukohal, et puudub otsene seos jääkveamäära valimis oleva eelarvetoetuse tehingute osakaalu ja veamäära vahel. Valimis oleva eelarvetoetuse tehingute arv sõltub eranditult rahaühikupõhisest valimist. On tõsi, et vead ei mõjuta eelarvetoetuse lepinguid peaaegu üldse, sest komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et vastavalt teie soovitustele parandada suuniseid ja tegeleda ohtudega. Eelarvetoetuse tehingute arv ei ole veamäära kahanemisest olenemata aastate jooksul kasvanud. Võib väita, et see võib olla üks praegustest veamäära põhjustavatest teguritest.

Selgitus 7.   Arengu ja koostöö peadirektoraadi allesjäänud veamäära muutumine aastatel 2012–2016

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda perioodi 2012–2016 allesjäänud veamäära uuringute põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

2016. aasta tegevusaruande läbivaatamine

| 33. | Aastatel 2012–2014 esitas peadirektor üldise reservatsiooni arengu ja koostöö peadirektoraadi kõigi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. 2015. aastal esitas peadirektor esimest korda erinevaid riskimäärasid arvesse võtva kinnitava avalduse ja esitas reservatsiooni kahe suure riskiga kuluvaldkonna kohta: i) otsese eelarve täitmise raames antavad toetused ning ii) kaudne eelarve täitmine koos rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

33.

Aastatel 2012–2014 esitas peadirektor üldise reservatsiooni arengu ja koostöö peadirektoraadi kõigi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. 2015. aastal esitas peadirektor esimest korda erinevaid riskimäärasid arvesse võtva kinnitava avalduse ja esitas reservatsiooni kahe suure riskiga kuluvaldkonna kohta: i) otsese eelarve täitmise raames antavad toetused ning ii) kaudne eelarve täitmine koos rahvusvaheliste organisatsioonidega.

| 34. | 2016. aastal laiendas arengu ja koostöö peadirektoraat seda reservatsiooni ka kaudse eelarve täitmise raames antavatele toetustele ja programmide eelarvestusele. Ehkki 2016. aasta allesjäänud veamäär oli alla 2 % suuruse olulisuse piirmäära, võeti selle arvutamisel arvesse kõiki arengu ja koostöö peadirektoraadi kindlustandva protsessi elemente (33). Esitatud reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja käesoleva ja varasemate aastaaruannete soovituste ja tähelepanekutega. |
| --- | --- |

34.

2016. aastal laiendas arengu ja koostöö peadirektoraat seda reservatsiooni ka kaudse eelarve täitmise raames antavatele toetustele ja programmide eelarvestusele. Ehkki 2016. aasta allesjäänud veamäär oli alla 2 % suuruse olulisuse piirmäära, võeti selle arvutamisel arvesse kõiki arengu ja koostöö peadirektoraadi kindlustandva protsessi elemente (33). Esitatud reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja käesoleva ja varasemate aastaaruannete soovituste ja tähelepanekutega.

8. selgitus.   Erinevaid riskimäärasid arvesse võtva lähenemisviisi kasutamise järk-järguline suurenemine arengu ja koostöö peadirektoraadi kinnitavates avaldustes

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda arengu ja koostöö peadirektoraadi aasta tegevusaruannete põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 35. | Arengu ja koostöö peadirektoraadi hinnangul oli makse tegemise ajal (34) veariski sisaldav summa 2016. aastal kokku 105 miljonit eurot ehk 1,9  % 2016. aasta heakskiidetud kuludest kogusummas 5,393 miljardit eurot. Arengu ja koostöö peadirektoraat prognoosis, et peadirektoraadi kontrollidega tehakse selles summas järgnevatel aastatel korrektsioone 25 miljoni euro ulatuses (24 %) (35). |
| --- | --- |

35.

Arengu ja koostöö peadirektoraadi hinnangul oli makse tegemise ajal (34) veariski sisaldav summa 2016. aastal kokku 105 miljonit eurot ehk 1,9  % 2016. aasta heakskiidetud kuludest kogusummas 5,393 miljardit eurot. Arengu ja koostöö peadirektoraat prognoosis, et peadirektoraadi kontrollidega tehakse selles summas järgnevatel aastatel korrektsioone 25 miljoni euro ulatuses (24 %) (35).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 36. | Tänu sellele, et peadirektoraat jättis arvutusest välja tagastatud eelrahastamise, tühistatud sissenõudekorraldused ja teenitud intressitulu (nagu kontrollikoda oli eelmisel aastal soovitanud), oli 2016. aasta näitaja (36) (25 miljonit eurot) 2015. aasta prognoositud summast poole väiksem. Sellele vaatamata vähendavad 2016. aasta arvandmete usaldusväärsust ikka veel i) leitud vead, mida ei ole ekstrapoleeritud täies mahus 2016. ja varasemate aastate sissenõudekorralduste testimata andmekogumi suhtes, (37) ja ii) kalkulatsiooni mitteühitamine EAFide finantsaruannetega (38). Nende puuduste kogumahtu on keeruline hinnata (39). |
| --- | --- |

36.

Tänu sellele, et peadirektoraat jättis arvutusest välja tagastatud eelrahastamise, tühistatud sissenõudekorraldused ja teenitud intressitulu (nagu kontrollikoda oli eelmisel aastal soovitanud), oli 2016. aasta näitaja (36) (25 miljonit eurot) 2015. aasta prognoositud summast poole väiksem. Sellele vaatamata vähendavad 2016. aasta arvandmete usaldusväärsust ikka veel i) leitud vead, mida ei ole ekstrapoleeritud täies mahus 2016. ja varasemate aastate sissenõudekorralduste testimata andmekogumi suhtes, (37) ja ii) kalkulatsiooni mitteühitamine EAFide finantsaruannetega (38). Nende puuduste kogumahtu on keeruline hinnata (39).

| 36. | Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi võetud meetmeid sissenõudekorralduse konteksti sisestamise vigade ennetamiseks ja korrigeerimiseks kirjeldatakse eespool punktis 14. Neid jõupingutusi jätkatakse 2017. aastal. Lisaks tagab rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, et tulevikus avastatavad võimalikud vead ekstrapoleeritakse sissenõudekorralduste testimata andmekogumi suhtes, mida on korrigeerimisvõime prognoosides arvesse võetud.

  Süsteemiviga, mis põhjustas sissenõudekorralduste sisestamist ilma sissenõude konteksti väljata (puudub või piiratud), likvideeritakse 2017. aasta jooksul ja seega oli ühekordne juhtum. See saavutatakse sissenõudekorralduse konteksti funktsiooni õige kasutamisega vastavalt välja antud juhistele (nt sissenõudekorralduse konteksti käsiraamat) ning vajalike eeskirjade rakendamisega komisjoni raamatupidamissüsteemis. |
| --- | --- |

36.

Süsteemiviga, mis põhjustas sissenõudekorralduste sisestamist ilma sissenõude konteksti väljata (puudub või piiratud), likvideeritakse 2017. aasta jooksul ja seega oli ühekordne juhtum. See saavutatakse sissenõudekorralduse konteksti funktsiooni õige kasutamisega vastavalt välja antud juhistele (nt sissenõudekorralduse konteksti käsiraamat) ning vajalike eeskirjade rakendamisega komisjoni raamatupidamissüsteemis.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 37. | Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et EAFide 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. |
| --- | --- |

37.

Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et EAFide 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

| 38. | Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaastal






  a) | ei olnud EAFide tulud olulisel määral vigadest mõjutatud; |
| --- | --- | --- |

38.

Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaastal

a)

ei olnud EAFide tulud olulisel määral vigadest mõjutatud;

| b) | olid EAFide maksetehingud olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punktid 16–26). Kontrollikojapoolne tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 3,3  % (vt
  1. lisa
  ). |
| --- | --- |

b)

olid EAFide maksetehingud olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punktid 16–26). Kontrollikojapoolne tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 3,3  % (vt
  1. lisa
  ).

Soovitused

| 39. | 3. lisas
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud viie soovituse põhjal võetud meetmete kohta (40). Arengu ja koostöö peadirektoraat on kõik viis soovitust täies mahus ellu viinud (41). |
| --- | --- |

39.

3. lisas
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2013. aasta aastaaruandes esitatud viie soovituse põhjal võetud meetmete kohta (40). Arengu ja koostöö peadirektoraat on kõik viis soovitust täies mahus ellu viinud (41).

| 40. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda arengu ja koostöö peadirektoraadile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

40.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2016. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda arengu ja koostöö peadirektoraadile järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus: tugevdada EAFi aegunud avatud lepingute järelevalvet, et nende arvu veelgi vähendada; |
| --- | --- |

—

1. soovitus: tugevdada EAFi aegunud avatud lepingute järelevalvet, et nende arvu veelgi vähendada;

Komisjon on soovitusega nõus.

| — | 2. soovitus: viia 2017. aasta lõpuks lõpule kõikide auditite tehniliste tingimuste muutmine ja kulude kontrollid; |
| --- | --- |

—

2. soovitus: viia 2017. aasta lõpuks lõpule kõikide auditite tehniliste tingimuste muutmine ja kulude kontrollid;

Komisjon on soovitusega nõus. Töö on pooleli.

| — | 3. soovitus: laiendada 2017. aasta tegevuskava kohast tegevust, hõlmamaks ka aasta tegevusaruande reservatsiooniga hõlmatud kaudse eelarve täitmise raames antavaid toetusi ja programmide eelarvestust; |
| --- | --- |

—

3. soovitus: laiendada 2017. aasta tegevuskava kohast tegevust, hõlmamaks ka aasta tegevusaruande reservatsiooniga hõlmatud kaudse eelarve täitmise raames antavaid toetusi ja programmide eelarvestust;

Komisjon on soovitusega nõus. Tõsiasi, et kahe asjaomase valdkonna kohta on avaldatud reservatsioon, tähendab seda, et juba on võetud konkreetseid meetmeid.

| — | 4. soovitus: kaaluda individuaalsete väikese riskiga eelarvetoetuse tehingute allesjäänud veamäära substantiivse testimise mahu vähendamist ja säästetud vahendite ümbersuunamist, et suurendada projektidega seotud tehingute substantiivset testimist; |
| --- | --- |

—

4. soovitus: kaaluda individuaalsete väikese riskiga eelarvetoetuse tehingute allesjäänud veamäära substantiivse testimise mahu vähendamist ja säästetud vahendite ümbersuunamist, et suurendada projektidega seotud tehingute substantiivset testimist;

Soovitusega ollakse nõus. Komisjon kaalub Euroopa Kontrollikoja soovitatud lähenemisviisi ja kui see on asjakohane, hakkab seda jääkvea määra leidmise metoodikas kasutama.

| — | 5. soovitus: parandada veelgi 2017. aasta korrigeerimisvõime arvutamist käesolevas aastaaruandes välja toodud puuduste kõrvaldamise abil. |
| --- | --- |

—

5. soovitus: parandada veelgi 2017. aasta korrigeerimisvõime arvutamist käesolevas aastaaruandes välja toodud puuduste kõrvaldamise abil.

Soovitusega ollakse nõus.

---

(1)  Vt 11. EAFi suhtes kohaldatava nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/323 artiklid 43, 48–50 ja 58 (ELT L 58, 3.3.2015, lk 17).

(2)  Neid tegevusi käsitlevate kontrollikoja auditite kord sätestati 2012. aastal kolmepoolse lepinguga EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel (nõukogu määruse (EÜ) nr 215/2008 (ELT L 78, 19.3.2008, lk 1) artikkel 134). Investeerimisrahastut kontrollikoja kinnitavas avalduses ei kajastata.

(3)  Välja arvatud humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi hallatav osa (3 %) EAFide 2016. aasta kulutustest.

(4)  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

(5)  Sealhulgas EIP hallatud 1,139 miljardit eurot.

(6)  EAFide vanade kasutamata eelmaksete vähendamine: saavutati 28 % (eesmärk 25 %); EAFide vanade täitmata kulukohustuste vähendamine: saavutati 36 % (eesmärk 25 %).

(7)  Leping loetakse aegunuks, kui see on enam kui 18 kuud pärast tegevusperioodi lõppu ikka veel avatud. Viivitused lepingute lõpetamisel suurendavad korrektsusega seotud vigade riski, sest täiendavate dokumentide kogumine võib olla keeruline, kui need ei ole asjakohaselt arhiveeritud ning projektiga tegelenud põhipersonal on lahkunud. Lepingute hilinemisega lõpetamine võib põhjustada viivitusi ka kasutamata eelmaksete ja rahastamiskõlbmatute kulude tagasinõudmisel.

(8)  Peadirektoraadi aegunud lepingute osakaal lepingute koguarvust vähenes 18,62 protsendilt 2013. aasta lõpus 15,15 protsendile 2016. aasta lõpus (eesmärgiks oli seatud 15 %).

(9)  1 896 aegunud lepingust puudutab EAFe 1 058 (56 %). Aegunud lepingute osakaal kõikidest avatud EAFi lepingutest oli 19 %, arengu ja koostöö peadirektoraadi kogu portfelli puhul aga 12 %. 156 lepingu puhul (323 miljonit eurot) 1 058-st aegunud EAFi lepingust (14,7 % lepingute arvust ja 11,4 % nende mahust) aegus tegevusperiood üle viie aasta tagasi.

(10)  11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklitele 43, 48–50 ja 58 ei laiene käesolev kinnitav avaldus EAFi vahenditele, mida haldab EIP.

(11)  Vt määruse (EL) 2015/323 artikkel 44.

(12)  Vt määruse (EL) 2015/323 artikkel 43.

(13)  Barbados, Benin, Burkina Faso, Cabo Verde, Kongo Demokraatlik Vabariik, Fidži, Gambia, Ghana, Côte d’Ivoire, Niger, Nigeeria, Madagaskar, Rwanda, Senegal, Tansaania ja Sambia.

(14)  Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat: 31 makset, Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO): 4 humanitaarabi valdkonna makset.

(15)  Kontrollikoda testis 15 sissenõudekorraldust (koguväärtusega 7,6 miljonit eurot) ja leidis, et neist kolm (0,5 miljonit eurot) olid kasutamata eelrahastamise tagasimaksete asemel ebaõigesti tuludena kajastatud.

(16)  Arengu ja koostöö peadirektoraadi poolt tuvastatud 2,7 miljoni euro väärtuses korrektsioone ja hiljem kontrollikoja audiitorite poolt tuvastatud 0,5 miljoni euro väärtuses korrektsioone.

(17)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 1,0 % ja 5,6 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(18)  0,7 protsendipunkti (üks juhtum) puhul eksis komisjon ise ning 0,2 protsendipunkti (kuus juhtu) puhul tegid vea abisaajad.

(19)  Nende vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 1,4 protsendipunkti.

(20)  EAFidest rahastatud eelarvetoetuse maksete suurus oli 2016. aastal 644 miljonit eurot.

(21)  EAFidest tehti 2016. aastal rahvusvaheliste organisatsioonide elluviidavatele mitme rahastajaga projektidele makseid summas 914 miljonit eurot. Nn eeldava lähenemisviisi osakaal nimetatud summast ei ole teada, kuna komisjon ei tee selle üle eraldi seiret.

(22)  Eelarvetoetuse tõhusust ja tulemuslikkust on käsitletud kontrollikoja eriaruannetes, millest viimased on „ELi abi Ukrainale“ (32/2016), „Hondurase prioriteetsetele valdkondadele eraldatud ELi toetuse mõjusus“ (30/2016) ja „ELi abi avaliku halduse tugevdamiseks Moldovas“ (13/2016).

(23)  Kui komisjoni osalus oli väiksem kui 75 % tegevuse eelarvest, ei kontrollinud kontrollikoda kulutuste aluseks olnud kuluartikleid. Kui komisjoni osalus jäi vahemikku 75–90 %, hinnati kulutuste aluseks olnud kuluartiklite kontrollimise vajadust juhtumipõhiselt.

(24)  Esitatud arv on 124 tehingust koosneva esindusliku valimi alusel antud parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 1,8 % ja 7,1 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(25)  a) ELi delegatsioonide ning arengu ja koostöö peadirektoraadi talituste aasta auditikavade koostamisel muudeti kohustuslikuks riskianalüüs; b) toetuslepingute vormid vaadati üle, et arengu ja koostöö peadirektoraat saaks otse audiitoreid valida ja nendega lepinguid sõlmida; c) teadlikkuse suurendamine peamiste veatüüpide kohta, arengu ja koostöö peadirektoraadi töötajate ja toetusesaajate finantsalaste ja kontrollioskuste parandamine ning d) kvaliteedirakendus, et hinnata auditi või kulude kontrollimise kvaliteeti.

(26)  Kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande punktis 41 käsitleti ka meetmeid, mis olid suunatud dokumendihalduse ja hankemenetluste täiustamisele nii komisjonis kui toetusesaajate juures.

(27)  Rahvusvaheliste organisatsioonide tehtava kaudse eelarve täitmise puhul 2016. aasta detsembriks ja otsese eelarve täitmise raames antavate toetuste puhul 2017. aasta juuliks, nagu ette nähtud 2016. aasta tegevuskavas.

(28)  EAFid ja ELi üldeelarve.

(29)  2016. aasta tegevusaruande 24. joonealune märkus.

(30)  2014: 2,8 %; 2015: 2,2 %; 2016: 1,7 %.

(31)  2014: 14 prognoosi; 2015. aastal 10; 2016. aastal 6. Allesjäänud veamäära metoodika kohaselt tuleks prognoose kasutada ainult juhtudel, kui dokumendid ei ole saadaval enne allesjäänud veamäära alase töö valmimistähtaega uuringu lõpus, ning selleks on juriidiliselt õiguspärane või logistiline põhjus. Tehingutega, mille kohta ei ole dokumente esitatud, kaasneb loomupäraselt suurem vigade tekkimise risk ja seda tuleks prognooside arvutamisel arvesse võtta.

(32)  2014: 35 eelarvetoetuse tehingut; 2015. aastal: 50; 2016. aastal: 73, valimisse võetud vastavalt nende osakaalule andmekogumis.

(33)  See hõlmab varasemate allesjäänud veamäärade ja kontrollikoja vigade riskianalüüsi.

(34)  Aasta jooksul heaks kiidetud kuid makse tegemise ajal kehtinud lepingulistele ja regulatiivsetele nõuetele mittevastavate kulude summa parim konservatiivne hinnang.

(35)  Vt arengu- ja koostöö peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanne, lk 50.

(36)  2016. aasta korrigeerimisvõime on ajavahemikus 2010–2016 vigade ja õigusnormide rikkumiste tõttu esitatud sissenõudekorralduste arvutuslik aastane keskmine.

(37)  Arengu ja koostöö peadirektoraat kontrollis mahukat 2016. aasta sissenõudekorralduste valimit ja leidis, et ligikaudu 50 % kõigist korrigeerimisvõimet mõjutavatest sissenõudekorraldustest oli valesti kirjendatud. Seetõttu kohandati kalkulatsioonis kasutatud ajavahemiku 2010–2015 sissenõudekorraldusi sama protsendi võrra. Kontrollikoda leidis kontrollimisel muid vigu, mida ei olnud arvesse võetud ning mille tagajärjel suureneb valesti kirjendatud sissenõudmiste protsent vähemalt 62 protsendini.

(38)  2016. aasta sissenõudekorralduste andmekogum ei sisaldanud komisjoni raamatupidamissüsteemi tehnilise probleemi tõttu sissenõudmise kontekstita sissenõudekorraldusi.

(39)  Nende puuduste maksimaalne võimalik mõju ei mõjuta kontrollikoja arvamust EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta.

(40)  Käesoleval aastal otsustati analüüsida 2013. aasta aastaaruande soovituste rakendamist, kuna tavaliselt tuleb komisjonile nende elluviimiseks küllaldaselt aega anda.

(41)  Järelkontrolli eesmärk oli kontrollida, kas kontrollikoja soovituste põhjal oli parandusmeetmeid võetud, ning mitte hinnata nende rakendamise tulemuslikkust.

(42)  EAFide osamaksetest kaetakse nii komisjoni kui ELi delegatsioonide kulusid seoses EAFi vahenditest rahastatavate meetmete jaoks vajaliku haldustoega.

(43)  Üldised kulukohustused on seotud rahastamisotsustega. Individuaalsed kulukohustused on seotud konkreetsete lepingutega.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande põhjal.

(44)  Sisaldab esialgseid eraldisi 8., 9., 10. ja 11. EAFile, kaasrahastamist, intresse, erinevaid vahendeid ja ülekandeid eelnevatest EAFidest.

(45)  Protsendina ressurssidest.

(46)  Negatiivsete summade puhul on tegu kulukohustustest vabastatud summadega.

(47)  Üldised kulukohustused on seotud rahastamisotsustega.

(48)  Individuaalsed kulukohustused on seotud konkreetsete lepingutega.

(49)  Kulukohustuste netosumma pärast kulukohustustest vabastamist. Maksete netosumma pärast summade tagasinõudmist.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande põhjal. Esitatud arvandmed ei hõlma EIP hallatavat EAFide osa.

---

1. LISA

EUROOPA ARENGUFONDIDE TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 143 | 140 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 3,3  % | 3,8  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 5,6  % | |
| | Alumine veapiir | 1,0  % | |

2016

2015

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

143

140

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

3,3  %

3,8  %

Ülemine veapiir

5,6  %

Alumine veapiir

1,0  %

---

2. LISA

ÜLEVAADE VIGADEST, MILLE MÕJU ON VÄHEMALT 20 %

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| Sissejuhatus |
| Vastavalt kontrollikoja 2016. aasta eelarve täitmist käsitleva aastaaruande 1. peatüki lisas 1.1 kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata EAFide andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Järgnevalt kirjeldatud leiud on toodud näiteks vigade kohta, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest (1). Need vead leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 128 000  eurot ja 11,8  miljonit eurot, ja mille keskmine maht oli üle 4,8  miljoni euro (2). | |
| Näiteid vigadest
   (3) |
| Hanke-eeskirjade mittejärgimine |
| 1. näide. Ehitustööde hanke ebakorrektne hindamine |
| Kontrollikoda uuris ühe Kariibi mere piirkonna polikliiniku ehitustöödega seotud kulude komisjonipoolset kontrollimist ja heakskiitmist. Projekti hankemenetlus ei vastanud läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetele ega järginud komisjoni enda hanke-eeskirju. Kuigi kontrollikoja arvates olid kõige madalama hinnaga pakkumuse puhul kõik valikukriteeriumid täidetud, lükati see pakkuja tehnilise suutlikkusega seotud kahtluste tõttu tagasi. Kontrollikoda leidis, et see otsus ei olnud nõuetekohaselt põhjendatud. Pakkujale saadetud teavituskirjas esitatud tagasilükkamise põhjus oli vale. Kontrollikoja uurimise ajal selgitas komisjon, et madalaima hinnaga pakkumuse tegija ei olnud esitanud piisavaid tõendeid ehitustööde läbiviimiseks vajaliku minimaalse rahastamise kohta. Paremuselt järgmisel pakkujal, kellega leping sõlmiti, jäi aga minimaalse rahastamise nõude täitmisest samuti 10 % puudu. Hindamiskomisjon andis paremuselt teisele pakkujale võimaluse esitada selle valikukriteeriumi kohta rohkem teavet. Seda võimalust esimesele mainitud pakkujale ei antud. Kõigi kirjeldatud vigade tõttu on see tõsine hankeviga (kvantifitseerimine 100 %). | Hindamisaruande kohaselt leidis hindamiskomisjon, et madalaima pakkumuse teinud pakkuja ei vastanud nõuetele, kuna tal ei olnud piisavalt tehnilist suutlikkust, et täita kõnealust lepingut koos kahe teise, hankijaga juba sõlmitud lepinguga. Samuti ei täitnud madalaima pakkumuse teinud pakkuja miinimumrahastamise nõuet. |
| 2. näide. Puuduvad hankemenetluse dokumendid |
| Kontrollikoda uuris ühe Grenadas ELi rahastatavate projektide haldamise parandamiseks antava tehnilise abi projekti komisjonipoolset lõplikku kontrollimist ja heakskiitmist. Maksetaotlus sisaldas mitut ühe konsultatsiooniteenuste lepinguga seotud artiklit. Kontrollikojale ei esitatud kõiki selle lepinguga seotud hankedokumente ning seetõttu ei olnud kontrollikojal võimalik kontrollida hanke-eeskirjade täitmist, nagu see on ette nähtud projekti üldistes tingimustes. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 30 % kõikidest testitud kuludest. | Komisjon kontrollib kontrollikoja tuvastatud puudusi. |
| Kandmata kulud |
| 3. näide. Toetusesaajate poolt kandmata kulud |
| Kontrollikoda uuris ühe rahvusvahelise organisatsiooni poolt AKV-riikide kaubandusalase suutlikkuse toetamiseks ellu viidud projekti komisjonipoolset kontrollimist ja heakskiitmist. Heakskiidetud kulude kogusumma kontrollimisel märkas kontrollikoda, et see koosnes rahvusvahelise organisatsiooni väljastatud tagatiskirjadest ja juhtimistasudest toetuslepingu kogupikkust hõlmaval perioodil. Investorid ei olnud pangagarantiide väljamaksmist nõudnud, mis tähendas, et toetusesaaja tegelikke kulusid ei kandnud. Lisaks on lepingu täitmisperiood 20 aastat ja tulevasi juhtimistasusid ei ole võimalik ette maksta. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 98 % kõikidest testitud kuludest. | Komisjon on võtnud asjakohased parandusmeetmed: vaidlustatud heakskiit on tagasi võetud. |
| Oluliste tõendavate dokumentide puudumine |
| 4. näide. Ebapiisavad tõendavad dokumendid |
| Kontrollikoda uuris ühe Tansaania kaubanduse ja põllumajanduse toetamiseks ellu viidud projekti komisjonipoolset esialgset kontrollimist ja heakskiitmist. Enamiku kontrollitud kuluartiklite kohta ei saanud kontrollikoda ühtegi tõendavat dokumenti või olid esitatud dokumendid ebapiisavad – ei hõlmanud nt kuluartikli kogusummat. Seetõttu ei olnud kontrollikojal võimalik nende artiklite rahastamiskõlblikkust kontrollida. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 45 % kõikidest testitud kuludest. | Pärast kontrollikoja visiiti saab komisjon endiselt täiendavaid dokumente, et kindlaks määrata lõplik makstav summa. |
| 5. näide. Ebapiisavad tõendavad dokumendid, rahastamiskõlbmatud kulud |
| Kontrollikoda uuris Malawis ühe mittetulundusühingu poolt täidetud toetuslepingu (mis käsitles finantsteenuste pakkumist maapiirkondades) raames tehtud kulutuste komisjonipoolset lõplikku kontrollimist ja heakskiitmist. Kontrollikoda leidis maksetaotluses mitmeid probleeme. Palgamaksete auditiks ei esitatud kõiki tõendavaid dokumente (nagu palgatõendid või makse tegemist tõendavad dokumendid) ja taotlus sisaldas ka rahastamiskõlbmatuid kulusid, milleks olid imporditollimaksud. Lisaks ei järgitud hankemenetluses alati mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 44 % kõikidest testitud kuludest. | Komisjon võtab vajalikud meetmed abikõlbmatuks loetud summade tagasinõudmiseks. |
| Deklareeritud kulude valesti arvutamine |
| 6. näide. Vead makstavate tasude arvutamisel |
| Kontrollikoda uuris ühe rahvusvahelise organisatsiooni hallatava usaldusfondiga seotud komisjoni kulutusi. Maksetaotlus sisaldas tehnilise konsultandi tasusid. Kõnealuste teenuste lepingus oli kirjas, et konsultatsioonifirma peab igapäevased töötunnid kuudeks ümber arvutama, võttes aluseks 30 tööpäeva pikkuse kuu. Firma kasutas aga 21 tööpäeva pikkust kuud, mistõttu makstavad tasud suurenesid. Lisaks tasustati ka reisimiseks kuluv aeg ja ületunnitöö, mis oli lepinguga vastuolus. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 25 % kõikidest testitud kuludest. | Komisjon võtab vajalikud meetmed abikõlbmatuks loetud summade tagasinõudmiseks. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Sissejuhatus

Vastavalt kontrollikoja 2016. aasta eelarve täitmist käsitleva aastaaruande 1. peatüki lisas 1.1 kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata EAFide andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Järgnevalt kirjeldatud leiud on toodud näiteks vigade kohta, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest (1). Need vead leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 128 000  eurot ja 11,8  miljonit eurot, ja mille keskmine maht oli üle 4,8  miljoni euro (2).

Näiteid vigadest
   (3)

Hanke-eeskirjade mittejärgimine

1. näide. Ehitustööde hanke ebakorrektne hindamine

Kontrollikoda uuris ühe Kariibi mere piirkonna polikliiniku ehitustöödega seotud kulude komisjonipoolset kontrollimist ja heakskiitmist. Projekti hankemenetlus ei vastanud läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetele ega järginud komisjoni enda hanke-eeskirju. Kuigi kontrollikoja arvates olid kõige madalama hinnaga pakkumuse puhul kõik valikukriteeriumid täidetud, lükati see pakkuja tehnilise suutlikkusega seotud kahtluste tõttu tagasi. Kontrollikoda leidis, et see otsus ei olnud nõuetekohaselt põhjendatud. Pakkujale saadetud teavituskirjas esitatud tagasilükkamise põhjus oli vale. Kontrollikoja uurimise ajal selgitas komisjon, et madalaima hinnaga pakkumuse tegija ei olnud esitanud piisavaid tõendeid ehitustööde läbiviimiseks vajaliku minimaalse rahastamise kohta. Paremuselt järgmisel pakkujal, kellega leping sõlmiti, jäi aga minimaalse rahastamise nõude täitmisest samuti 10 % puudu. Hindamiskomisjon andis paremuselt teisele pakkujale võimaluse esitada selle valikukriteeriumi kohta rohkem teavet. Seda võimalust esimesele mainitud pakkujale ei antud. Kõigi kirjeldatud vigade tõttu on see tõsine hankeviga (kvantifitseerimine 100 %).

Hindamisaruande kohaselt leidis hindamiskomisjon, et madalaima pakkumuse teinud pakkuja ei vastanud nõuetele, kuna tal ei olnud piisavalt tehnilist suutlikkust, et täita kõnealust lepingut koos kahe teise, hankijaga juba sõlmitud lepinguga. Samuti ei täitnud madalaima pakkumuse teinud pakkuja miinimumrahastamise nõuet.

2. näide. Puuduvad hankemenetluse dokumendid

Kontrollikoda uuris ühe Grenadas ELi rahastatavate projektide haldamise parandamiseks antava tehnilise abi projekti komisjonipoolset lõplikku kontrollimist ja heakskiitmist. Maksetaotlus sisaldas mitut ühe konsultatsiooniteenuste lepinguga seotud artiklit. Kontrollikojale ei esitatud kõiki selle lepinguga seotud hankedokumente ning seetõttu ei olnud kontrollikojal võimalik kontrollida hanke-eeskirjade täitmist, nagu see on ette nähtud projekti üldistes tingimustes. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 30 % kõikidest testitud kuludest.

Komisjon kontrollib kontrollikoja tuvastatud puudusi.

Kandmata kulud

3. näide. Toetusesaajate poolt kandmata kulud

Kontrollikoda uuris ühe rahvusvahelise organisatsiooni poolt AKV-riikide kaubandusalase suutlikkuse toetamiseks ellu viidud projekti komisjonipoolset kontrollimist ja heakskiitmist. Heakskiidetud kulude kogusumma kontrollimisel märkas kontrollikoda, et see koosnes rahvusvahelise organisatsiooni väljastatud tagatiskirjadest ja juhtimistasudest toetuslepingu kogupikkust hõlmaval perioodil. Investorid ei olnud pangagarantiide väljamaksmist nõudnud, mis tähendas, et toetusesaaja tegelikke kulusid ei kandnud. Lisaks on lepingu täitmisperiood 20 aastat ja tulevasi juhtimistasusid ei ole võimalik ette maksta. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 98 % kõikidest testitud kuludest.

Komisjon on võtnud asjakohased parandusmeetmed: vaidlustatud heakskiit on tagasi võetud.

Oluliste tõendavate dokumentide puudumine

4. näide. Ebapiisavad tõendavad dokumendid

Kontrollikoda uuris ühe Tansaania kaubanduse ja põllumajanduse toetamiseks ellu viidud projekti komisjonipoolset esialgset kontrollimist ja heakskiitmist. Enamiku kontrollitud kuluartiklite kohta ei saanud kontrollikoda ühtegi tõendavat dokumenti või olid esitatud dokumendid ebapiisavad – ei hõlmanud nt kuluartikli kogusummat. Seetõttu ei olnud kontrollikojal võimalik nende artiklite rahastamiskõlblikkust kontrollida. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 45 % kõikidest testitud kuludest.

Pärast kontrollikoja visiiti saab komisjon endiselt täiendavaid dokumente, et kindlaks määrata lõplik makstav summa.

5. näide. Ebapiisavad tõendavad dokumendid, rahastamiskõlbmatud kulud

Kontrollikoda uuris Malawis ühe mittetulundusühingu poolt täidetud toetuslepingu (mis käsitles finantsteenuste pakkumist maapiirkondades) raames tehtud kulutuste komisjonipoolset lõplikku kontrollimist ja heakskiitmist. Kontrollikoda leidis maksetaotluses mitmeid probleeme. Palgamaksete auditiks ei esitatud kõiki tõendavaid dokumente (nagu palgatõendid või makse tegemist tõendavad dokumendid) ja taotlus sisaldas ka rahastamiskõlbmatuid kulusid, milleks olid imporditollimaksud. Lisaks ei järgitud hankemenetluses alati mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 44 % kõikidest testitud kuludest.

Komisjon võtab vajalikud meetmed abikõlbmatuks loetud summade tagasinõudmiseks.

Deklareeritud kulude valesti arvutamine

6. näide. Vead makstavate tasude arvutamisel

Kontrollikoda uuris ühe rahvusvahelise organisatsiooni hallatava usaldusfondiga seotud komisjoni kulutusi. Maksetaotlus sisaldas tehnilise konsultandi tasusid. Kõnealuste teenuste lepingus oli kirjas, et konsultatsioonifirma peab igapäevased töötunnid kuudeks ümber arvutama, võttes aluseks 30 tööpäeva pikkuse kuu. Firma kasutas aga 21 tööpäeva pikkust kuud, mistõttu makstavad tasud suurenesid. Lisaks tasustati ka reisimiseks kuluv aeg ja ületunnitöö, mis oli lepinguga vastuolus. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 25 % kõikidest testitud kuludest.

Komisjon võtab vajalikud meetmed abikõlbmatuks loetud summade tagasinõudmiseks.

---

(1)  Need vead moodustavad üle poole üldisest hinnangulisest veamäärast.

(2)  St pool kõigist vähemalt 20 % suuruse mõjuga vigadest leiti tehingutes, mille väärtus on alla 4,8 miljoni euro, ja ülejäänud leiti tehingutes, mille väärtus ületab selle summa.

(3)  Veel kaks näidet vigade kohta on esitatud põhiteksti
  5. selgituses
  .

---

3. LISA

EUROOPA ARENGUFONDE KÄSITLEVATE VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult ellu viidud | Elluviimisel | Ellu viimata | Ei kohaldata | Puudulik tõendusmaterjal |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2013 | 1. soovitus. EuropeAid peaks tagama, et kõik edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad koguvad igal aastal üle 750 000  euro suurustelt ettemaksetelt intressi (2013. aasta aastaaruande punkti 51 soovitus 1). | x | | | | | | |
| 2. soovitus. EuropeAid peaks arendama 2014. aasta lõpuks CRIS-süsteemi lõplikult välja, et 250 000 kuni 750 000 euro suurustelt ettemaksetelt teenitud intressi oleks võimalik käsitleda finantstuluna (2013. aasta aastaaruande punktis 51 esitatud 2. soovitus). | x | | | | | | |
| 3. soovitus. EuropeAid peaks muutma rakendatud kontrollide tulemusel saadava kasu kvantifitseerimist (2013. aasta aastaaruande punktis 51 esitatud 3. soovitus). | x | | | | | | |
| 4. soovitus. EuropeAid peaks andma aasta tegevusaruandes ülevaate kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamise tegevuskava elluviimise edenemisest (2013. aasta aastaaruande punktis 51 esitatud 4. soovitus). | x | | | | | | |
| 5. soovitus. EuropeAid peaks avaldama aasta tegevusaruandes allesjäänud veamäära uuringu ulatuse ning hinnangulise alumise ja ülemise veapiiri (2013. aasta aastaaruande punktis 51 esitatud 5. soovitus). | x | | | | | | |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult ellu viidud

Elluviimisel

Ellu viimata

Ei kohaldata

Puudulik tõendusmaterjal

Suuremas osas

Osaliselt

2013

1. soovitus. EuropeAid peaks tagama, et kõik edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad koguvad igal aastal üle 750 000  euro suurustelt ettemaksetelt intressi (2013. aasta aastaaruande punkti 51 soovitus 1).

x

2. soovitus. EuropeAid peaks arendama 2014. aasta lõpuks CRIS-süsteemi lõplikult välja, et 250 000 kuni 750 000 euro suurustelt ettemaksetelt teenitud intressi oleks võimalik käsitleda finantstuluna (2013. aasta aastaaruande punktis 51 esitatud 2. soovitus).

x

3. soovitus. EuropeAid peaks muutma rakendatud kontrollide tulemusel saadava kasu kvantifitseerimist (2013. aasta aastaaruande punktis 51 esitatud 3. soovitus).

x

4. soovitus. EuropeAid peaks andma aasta tegevusaruandes ülevaate kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamise tegevuskava elluviimise edenemisest (2013. aasta aastaaruande punktis 51 esitatud 4. soovitus).

x

5. soovitus. EuropeAid peaks avaldama aasta tegevusaruandes allesjäänud veamäära uuringu ulatuse ning hinnangulise alumise ja ülemise veapiiri (2013. aasta aastaaruande punktis 51 esitatud 5. soovitus).

x

---