# Euroopa Liidu C 323/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 323 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik28. september 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 323

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik28. september 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 323/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Liidu majandusaasta konsolideeritud aruanne 2016 | 1 |
| 2017/C 323/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | 151 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 323/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Liidu majandusaasta konsolideeritud aruanne 2016

1

2017/C 323/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

151

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Liidu majandusaasta konsolideeritud aruanne 2016

(2017/C 323/01)

SISUKORD

| EESSÕNA | 2 |
| --- | --- |

| EUROOPA LIIDU POLIITIKARAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS | 4 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON | 9 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD | 10 |
| --- | --- |

| BILANSS | 11 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 12 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 13 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 14 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 15 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS | 91 |
| --- | --- |

| EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD | 107 |
| --- | --- |

| SÕNASTIK | 147 |
| --- | --- |

EESSÕNA

Mul on heameel esitleda Euroopa Liidu majandusaasta aruannet 2016. See aruanne pakub täielikku ülevaadet ELi finantsidest 2016. aastal – see hõlmab teavet liidu finantsseisundist, eelarve täitmisest aasta jooksul, tingimuslikest kohustustest ning liidu võetud finants- ja muudest kohustustest. Kajastades liidu meetmete mitmeaastast olemust, sisaldab aruanne selgitusi oluliste finantsnäitajate ja nende arengu kohta.

2016. aasta oli Euroopa Liidule suurte saavutuste, aga ka probleemide aasta. ELi eelarve keskendus majanduse tugevdamisele, töökohtade loomisele, majanduskasvule ja investeeringutele teadusesse. Paranesid Euroopa majandusseis ja olukord tööturul ning töötuse tase vähenes.

Euroopa investeerimiskava kese – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) – on vähem kui pool aastat pärast selle käivitamist juba andnud käegakatsutavaid tulemusi. Kõigis 28 liikmesriigis tegutsev fond kaasas 2017. aasta mai keskpaigaks rohkem kui 190 miljardi euro ulatuses investeeringuid majanduse elavdamise toetuseks, mis on üle poole 2018. aasta keskpaigaks võetud eesmärgist 315 miljardit eurot. 2016. aasta lõpus eraldati tagatisfondile, mis tagab EIP grupi tehtavaid EFSI tehinguid, ELi eelarvest vahendeid, ja selle maht kasvas käesoleva aastaaruande kohaselt 1 miljardi euroni.

ELi eelarve peamine prioriteet on endiselt töökohtade loomise, majanduskasvu ja investeeringute suurendamine. Komisjon jätkab jõupingutusi ELi majanduse elavdamise tugevdamiseks ning investeerimiseks noortesse ja tööotsijaisse, samuti idufirmadesse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (VKEd). Heaks näiteks selle kohta on COSME programmi (ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm) laenutagamisvahend, mis tegutses edukalt ka 2016. aastal, seda ka tänu EFSI täiendavale riskivõtmisvõimele. 2016. aasta lõpuks oli COSME programmi toel rahastatud rohkem kui 143 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat 21 riigis rohkem kui 5,5 miljardi euro ulatuses.

Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ on esmatähtis innovatsiooni- ja teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna ülesehitamisel ELis. Programm saavutas 49 000 osalust ja kokku kirjutati alla toetuslepinguid 20,5 miljardi euro ulatuses. Üle 21 % osalustest olid VKEd. Programmi „Horisont 2020“ varade kasvu näitab selle tagatisinstrumentide peaaegu 40 % kasv võrreldes eelmise aastaga käesolevas aruandes.

Euroopa oma globaalset satelliitnavigatsioonisüsteemi ülesehitav Galileo programm jõudis pärast esialgsete teenuste väljakuulutamist 2016. aastal üle kasutuselevõtu etapist kasutusetappi. Toimivate Galileo programmi satelliitide ja maapealse taristu väärtus käesolevas aruandes moodustas 2016. aasta lõpus 2 miljardit eurot. Projektide elluviimine programmi „Horisont 2020“ raames stimuleeris Galileo programmi uute rakenduste arendamist. Kõnealuste projektide raames on juba loodud 13 innovaatilist lahendust, mida tuuakse parajasti turule, 5 patenti, 34 arenenud prototüüpi, kaks toodet turul ja 223 avaldatud teadustööd. Globaalset satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutavate seadmete arv kasvab 2017. aastal eelduste kohaselt 5,8 miljardini ja 2020. aastaks hinnanguliselt 8 miljardini.

Transpordisektori Euroopa ühendamise rahastu (CEF), mille eesmärk on parandada transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori taristuprojektide rahastamisvõimalusi, aitas kaasa 64 km pikkuse Brenneri baas-raudteetunneli ehitamisele, millest saab maailma pikim suure läbilaskevõimega raudteetunnel. Aruandes kajastatud CEFi võlainstrument pakub laenuvahenditega rahastamisele riskijagamise instrumenti. Tegemist on kõrgema nõudeõiguse järguga ja allutatud võla või tagatisega, samuti projektivõlakirjadega.

Euroopa jätkas 2016. aastal reageerimist geopoliitilise olukorra muutusest tulenevatele uutele probleemidele. ELi eelarvest toetati liikmesriike rändevoogude nõuetekohasel haldamisel, rände algpõhjustega tegelemisel ja Schengeni ala kaitsmisel. 2016. aastal hoogustus liikmesriikide riiklike programmide rakendamine Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi raames.

Komisjon asutas ka Türgi pagulasrahastu, mis hakkas tööle 17. veebruaril 2016. Aruande kohaselt laekus sellele 2016. aastal 630 miljoni euro ulatuses liikmesriikide toetusi. See võimaldas komisjonil muu tegevuse hulgas käivitada innovaatiline programm nimega „hädaolukorra sotsiaalne turvavõrk“, mille eesmärk on aidata kuni miljonit kõige ebasoodsamas olukorras põgenikku Türgis korrapäraste rahaeraldistega. See on näide ELi eelarvest antava abi suurenenud kasutamisest kui tõhusast ja tulemuslikust viisist anda inimestele hädaolukordades abi.

Komisjon tegi 2016. aasta juunis ettepaneku luua Euroopa rände tegevuskava raames kolmandate riikidega uus partnerlusraamistik. See raamistik on euroopalik lähenemisviis koostöö süvendamisele rändevoogude päritolu-, transiidi- ja sihtriikidega. Seda toetab enamik globaalse Euroopa eelarveprogramme, aga ka asjaomased ELi usaldusfondid, eelkõige Süüria taastamise usaldusfond, mis on kajastatud aastaaruandes. Koostöö tihendamise võimaldamiseks prioriteetsete partnerriikidega ja jõupingutuste jätkamiseks Vahemere keskosa rändeteel on hädavajalik partnerlusraamistikku piisavalt rahastada.

ELi eelarve prioriteetidena püsisid ka muud globaalprobleemid, näiteks tegelemine kliimamuutusega. 2016. aasta hinnanguline kogupanus kliimameetmete rakendamisse oli kooskõlas käesolevas mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 seatud eesmärgiga 20,9 %.

Eelarve raames on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning ühine põllumajanduspoliitika endiselt ELi peamised investeerimisvahendid. ELi eelarvest kulutati 2016. aastal 57,4 miljardit eurot põllumajandusele ja maaelu arengule ning, hoolimata varasematest viivitustest käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku käivitamisel ja rakendamisel, 37,8 miljardit eurot majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele.

Komisjon käivitas 27 liikmesriigiga debati ELi tuleviku ja prioriteetide üle. Me jätkame ühist tööd jõukama, konkurentsivõimelisema ja turvalisema tuleviku nimel.

Eelarve ja personali eest vastutav Euroopa Komisjoni volinik

Günther H. Oettinger

EUROOPA LIIDU POLIITIKARAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS

Euroopa Liit on liit, millele 28 (1) Euroopa riiki (liikmesriigid) usaldavad ühiste eesmärkide saavutamise. Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

1.   POLIITIKARAAMISTIK

ELi aluslepingud

Üldised eesmärgid ja põhimõtted, millest liit ja Euroopa institutsioonid juhinduvad, on määratletud aluslepingutes. Liit ja ELi institutsioonid võivad tegutseda vaid neile aluslepingutega antud volituste piires neis lepingutes sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning nad peavad seda tegema kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega (2).

Oma eesmärkide saavutamiseks ja oma poliitika elluviimiseks näeb liit ette endale vajalikud rahalised vahendid. Eesmärkide saavutamise eest vastutab komisjon koostöös liikmesriikidega ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

Aluslepingutes püstitatud eesmärke täitmiseks on ELi käsutuses mitmesuguseid vahendeid, millest üks on ELi eelarve. Muud vahendid on näiteks seadusandlikud ettepanekud või poliitiliste strateegiate järgimine.

Euroopa 2020. aasta strateegia

Euroopa 2020. aasta strateegia, milles ELi liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid 2010. aastal kokku leppisid, määratleb ELi 10 aasta töökohtade loomise ja majanduskasvu strateegia ELi tasandil (3). Strateegia esitas kolm vastastikku tugevdavat prioriteeti – arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv – ja viis ELi peamist eesmärki. Strateegia edu sõltub liidu kõigi osaliste ühisest tegevusest.

ELi eelarve on kõigest üks ELi vahend strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse panustamisel. Euroopa 2020. aasta strateegia konkreetsete tulemuste saavutamiseks kasutatakse laia valikut liikmesriigi, ELi ja rahvusvahelise tasandi meetmeid.

Komisjoni poliitilised prioriteedid

Komisjoni poliitilised prioriteedid on määratletud komisjoni presidendi poliitilistes suunistes, milles on komisjoni meetmete tegevuskava, mis on täies kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia kui Euroopa pikaajalise majanduskasvu strateegiaga.

10 PRIORITEETI

| — | Anda uut hoogu töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele. |
| --- | --- |

—

Anda uut hoogu töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele.

| — | Mõistlik ja tasakaalustatud vabakaubandusleping Ameerika Ühendriikidega. |
| --- | --- |

—

Mõistlik ja tasakaalustatud vabakaubandusleping Ameerika Ühendriikidega.

| — | Ühendatud digitaalne ühtne turg. |
| --- | --- |

—

Ühendatud digitaalne ühtne turg.

| — | Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused. |
| --- | --- |

—

Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused.

| — | Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika. |
| --- | --- |

—

Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika.

| — | Uue rändepoliitika suunas. |
| --- | --- |

—

Uue rändepoliitika suunas.

| — | Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga. |
| --- | --- |

—

Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga.

| — | Euroopa kui tugev tegija rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

Euroopa kui tugev tegija rahvusvahelisel tasandil.

| — | Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit. |
| --- | --- |

—

Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit.

| — | Demokraatlike muutuste liit. |
| --- | --- |

—

Demokraatlike muutuste liit.

ELi eelarvest toetatavaid poliitikavaldkondi rakendatakse kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga.

Mitmeaastane finantsraamistik

Mitmeaastane finantsraamistik annab ELi poliitilistele prioriteetidele rahalise väljenduse vähemalt 5 aastaks, sätestades ELi kulutuste maksimaalsed aastasummad (piirmäärad) tervikuna ja peamistes kulukategooriates (rubriikides). Kõigi rubriikide ülemmäärade summa moodustab kõigi kulukohustuste assigneeringute ülemmäära.

Mitmeaastane finantsraamistik toetab ELi meetmeid, et saavutada ELi poliitika eesmärgid piisavalt pika aja jooksul, et olla tulemuslik ning pakkuda oma toetusesaajatele ja kaasrahastavatele riigiasutustele sidusat pikaajalist nägemust. Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020 ja seda moodustavad programmid, millega on perioodi maksimaalsed eelarvelised kulukohustused sätestatud 960 miljardi euro ning maksed 908 miljardi euro ulatuses (2011. aasta hindades), on koostatud tugeva Euroopa loogika kohaselt ja keskenduvad lisandväärtusele, et aidata saavutada Euroopa 2020. aasta töökohtade loomise ja majanduskasvu strateegia ühiselt kokku lepitud sihte.

Mitmeaastases finantsraamistikus on lepitud kokku ühehäälse otsusega, mis näitab kõigi liikmesriikide üksmeelt eesmärkide ja kulude suhtes. ELi eelarvest rahastatakse erinevaid poliitikavaldkondi ja programme kogu Euroopa Liidus. Komisjon teostab iga valdkonna kuluprogramme, tegevust ja projekte vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt mitmeaastases finantsraamistikus seatud prioriteetidele. EL võtab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide peamise kuluvaldkonna raames õigusliku kohustuse rakendada neid meetmeid, võttes vastu rakenduskavasid.

Institutsioonidevaheline kokkulepe

Mitmeaastast finantsraamistikku täiendab institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4). Käesolev kokkulepe võeti vastu 2013. aastal vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 295. Selle eesmärk on rakendada eelarvedistsipliini, parandada iga-aastase eelarvemenetluse toimimist ja institutsioonidevahelist koostööd eelarve küsimustes ning tagada usaldusväärne finantsjuhtimine.

Aastaeelarve

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 koostab aastaeelarve komisjon ning selle võtavad vastu Euroopa Parlament ja nõukogu tavaliselt iga aasta detsembri keskel. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarveaasta tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

ELi peamine rahastamisallikas on omavahenditulud, mida täiendavad muud tulud. Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid (näiteks tolli- ja suhkrumaksud), käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid. Muud ELi tegevusest saadavad tulud (näiteks konkurentsitrahvid) moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud muud tulud. Omavahendite kogusumma ei tohi ületada 1,23 % liikmesriikide kogurahvatulust.

ELi põhitegevuskulud katavad mitmeaastase finantsraamistiku erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. ELi eelarvet täidetakse kolmel viisil:

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub 80 % kuludest ja seda kasutatakse näiteks põllumajanduskulude ja struktuurimeetmete puhul.

Otsene eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused.

Kaudne eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks ELi ametitele või rahvusvahelistele organisatsioonidele.

Finantsmäärus

Üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus on ELi rahanduses keskne õigusakt, milles on määratletud ELi finantseeskirjad. See sisaldab ELi eelarvet reguleerivaid üldeeskirju.

2.   JUHTIMINE JA VASTUTUS ELis

2.1.   INSTITUTSIOONILINE ÜLESEHITUS

ELi juhtivad organisatsioonid on ELi institutsioonid, ametid ja muud ELi asutused, mis on loetletud raamatupidamise konsolideeritud aastaaruande lisade punktis 9. Peamised institutsioonid, kelle ülesanne on töötada välja poliitika ja võtta vastu otsused, on Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjon.

Komisjon on ELi täidesaatev organ, kes edendab ELi üldisi huve. Ta teeb seda, esitades seadusandlikke ettepanekuid, rakendades ELi poliitikat, valvates aluslepingute ja Euroopa õiguse kohaldamise õigsuse järele, hallates ELi eelarvet ja esindades liitu väljaspool Euroopat.

Komisjoni sisemine toimimine põhineb real olulistel, head valitsemistava toetavatel põhimõtetel: selged rollid ja vastutusalad, tugev pühendumus tulemusjuhtimisele ja vastavus õigusraamistikule, selged aruandekohusluse mehhanismid, kvaliteetne ja kaasav reguleeriv raamistik, avatus ja läbipaistvus ning kõrged eetikanormid.

2.2.   KOMISJONI JUHTIMISSTRUKTUUR

Euroopa Komisjonil on unikaalne juhtimissüsteem, milles tehakse selget vahet poliitilistel ja halduslikel järelevalvestruktuuridel ja milles on selgesti määratletud vastutusalad ja finantsaruandlus. See süsteem põhineb aluslepingutel ja selle struktuur on arenenud, et kohanduda muutuva keskkonnaga ja jääda vastavusse asjaomastes rahvusvahelistes standardites (5) sätestatud parimate tavadega.

| — | Kollegiaalset poliitilist vastutuse komisjoni töö eest kannab volinike kolleegium. Operatiivne rakendamine on delegeeritud peadirektoritele ja talituste juhtidele, kes juhivad komisjoni juhtimisstruktuuri (6). |
| --- | --- |

—

Kollegiaalset poliitilist vastutuse komisjoni töö eest kannab volinike kolleegium. Operatiivne rakendamine on delegeeritud peadirektoritele ja talituste juhtidele, kes juhivad komisjoni juhtimisstruktuuri (6).

| — | Kolleegium delegeerib finantsjuhtimise ülesanded peadirektoritele või talituste juhtidele, kellest saavad seeläbi volitatud eelarvevahendite käsutajad. Neid ülesandeid võib delegeerida edasi direktoritele, üksuste juhtidele ja teistele, kellest saavad seeläbi edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad. Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast. |
| --- | --- |

—

Kolleegium delegeerib finantsjuhtimise ülesanded peadirektoritele või talituste juhtidele, kellest saavad seeläbi volitatud eelarvevahendite käsutajad. Neid ülesandeid võib delegeerida edasi direktoritele, üksuste juhtidele ja teistele, kellest saavad seeläbi edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad. Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast.

Seega on finantsjuhtimise rollid ja ülesanded komisjonis selgesti määratletud ja kohaldatud. See on selgete vastutusaladega detsentraliseeritud lähenemisviis, mille eesmärk on luua juhtimiskultuur, mis innustaks ametnikke võtma vastutust nende kontrolli all oleva tegevuse eest ning anda neile kontroll nende vastutuse all olevate tegevuste üle.

Komisjoni strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli raames nõutakse igalt eelarvevahendite käsutajalt aasta tegevusaruande koostamist meetmete, poliitiliste saavutuste ja aasta tulemuste kohta. Selles annab ta aru, et tema eraldatud vahendeid on kasutatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Need tulemused võetakse komisjoni tasandil vastu ja avaldatakse koondsummana eelarve halduse ja täitmise aastaaruandes ning saadetakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. See aruanne on volinike kolleegiumi peamine eelarve haldamise vahend.

Komisjoni peaarvepidaja vastutab tsentraalselt rahavoogude juhtimise, sissenõudmismenetluste, rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel põhinevate raamatupidamiseeskirjade ja meetodite sätestamise, raamatupidamissüsteemide valideerimise ning komisjoni ja ELi majandusaasta konsolideeritud aruannete koostamise eest. Peaarvepidajal tuleb ka anda majandusaasta aruandele allkiri deklareerimaks, et see annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest. Peaarvepidaja täidab oma funktsiooni sõltumatult ja tal on suur vastutus finantsaruandluse eest komisjonis. Komisjoni siseaudiitor on samuti tsentraliseeritud ja sõltumatu funktsiooni täitja.

Tähtsat rolli komisjoni juhtimises mängib üldjuhatus, kes teostab järelevalvet ja koordinatsiooni peamiste haldusküsimuste üle, sh seoses finants- ja inimressursside juhtimisega. Üldjuhatuse eesotsas on peasekretär. Üldjuhatus kutsub regulaarselt kokku eelarve, inimressursside ja IT eest vastutavad peadirektorid ja kabinetid veendumaks, et komisjonil on olemas vajalikud organisatsioonilised ja tehnilised struktuurid presidendi määratletud poliitiliste prioriteetide tõhusaks ja tulemuslikuks saavutamiseks.

2.3.   KINDEL TULEMUSRAAMISTIK

Kindlate tulemusraamistike rakendamine on oluline tugeva tulemustele orienteerituse, ELi lisandväärtuse ja ELi programmide usaldusväärse juhtimise tagamiseks. ELi eelarve täitmine peab võtma arvesse eesmärkide mitmekesisust ning poliitikavaldkondade ja programmide vastastikust täiendavust ja integreerimist, samuti liikmesriikide olulist rolli ELi eelarve täitmisel. Komisjon on kohustunud tagama, et ELi eelarve tulemused oleksid kodanikele paremad ja et see toetaks poliitilisi prioriteete. Tagamaks, et ressursside eraldamine prioriteetidele, ning et iga meede annaks häid tulemusi ja lisandväärtus, rakendab komisjon oma tulemustele keskenduva ELi eelarve algatust. Toetudes 2014.–2020. aasta tulemusraamistikule, edendab komisjon paremat tasakaalu nõuete järgimise ja tulemuslikkuse vahel. 2014.–2020. aasta on tulemusraamistikud kaasatud uue kohustusliku elemendi ja selle programmitöö perioodi suurema tulemustele orienteerituse olulise tugisambana. See näeb ette selgete ja mõõdetavate eesmärkide ja näidikute kehtestamise ning seire-, aruandlus- ja hindamiskorra.

Aasta eelarve haldus- ja tulemusaruanne annab igakülgse ülevaate ELi eelarve tulemuslikkusest, haldamisest ja kaitsest. Selles selgitatakse, kuidas ELi eelarve toetab Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, ELi eelarvega saavutatud tulemusi ja seda, millist rolli mängib komisjon eelarve ja finantsjuhtimise kõrgeimate normide tagamisel ja edendamisel.

2.4.   FINANTSARUANDLUS

ELi finantsaruandluse põhielement on ELi finantsaruannete koondpakett, mis koosneb ELi majandusaasta konsolideeritud aruandest ja sellele lisatavatest aruannetest – eelarve halduse ja täitmise aastaaruandest ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruandest. Finantsaruannete koondpakett annab avalikkusele igal aastal igakülgse ülevaate ELi rahalisest ja tegevuslikust olukorrast.

ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes esitatakse finantsteave ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste kohta nii tekkepõhise raamatupidamise kui ka eelarve seisukohast. See aruanne ei sisalda liikmesriikide majandusaasta aruandeid.

Majandusaasta konsolideeritud aruanne koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

| a) | Raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetest ja |
| --- | --- |

a)

Raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetest ja

| b) | eelarve täitmise aruannetest, mis annavad koondülevaate eelarve täitmisest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruannetest, mis annavad koondülevaate eelarve täitmisest.

Peale selle on majandusaasta konsolideeritud aruandele lisatud raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs, milles võetakse kokku raamatupidamise aastaannetes kajastatud olulised muutused ja suundumused ning selgitatakse ELi ees seisvaid märkimisväärseid riske ja ebakindlust, millega on vaja tulevikus tegeleda.

Komisjoni aruandlus ja aruandekohustus

| Finantsaruandluse koondpakett | ELi majandusaasta konsolideeritud aruanne
  Eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne
  Aruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta |
| --- | --- |
| Muud aruanded | Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta
  Peadirektoraatide aasta tegevusaruanded
  Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne |

Finantsaruandluse koondpakett

ELi majandusaasta konsolideeritud aruanne

Eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne

Aruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

Muud aruanded

Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta

Peadirektoraatide aasta tegevusaruanded

Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne

2.5.   KONTROLLIMINE

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on ELi institutsioonide (ja asutuste) välisaudiitor. Kontrollikoja ülesanne on aidata kaasa ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohuslust ja läbipaistvust ning toimida ELi kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja roll ELi sõltumatu välisaudiitorina on kontrollida, et ELi vahendid oleksid õigesti kajastatud, et neid kogutaks ja kasutataks kooskõlas asjassepuutuvate eeskirjade ja määrustega ning et neist saadav kasu oleks võimalikult suur.

ELi majandusaasta aruannet ja tema vahendite haldamist auditeerib kontrollikoda, kes oma tegevuse käigus koostab ning esitab nõukogule ja parlamendile järgmise:

| (1) | aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta; |
| --- | --- |

(1)

aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta;

| (2) | kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) kogutud tulude ja lõplikele makse saajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ning |
| --- | --- |

(2)

kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) kogutud tulude ja lõplikele makse saajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ning

| (3) | konkreetsete valdkondade eriaruanded. |
| --- | --- |

(3)

konkreetsete valdkondade eriaruanded.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Eelarvetsükli viimane etapp on asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Heakskiit antakse komisjonile ning kõigile muudele ELi institutsioonidele ja asutustele. Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni (ja teised ELi asutused) vastutusest asjaomase eelarve haldamisel ning mis tähistab asjaomase eelarve käsitlemise lõppu. Euroopa Parlament on ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit eelarve täitmisele komisjoni ja teiste ELi eelarvet täitvate ELi asutuste poolt asjaomasel eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb majandusaasta aruande läbivaatamisel, komisjoni aastaaruandel eelarve haldamise ja täitmise kohta, kontrollikoja aastaaruandel, auditiarvamusel ja eriaruannetel ning komisjoni vastustel talle esitatud küsimustele ja täiendava teabe taotlustele.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusel võib olla kolm tulemust: heakskiidu andmine, selle edasilükkamine või heakskiidu andmisest keeldumine. Euroopa Parlamendi iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse juurde kuulub tingimata see, et kuulatakse ära volinike vastused parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmete küsimustele nende poliitikavaldkondade kohta. Lõpliku eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruande, sealhulgas konkreetsed soovitused komisjonile meetmete võtmiseks, võtab vastu Euroopa Parlamendi täiskogu. Nõukogu heakskiidu eelarve täitmisele võtab vastu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN). Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruanne ja nõukogu soovituse põhjal esitatakse igal aastal järelmeetmete aruanne, milles komisjon esitab ülevaate konkreetsetest meetmetest, mida ta on võtnud soovituste rakendamiseks.

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu majandusaasta konsolideeritud aruanne 2016 on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 148 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse IX jaotisega ning raamatupidamise aastaaruannete lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

[allkiri]

Rosa ALDEA BUSQUETS

komisjoni peaarvepidaja

23. juuni 2017

RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD (1)

1

SISUKORD

SISUKORD

| BILANSS | 11 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 12 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 13 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 14 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 15 |
| --- | --- |

| 1. | PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED | 15 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BILANSI LISAD | 27 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TULEMIARUANDE LISAD | 56 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA TINGIMUSLIKUD VARAD | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANTSRISKIDE JUHTIMINE | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED | 86 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED | 87 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDEERIMISE ULATUS | 88 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANSS

BILANSS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| PÕHIVARA | | | |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 381 | 337 |
| Kinnisvara ja seadmed | 2.2 | 10 068 | 8 700 |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud | 2.3 | 528 | 497 |
| Finantsvara | 2.4 | 62 247 | 56 965 |
| Eelmaksed | 2.5 | 21 901 | 29 879 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 717 | 870 |
| | | 95 842 | 97 248 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Finantsvara | 2.4 | 3 673 | 9 907 |
| Eelmaksed | 2.5 | 23 569 | 15 277 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 10 905 | 9 454 |
| Laovaru | 2.7 | 165 | 138 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.8 | 28 585 | 21 671 |
| | | 66 897 | 56 448 |
| AKTIVA KOKKU | | 162 739 | 153 696 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Pension ja muud töötajahüvitised | 2.9 | (67 231 ) | (63 814 ) |
| Eraldised riskide ja kulude katteks | 2.10 | (1 936 ) | (1 716 ) |
| Finantskohustused | 2.11 | (55 067 ) | (51 764 ) |
| | | (124 234 ) | (117 293 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised riskide ja kulude katteks | 2.10 | (675) | (314) |
| Finantskohustused | 2.11 | (2 284 ) | (7 939 ) |
| Võlgnevused | 2.12 | (40 005 ) | (32 191 ) |
| Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu | 2.13 | (67 580 ) | (68 402 ) |
| | | (110 544 ) | (108 846 ) |
| PASSIVA KOKKU | | (234 778 ) | (226 139 ) |
| NETOVARA | | (72 040 ) | (72 442 ) |
| Reservid | 2.14 | 4 841 | 4 682 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (2) | 2.15 | (76 881 ) | (77 124 ) |
| NETOVARA | | (72 040 ) | (72 442 ) |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

2.1

2.1

381

381

337

337

Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

2.2

2.2

10 068

10 068

8 700

8 700

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

2.3

2.3

528

528

497

497

Finantsvara

Finantsvara

2.4

2.4

62 247

62 247

56 965

56 965

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

21 901

21 901

29 879

29 879

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

717

717

870

870

95 842

95 842

97 248

97 248

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Finantsvara

Finantsvara

2.4

2.4

3 673

3 673

9 907

9 907

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

23 569

23 569

15 277

15 277

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

10 905

10 905

9 454

9 454

Laovaru

Laovaru

2.7

2.7

165

165

138

138

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.8

2.8

28 585

28 585

21 671

21 671

66 897

66 897

56 448

56 448

AKTIVA KOKKU

AKTIVA KOKKU

162 739

162 739

153 696

153 696

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Pension ja muud töötajahüvitised

Pension ja muud töötajahüvitised

2.9

2.9

(67 231 )

(67 231 )

(63 814 )

(63 814 )

Eraldised riskide ja kulude katteks

Eraldised riskide ja kulude katteks

2.10

2.10

(1 936 )

(1 936 )

(1 716 )

(1 716 )

Finantskohustused

Finantskohustused

2.11

2.11

(55 067 )

(55 067 )

(51 764 )

(51 764 )

(124 234 )

(124 234 )

(117 293 )

(117 293 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised riskide ja kulude katteks

Eraldised riskide ja kulude katteks

2.10

2.10

(675)

(675)

(314)

(314)

Finantskohustused

Finantskohustused

2.11

2.11

(2 284 )

(2 284 )

(7 939 )

(7 939 )

Võlgnevused

Võlgnevused

2.12

2.12

(40 005 )

(40 005 )

(32 191 )

(32 191 )

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

2.13

2.13

(67 580 )

(67 580 )

(68 402 )

(68 402 )

(110 544 )

(110 544 )

(108 846 )

(108 846 )

PASSIVA KOKKU

PASSIVA KOKKU

(234 778 )

(234 778 )

(226 139 )

(226 139 )

NETOVARA

NETOVARA

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

Reservid

Reservid

2.14

2.14

4 841

4 841

4 682

4 682

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (2)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

2

2.15

2.15

(76 881 )

(76 881 )

(77 124 )

(77 124 )

NETOVARA

NETOVARA

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 2016 | 2015 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | | | |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | 3.1 | 95 578 | 95 355 |
| Traditsioonilised omavahendid | 3.2 | 20 439 | 18 649 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | 3.3 | 15 859 | 18 328 |
| Trahvid | 3.4 | 3 858 | 531 |
| Kulude sissenõudmine | 3.5 | 1 947 | 1 547 |
| Muud | 3.6 | 5 740 | 5 067 |
| | | 143 422 | 139 478 |
| | | | |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu | | | |
| Finantstulu | 3.7 | 1 769 | 1 846 |
| Muud | 3.8 | 996 | 1 562 |
| | | 2 765 | 3 408 |
| Kogutulu | | 146 187 | 142 886 |
| KULUD | | | |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 3.9 | | |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | | (44 152 ) | (45 032 ) |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid | | (12 604 ) | (16 376 ) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | | (35 045 ) | (38 745 ) |
| Euroopa Sotsiaalfond | | (9 366 ) | (9 849 ) |
| Muud | | (1 606 ) | (2 380 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | 3.10 | (15 610 ) | (15 626 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | 3.11 | (2 547 ) | (1 209 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 3.11 | (3 258 ) | (3 031 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | 3.11 | (2 035 ) | (2 107 ) |
| Personali- ja pensionikulud | 3.12 | (9 776 ) | (10 273 ) |
| Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes | 3.13 | (1 068 ) | (2 040 ) |
| Finantskulud | 3.14 | (1 904 ) | (1 986 ) |
| Osa ühis- ja sidusettevõtete majandustulemuses | 3.15 | 2 | (641) |
| Muud kulud | 3.16 | (5 486 ) | (6 623 ) |
| Kulud kokku | | (144 454 ) | (155 919 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | 1 733 | (13 033 ) |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

2016

2015

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

3.1

3.1

95 578

95 578

95 355

95 355

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

3.2

3.2

20 439

20 439

18 649

18 649

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

3.3

3.3

15 859

15 859

18 328

18 328

Trahvid

Trahvid

3.4

3.4

3 858

3 858

531

531

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

3.5

3.5

1 947

1 947

1 547

1 547

Muud

Muud

3.6

3.6

5 740

5 740

5 067

5 067

143 422

143 422

139 478

139 478

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Finantstulu

Finantstulu

3.7

3.7

1 769

1 769

1 846

1 846

Muud

Muud

3.8

3.8

996

996

1 562

1 562

2 765

2 765

3 408

3 408

Kogutulu

Kogutulu

146 187

146 187

142 886

142 886

KULUD

KULUD

Täidetud liikmesriikide poolt

Täidetud liikmesriikide poolt

3.9

3.9

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

(44 152 )

(44 152 )

(45 032 )

(45 032 )

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

(12 604 )

(12 604 )

(16 376 )

(16 376 )

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

(35 045 )

(35 045 )

(38 745 )

(38 745 )

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

(9 366 )

(9 366 )

(9 849 )

(9 849 )

Muud

Muud

(1 606 )

(1 606 )

(2 380 )

(2 380 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

3.10

3.10

(15 610 )

(15 610 )

(15 626 )

(15 626 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

3.11

3.11

(2 547 )

(2 547 )

(1 209 )

(1 209 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

3.11

3.11

(3 258 )

(3 258 )

(3 031 )

(3 031 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

3.11

3.11

(2 035 )

(2 035 )

(2 107 )

(2 107 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

3.12

3.12

(9 776 )

(9 776 )

(10 273 )

(10 273 )

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

3.13

3.13

(1 068 )

(1 068 )

(2 040 )

(2 040 )

Finantskulud

Finantskulud

3.14

3.14

(1 904 )

(1 904 )

(1 986 )

(1 986 )

Osa ühis- ja sidusettevõtete majandustulemuses

Osa ühis- ja sidusettevõtete majandustulemuses

3.15

3.15

2

2

(641)

(641)

Muud kulud

Muud kulud

3.16

3.16

(5 486 )

(5 486 )

(6 623 )

(6 623 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(144 454 )

(144 454 )

(155 919 )

(155 919 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Eelarveaasta tulem | 1 733 | (13 033 ) |
| Põhitegevus | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | 88 | 74 |
| Amortisatsioon | 575 | 489 |
| Laenude (suurenemine)/vähenemine | 1 774 | 1 591 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (314) | 7 439 |
| Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine | (1 297 ) | 5 253 |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | (26) | (10) |
| Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | 3 417 | 5 198 |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | 581 | (253) |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | (2 351 ) | (977) |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | 7 813 | (10 989 ) |
| Kumuleerunud kulude ja ettemakstud tulu suurenemine/(vähenemine) | (821) | 12 429 |
| Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem | (1 349 ) | (1 435 ) |
| Muud mitterahalised muutused | 18 | 32 |
| Investeerimistegevus | | |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine | (2 073 ) | (1 381 ) |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine | (31) | (87) |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | (822) | (213) |
| Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine | (0) | — |
| NETORAHAVOOD | 6 914 | 4 126 |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) | 6 914 | 4 126 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 21 671 | 17 545 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 28 585 | 21 671 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Põhitegevus

Põhitegevus

Amortisatsioon (finantsvara)

Amortisatsioon (finantsvara)

88

88

74

74

Amortisatsioon

Amortisatsioon

575

575

489

489

Laenude (suurenemine)/vähenemine

Laenude (suurenemine)/vähenemine

1 774

1 774

1 591

1 591

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(314)

(314)

7 439

7 439

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

(1 297 )

(1 297 )

5 253

5 253

Varude (suurenemine)/vähenemine

Varude (suurenemine)/vähenemine

(26)

(26)

(10)

(10)

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

3 417

3 417

5 198

5 198

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

581

581

(253)

(253)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(2 351 )

(2 351 )

(977)

(977)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

7 813

7 813

(10 989 )

(10 989 )

Kumuleerunud kulude ja ettemakstud tulu suurenemine/(vähenemine)

Kumuleerunud kulude ja ettemakstud tulu suurenemine/(vähenemine)

(821)

(821)

12 429

12 429

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

(1 349 )

(1 349 )

(1 435 )

(1 435 )

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

18

18

32

32

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

(2 073 )

(2 073 )

(1 381 )

(1 381 )

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(31)

(31)

(87)

(87)

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(822)

(822)

(213)

(213)

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

(0)

—

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

6 914

6 914

4 126

4 126

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

6 914

6 914

4 126

4 126

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

21 671

21 671

17 545

17 545

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

28 585

28 585

21 671

21 671

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Reservid (A) | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B) | Netovara =(A)+(B) |
| | Õiglase väärtuse reserv | Muud reservid | Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk) | Eelarveaasta tulem |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 238 | 4 197 | (51 161 ) | (11 280 ) | (58 006 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | — | 189 | (189) | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | 54 | — | — | — | 54 |
| Muud | — | 2 | (24) | — | (22) |
| Eelarveaasta 2014 tulem | — | 3 | (11 283 ) | 11 280 | — |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2014. aasta eelarve ülejääk | — | — | (1 435 ) | — | (1 435 ) |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (13 033 ) | (13 033 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 292 | 4 390 | (64 091 ) | (13 033 ) | (72 442 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | — | 82 | (82) | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | 33 | — | — | — | 33 |
| Muud | — | 39 | (54) | — | (15) |
| Eelarveaasta 2015 tulem | — | 5 | (13 038 ) | 13 033 | — |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2015. aasta eelarve ülejääk | — | — | (1 349 ) | — | (1 349 ) |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | 1 733 | 1 733 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 325 | 4 516 | (78 614 ) | 1 733 | (72 040 ) |

Miljonites eurodes

Reservid (A)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B)

Netovara =(A)+(B)

Õiglase väärtuse reserv

Muud reservid

Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk)

Eelarveaasta tulem

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

238

238

4 197

4 197

(51 161 )

(51 161 )

(11 280 )

(11 280 )

(58 006 )

(58 006 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

—

189

189

(189)

(189)

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

54

54

—

—

—

54

54

Muud

Muud

—

2

2

(24)

(24)

—

(22)

(22)

Eelarveaasta 2014 tulem

Eelarveaasta 2014 tulem

—

3

3

(11 283 )

(11 283 )

11 280

11 280

—

Liikmesriikidele tagasi makstud 2014. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2014. aasta eelarve ülejääk

—

—

(1 435 )

(1 435 )

—

(1 435 )

(1 435 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

292

292

4 390

4 390

(64 091 )

(64 091 )

(13 033 )

(13 033 )

(72 442 )

(72 442 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

—

82

82

(82)

(82)

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

33

33

—

—

—

33

33

Muud

Muud

—

39

39

(54)

(54)

—

(15)

(15)

Eelarveaasta 2015 tulem

Eelarveaasta 2015 tulem

—

5

5

(13 038 )

(13 038 )

13 033

13 033

—

Liikmesriikidele tagasi makstud 2015. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2015. aasta eelarve ülejääk

—

—

(1 349 )

(1 349 )

—

(1 349 )

(1 349 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

1 733

1 733

1 733

1 733

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

325

325

4 516

4 516

(78 614 )

(78 614 )

1 733

1 733

(72 040 )

(72 040 )

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), edaspidi „finantsmäärus“, ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, milles on esitatud üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

Finantsmääruse artikli 143 kohaselt koostab EL oma raamatupidamise aastaaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust.

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamisaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamisaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruandluse kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

1.3.   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruanded hõlmavad kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (s.o ELi institutsioonid, sh komisjon, ja ELi ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud ELi raamatupidamise aastaaruande lisade punktis 9. Nüüd sisaldab see 52 kontrollitavat üksust ja 1 sidusettevõtet. Üksusi, mis kuuluvad konsolideerimisele, kuid mis on üldiste ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannete seisukohalt ebaolulised, ei ole vaja konsolideerida ega arvestada kapitaliosaluse meetodil, kui see põhjustab ELile ülemäärast aja- või rahakulu. Neid üksusi on nimetatud „väiksemateks üksusteks“ ja need on loetletud eraldi lisade punktis 9. 2016. aastal liigitati väiksemateks üksusteks 7 üksust.

9

9

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on üksused, milles ELil on osalus või kellelt tal on õigus saada tänu oma osalusele mitmesuguseid hüvesid, mille olemust ja suurust ta saab muuta, kasutades oma võimu nende üksuste ülevõimu . See võim peab tal olema praegu ja seotud üksuse asjaomaste tegevusaladega. Kontrolli all olevad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

ELi raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine ELi eelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. See, kas üksuse puhul on täidetud üks või mitu kontrolli all olemiase kriteeriumi, tehakse kindlaks iga üksuse puhul eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühised ettevõtmised

Ühised ettevõtmised

Ühine ettevõtmine on kokkulepe, milles EL ja üks või mitu osapoolt omavad ühist kontrolli. Ühine kontroll on lepingus kokkulepitud jaotatud kontroll ettevõtmise üle, mis on olemas üksnes juhul, kui olulist tegevust käsitlevad otsused nõuavad kontrolli jagavate osapoolte ühehäälset nõusolekut. Ühised ettevõtmised võivad olla kas ühisoperatsioonid või ühisettevõtted. Juhul kui ühine ettevõtmine on struktureeritud eraldiseisva äriühinguna ja ühise ettevõtmise osapooltel on õigus ettevõtmise netovarale, liigitatakse see ühine ettevõtmine ühisettevõttena. Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4). Kui osapooltel on õigus ettevõtmisega seotud varale ja vastutus kohustuste eest, liigitatakse see ühine ettevõtmine ühisoperatsiooniks. Seoses oma huvidega ühisoperatsioonides esitab EL oma raamatupidamise aastaaruannetes oma varasid ja kohustusi, tulusid ja kulusid, samuti oma osa ühistes varades, kohustustes, tuludes ja kuludes.

1.5.4

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle ELil on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui ELile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest. Osaluste üle ühendustes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4).

1.5.4

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

ELi personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest. Kuna need üksused ei ole ELi kontrolli all, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruannetesse konsolideeritud.

1.4.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.4.1.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Raamatupidamise aastaaruanded on koostatud miljonites eurodes, kui ei ole märgitud teisiti, sest euro on ELi arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsinstrumentide ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 27,0210 | 27,0230 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4344 | 7,4626 |
| Inglise nael (GBP) | 0,8562 | 0,7340 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,5597 | 7,6380 |
| Ungari forint (HUF) | 309,8300 | 315,9800 |
| Poola zlott (PLN) | 4,4103 | 4,2639 |
| Rumeenia leu (RON) | 4,5390 | 4,5240 |
| Rootsi kroon (SEK) | 9,5525 | 9,1895 |
| Šveitsi frank (CHF) | 1,0739 | 1,0835 |
| Jaapani jeen (JPY) | 123,4000 | 131,0700 |
| USA dollar | 1,0541 | 1,0887 |

Valuuta

31.12.2016

31.12.2015

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

27,0210

27,0210

27,0230

27,0230

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4344

7,4344

7,4626

7,4626

Inglise nael (GBP)

Inglise nael (GBP)

0,8562

0,8562

0,7340

0,7340

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,5597

7,5597

7,6380

7,6380

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

309,8300

309,8300

315,9800

315,9800

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,4103

4,4103

4,2639

4,2639

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,5390

4,5390

4,5240

4,5240

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

9,5525

9,5525

9,1895

9,1895

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,0739

1,0739

1,0835

1,0835

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

123,4000

123,4000

131,0700

131,0700

USA dollar

USA dollar

1,0541

1,0541

1,0887

1,0887

1.4.2.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamisaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad ning finantsinstrumente käsitlevates lisades avaldatud summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5.   BILANSS

BILANSS

1.5.1.   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel (3–11 aastat). Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid, ning ainult juhul, kui kõnealune vara on arendusjärgus. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2.   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase vara soetamise, valmistamise ja üleandmisega.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb ELile ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus, millest lahutatakse jääkmaksumus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % –10 % |
| Kosmosevarad | 8 % – 20 % |
| Seadmed | 10 % – 25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 10 % – 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % – 33 % |
| Muud | 10 % – 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

Hooned

4 % –10 %

4 % –10 %

Kosmosevarad

Kosmosevarad

8 % – 20 %

8 % – 20 %

Seadmed

Seadmed

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Sisustus ja sõidukid

Sisustus ja sõidukid

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Arvutiriistvara

Arvutiriistvara

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Muud

Muud

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul EL kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Rendimaksete intressiosa kantakse rendiperioodi jooksul kuludesse püsiva protsendimääraga jääkväärtusest. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) finantskohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata jäägi suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendimaksed kajastatakse tulemiaruandes kuluna lineaarselt kogu rendiperioodi jooksul.

1.5.3.   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava (kasutus)väärtuse. Kaetav (kasutus)väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava (kasutus)väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava (kasutus)väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4.   
  Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. ELi osa neis investeeringutes kajastatakse tulemiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse netovarade aruandes õiglase väärtuse reservi all.. Raamatupidamise aastaaruannetes bilansipäeva seisuga kajastatav investeeringu raamatupidamislik väärtus saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa eelarveaasta tulemis ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Investeeringult saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust.

Kui ELi osa investeeringu kapitaliosaluse meetodil kajastatud puudujäägis on võrdne või ületab tema osalust, siis EL lõpetab oma osa kajastamise edasistes kahjumites („kajastamata kahjum“). Kui ELi osalus on vähendatud nullini, kaetakse täiendavaid kahjumeid ja kajastatakse kohustist ainult selles ulatuses, milles EL on võtnud üksuse juriidilisi või faktilisi kohustusi või teinud sidusettevõtte nimel makseid.

Kui on märke väärtuse langusest, on vaja hinnata see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisade punktis 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

1.5.3

Juhtudel, mil ELile kuulub vähemalt 20 % investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu finantsinstrumentidena ja need liigitatakse müügivalmis finantsvarade hulka.

Väiksemateks üksusteks liigitatud sidus- ja ühisettevõtete üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi osaluse üle neis üksustes peetakse arvestust perioodi kuluna.

1.5.5.   
  Finantsvara

Finantsvara

Klassifikatsioon

Klassifikatsioon

EL liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina; laenud ja nõuded; lõpptähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

(i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui EL on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

(ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Laenud ja nõuded tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda, või juhul, kui algse laenuandja õigused antakse üle ELile pärast seda, kui EL on teinud tagatislepingu raames makse. Maksed, mille tähtaeg on 12 kuu jooksul pärast bilansipäeva, liigitatakse käibevaraks. Maksed, mille tähtaeg on kaugemal kui 12 kuud pärast bilansipäeva, liigitatakse põhivaraks. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu.

(iii)   Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida EL kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

(iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul EL kavatseb neid säilitada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg. Investeeringud üksustesse, mida ei konsolideerita ega arvestata kapitaliosaluse meetodil, ning muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud) liigitatakse samuti müügivalmis finantsvaraks.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil EL võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalente ja laene kajastatakse raha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus esmasel kajastamisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus), v.a juhul, kui selle instrumendi õiglane väärtus on tõendatud sama instrumendiga tehtud muude jälgitavate jooksvate turutehingutega võrdlemise teel või tuginedes hindamistehnikale, mille muutujate hulka kuuluvad ainult jälgitavad turuandmed (näiteks teatavate tuletislepingute puhul). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

| — | ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. |
| --- | --- |

—

ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

| — | Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. |
| --- | --- |

—

Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

| — | Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

—

Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui EL on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

| (i) | Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. |
| --- | --- |

(i)

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

| (ii) | Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

(ii)

Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

| (iii) | Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. |
| --- | --- |

(iii)

Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

| (iv) | Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevaid tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. |
| --- | --- |

(iv)

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevaid tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberite ja börsiväliste tuletisinstrumentidega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Investeeringuid riskikapitalifondidesse, mis on liigitatud müügivalmis finantsvaraks ja millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, kajastatakse omistatava vara puhasväärtuse alusel, mida loetakse nende õiglase väärtusega samaväärseks.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

EL hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

(a)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või lõpptähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või lõpptähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

(b)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate finantsvarade väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliinstrumentide väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmis finantsvarana käsitatava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6.   
  Laovaru

Laovaru

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida EL kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul või makstakse tagasi. Kui makse saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud ettemaksena saadud eelmakse ELile tagastama. Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) kinnitamisega.

Eelmakset kajastatakse järgnevatel bilansipäevadel esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad).

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid, mis tulenevad liikmesriikide tehtud ettemaksete (sh „koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve raames rakendatavate rahastamisvahendid“) tagasimaksmisest ELi poolt, kajastatakse varana eelmaksete rubriigis. Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid kajastatakse esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud lõplike makse saajate rahastamiskõlblike kulude kõige tõenäolisemaks peetav hinnang, mis on arvutatud mõistlike ja põhjendatud eelduste alusel.

ELi sissemaksed Euroopa Arengufondi usaldusfondidesse või muudesse konsolideerimata üksustesse on liigitatud samuti eelmakseteks, kuna nende otstarve on anda usaldusfondile käibevahendeid, et need saaksid rahastada usaldusfondi eesmärkides määratletud konkreetseid meetmeid. ELi sissemakseid usaldusfondidesse kajastatakse ELi sissemakse esialgses summas, millest on lahutatud rahastamiskõlblikud kulud, sh vajaduse korral arvestuslikud summad, mis on tekkinud usaldusfondil aruandeperioodi jooksul, ja mis on pandud aluskokkuleppe kohaselt ELi toetuse arvele.

1.5.8.   
  Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eraldi esitamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, s.o kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu umbkaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt lisade punkt 1.5.5). Kuna vahetustehingute viitlaekumised ja edasilükkunud kulud ei ole kuigi suured, esitatakse teave nende kohta koos finantsinstrumente käsitlevates lisades kaubanduslike tehingute kohta avalikustatava teabega.

1.5.5

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud esialgne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et ELil ei ole võimalik kõiki mittekaubanduslike tehingute sissenõutavaid summasid esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt punkt 1.5.14. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summadena näidatud ja avaldatud summad ei ole finantsinstrumendid, kuna nad ei tulene lepingust, mis tekitaks finantskohustuse või omakapitaliinstrumendi. Asjakohasel juhul avaldatakse mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad siiski koos mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuetega raamatupidamise aastaaruande lisades.

1.5.14

1.5.9.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni või lühikese tähtajaga hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10.   
  Pension ja muud töötajahüvitised

Pension ja muud töötajahüvitised

Pensionikohustused

Pensionikohustused

EL haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Seoses kindlaksmääratud hüvitistega pensioniplaanidega bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval, millest on lahutatud pensioniplaani mis tahes varade õiglane väärtus. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusmatemaatikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatiliste eelduste muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulemiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguse omandamise eelperiood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

EL pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond. Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende sugulased. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav kindlustusmatemaatiline arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.11.   
  Eraldised riskide ja kulude katteks

Eraldised riskide ja kulude katteks

Eraldisi kajastatakse, kui ELil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.5.12.   
  Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantskohustusteks ja amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks. Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Finantskohustused liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

ELi usaldusfonde loetakse komisjoni tegevuse hulka kuuluvaks, nende üle peetakse arvet komisjoni raamatupidamisarvestuses ja need konsolideeritakse ELi majandusaasta aruandesse. Seepärast täidavad muude rahastajate osamaksud ELi usaldusfondidesse mittekaubanduslikest tehingutest saadava tulu tingimused ning neid kajastatakse finantskohustustena kuni üle kantud panustega seotud tingimused on täidetud, s.o usaldusfondi kulude tekkimiseni. Usaldusfond peab rahastama konkreetseid projekte ja üle jäävad vahendid likvideerimise ajal tagastama. Ärakasutamata osamaksudest koosnevad kohustused kajastatakse bilansipäeva seisuga saadud osamaksude summas, millest lahutatakse usaldusfondi kulud, sh vajaduse korral hinnangulised summad. Aruandluse otstarbel on netokulud vastandatakse muude rahastajate osamaksudega proportsioonis 31. detsembriks sissemakstuga. See osamaksude jaotus on vaid soovituslik. Kui usaldusfondi tegevus lõpetatakse, otsustab vahendite jäägi tegeliku jaotuse usaldusfondi juhatus.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisade punkt 1.5.5).

1.5.5

1.5.13.   
  Võlgnevused

Võlgnevused

Märkimisväärse osa ELi kreditoorsest võlgnevustest moodustavad toetusesaajate ja ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlused (mittekaubanduslikud tehingud). Need kirjendatakse kulutaotluse laekumisel kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14.   
  Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad. Analoogia põhjal võib järeldada, et kui on tehtud eelmakse enne kaupade või teenuste kättesaamist, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.6.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.6.1.   
  Tulud

Tulud

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Enamik ELi tuludest tuleneb mittekaubanduslikest tehingutest.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas“. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summad ja nende tehingutega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta. Lisaks sellele kajastatakse väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| — | kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse; |
| --- | --- |

—

kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse;

| — | või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

—

või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahv siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul võib võlgnik esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatise.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat sissenõutava summa kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv üles sissenõutava summana. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata sissenõutav summa vajaduse korral alla. Kogunenud intresse, mille komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Alates 2010. aastast teostab kõigi ajutiselt makstud trahvide haldust komisjon spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse finantsinstrumentidesse.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulud ja -kulud

Intressitulud ja -kulud

Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2.   
  Kulud

Kulud

Suurema osa ELi kuludest moodustavad mittekaubanduslike tehingute kulud. Need seonduvad makse saajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava makse- või kulunõude saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Peale selle kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeval hinnanguliselt kulud perioodi jooksul osutatud teenustele, mille eest ei ole veel arvet saadud või seda heaks kiidetud.

1.7.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1.   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2.   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile; või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

1.8.   RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

Rahavoogude teabe alusel hinnatakse seda, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide genereerimise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta tulemit korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad ja ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud ja kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse ELi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitata investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames. Põhitegevus hõlmab ka investeeringuid, näiteks investeeringud Euroopa Investeerimisfondi, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka ja riskikapitalifondidesse. Seda põhjusel, et nimetatud tegevus toetab poliitiliste eesmärkide saavutamises.

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

2.   BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2015 | 698 |
| Lisandumine | 137 |
| Võõrandamine | (22) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 7 |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016 | 820 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2015 | (361) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (88) |
| Võõrandamine | 12 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | (2) |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016 | (439) |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016 | 381 |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2015 | 337 |

Miljonites eurodes

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2015

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2015

698

698

Lisandumine

Lisandumine

137

137

Võõrandamine

Võõrandamine

(22)

(22)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

Muud muutused

Muud muutused

7

7

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

820

820

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2015

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2015

(361)

(361)

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(88)

(88)

Võõrandamine

Võõrandamine

12

12

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

Muud muutused

Muud muutused

(2)

(2)

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016

(439)

(439)

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016

381

381

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2015

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2015

337

337

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2.   KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

Kosmosevarade kategooria hõlmab põhivara, mis on seotud kahe ELi kosmoseprogrammiga: globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid Galileo ja EGNOS ning Maa seire Euroopa programm Copernicus. 2015. aastal esitati EGNOSe ja Copernicusega seotud põhivara summas 584 miljonit eurot kategoorias seadmed.

Galileo programmi 14 satelliiti ja maapealne taristu väärtuses 2 165 miljonit eurot paigutati 15. detsembril 2016 seoses Galileo esialgsete teenuste väljakuulutamisega ümber ehitamisel olevast varast põhivarasse. Galileo põhivara jääkväärtus 31. detsembri 2016 seisuga oli 2 146 miljonit eurot. Ehitamisel oleva vara jääk summas 756 miljonit eurot (2015. aastal 2 110 miljonit eurot) sisaldab 4 satelliiti, mis lasti orbiidile 2016. aastal, kuid mille testimine orbiidil ei olnud bilansipäevaks veel lõpule viidud. Galileo süsteemi arendamine jätkub, kuni see saavutab täieliku töövõime. Kui see on tehtud, hakkab Galileo koosnema 30 satelliidist.

Copernicuse programmi puhul on kosmosevarade all kajastatud töötavad satelliidid (Sentinel 1A, 2A, 3A ja 1B) jääkväärtuses 1 073 miljonit eurot. Veel 1 133 miljoni euro väärtuses on Copernicuse programmi satelliite kajastatud ehitamisel oleva vara hulgas (2015. aastal 1 188 miljonit eurot).

Kosmosevarade all on kajastatud ka Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemiga (EGNOS) seotud maapealne taristu 83 miljoni euro väärtuses (2015. aastal 85 miljonit eurot). Peale selle on 21 miljoni euro väärtuses EGNOSe vara ehitamisel oleva vara hulgas (2015. aastal 14 miljonit eurot).

Liidu kosmoseprogrammidega seotud vara ehitatakse Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) toel.

Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Maa ja hooned | Kosmosevarad | Seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvutiriistvara | Muud | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2015 | 4 856 | 725 | 563 | 248 | 627 | 277 | 2 784 | 3 832 | 13 911 |
| Lisandumine | 145 | 14 | 28 | 22 | 73 | 20 | 5 | 1 639 | 1 945 |
| Võõrandamine | (2) | (1) | (14) | (10) | (49) | (10) | (3) | 0 | (90) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 294 | 2 864 | 3 | 6 | 3 | 9 | (2) | (3 177 ) | — |
| Muud muutused | 5 | 1 | 4 | 3 | 4 | 2 | 0 | (3) | 16 |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016 | 5 297 | 3 603 | 583 | 269 | 658 | 298 | 2 783 | 2 292 | 15 783 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2015 | (2 701 ) | (141) | (440) | (176) | (517) | (182) | (1 054 ) | — | (5 211 ) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (166) | (160) | (47) | (19) | (62) | (29) | (100) | — | (583) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | — | — | 1 | 0 | 6 | 1 | — | — | 8 |
| Võõrandamine | 2 | 0 | 13 | 10 | 42 | 7 | 3 | — | 77 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 | — | 0 | 0 | (2) | 0 | 2 | — | — |
| Muud muutused | 0 | 0 | (2) | (1) | (2) | 0 | (1) | — | (6) |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016 | (2 865 ) | (301) | (474) | (186) | (535) | (203) | (1 150 ) | — | (5 715 ) |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2016 | 2 432 | 3 302 | 109 | 83 | 122 | 95 | 1 633 | 2 292 | 10 068 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2015 | 2 155 | 584 | 124 | 72 | 110 | 94 | 1 730 | 3 832 | 8 700 |

Miljonites eurodes

Maa ja hooned

Kosmosevarad

Seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvutiriistvara

Muud

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2015

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2015

4 856

4 856

725

725

563

563

248

248

627

627

277

277

2 784

2 784

3 832

3 832

13 911

13 911

Lisandumine

Lisandumine

145

145

14

14

28

28

22

22

73

73

20

20

5

5

1 639

1 639

1 945

1 945

Võõrandamine

Võõrandamine

(2)

(2)

(1)

(1)

(14)

(14)

(10)

(10)

(49)

(49)

(10)

(10)

(3)

(3)

0

0

(90)

(90)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

294

294

2 864

2 864

3

3

6

6

3

3

9

9

(2)

(2)

(3 177 )

(3 177 )

—

Muud muutused

Muud muutused

5

5

1

1

4

4

3

3

4

4

2

2

0

0

(3)

(3)

16

16

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

5 297

5 297

3 603

3 603

583

583

269

269

658

658

298

298

2 783

2 783

2 292

2 292

15 783

15 783

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2015

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2015

(2 701 )

(2 701 )

(141)

(141)

(440)

(440)

(176)

(176)

(517)

(517)

(182)

(182)

(1 054 )

(1 054 )

—

(5 211 )

(5 211 )

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(166)

(166)

(160)

(160)

(47)

(47)

(19)

(19)

(62)

(62)

(29)

(29)

(100)

(100)

—

(583)

(583)

Tühistatud amortisatsioonikulud

Tühistatud amortisatsioonikulud

—

—

1

1

0

0

6

6

1

1

—

—

8

8

Võõrandamine

Võõrandamine

2

2

0

0

13

13

10

10

42

42

7

7

3

3

—

77

77

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

—

0

0

0

0

(2)

(2)

0

0

2

2

—

—

Muud muutused

Muud muutused

0

0

0

0

(2)

(2)

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(1)

(1)

—

(6)

(6)

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2016

(2 865 )

(2 865 )

(301)

(301)

(474)

(474)

(186)

(186)

(535)

(535)

(203)

(203)

(1 150 )

(1 150 )

—

(5 715 )

(5 715 )

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2016

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2016

2 432

2 432

3 302

3 302

109

109

83

83

122

122

95

95

1 633

1 633

2 292

2 292

10 068

10 068

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2015

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2015

2 155

2 155

584

584

124

124

72

72

110

110

94

94

1 730

1 730

3 832

3 832

8 700

8 700

2.3.   KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Osalused ühisettevõtetes | 2.3.1 | — | 5 |
| Osalused sidusettevõtetes | 2.3.2 | 528 | 491 |
| Kokku | | 528 | 497 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Osalused ühisettevõtetes

Osalused ühisettevõtetes

2.3.1

2.3.1

—

5

5

Osalused sidusettevõtetes

Osalused sidusettevõtetes

2.3.2

2.3.2

528

528

491

491

Kokku

Kokku

528

528

497

497

2.3.1.   
  Osalused ühisettevõtetes

Osalused ühisettevõtetes

On mitmeid osaliselt ELi poolt rahastatavaid üksusi, mis täidavad ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetes kapitaliosaluse meetodil kajastamise tingimused, kuid on raamatupidamisaruannete seisukohalt ebaolulised, mistõttu neid ei ole kajastatud 2016. aasta konsolideeritud raamatupidamisaruannetes kapitaliosaluse meetodil. Neid üksusi on nimetatud „väiksemateks üksusteks“ – vt lisade punkt 1.3. Igal aastal toimub ebaolulisuse hindamine, et teha kindlaks, kas väljajätmine on jätkuvalt õigustatud. ELi osaluse üle neis üksustes on peetud arvestust kuluna. Nende üksuste nimekirja 2016. aastal leiate punktis 9.

1.3

9

2.3.2.   
  Osalused sidusettevõtetes

Osalused sidusettevõtetes

ELi osalust Euroopa Investeerimisfondis (EIF) käsitletakse osalusena sidusettevõttes ja selle üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. EIF on ELi finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). EIF asub Luxembourgis ja ta toimib avaliku ja erasektori partnerlusena. Tema liikmeteks on Euroopa Investeerimispank (EIP), EL ja rühm finantsasutusi. 31. detsembril 2016 olid ELi osalus ja hääleõigus EIFis 28,1 % (2015. aastal 26,5 %). EIF peab vastavalt oma põhikirjale eraldama vähemalt 20 % oma aasta puhaskasumist põhikirjaga kehtestatud reservi, kuni reservi kogusumma moodustab 10 % märgitud kapitalist. See reserv ei ole jaotatav.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa Investeerimisfond |
| Osalus seisuga 31.12.2015 | 491 |
| Sissemaksed | 41 |
| Saadud dividendid | (6) |
| Osakaal neto-majandustulemuses | 34 |
| Muutused õiglase väärtuse reservis | (0) |
| Muud kapitaliosaluse muutused | (32) |
| Osalus seisuga 31.12.2016 | 528 |

Miljonites eurodes

Euroopa Investeerimisfond

Osalus seisuga 31.12.2015

Osalus seisuga 31.12.2015

491

491

Sissemaksed

Sissemaksed

41

41

Saadud dividendid

Saadud dividendid

(6)

(6)

Osakaal neto-majandustulemuses

Osakaal neto-majandustulemuses

34

34

Muutused õiglase väärtuse reservis

Muutused õiglase väärtuse reservis

(0)

(0)

Muud kapitaliosaluse muutused

Muud kapitaliosaluse muutused

(32)

(32)

Osalus seisuga 31.12.2016

Osalus seisuga 31.12.2016

528

528

ELile on tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| EIF kokku | ELi osalus | EIF kokku | ELi osalus |
| Vara | 2 301 | 647 | 2 183 | 578 |
| Kohustused | (423) | (119) | (328) | (87) |
| Tulud | 240 | 67 | 192 | 51 |
| Kulud | (118) | (33) | (95) | (25) |
| Ülejääk/(puudujääk) | 122 | 34 | 97 | 26 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

EIF kokku

ELi osalus

EIF kokku

ELi osalus

Vara

Vara

2 301

2 301

647

647

2 183

2 183

578

578

Kohustused

Kohustused

(423)

(423)

(119)

(119)

(328)

(328)

(87)

(87)

Tulud

Tulud

240

240

67

67

192

192

51

51

Kulud

Kulud

(118)

(118)

(33)

(33)

(95)

(95)

(25)

(25)

Ülejääk/(puudujääk)

Ülejääk/(puudujääk)

122

122

34

34

97

97

26

26

EL on oma rahalisest osalusest sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapital moodustas seega 986 miljonit eurot.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | EIFi kapital kokku | ELi märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 4 382 | 1 232 |
| Sissemakstud | (876) | (246) |
| Sissenõudmata | 3 506 | 986 |

Miljonites eurodes

EIFi kapital kokku

ELi märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

Aktsiakapital kokku

4 382

4 382

1 232

1 232

Sissemakstud

Sissemakstud

(876)

(876)

(246)

(246)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

3 506

3 506

986

986

2.4.   FINANTSVARA

FINANTSVARA

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pikaajalised finantsvarad | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 9 131 | 7 222 |
| Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | — | — |
| Antud laenud | 2.4.3 | 53 116 | 49 743 |
| | | 62 247 | 56 965 |
| Lühiajalised finantsvarad | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 1 311 | 2 399 |
| Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | 0 | — |
| Antud laenud | 2.4.3 | 2 361 | 7 508 |
| | | 3 673 | 9 907 |
| Kokku | | 65 920 | 66 871 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Pikaajalised finantsvarad

Pikaajalised finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

9 131

9 131

7 222

7 222

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

—

—

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

53 116

53 116

49 743

49 743

62 247

62 247

56 965

56 965

Lühiajalised finantsvarad

Lühiajalised finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

1 311

1 311

2 399

2 399

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

0

0

—

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

2 361

2 361

7 508

7 508

3 673

3 673

9 907

9 907

Kokku

Kokku

65 920

65 920

66 871

66 871

2.4.1.   
  Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| BUFI investeeringud | 2 013 | 2 647 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1 685 | 1 699 |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | 188 | 188 |
| | 3 886 | 4 534 |
| Eelarveliste garantiide tagatisfondid | | |
| Välistegevuse tagatisfond | 2 069 | 2 002 |
| EFSI tagatisfond | 948 | — |
| | 3 017 | 2 002 |
| ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: | | |
| Raamprogramm „Horisont 2020“ | 1 213 | 765 |
| Riskijagamisrahastu | 719 | 773 |
| Euroopa ühendamise rahastu (3) | 483 | 425 |
| ETFi käivitusprogramm | 476 | 485 |
| Riskikapitali tehingud | 132 | 152 |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 118 | 118 |
| Muud | 398 | 366 |
| | 3 539 | 3 084 |
| Kokku | 10 442 | 9 620 |
| Pikaajalised | 9 131 | 7 222 |
| Lühiajalised | 1 311 | 2 399 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

2 013

2 013

2 647

2 647

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

1 685

1 685

1 699

1 699

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

188

188

188

188

3 886

3 886

4 534

4 534

Eelarveliste garantiide tagatisfondid

Eelarveliste garantiide tagatisfondid

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

2 069

2 069

2 002

2 002

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

948

948

—

3 017

3 017

2 002

2 002

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

Raamprogramm „Horisont 2020“

Raamprogramm „Horisont 2020“

1 213

1 213

765

765

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

719

719

773

773

Euroopa ühendamise rahastu (3)

Euroopa ühendamise rahastu (3

483

483

425

425

ETFi käivitusprogramm

ETFi käivitusprogramm

476

476

485

485

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingud

132

132

152

152

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

118

118

118

118

Muud

Muud

398

398

366

366

3 539

3 539

3 084

3 084

Kokku

Kokku

10 442

10 442

9 620

9 620

Pikaajalised

Pikaajalised

9 131

9 131

7 222

7 222

Lühiajalised

Lühiajalised

1 311

1 311

2 399

2 399

Kokku 10 442 miljonist eurost kuulub ELile 8 920 miljoni euro ulatuses müügivalmis finantsvara võlaväärtpaberitena (näiteks võlakirjad), 1 302 miljoni euro ulatuses omakapitaliinstrumente ja 221 miljoni euro ulatuses investeeringuid EIP ühtsesse fondi (rahaturufond). Võlaväärtpabereid ja EIP ühtse fondi osakuid kasutatakse peamiselt ELi tagatis- ja riskijagamisvahenditele eraldatud summade ajutiseks investeerimiseks seni, kuni neid kasutatakse tagatise alusel esitatud nõuete rahuldamiseks.

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

Konkurentsieeskirjade rikkumisega seotud ajutiselt makstud trahvid kannab komisjon spetsiaalsesse fondi (BUFI – „Budget Fines“ – eelarve trahvide fond) ja investeerib võlaväärtpaberitesse, mida liigitatakse müügivalmis finantsvaraks.

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) puhul on kõik müügivalmis finantsvarad eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

ELi kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | EBRD kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital seisuga 31.12.2016 |
| Märgitud aktsiakapital kokku | 29 703 | 900 |
| Sissemakstud | (6 207 ) | (188) |
| Sissenõudmata | 23 496 | 712 |

Miljonites eurodes

EBRD kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital seisuga 31.12.2016

Märgitud aktsiakapital kokku

Märgitud aktsiakapital kokku

29 703

29 703

900

900

Sissemakstud

Sissemakstud

(6 207 )

(6 207 )

(188)

(188)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

23 496

23 496

712

712

EELARVELISTE GARANTIIDE TAGATISFONDID

EELARVELISTE GARANTIIDE TAGATISFONDID

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mis on tagatud ELi eelarvest, eelkõige EIP omavahenditest rahastatavaid ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene – vt lisade punkt 4.1.1. See on EIP hallatav pikaajaline rahastamisvahend, mille pikaajalise osa suurus on 1 946 miljonit eurot ja millest kaetakse ELi poolt tagatud laene makseviivituse korral. Tagatisfondi rahastatakse ELi eelarvest tehtavatest maksetest, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud kasumist ja summadest, mis on sisse nõutud laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle suhtes tagatisfond on pidanud oma tagatise kasutusele võtma. Fondi maht tuleks hoida sihttasemel, mis vastab 9 % aasta lõpuks tagasimaksmata tagatud laenude summast. Sihtsumma ja fondi varade väärtuse vahe aasta lõpus kaetakse n+2 aasta ELi eelarvest, ülejääk aga makstakse tagasi ELi eelarvesse.

4.1.1

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Vastavalt EFSI määrusele on EFSI tagatisfond asutatud likviidsuspuhvri pakkumiseks EIP-le võimalike kahjude puhuks seoses tema rahastamis- ja investeerimistegevusega, millel on EFSI lepingu kohaselt õigus EFSI ELi tagatisele – vt lisade punkt 4.1.1. EFSI tagatisfondi rahastatakse ELi eelarvest. Seda rahastatakse ka tagatisfondi investeeritud vahendite tagastamisest, tasust, mida EL saab EFSI leping kohaselt tagatise eest, ning summadest, mille EIP makseviivituses olevatelt võlgnikelt seoses varasemate tagatistega sisse nõuab. Fondi haldab komisjon, kes vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja asjakohastele usaldatavusnormatiividel on volitatud investeerima EFSI tagatisfondi vara finantsturgudel. EFSI tagatisfond alustas tegevust 2016. aasta aprillis. Sellele eraldatakse vahendeid järk-järgult, kuni tema maht kasvab 8 miljardi euroni, st 50 % kogu ELi EFSI tagatisest ajavahemikus 2016–2022.

4.1.1

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD FINANTSINSTRUMENDID

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD FINANTSINSTRUMENDID

Ülevaate kõigist eelarvest rahastatavatest finantsinstrumentidest leiate raamatupidamise aastaaruande põhjenduses ja analüüsis.

Raamprogramm „Horisont 2020“

Raamprogramm „Horisont 2020“

Vastavalt ELi määrusele, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020, on loodud uued rahastamisvahendid, et parandada teadustöö ja innovatsiooniga tegelevate üksuste rahastamisvõimalusi. Need rahastamisvahendid on: InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus, mille abil komisjon jagab EIP uute rahastamistehingute portfelliga seotud finantsriske, InnovFin VKEde tagatissüsteem, k.a VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI) – EIP hallatavad tagatisrahastud, mis pakuvad finantsvahendajatele uute laenuportfellide jaoks garantiisid ja edasigarantiisid (SIUGI raames jagab komisjon koos liikmesriikide, EIFi ja EIPga antud garantiiga seotud finantsriski). ning EIFi hallatav InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu, mis pakub investeeringuid riskikapitalifondidesse.

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus

InnovFin VKEde tagatissüsteem, k.a VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI)

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastut haldab EIP ja komisjoni investeerimisportfelli kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt rahastamiskõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Kokku eraldati mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 raames riskijagamisrahastule ELi eelarvest kuni 1 miljard eurot. Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames uusi eraldisi eelarvest riskijagamisrahastule ette näha ei ole. ELi kogu risk on piiratud summaga, mille ta on rahastusse maksnud.

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Vastavalt määrusele (EL) nr 1316/2013 on Euroopa ühendamise rahastu loodud eesmärgiga lihtsustada transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori taristuprojektide juurdepääsu projektide finantseerimisele. Seda haldab EIP kokkuleppel ELiga. Euroopa ühendamise rahastu on TEN-T projektide laenutagamisvahendi jätk ning projektivõlakirjade algatuse katsefaas. TEN-T projektide laenutagamisvahendid ja projektivõlakirjade portfell ühendati Euroopa ühendamise rahastuks alates 1. jaanuarist 2016. See pakub laenuvahenditega rahastamisele riskijagamise instrumenti – kõrgema nõudeõiguse järguga ja allutatud laenu või tagatist, samuti projektivõlakirju.

ETFi käivitusprogramm

ETFi käivitusprogramm

Need on omakapitaliinstrumendid, mida rahastati EIFi halduses olevast kasvu ja tööhõivet käsitlevast programmist, mitmeaastasest programmist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist ning tehnosiirde katseprojektist. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse.

2.4.2.   
  Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Tinglik summa laekumispool | Tinglik summa maksepool | Õiglane väärtus | Tinglik summa laekumispool | Tinglik summa maksepool | Õiglane väärtus |
| Välisvaluuta forvardleping | 50 | (50) | 0 | — | — | — |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Tinglik summa laekumispool

Tinglik summa maksepool

Õiglane väärtus

Tinglik summa laekumispool

Tinglik summa maksepool

Õiglane väärtus

Välisvaluuta forvardleping

Välisvaluuta forvardleping

50

50

(50)

(50)

0

0

—

—

—

2016. aastal sõlmis EL kaks välisvaluuta forvardlepingut, et maandada EFSI tagatisfondis olevate USA dollarites võlaväärtpaberitega seotud välisvaluutariski. Nende välisvaluuta forvardlepingute raames maksab EL lepingus kokku lepitud tingliku välisvaluutasumma (maksepool) ja saab lunastustähtpäeval tingliku eurosumma (laekumispool). Neid tuletislepinguid mõõdetakse bilansipäeval õiglases väärtuses ning liigitatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavaks finantsvaraks või finantskohustusteks sõltuvalt sellest, kas õiglane väärtus on positiivne või negatiivne. 31. detsembri 2016 seisuga andis üks välisvaluuta forvardleping tingliku väärtusega 50 miljonit eurot tulemuseks positiivse õiglase väärtuse 0,5 miljonit eurot ning kajastati finantsvara all. Teine leping tinglikus summas 101 miljonit eurot andis tulemuseks negatiivse õiglase väärtuse ning see kajastati finantskohustusena – vt lisade punkt 2.11.2.

2.11.2

31. detsembri 2016 seisuga on kõik finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, liigitatud õiglase väärtuse hierarhia 2. tasemesse – vt järgmine tabel.

Õiglases väärtuses mõõdetus finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

Õiglases väärtuses mõõdetus finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| 1. tase: Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad | 8 910 | 8 123 |
| 2. tase: Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad | 231 | 188 |
| 3. tase: Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel | 1 302 | 1 310 |
| Kokku | 10 442 | 9 620 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

1. tase: Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

1. tase: Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

8 910

8 910

8 123

8 123

2. tase: Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2. tase: Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

231

231

188

188

3. tase: Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

3. tase: Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

1 302

1 302

1 310

1 310

Kokku

Kokku

10 442

10 442

9 620

9 620

Aruandeperioodil ei tehtud ümberpaigutusi 1. ja 2. taseme vahel.

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Algsaldo seisuga 31.12.2015 | 1 310 |
| Ost ja müük | 32 |
| Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest | (54) |
| Netovaras kajastatud kasum või kahjum | 13 |
| Ümberpaigutused 3. tasemesse | — |
| Ümberpaigutused 3. tasemest | — |
| Muud | — |
| Lõppsaldo seisuga 31.12.2016 | 1 302 |

Miljonites eurodes

Algsaldo seisuga 31.12.2015

Algsaldo seisuga 31.12.2015

1 310

1 310

Ost ja müük

Ost ja müük

32

32

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

(54)

(54)

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

13

13

Ümberpaigutused 3. tasemesse

Ümberpaigutused 3. tasemesse

—

Ümberpaigutused 3. tasemest

Ümberpaigutused 3. tasemest

—

Muud

Muud

—

Lõppsaldo seisuga 31.12.2016

Lõppsaldo seisuga 31.12.2016

1 302

1 302

2.4.3.   
  Antud laenud

Antud laenud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Finantsabiks antud laenud | 2.4.3.1 | 55 134 | 56 874 |
| Muud laenud | 2.4.3.2 | 343 | 377 |
| Kokku | | 55 477 | 57 251 |
| Pikaajalised | | 53 116 | 49 743 |
| Lühiajalised | | 2 361 | 7 508 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

2.4.3.1

2.4.3.1

55 134

55 134

56 874

56 874

Muud laenud

Muud laenud

2.4.3.2

2.4.3.2

343

343

377

377

Kokku

Kokku

55 477

55 477

57 251

57 251

Pikaajalised

Pikaajalised

53 116

53 116

49 743

49 743

Lühiajalised

Lühiajalised

2 361

2 361

7 508

7 508

2.4.3.1.   Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | Maksebilansi toetamise mehhanism | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2015 | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 229 | 56 874 |
| Uued laenud | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Tagasimaksed | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | — | (33) | (33) |
| Bilansilise maksumuse muutused | (53) | (40) | — | — | (5) | (98) |
| Väärtuse langus | — | — | — | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 191 | 55 134 |
| Pikaajalised | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 101 | 53 039 |
| Lühiajalised | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 90 | 2 096 |
| Muutus bilansilises maksumuses vastab kogunenud intresside muutustele. |

Miljonites eurodes

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2015

Kokku seisuga 31.12.2015

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

229

229

56 874

56 874

Uued laenud

Uued laenud

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Tagasimaksed

Tagasimaksed

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

—

(33)

(33)

(33)

(33)

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(5)

(5)

(98)

(98)

Väärtuse langus

Väärtuse langus

—

—

—

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

191

191

55 134

55 134

Pikaajalised

Pikaajalised

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

101

101

53 039

53 039

Lühiajalised

Lühiajalised

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

90

90

2 096

2 096

Muutus bilansilises maksumuses vastab kogunenud intresside muutustele.

Muutus bilansilises maksumuses vastab kogunenud intresside muutustele.

Finantsabiks antud laenude nimiväärtus 31. detsembri 2016 seisuga oli 54 373 miljonit eurot (2015. aastal 56 011 miljonit eurot).

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. Abi võidakse anda laenu või krediidiliini vormis. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta järeldustega kehtestati mehhanismi maksimaalseks suuruseks 60 miljardit eurot, kuid seadusjärgse ülemmääraga on veel tagasimaksmata laenude või krediidiliinide laenujääk piiratud omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. Seoses Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega. Euroopa finantsstabiilsusmehhanism enam uutes rahastamisprogrammides ega sõlmi uusi laenuandmise lepinguid.

Maksebilansi toetamise mehhanism on poliitiline finantsinstrument, millest antakse keskpika tähtajaga finantsabi neile ELi liikmesriikidele, kus ei käibi euro. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Rahastamisvahendist antavate laenude jäägi ülempiir on 50 miljardit eurot. Seoses nende maksebilansi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega.

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega IMFi programmi järgivatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. Neid laene tagab välistegevuse tagatisfond. 31. detsembri 2016 seisuga oli laenulepingu alusel eraldatud makromajanduslikku finantsabi kokku 1 313 miljonit eurot, millest Ukrainale 1 200 miljonit eurot, Tuneesiale 100 miljonit eurot, Gruusiale 13 miljonit eurot, mis aga oli alles välja maksmata – vt lisade punkt 4.1.2.

4.1.2

Euratom annab juriidilise isikuna (keda esindab komisjon) laenusid nii liikmesriikidele kui ka kolmandatele riikidele energeetikarajatistega seonduvate projektide rahastamiseks. 31. detsembri 2016 seisuga oli eraldatud Ukrainale laene 300 miljoni euro ulatuses, mis aga olid alles välja maksmata – vt lisade punkt 4.1.2. Euratomi laenude katteks on saadud kolmandelt isikutelt tagatisi 252 miljoni euro suuruses summas (2015. aastal 301 miljoni euro suuruses summas).

4.1.2

Likvideeritava ESTÜ laenud on antud kooskõlas ESTÜ asutamislepingu artiklitega 54 ja 56 laenuks võetud vahendite arvel.

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom | 0 % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| Likvideeritav ESTÜ | 5,23  % – 5,81  % | 5,23  % – 5,81  % |

31.12.2016

31.12.2015

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % – 5,76  %

0 % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

2.4.3.2.   Muud laenud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Eritingimustega laenud | 93 | 113 |
| Üleantud laenud | — | — |
| Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud | 5 | 6 |
| Hoiused tähtajaga 3–12 kuud | 245 | 257 |
| Kokku | 343 | 377 |
| Pikaajalised | 77 | 88 |
| Lühiajalised | 266 | 290 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud

93

93

113

113

Üleantud laenud

Üleantud laenud

—

—

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

5

5

6

6

Hoiused tähtajaga 3–12 kuud

Hoiused tähtajaga 3–12 kuud

245

245

257

257

Kokku

Kokku

343

343

377

377

Pikaajalised

Pikaajalised

77

77

88

88

Lühiajalised

Lühiajalised

266

266

290

290

Laenude nimiväärtus 31. detsembril 2016 oli kokku 673 miljonit eurot (2015. aastal 609 miljonit eurot).

Soodsa intressimääraga eritingimustega laenusid antakse kolmandate riikidega tehtava koostöö raames.

Üleantud laenud on EIP antud makseviivitusega laenud ja kõik õigused nende suhtes läksid üle ELile pärast makse tegemist välistegevuse tagatisfondist. Neid laene, mille väärtus on täiesti kadunud, on 332 miljoni euro ulatuses (2015. aastal 218 miljonit eurot).

Muude laenude väärtuse langus

Muude laenude väärtuse langus

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2015 | Lisandumine | Tühistamine | Mahakandmine | Muud | 31.12.2016 |
| Eritingimustega laenud | 13 | 0 | (6) | 0 | 0 | 7 |
| Üleantud laenud | 218 | 114 | 0 | 0 | 0 | 332 |
| Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud | — | — | — | — | — | — |
| Kokku | 231 | 114 | (6) | 0 | 0 | 339 |

Miljonites eurodes

31.12.2015

Lisandumine

Tühistamine

Mahakandmine

Muud

31.12.2016

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud

13

13

0

0

(6)

(6)

0

0

0

0

7

7

Üleantud laenud

Üleantud laenud

218

218

114

114

0

0

0

0

0

0

332

332

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

—

—

—

—

—

—

Kokku

Kokku

231

231

114

114

(6)

(6)

0

0

0

0

339

339

2.5.   EELMAKSED

EELMAKSED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pikaajalised eelmaksed | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 20 219 | 28 543 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 1 651 | 1 332 |
| Osalus usaldusfondides | | 31 | 4 |
| | | 21 901 | 29 879 |
| Lühiajalised eelmaksed | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 21 386 | 11 498 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 2 183 | 3 779 |
| | | 23 569 | 15 277 |
| Kokku | | 45 470 | 45 156 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

20 219

20 219

28 543

28 543

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

1 651

1 651

1 332

1 332

Osalus usaldusfondides

Osalus usaldusfondides

31

31

4

4

21 901

21 901

29 879

29 879

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

21 386

21 386

11 498

11 498

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

2 183

2 183

3 779

3 779

23 569

23 569

15 277

15 277

Kokku

Kokku

45 470

45 470

45 156

45 156

Eelmakse summade tase eri programmides peab olema piisav, et tagada makse saajale projekti alustamiseks vajalik rahastus, kaitstes samal aja ka ELi finantshuvisid ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid. Komisjon on eelmaksete jälgimise parandamiseks kõiki neid aspekte nõuetekohaselt arvesse võtnud.

2.5.1.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Brutosumma | Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | Netosumma seisuga 31.12.2016 | Brutosumma | Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | Netosumma seisuga 31.12.2015 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid | 3 955 | — | 3 955 | 4 726 | (1 629 ) | 3 097 |
| ERF ja ÜF | 19 858 | (4 727 ) | 15 131 | 24 268 | (7 416 ) | 16 852 |
| ESF | 6 477 | (617) | 5 860 | 7 251 | (1 325 ) | 5 926 |
| Muud | 4 219 | (2 393 ) | 1 826 | 4 359 | (2 365 ) | 1 994 |
| | 34 509 | (7 737 ) | 26 772 | 40 604 | (12 735 ) | 27 869 |
| Otsene eelarve täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Komisjon | 12 424 | (8 843 ) | 3 581 | 12 512 | (9 536 ) | 2 976 |
| ELi rakendusametid | 13 136 | (8 348 ) | 4 788 | 11 065 | (7 767 ) | 3 298 |
| Usaldusfondid | 142 | (82) | 60 | 14 | (5) | 9 |
| | 25 701 | (17 273 ) | 8 429 | 23 591 | (17 308 ) | 6 283 |
| Kaudne eelarve täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Muud ELi ametid ja asutused | 616 | (157) | 459 | 627 | (95) | 532 |
| Kolmandad riigid | 1 861 | (1 135 ) | 726 | 2 151 | (1 229 ) | 922 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 7 230 | (4 432 ) | 2 797 | 6 640 | (4 014 ) | 2 626 |
| Muud üksused | 6 498 | (4 077 ) | 2 422 | 5 330 | (3 521 ) | 1 809 |
| | 16 206 | (9 801 ) | 6 404 | 14 748 | (8 859 ) | 5 889 |
| Kokku | 76 416 | (34 811 ) | 41 605 | 78 943 | (38 902 ) | 40 041 |
| Pikaajalised | 20 219 | — | 20 219 | 28 543 | — | 28 543 |
| Lühiajalised | 56 197 | (34 811 ) | 21 386 | 50 401 | (38 902 ) | 11 498 |

Miljonites eurodes

Brutosumma

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Netosumma seisuga 31.12.2016

Brutosumma

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Netosumma seisuga 31.12.2015

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

3 955

3 955

—

3 955

3 955

4 726

4 726

(1 629 )

(1 629 )

3 097

3 097

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

19 858

19 858

(4 727 )

(4 727 )

15 131

15 131

24 268

24 268

(7 416 )

(7 416 )

16 852

16 852

ESF

ESF

6 477

6 477

(617)

(617)

5 860

5 860

7 251

7 251

(1 325 )

(1 325 )

5 926

5 926

Muud

Muud

4 219

4 219

(2 393 )

(2 393 )

1 826

1 826

4 359

4 359

(2 365 )

(2 365 )

1 994

1 994

34 509

34 509

(7 737 )

(7 737 )

26 772

26 772

40 604

40 604

(12 735 )

(12 735 )

27 869

27 869

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

Komisjon

Komisjon

12 424

12 424

(8 843 )

(8 843 )

3 581

3 581

12 512

12 512

(9 536 )

(9 536 )

2 976

2 976

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

13 136

13 136

(8 348 )

(8 348 )

4 788

4 788

11 065

11 065

(7 767 )

(7 767 )

3 298

3 298

Usaldusfondid

Usaldusfondid

142

142

(82)

(82)

60

60

14

14

(5)

(5)

9

9

25 701

25 701

(17 273 )

(17 273 )

8 429

8 429

23 591

23 591

(17 308 )

(17 308 )

6 283

6 283

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

Muud ELi ametid ja asutused

Muud ELi ametid ja asutused

616

616

(157)

(157)

459

459

627

627

(95)

(95)

532

532

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

1 861

1 861

(1 135 )

(1 135 )

726

726

2 151

2 151

(1 229 )

(1 229 )

922

922

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

7 230

7 230

(4 432 )

(4 432 )

2 797

2 797

6 640

6 640

(4 014 )

(4 014 )

2 626

2 626

Muud üksused

Muud üksused

6 498

6 498

(4 077 )

(4 077 )

2 422

2 422

5 330

5 330

(3 521 )

(3 521 )

1 809

1 809

16 206

16 206

(9 801 )

(9 801 )

6 404

6 404

14 748

14 748

(8 859 )

(8 859 )

5 889

5 889

Kokku

Kokku

76 416

76 416

(34 811 )

(34 811 )

41 605

41 605

78 943

78 943

(38 902 )

(38 902 )

40 041

40 041

Pikaajalised

Pikaajalised

20 219

20 219

—

20 219

20 219

28 543

28 543

—

28 543

28 543

Lühiajalised

Lühiajalised

56 197

56 197

(34 811 )

(34 811 )

21 386

21 386

50 401

50 401

(38 902 )

(38 902 )

11 498

11 498

Eelmaksed tähendavad välja makstud raha, seega maksete assigneeringute kasutamist. Nagu selgitatakse lisade punktis 1.5.7, on need ettemaksed ja seega mitte veel kuludesse kantud. Seega, ehkki eelmaksed vähendavad täitmata kulukohustusi (vt lisade punkt 5.1), kujutavad need endast tulemiaruandes veel kajastamata kulusid.

1.5.7

5.1

Summade suurust bilansis mõjutavad peamiselt programmitöö perioodi 2007–2013 lõpetamine ja perioodi 2014–2020 programmide järkjärguline käivitamine. Vanade programmide eelmaksed vähenevad vastavalt kulude heakskiitmisele, ning tehakse uue programmitöö perioodi ettemakseid.

Üleminek ühelt programmitöö perioodilt teisele selgitab ka liikumisi lühi- ja pikaajalise saldo vahel koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul. 2007.–2013. aasta programmitöö periood on jõudnud sulgemisfaasi, mistõttu 12 kuu jooksul saabuva tähtajaga eelmaksete summa suureneb. Programmitöö perioodi 2014–2020 eest tasutud esialgsed eelmaksete summad on kajastatud pikaajalistena ja tehtud eelmaksed on kajastatud lühiajalistena.

Eelmine tabel näitab eelmakse summade märkimisväärset vähenemist koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul, mida saab selgitada 18 521 miljoni euro suuruste kulude osalise kustutamisega uue, 12 426 miljoni eurose eelmaksega.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida komisjon teatavatel juhtudel nõuab eelmaksete tegemisel makse saajatelt, kes ei ole liikmesriigid. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2016. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nimiväärtus 683 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 496 miljonit eurot (2015. aastal vastavalt 844 miljonit eurot ja 626 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) ja programmi „Horisont 2020“ raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist. Osalejate tagatisfond on vastastikust tagatist pakkuv rahastamisvahend, mille eesmärk on katta riske, et makse saajad jätavad maksmata summasid seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ kaudsete meetmete rakendamisel. Kaudsetes meetmetes osalejad, kes saavad ELi toetust, maksavad osamaksu, mis moodustab 5 % tagatisfondi sissemakstud kapitalist.

31. detsember 2016. aasta seisuga moodustas osalejate tagatisfondist tehtud eelmaksete summa 1,8 miljardit eurot (2015. aastal 1,7 miljardit eurot). Osalejate tagatisfond kuulub selles osalejatele ning EL (keda esindab komisjon) tegutseb viimaste huvides tagatisfondi haldajana.

Aasta lõpu seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi koguvarad 1 951 miljonit eurot (2015. aastal 1 838 miljonit eurot). Osalejate tagatisfondi varade hulka kuuluvad ka finantsvarad, mida haldab komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. Kuna osalejate tagatisfond on eraldiseisev üksus, ei ole tema varad konsolideeritud ELi majandusaasta aruandesse.

2.5.2.   
  Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega) | 2 534 | 3 287 |
| Abikavad | 1 300 | 1 824 |
| Kokku | 3 834 | 5 111 |
| Pikaajalised | 1 651 | 1 332 |
| Lühiajalised | 2 183 | 3 779 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

2 534

2 534

3 287

3 287

Abikavad

Abikavad

1 300

1 300

1 824

1 824

Kokku

Kokku

3 834

3 834

5 111

5 111

Pikaajalised

Pikaajalised

1 651

1 651

1 332

1 332

Lühiajalised

Lühiajalised

2 183

2 183

3 779

3 779

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide raames oli võimalik teha liikmesriikidele ELi eelarvest ettemakseid, et võimaldada neil anda oma panus finantsinstrumentidesse (näiteks laenude, omakapitaliinstrumentide või garantiidena). Finantsinstrumendid on loodud ja nende haldamine kuulub liikmesriikide, mitte komisjoni vastutusalasse. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad sellegipoolest ELi omandisse (nagu ka kõik eelmaksed) ja seega käsitletakse neid ELi bilansis varana.

2014.–2020. aasta

2014.–2020. aasta

Liikmesriigid on tasunud ühtekuuluvuspoliitika raames 3 681 miljonit eurot, millest hinnanguliselt 1 842 miljonit oli 31. detsembri 2016 seisuga kasutamata. See hõlmab liikmesriikide sissemakset VKEde algatusse, rahastamisvahendisse, mille eesmärk on stimuleerida pangandussektorit andma rohkem laene VKEdele (sisse on makstud 745 miljonit eurot, millest hinnanguliselt 481 miljonit on veel kasutamata).

Maaelu arengu vahenditest jäi aasta lõpuks kasutamata 6 miljonit eurot.

2007.–2013. aasta

2007.–2013. aasta

Eelmisel programmitöö perioodil ei kohustanud alusaktid liikmesriike esitama komisjonile nende ettemaksete kasutamise kohta regulaarselt aruandeid ja mõnel juhul isegi mitte neid komisjonile esitatavates kuluaruannetes eraldi kindlaks määrama.

Ühtekuuluvuspoliitika puhul kogub komisjon liikmesriikidelt igal aastal teavet nende finantsinstrumentide kohta ja konsolideerib selle iga-aastases rakendamise aruandes. Järgmine aruanne saab olema lõplik rakendamise aruanne, kuid see avaldatakse liiga hilja, et selles sisalduvat teave saaks kaasata käesolevasse aruandesse. Seepärast, ja kooskõlas eelmiste aastatega, hinnatakse selle vara väärtust värskeima kättesaadava teabe, s.o 31. detsembri 2015 seisuga rakendamise aruande ja 2016. aasta väljamaksete alusel. Hinnang põhineb ka eeldusel, et vahendid kasutatakse täielikult ära ja neid kasutatakse ühtlaselt ülejäänud tegevusperioodi jooksul (mis lõpeb 31. märtsil 2017). Hinnanguliselt jäi 2016. aasta lõpu seisuga lõppsaajatele investeeringuteks veel 686 miljonit eurot.

Maaelu arengu vahendid olid aasta lõpuks täielikult kasutusele võetud või enne programmitöö perioodi lõppu muudele meetmetele ümber jaotatud.

Abikavad

Abikavad

Sarnaselt eespool kirjeldatuga kajastatakse ELi bilansis varana liikmesriikide makstud ja aasta lõpuks kasutamata jäänud ettemakseid erinevatele abikavadele (riigiabi, EAGFi turumeetmed või EAFRD investeeringumeetmed). Komisjon on hinnanud nende ettemaksete väärtust liikmesriikide esitatud teabe alusel; selle tulemusena saadud summasid on kajastatud eespool abikavade alamrubriikides.

2014.–2020. aasta

2014.–2020. aasta

Ühtekuuluvuspoliitika vahenditest oli aasta lõpul kasutamata 117 miljonit eurot.

Põllumajanduspoliitika puhul küsis komisjon teavet kasutamata summade kohta otse liikmesriikide makseasutustelt. Selle teabe alusel hinnatakse, et aasta lõpu seisuga oli kasutamata summasid 721 miljoni euro ulatuses.

2007.–2013. aasta

2007.–2013. aasta

Sellest moodustavad hinnanguliselt 461 miljonit eurot põllumajanduspoliitika jaoks makstud ettemaksed, mis jäid 2016. aasta lõpuks kasutamata.

2.6.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED JA MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED JA MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pikaajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 700 | 857 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 16 | 13 |
| | | 717 | 870 |
| Lühiajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 10 347 | 8 882 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 558 | 572 |
| | | 10 905 | 9 454 |
| Kokku | | 11 621 | 10 324 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Pikaajalised

Pikaajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

700

700

857

857

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

16

16

13

13

717

717

870

870

Lühiajalised

Lühiajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

10 347

10 347

8 882

8 882

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

558

558

572

572

10 905

10 905

9 454

9 454

Kokku

Kokku

11 621

11 621

10 324

10 324

2.6.1.   
  Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pikaajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 700 | 857 |
| | | 700 | 857 |
| Lühiajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 8 162 | 6 845 |
| Trahvid | 2.6.1.2 | 1 808 | 1 601 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2.6.1.3 | 329 | 369 |
| Muud sissenõutavad summad | | 47 | 67 |
| | | 10 347 | 8 882 |
| Kokku | | 11 047 | 9 739 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Pikaajalised

Pikaajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

700

700

857

857

700

700

857

857

Lühiajalised

Lühiajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

8 162

8 162

6 845

6 845

Trahvid

Trahvid

2.6.1.2

2.6.1.2

1 808

1 808

1 601

1 601

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

2.6.1.3

2.6.1.3

329

329

369

369

Muud sissenõutavad summad

Muud sissenõutavad summad

47

47

67

67

10 347

10 347

8 882

8 882

Kokku

Kokku

11 047

11 047

9 739

9 739

2.6.1.1.   Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid | 3 261 | 3 041 |
| Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid | 1 437 | 1 283 |
| Omavahendite nõuded | 1 764 | — |
| Väärtuse langus | (753) | (760) |
| Muud | 36 | 10 |
| Omavahendite sissenõutavad summad | 5 745 | 3 573 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 2 606 | 3 846 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 924 | 750 |
| Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI) | 30 | 26 |
| Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD) | 167 | 175 |
| Väärtuse langus | (999) | (1 092 ) |
| EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad | 2 729 | 3 705 |
| Eelmaksete eeldatav tagasimaksmine | 293 | 313 |
| Makstud ja sissenõutav käibemaks | 41 | 36 |
| Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad | 55 | 75 |
| Kokku | 8 863 | 7 701 |
| Pikaajalised | 700 | 857 |
| Lühiajalised | 8 162 | 6 845 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid

3 261

3 261

3 041

3 041

Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid

Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud traditsioonilised omavahendid

1 437

1 437

1 283

1 283

Omavahendite nõuded

Omavahendite nõuded

1 764

1 764

—

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(753)

(753)

(760)

(760)

Muud

Muud

36

36

10

10

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

5 745

5 745

3 573

3 573

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

2 606

2 606

3 846

3 846

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

924

924

750

750

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI)

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI)

30

30

26

26

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD)

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD)

167

167

175

175

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(999)

(999)

(1 092 )

(1 092 )

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

2 729

2 729

3 705

3 705

Eelmaksete eeldatav tagasimaksmine

Eelmaksete eeldatav tagasimaksmine

293

293

313

313

Makstud ja sissenõutav käibemaks

Makstud ja sissenõutav käibemaks

41

41

36

36

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

55

55

75

75

Kokku

Kokku

8 863

8 863

7 701

7 701

Pikaajalised

Pikaajalised

700

700

857

857

Lühiajalised

Lühiajalised

8 162

8 162

6 845

6 845

Liikmesriikidelt sissenõutavad pikaajalised summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) täitmata vastavuskorrektsioonide otsustega ning neid rakendatakse iga-aastaste osamaksetena ja/või edasilükatud tähtajaga maksetena.

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

Traditsioonilisi omavahendeid, mis koosnevad tollimaksudest ja suhkrulõivudest, koguvad komisjoni nimel liikmesriigid. Liikmesriigid määravad kindlaks traditsiooniliste omavahendite summad ja teatavad need komisjonile igakuistes A-raamatupidamisarvestuse aruannetes. Kindlakstehtud nõuded, mis ei ole A-raamatupidamisarvestusse kaasatud, sest liikmesriigid ei ole neid veel sisse nõudnud ja mingit tagatist ei ole esitatud (või tagatis on esitatud, kuid nõuded on vaidlustatud), on esitatud eraldi raamatupidamisarvestuses.

Liikmesriikide käibemaksul ja kogurahvatulul põhineva panuse suhtes kohaldatakse iga-aastast kohandust, mis tehakse igal aastal detsembri esimesel tööpäeval. Omavahendite nõuded sisaldasid ka kohandusi eelarveaastate 2014, 2015 ja 2016 eest. Need olid seotud 2014. aasta otsusega omavahendite süsteemi kohta kehtestatud uute sätetega, mis tehti pärast otsuse ratifitseerimisprotsessi lõppu ja jõustumist 1. oktoobril 2016. Liikmesriigid pidid need tasuma 1. jaanuariks 2017.

Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja kogurahvatulu saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

Sellesse punkti kuuluvad peamiselt liikmesriikide 31. detsembri 2016 seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks 2016. Lisaks on hinnatud sissenõutavad summasid, mis tekkisid pärast summade deklareerimist kuni 31. detsembrini 2016. Makse saajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

2.6.1.2.   Trahvid

Trahvid

Need kujutavad endast komisjoni määratud trahve, mida ei oldud aasta lõpuks (ajutiselt) makstud (1 986 miljonit eurot), millest on lahutatud mahakantud summad (178 miljonit eurot). Eelarveaasta lõpu seisuga saadi tasumata trahvide katteks kokku 1 012 miljoni euro suuruses summas tagatisi (2015. aastal 1 428 miljonit eurot). Tuleb märkida, et kõnealustest nõuetest 651 miljoni euro puhul saabus tasumise tähtaeg pärast 31. detsembrit 2016.

2.6.1.3.   Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Ühtekuuluvus-, põllumajandus- ja maaelu arengu fondid: Finantskorrektsioonid | 9 | 10 |
| Muud viitlaekumised | 64 | 162 |
| Mittekaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud | 256 | 196 |
| Kokku | 329 | 369 |
| Pikaajalised | — | — |
| Lühiajalised | 329 | 369 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Ühtekuuluvus-, põllumajandus- ja maaelu arengu fondid: Finantskorrektsioonid

Ühtekuuluvus-, põllumajandus- ja maaelu arengu fondid: Finantskorrektsioonid

9

9

10

10

Muud viitlaekumised

Muud viitlaekumised

64

64

162

162

Mittekaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud

Mittekaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud

256

256

196

196

Kokku

Kokku

329

329

369

369

Pikaajalised

Pikaajalised

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

329

329

369

369

2.6.2.   
  Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pikaajalised | | |
| Muud nõuded | 16 | 13 |
| | 16 | 13 |
| Lühiajalised | | |
| Kliendid | 246 | 225 |
| Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus | (128) | (107) |
| Kaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud | 250 | 228 |
| Muud | 191 | 227 |
| | 558 | 572 |
| Kokku | 574 | 585 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Pikaajalised

Pikaajalised

Muud nõuded

Muud nõuded

16

16

13

13

16

16

13

13

Lühiajalised

Lühiajalised

Kliendid

Kliendid

246

246

225

225

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

(128)

(128)

(107)

(107)

Kaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud

Kaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud

250

250

228

228

Muud

Muud

191

191

227

227

558

558

572

572

Kokku

Kokku

574

574

585

585

Eespool kajastatud klientidele esitatud nõuete väärtuse langus sisaldab üksikjuhtumipõhiselt määratud väärtuse langust 55 miljoni euro ulatuses.

2.7.   VARUD

VARUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 54 | 55 |
| Muud | 111 | 83 |
| Kokku | 165 | 138 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Teadusotstarbelised materjalid

Teadusotstarbelised materjalid

54

54

55

55

Muud

Muud

111

111

83

83

Kokku

Kokku

165

165

138

138

2.8.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | | 24 566 | 17 119 |
| Arvelduskontod | | 127 | 110 |
| Avansikontod | | 5 | 4 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | | — | — |
| Muud tähtajalised hoiused | | — | 28 |
| Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused | 2.8.1 | 24 698 | 17 262 |
| Finantsinstrumentide raha | 2.8.2 | 1 390 | 1 298 |
| Trahvidega seotud raha | 2.8.3 | 1 325 | 1 908 |
| Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha | | 1 006 | 1 012 |
| Usaldusfondidega seotud raha | | 167 | 192 |
| Kokku | | 28 585 | 21 671 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Kontod riigikassades ja keskpankades

Kontod riigikassades ja keskpankades

24 566

24 566

17 119

17 119

Arvelduskontod

Arvelduskontod

127

127

110

110

Avansikontod

Avansikontod

5

5

4

4

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

—

—

Muud tähtajalised hoiused

Muud tähtajalised hoiused

—

28

28

Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

2.8.1

2.8.1

24 698

24 698

17 262

17 262

Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

2.8.2

2.8.2

1 390

1 390

1 298

1 298

Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

2.8.3

2.8.3

1 325

1 325

1 908

1 908

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

1 006

1 006

1 012

1 012

Usaldusfondidega seotud raha

Usaldusfondidega seotud raha

167

167

192

192

Kokku

Kokku

28 585

28 585

21 671

21 671

2.8.1.   
  Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

Sellesse rubriiki kuuluvad vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved kommertspankades, avansikontod ja sularaha. Erandlikult suur sularahahalduse vahendite jääk 2016. aasta lõpus oli põhjustatud järgmistest peamistest asjaoludest:

| — | Omavahendite aastalõpu jääk sisaldab netokogusummat 7,7 miljardit eurot, mis tuleb liikmesriikidele 2017. aasta algul tagastada vastavalt 2016. aasta lõpul vastu võetud paranduseelarvetele. Peale selle laekus 2016. aasta viimastel päevadel omavahendite ettemakseid 1,5 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Omavahendite aastalõpu jääk sisaldab netokogusummat 7,7 miljardit eurot, mis tuleb liikmesriikidele 2017. aasta algul tagastada vastavalt 2016. aasta lõpul vastu võetud paranduseelarvetele. Peale selle laekus 2016. aasta viimastel päevadel omavahendite ettemakseid 1,5 miljardi euro ulatuses.

| — | 2016. aastal nõuti lõplikult sisse märkimisväärne summa trahve, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest (4,3 miljardit eurot), ja need sisalduvad aasta lõpu sularahahalduse vahendite jäägis. |
| --- | --- |

—

2016. aastal nõuti lõplikult sisse märkimisväärne summa trahve, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest (4,3 miljardit eurot), ja need sisalduvad aasta lõpu sularahahalduse vahendite jäägis.

| — | Sularahahalduse vahendite jääk sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja 2016. aasta lõpuks kulutamata jäänud maksete assigneeringuid 11 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Sularahahalduse vahendite jääk sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja 2016. aasta lõpuks kulutamata jäänud maksete assigneeringuid 11 miljardi euro ulatuses.

2.8.2.   
  Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

Käesolevas rubriigis kajastatud summad seonduvad peamiselt raha ekvivalentidega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite programmide rakendamise eesmärgil (vt lisade punkt 2.4.1). Finantsinstrumentide raha saab kasutada ainult konkreetsete programmide jaoks.

2.4.1

2.8.3.   
  Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

See raha on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustusena lisade punktis 4.1.4.

4.1.4

Selle jäägi vähenemise põhjustas asjaolu, et alates 2010. aastast haldab kõiki ajutiselt makstud trahve komisjon BUFI fondi abil ning need investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatud finantsinstrumentidesse (vt lisade punkt 2.4.1).

2.4.1

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

2.9.   PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

Neto töötajahüvitiste kohustused

Neto töötajahüvitiste kohustused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku seisuga 31.12.2016 | Kokku seisuga 31.12.2015 |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 | 64 242 |
| Skeemi varad | — | (139) | (293) | (432) | (428) |
| Netokohustused | 58 746 | 1 743 | 6 742 | 67 231 | 63 814 |

Miljonites eurodes

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2015

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

64 242

64 242

Skeemi varad

Skeemi varad

—

—

(139)

(139)

(293)

(293)

(432)

(432)

(428)

(428)

Netokohustused

Netokohustused

58 746

58 746

1 743

1 743

6 742

6 742

67 231

67 231

63 814

63 814

Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine on tingitud peamiselt Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi netokohustuste suurenemisest. See suurenemine on põhjustatud peamiselt reaalse diskontomäära vähendamisest 0,6 %lt 0,3 %le koos asjaoluga, et skeemi liikmete täiendavad õigused ületasid skeemist makstud hüvitisi.

2.9.1.   
  Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

See kindlaksmääratud hüvitiste kohustus kujutab endast nende tulevaste eeldatavate maksete nüüdisväärtust, mida EL peab tegema, et täita töötajate käesoleva ja eelnevate perioodide teenistusest tulenevaid pensionikohustusi. Kuna skeem toimib pidevalt, kaasatakse igal aastal ELi eelarvesse kõik maksed, mis tuleb skeemist aasta jooksul teha.

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei rahastata, aga liikmesriigid garanteerivad nende hüvitiste maksmise kollektiivselt. Kohustuslik pensionimakse (praegu 9,8 %) lahutatakse aktiivsete liikmete põhipalgast. Neid makseid käsitletakse aasta eelarvetuluna ja neid kasutatakse ELi üldkulude rahastamiseks, vt ka lisade punkt 3.6.

3.6

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2016 seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Komisjon astus 2016. aasta jooksul samme protsesside ja töötajatele hüvitiste maksmise kohustuse suuruse arvutamiseks kasutatavate alusandmete usaldusväärsuse tugevdamiseks. See töö jätkub 2017. aastal ja selle tulemused kajastatakse, kui see on asjakohane, 2017. aasta aruandes.

2.9.2.   
  Muud pensioniskeemid

Muud pensioniskeemid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.9.3.   
  Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Lisaks eespool kirjeldatud pensioniskeemidele on hinnatud kohustusi, mis on ELil ühise ravikindlustusskeemi ees seoses tervishoiukuludega, mis tuleb tasuda töötajatele pärast töösuhte lõpetamist (millest on lahutatud nende oma panus).

Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtus on töötajate käesoleva perioodi ja eelnevate perioodide tööalase teenistusega seotud kohustuste täitmiseks vajalikud diskonteeritud tulevased eeldatavad maksed pensioniplaani varasid maha arvamata.

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste jooksva aasta muutuse analüüs on esitatud allpool:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2015 | 54 967 | 1 613 | 7 662 | 64 242 |
| Jooksvad teenistuskulud | 2 267 | 83 | 283 | 2 634 |
| Intressikulu | 1 264 | 29 | 161 | 1 454 |
| Kindlustusmatemaatilised puhas(kasumid) ja -kahjumid | 2 142 | 148 | (1 039 ) | 1 251 |
| Liikmete panus | — | — | 24 | 24 |
| Makstud hüvitised | (1 330 ) | (44) | (55) | (1 429 ) |
| Kohustuse suurenemine/(vähenemine) pensionide maksustamise tõttu | (565) | 52 | — | (513) |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016 | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 |

Miljonites eurodes

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2015

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2015

54 967

54 967

1 613

1 613

7 662

7 662

64 242

64 242

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

2 267

2 267

83

83

283

283

2 634

2 634

Intressikulu

Intressikulu

1 264

1 264

29

29

161

161

1 454

1 454

Kindlustusmatemaatilised puhas(kasumid) ja -kahjumid

Kindlustusmatemaatilised puhas(kasumid) ja -kahjumid

2 142

2 142

148

148

(1 039 )

(1 039 )

1 251

1 251

Liikmete panus

Liikmete panus

—

—

24

24

24

24

Makstud hüvitised

Makstud hüvitised

(1 330 )

(1 330 )

(44)

(44)

(55)

(55)

(1 429 )

(1 429 )

Kohustuse suurenemine/(vähenemine) pensionide maksustamise tõttu

Kohustuse suurenemine/(vähenemine) pensionide maksustamise tõttu

(565)

(565)

52

52

—

(513)

(513)

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

Jooksvad teenistuskulud on kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste nüüdisväärtuse kasv, mis tuleneb praeguste liikmete teenistusest jooksval perioodil.

Intressikulud suurendavad kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtust perioodi vältel, sest hüvitiste maksmine on ühe perioodi võrra lähemal.

Kindlustusmatemaatiline netokasum ja -kahjum koosneb järgmistest osadest:

| — | kogemuspõhised korrigeerimised (2016. aasta varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja 2016. aasta tegelikkuse erinevuste mõjud) ning |
| --- | --- |

—

kogemuspõhised korrigeerimised (2016. aasta varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja 2016. aasta tegelikkuse erinevuste mõjud) ning

| — | kindlustusmatemaatiliste eelduste – finantsiliste (näiteks prognoositavad palgatõusude) või demograafiliste eelduste (näiteks suremuse) – muutuse mõju. Need eeldused on olemuselt ebakindlad ja võivad seega aastast aastasse märkimisväärselt muutuda. |
| --- | --- |

—

kindlustusmatemaatiliste eelduste – finantsiliste (näiteks prognoositavad palgatõusude) või demograafiliste eelduste (näiteks suremuse) – muutuse mõju. Need eeldused on olemuselt ebakindlad ja võivad seega aastast aastasse märkimisväärselt muutuda.

Hüvitisi on makstakse aasta jooksul skeemi eeskirjade kohaselt. Hüvitiste maksmine vähendab kindlaksmääratud hüvitiste kohustusi, sest neid ei ole tulevikus enam vaja maksta.

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Peamised kindlustusmatemaatilised eeldused, mida kasutatakse ELi kahe peamise töötajahüvitiste skeemi hindamiseks, on järgmised:

| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Ühine ravikindlustusskeem |
| --- | --- | --- |
| 2016 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 1,7  % | 1,9  % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,4  % | 1,5  % |
| Tegelik diskontomäär | 0,3  % | 0,4  % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,2  % | 1,1  % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 3,0  % |
| Pensioniiga | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2015 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 2,0  % | 2,1  % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,4  % | 1,4  % |
| Tegelik diskontomäär | 0,6  % | 0,7  % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,2  % | 1,2  % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 3,0  % |
| Pensioniiga | 63/64/65 | 63/64/66 |

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Ühine ravikindlustusskeem

2016

2016

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

1,7  %

1,7  %

1,9  %

1,9  %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

0,3  %

0,3  %

0,4  %

0,4  %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,2  %

1,2  %

1,1  %

1,1  %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

3,0  %

3,0  %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2015

2015

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

2,0  %

2,0  %

2,1  %

2,1  %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,4  %

1,4  %

1,4  %

1,4  %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

0,6  %

0,6  %

0,7  %

0,7  %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,2  %

1,2  %

1,2  %

1,2  %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

3,0  %

3,0  %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/65

63/64/65

63/64/66

63/64/66

Suremusnäitajad põhinevad rahvusvahelise avalike teenistujate keskmise eluea tabelil (ICSLT 2013).

Nominaalne diskontomäär määratakse kindlaks nullkupongiga eurovõlakirja tootlikkuse väärtusena (alates 2016. aasta detsembrist Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 21 aastat ja ühise ravikindlustusskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 26 aastat). Inflatsioonimäärana kasutatakse sama perioodi oodatavat inflatsioonimäära. See tuleb määrata empiiriliselt – see tähendab, et see peab põhinema Euroopa finantsturgudel kaubeldavad indeksivõlakirjade prognoositud väärtustel. Reaalne diskontomäär arvutatakse nominaalsest diskontomäärast ja oodatavast pikaajalisest inflatsioonimäärast.

Kava vara muutus

Kava vara muutus

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2015 | 149 | 280 | 428 |
| Kava vara netomuutus | (10) | 14 | 4 |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016 | 139 | 293 | 432 |

Miljonites eurodes

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2015

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2015

149

149

280

280

428

428

Kava vara netomuutus

Kava vara netomuutus

(10)

(10)

14

14

4

4

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2016

139

139

293

293

432

432

5 aasta suundumus

5 aasta suundumus

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Töötajahüvitiste kohustused | 42 503 | 46 818 | 58 616 | 63 814 | 67 231 |

Miljonites eurodes

2012

2013

2014

2015

2016

Töötajahüvitiste kohustused

Töötajahüvitiste kohustused

42 503

42 503

46 818

46 818

58 616

58 616

63 814

63 814

67 231

67 231

Töötajahüvitiste kohustuste märgatavat kasvu viie aasta jooksul saab seletada tulevaste rahavoogude diskonteerimiseks kasutatava reaalse diskontomäära vähenemisega. Vähenemine on seotud majandustingimuste, eelkõige intressimäärade langusega. Näiteks peamise Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi puhul langes reaalne diskontomäär 1,6 %-lt 2012. aasta lõpus 2016. aasta lõpuks 0,3 %-le.

Tulemiaruandes kajastuvad summad

Tulemiaruandes kajastuvad summad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| 2016 | | | | |
| Jooksvad teenistuskulud | 2 042 | 97 | 283 | 2 422 |
| Intressikulu | 1 138 | 33 | 161 | 1 332 |
| Möödunud teenistuskulud | — | — | — | — |
| Kava vara muutus | — | (7) | (45) | (52) |
| Personali- ja pensionikulud | 3 180 | 124 | 399 | 3 702 |
| Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum | 1 929 | 179 | (1 039 ) | 1 068 |
| Kokku | 5 108 | 302 | (640) | 4 770 |

Miljonites eurodes

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

2016

2016

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

2 042

2 042

97

97

283

283

2 422

2 422

Intressikulu

Intressikulu

1 138

1 138

33

33

161

161

1 332

1 332

Möödunud teenistuskulud

Möödunud teenistuskulud

—

—

—

—

Kava vara muutus

Kava vara muutus

—

(7)

(7)

(45)

(45)

(52)

(52)

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

3 180

3 180

124

124

399

399

3 702

3 702

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

1 929

1 929

179

179

(1 039 )

(1 039 )

1 068

1 068

Kokku

Kokku

5 108

5 108

302

302

(640)

(640)

4 770

4 770

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Arstiabi maksumuse suundumuste ühe protsendipunktisel muutusel oleks järgmine mõju:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | protsendipunktine kasv | protsendipunktine kasv |
| Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma | 89 | (74) |
| Töösuhtejärgsete akumuleerunud hüvitiste kohustus arstiabi maksumuse eest | 2 201 | (1 828 ) |

Miljonites eurodes

protsendipunktine kasv

protsendipunktine kasv

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

89

89

(74)

(74)

Töösuhtejärgsete akumuleerunud hüvitiste kohustus arstiabi maksumuse eest

Töösuhtejärgsete akumuleerunud hüvitiste kohustus arstiabi maksumuse eest

2 201

2 201

(1 828 )

(1 828 )

2.10.   ERALDISED

ERALDISED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa 31.12.2015 seisuga | Täiendavad eraldised | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Liikide vahelised ümberpaigutused | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2016. aasta seisuga |
| Kohtuasjad: | | | | | | | |
| Põllumajandus | — | 40 | (21) | 0 | 129 | — | 149 |
| Ühtekuuluvus | — | 19 | — | — | 198 | — | 217 |
| Muud | 459 | 8 | (2) | (33) | (327) | (2) | 102 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 1 078 | — | — | (29) | — | 64 | 1 113 |
| Finantsküsimused | 411 | 536 | (7) | (53) | — | (6) | 880 |
| Trahvid | 4 | 20 | — | — | — | — | 23 |
| Muud | 79 | 24 | 9 | (23) | — | 38 | 127 |
| Kokku | 2 030 | 647 | (21) | (138) | — | 94 | 2 611 |
| Pikaajalised | 1 716 | 491 | (22) | (9) | (304) | 65 | 1 936 |
| Lühiajalised | 314 | 156 | 1 | (128) | 304 | 29 | 675 |

Miljonites eurodes

Summa 31.12.2015 seisuga

Täiendavad eraldised

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Liikide vahelised ümberpaigutused

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2016. aasta seisuga

Kohtuasjad:

Kohtuasjad:

Põllumajandus

Põllumajandus

—

40

40

(21)

(21)

0

0

129

129

—

149

149

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

—

19

19

—

—

198

198

—

217

217

Muud

Muud

459

459

8

8

(2)

(2)

(33)

(33)

(327)

(327)

(2)

(2)

102

102

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

1 078

1 078

—

—

(29)

(29)

—

64

64

1 113

1 113

Finantsküsimused

Finantsküsimused

411

411

536

536

(7)

(7)

(53)

(53)

—

(6)

(6)

880

880

Trahvid

Trahvid

4

4

20

20

—

—

—

—

23

23

Muud

Muud

79

79

24

24

9

9

(23)

(23)

—

38

38

127

127

Kokku

Kokku

2 030

2 030

647

647

(21)

(21)

(138)

(138)

—

94

94

2 611

2 611

Pikaajalised

Pikaajalised

1 716

1 716

491

491

(22)

(22)

(9)

(9)

(304)

(304)

65

65

1 936

1 936

Lühiajalised

Lühiajalised

314

314

156

156

1

1

(128)

(128)

304

304

29

29

675

675

Eraldised on möödunud sündmustest tulenevad summad, mis tuleb tõenäoliselt ELi eelarvest tulevikus tasuda.

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb pärast aasta lõppu seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta.

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2014. aastal ajakohastati Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse strateegiat, mis on eraldise tegemiste aluseks. Strateegia koostati vastavalt välisekspertide 2012. aastal esitatud märkustele Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi kohta. Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on need eraldatud vahendid indekseeritud inflatsiooniga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades nullkupongiga euro vahetuslepingute tulukõverat). 31. detsembri 2016. aasta seisuga andis see tulemuseks 1 113 miljoni euro suuruse eraldatud vahendite kogusumma, mis jagunes summadeks, mis makstakse oodatavalt välja 2016. aastal (27 miljonit eurot) ja summadeks, mis makstakse oodatavalt välja hiljem (1 086 miljonit eurot).

Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 20 aastat), peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib praegu kirjendatud summadest erineda.

Finantseraldised

Finantseraldised

Tegemist on peamiselt eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses mitme rahastamisvahendi antud tagatistega, mille puhul on EIFil ja EIP-l on õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid ELi nimel ja vastutusel. ELi tagatistega seotud finantsriskile on siiski seatud ülemmäär. Pikaajalised finantseraldised on diskonteeritud nende nüüdispuhasväärtusele (kasutades euro vahetuslepingute aastast intressimäära).

Finantseraldiste suurenemine on seotud peamiselt täiendavate eraldiste tegemisega Süüriale antud tagasimaksmata laenudele mis on tagatud EIP välislaenude andmise volituse garantii raames, ning programmide „Horisont 2020“ ja COSME tagatisvahendite tegevuse laienemisega.

2.11.   FINANTSKOHUSTUSED

FINANTSKOHUSTUSED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pikaajalised finantskohustused | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused | 2.11.1 | 55 067 | 51 764 |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | — | — |
| Finantstagatise kohustused | 2.11.3 | — | — |
| | | 55 067 | 51 764 |
| Lühiajalised finantskohustused | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused | 2.11.1 | 2 283 | 7 939 |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | 1 | — |
| Finantstagatise kohustused | 2.11.3 | — | — |
| | | 2 284 | 7 939 |
| Kokku | | 57 351 | 59 703 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Pikaajalised finantskohustused

Pikaajalised finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

2.11.1

2.11.1

55 067

55 067

51 764

51 764

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

—

—

Finantstagatise kohustused

Finantstagatise kohustused

2.11.3

2.11.3

—

—

55 067

55 067

51 764

51 764

Lühiajalised finantskohustused

Lühiajalised finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

2.11.1

2.11.1

2 283

2 283

7 939

7 939

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

1

1

—

Finantstagatise kohustused

Finantstagatise kohustused

2.11.3

2.11.3

—

—

2 284

2 284

7 939

7 939

Kokku

Kokku

57 351

57 351

59 703

59 703

2.11.1.   
  Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Finantsabiks võetud laenud | 2.11.1.1 | 55 128 | 56 860 |
| Muud finantskohustused | 2.11.1.2 | 2 222 | 2 842 |
| Kokku | | 57 350 | 59 703 |
| Pikaajalised | | 55 067 | 51 764 |
| Lühiajalised | | 2 283 | 7 939 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

2.11.1.1

2.11.1.1

55 128

55 128

56 860

56 860

Muud finantskohustused

Muud finantskohustused

2.11.1.2

2.11.1.2

2 222

2 222

2 842

2 842

Kokku

Kokku

57 350

57 350

59 703

59 703

Pikaajalised

Pikaajalised

55 067

55 067

51 764

51 764

Lühiajalised

Lühiajalised

2 283

2 283

7 939

7 939

2.11.1.1.   Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | Maksebilansi toetamise mehhanism | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2015 | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 215 | 56 860 |
| Uued võetud laenud | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Tagasimaksed | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | — | (30) | (30) |
| Bilansilise maksumuse muutused | (53) | (40) | — | — | (1) | (94) |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 184 | 55 128 |
| Pikaajalised | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 96 | 53 034 |
| Lühiajalised | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 88 | 2 094 |

Miljonites eurodes

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2015

Kokku seisuga 31.12.2015

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

215

215

56 860

56 860

Uued võetud laenud

Uued võetud laenud

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Tagasimaksed

Tagasimaksed

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

—

(30)

(30)

(30)

(30)

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(1)

(1)

(94)

(94)

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

184

184

55 128

55 128

Pikaajalised

Pikaajalised

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

96

96

53 034

53 034

Lühiajalised

Lühiajalised

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

88

88

2 094

2 094

Võetud laenude hulka kuuluvad peamiselt sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 54 951 miljonit eurot (2015. aastal 56 656 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele.

Eelnimetatud laenude (v.a ESTÜ likvideerimine) tagasimaksmise tagab lõppkokkuvõttes ELi eelarve, vt lisade punkt 4.1.2, ja sellest tulenevalt iga liikmesriik.

4.1.2

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom | 0 % – 5,68  % | 0 % – 5,67  % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| Likvideeritav ESTÜ | 6,92  % – 9,78  % | 6,92  % – 9,78  % |

31.12.2016

31.12.2015

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % – 5,68  %

0 % – 5,68  %

0 % – 5,67  %

0 % – 5,67  %

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

2.11.1.2.   Muud finantskohustused

Muud finantskohustused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Pikaajalised | | |
| Kapitalirendi kohustused | 1 545 | 1 648 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 329 | 352 |
| Muud | 160 | 122 |
| | 2 034 | 2 122 |
| Lühiajalised | | |
| Hüvitamisele kuuluvad trahvid | 25 | 625 |
| Kapitalirendi kohustused | 84 | 75 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 22 | 21 |
| Muud | 58 | (0) |
| | 189 | 721 |
| Kokku | 2 222 | 2 842 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Pikaajalised

Pikaajalised

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

1 545

1 545

1 648

1 648

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

329

329

352

352

Muud

Muud

160

160

122

122

2 034

2 034

2 122

2 122

Lühiajalised

Lühiajalised

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

25

25

625

625

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

84

84

75

75

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

22

22

21

21

Muud

Muud

58

58

(0)

(0)

189

189

721

721

Kokku

Kokku

2 222

2 222

2 842

2 842

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kohustused kokku |
| Maa ja hooned | 80 | 403 | 1 136 | 1 619 |
| Muu materiaalne vara | 4 | 6 | — | 10 |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 84 | 409 | 1 136 | 1 629 |
| Intressid | 72 | 269 | 304 | 645 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2016 | 156 | 678 | 1 439 | 2 274 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2015 | 132 | 658 | 1 608 | 2 396 |

Miljonites eurodes

Kirjeldus

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kohustused kokku

Maa ja hooned

Maa ja hooned

80

80

403

403

1 136

1 136

1 619

1 619

Muu materiaalne vara

Muu materiaalne vara

4

4

6

6

—

10

10

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

84

84

409

409

1 136

1 136

1 629

1 629

Intressid

Intressid

72

72

269

269

304

304

645

645

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2016

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2016

156

156

678

678

1 439

1 439

2 274

2 274

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2015

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2015

132

132

658

658

1 608

1 608

2 396

2 396

Eespool esitatud rendi ja ehitusega seotud summasid tuleb rahastada tulevaste eelarvete kaudu.

2.11.2.   
  Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Tinglik summa laekumispool | Tinglik summa maksepool | Õiglane väärtus | Tinglik summa laekumispool | Tinglik summa maksepool | Õiglane väärtus |
| Välisvaluuta forvardleping | 99 | (101) | 1 | — | — | — |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Tinglik summa laekumispool

Tinglik summa maksepool

Õiglane väärtus

Tinglik summa laekumispool

Tinglik summa maksepool

Õiglane väärtus

Välisvaluuta forvardleping

Välisvaluuta forvardleping

99

99

(101)

(101)

1

1

—

—

—

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina 31. detsembri 2016. aasta seisuga on seotud välisvaluuta forvardlepinguga, mille EL sõlmis 2016. aastal, et maandada EFSI tagatisfondis olevate USA dollarites võlaväärtpaberitega seotud välisvaluutariski – vt lisade punkt 2.4.2.

2.4.2

31. detsembri 2016 seisuga on kõik finantskohustused, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, liigitatud õiglase väärtuse hierarhia 2. tasemesse (hindamine põhineb muudel jälgitavatel sisenditel kui noteeritud hinnad).

2.11.3.   
  Finantstagatise kohustused

Finantstagatise kohustused

Finantstagatise kohustused on seotud EFSI raames antud tagatisega. 31. detsembri 2016. aasta seisuga moodustasid EFSI finantstagatise kohustused kokku null eurot, kuna tagatise raames saada olev sissetulek ületas eeldatavat kahju (vt lisade punkt 4.1.1).

4.1.1

2.12.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Brutosumma | Kohandused (4) | Netosumma seisuga 31.12.2016 | Brutosumma | Kohandused (4) | Netosumma seisuga 31.12.2015 |
| Kulunõuded ja arved, saadud: | | | | | | |
| liikmesriikidelt | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid | 500 | (34) | 467 | 2 621 | (230) | 2 391 |
| ERF ja ÜF | 10 663 | (793) | 9 871 | 8 361 | (950) | 7 411 |
| ESF | 4 145 | (95) | 4 050 | 3 355 | (2) | 3 353 |
| Muud | 793 | (47) | 747 | 434 | (102) | 332 |
| Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt | 1 677 | (169) | 1 507 | 1 928 | (223) | 1 705 |
| Saadud kulutaotlused ja arved kokku | 17 779 | (1 138 ) | 16 641 | 16 699 | (1 507 ) | 15 192 |
| EAGF | 12 193 | — | 12 193 | 6 851 | — | 6 851 |
| Omavahendite kreditoorne võlgnevus | 10 441 | — | 10 441 | 9 506 | — | 9 506 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | 364 | — | 364 | 356 | — | 356 |
| Muud | 364 | — | 364 | 286 | — | 286 |
| Kokku | 41 142 | (1 138 ) | 40 005 | 33 698 | (1 507 ) | 32 191 |

Miljonites eurodes

Brutosumma

Kohandused (4)

4

Netosumma seisuga 31.12.2016

Brutosumma

Kohandused (4)

4

Netosumma seisuga 31.12.2015

Kulunõuded ja arved, saadud:

Kulunõuded ja arved, saadud:

liikmesriikidelt

liikmesriikidelt

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

500

500

(34)

(34)

467

467

2 621

2 621

(230)

(230)

2 391

2 391

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

10 663

10 663

(793)

(793)

9 871

9 871

8 361

8 361

(950)

(950)

7 411

7 411

ESF

ESF

4 145

4 145

(95)

(95)

4 050

4 050

3 355

3 355

(2)

(2)

3 353

3 353

Muud

Muud

793

793

(47)

(47)

747

747

434

434

(102)

(102)

332

332

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

1 677

1 677

(169)

(169)

1 507

1 507

1 928

1 928

(223)

(223)

1 705

1 705

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

17 779

17 779

(1 138 )

(1 138 )

16 641

16 641

16 699

16 699

(1 507 )

(1 507 )

15 192

15 192

EAGF

EAGF

12 193

12 193

—

—

12 193

12 193

6 851

6 851

—

—

6 851

6 851

Omavahendite kreditoorne võlgnevus

Omavahendite kreditoorne võlgnevus

10 441

10 441

—

—

10 441

10 441

9 506

9 506

—

—

9 506

9 506

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

364

364

—

—

364

364

356

356

—

—

356

356

Muud

Muud

364

364

—

—

364

364

286

286

—

—

286

286

Kokku

Kokku

41 142

41 142

(1 138 )

(1 138 )

40 005

40 005

33 698

33 698

(1 507 )

(1 507 )

32 191

32 191

Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on komisjonile esitatud toetusmeetmete raames. Taotletud summa kantakse üle pärast nõude saamist. Kui tehingupartneriks on liikmesriik, siis liigitatakse nõuded vastavalt sellele. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulunõudeid on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Nende ülekandmiskirjete alusel kirjendatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad seega raamatupidamisarvestuses kuludena ning ülejäänud osa kajastatakse „Hinnanguliste rahastamiskõlbmatute summade ja liikmesriikide veel tegemata muude maksetena“ (vt allpool).

Aasta lõpu eelarveliste täitmata kulukohustuste summa sisaldab peaaegu kõik kulunõudeid: kõiki liikmesriikide summasid ja suurt osa muude üksuste esitatud arveid.

Suurim muutus on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga See tuleneb maksete paremast rakendamisest liikmesriikide tasandil 2016. aastal võrreldes 2015. aastaga – esitati tegelikud nõuded ja neid ei olnud vaja aasta lõpul prognoosida. Seega tasakaalustab 5,3 miljardi eurost suurenemist kumuleerunud kulude samasugune vähenemine – vt lisade punkt 2.13.

2.13

EAFRD võlgade märkimisväärse vähenemise peapõhjus oli nõuete laekumise vähenemine perioodi 2007–2013 kohta, mille sulgemine on lõppjärgus.

Kreditoorne võlgnevus suurenes oluliselt ka ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas (2016. aastal 13,9 miljardit eurot võrreldes 2015. aasta 10,8 miljardi euroga), mis on peamiselt seotud eelmise, 2007.–2013. aasta programmitöö perioodiga. Seoses programmitöö perioodiga 2014–2020 on kuludeklaratsioone vähe esitatud erinevatel põhjustel, näiteks on määramata korraldusasutused.

Programmitöö perioodil 2014–2020 on struktuurifondide (ERF ja ESF), Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühissätete määrusega ette nähtud, et ELi eelarvet kaitstakse, pidades süstemaatiliselt kinni 10 % tehtud vahemaksetest. Eelarveaastale (1. juuli kuni 30. juuni) järgnevaks veebruariks on kontrollitsükkel lõppenud – lõpule on jõudnud nii korraldusasutuste halduskontroll kui ka auditeerimisasutuste auditid. Komisjon vaatab läbi liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste esitatud kinnitavad dokumendid ja raamatupidamisaruanded. Lõppjäägi maksmine/sissenõudmine toimub alles pärast selle läbivaatamise lõpuleviimist ja raamatupidamisaruannete kinnitamist. Kõnealuse korralduse alusel kinni peetud summa oli 2016. aasta lõpul kokku 1 miljard eurot.

Omavahendite kreditoorse võlgnevuse moodustavad liikmesriikide osamaksud ELi eelarvesse, mis hüvitatakse eelarveaasta lõpus vastavalt 2016. aasta paranduseelarvetele nr 4 ja 5. Märkimisväärne summa on põhjustatud 2016. aasta paranduseelarvete nr 4 ja 5 hilisest vastuvõtmisest. Need paranduseelarved põhinesid omavahendite määrusel ja kohandustel, mis tulenesid 2014. aasta uue omavahendeid käsitleva otsusega kehtestatud uutest sätetest, mille alusel tehti väljamaksed liikmesriikidele alles 2017. aasta jaanuaris.

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed liikmesriikidele

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed liikmesriikidele

Kreditoorset võlgnevust vähendatakse selle osa võrra saadud, kuid veel kontrollimata hüvitamistaotluste summast, mis oli hinnangu kohaselt rahastamiskõlbmatu. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmeid haldavate peadirektoraatidega. Kreditoorset võlgnevust vähendatakse ka selle osa võrra saadud hüvitamistaotluste summast (vt lisadepunkt 2.5.2), mis hõlmab aasta lõpu seisuga veel maksmata muid ettemakseid liikmesriikidele (395 miljonit eurot).

2.5.2

Eelmaksetaotlused

Eelmaksetaotlused

Lisaks eespool nimetatud summale saadi 594 miljoni euro eest eelmaksetaotlusi, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel välja maksnud. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei kirjendata neid summasid kreditoorse võlgnevusena.

2.13.   KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Kumuleerunud kulud | 66 800 | 67 358 |
| Ettemakstud tulud | 638 | 869 |
| Muud | 143 | 175 |
| Kokku | 67 580 | 68 402 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

66 800

66 800

67 358

67 358

Ettemakstud tulud

Ettemakstud tulud

638

638

869

869

Muud

Muud

143

143

175

175

Kokku

Kokku

67 580

67 580

68 402

68 402

Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| EAGF | 33 033 | 38 263 |
| EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid | 17 024 | 14 806 |
| ERF ja ÜF | 7 157 | 5 026 |
| ESF | 3 473 | 2 636 |
| Muud | 6 112 | 6 627 |
| Kokku | 66 800 | 67 358 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

EAGF

EAGF

33 033

33 033

38 263

38 263

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

17 024

17 024

14 806

14 806

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

7 157

7 157

5 026

5 026

ESF

ESF

3 473

3 473

2 636

2 636

Muud

Muud

6 112

6 112

6 627

6 627

Kokku

Kokku

66 800

66 800

67 358

67 358

Suurim muutus on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga. See tuleneb maksete paremast rakendamisest liikmesriikide tasandil 2016. aastal võrreldes 2015. aastaga – esitati tegelikud nõuded ja neid ei olnud vaja aasta lõpul prognoosida. Seega tasakaalustab 5,2 miljardi eurost vähenemist võlgade samasugune suurenemine – vt lisade punkt 2.12.

2.12

3 miljardi eurone suurenemine ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas on põhjustatud rakendamisest maksete lõplike saajate tasandil.

EAFRDga seotud kumuleerunud kulude suurenemine (2,2 miljardit eurot) tuleneb nõuete madalamast laekumisest perioodi 2014–2020 kohta, mis tähendab, et aasta lõpuks pidi kogunema rohkem summasid.

Lisaks EAGFile sisalduvad kõik muud liikmesriikide kogunenud summad eelarveliste täitmata kulukohustuste summas, nagu ka enamik „muid“ kogunenud summasid – vt lisade punkt 5.1.

5.1

NETOVARA

NETOVARA

2.14.   RESERVID

RESERVID

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.14.1 | 325 | 292 |
| Tagatisfondi reserv | 2.14.2 | 2 643 | 2 561 |
| Muud reservid | 2.14.3 | 1 873 | 1 829 |
| Kokku | | 4 841 | 4 682 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

2.14.1

2.14.1

325

325

292

292

Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

2.14.2

2.14.2

2 643

2 643

2 561

2 561

Muud reservid

Muud reservid

2.14.3

2.14.3

1 873

1 873

1 829

1 829

Kokku

Kokku

4 841

4 841

4 682

4 682

2.14.1.   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

Õiglase väärtuse reservi muutumine perioodi jooksul

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Müügivalmis finantsvarad: | | |
| Sisalduvad õiglase väärtuse reservis | 34 | 79 |
| Sisalduvad tulemiaruandes | 0 | (33) |
| | 34 | 46 |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud osalustega seotud | (0) | 7 |
| Kokku | 33 | 53 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Müügivalmis finantsvarad:

Müügivalmis finantsvarad:

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

34

34

79

79

Sisalduvad tulemiaruandes

Sisalduvad tulemiaruandes

0

0

(33)

(33)

34

34

46

46

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud osalustega seotud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud osalustega seotud

(0)

(0)

7

7

Kokku

Kokku

33

33

53

53

2.14.2.   
  Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

See reserv peegeldab EIP välislaenude andmise volituse raames antud ja ELi eelarvega tagatud laenude tagasimaksmata summade 9 % sihtsummat, mida tuleb hoida välistegevuse tagatisfondi varana (vt lisade punkt 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Muud reservid

Muud reservid

Siin kajastatud summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga (1 524 miljonit eurot), mis moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.15.   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2015 seisuga | 77 124 |
| 2015. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele | 1 349 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 82 |
| Muud muutused reservis | 58 |
| Eelarveaasta tulem | (1 733 ) |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2016 kokku | 76 881 |

Miljonites eurodes

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2015 seisuga

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31.12.2015 seisuga

77 124

77 124

2015. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

2015. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

1 349

1 349

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

82

82

Muud muutused reservis

Muud muutused reservis

58

58

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(1 733 )

(1 733 )

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2016 kokku

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2016 kokku

76 881

76 881

Kõnealune summa kajastab seda osa ELi kuni 31. detsembrini kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 (või hiljem) ning seetõttu rahastada aasta N+1 (või hilisema aasta) eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi tegevuse ja töötajate hüvitiste kohustustega.

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

3.1.   KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID

KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID

Tulu omavahenditest on ELi põhitegevustulude peamine osa. Kolmest omavahendite liigist – traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid – on kõige olulisem kogurahvatulupõhine tulu, mille suurus on 95 578 miljonit eurot (2015. aastal 95 355 miljonit eurot).

3.2.   TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Tollimaksupõhised | 20 301 | 18 524 |
| Suhkrumaksupõhised | 138 | 125 |
| Kokku | 20 439 | 18 649 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Tollimaksupõhised

Tollimaksupõhised

20 301

20 301

18 524

18 524

Suhkrumaksupõhised

Suhkrumaksupõhised

138

138

125

125

Kokku

Kokku

20 439

20 439

18 649

18 649

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 20 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena.

3.3.   KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Käibemaksu osamaksude suhtes kehtib ühtne määr 0,3 % iga liikmesriigi ühtlustatud käibemaksubaasilt. Nõukogu otsusega 2014/335/EL, Euratom määrati Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile ajavahemikuks 2014–2020 vähendatud sissenõudmise määr (0,15 %). Käibemaksutulu vähenemine 2016. aastal tulenes esmajoones asjaolust, et 2016. aastal kohaldati esmakordselt pärast omavahendeid käsitleva 2014. aasta otsuse jõustumist vähendatud sissenõudmismäära.

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

3.4.   RAHATRAHVID

RAHATRAHVID

See 3 858 miljoni euro suurune tulu (2015. aastal 531 miljonit eurot) seondub trahvidega, mille komisjon on määranud peamiselt konkurentsieeskirjade rikkumise eest. Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse pärast seda, kui komisjoni trahvi määramise otsus on vastu võetud ja adressaati on sellest ametlikult teavitatud. Peamised summad 2016. aastal, ja seega märgatav suurenemine võrreldes 2015. aasta trahvituluga, on seotud trahvidega veoautoturgudel (2 927 miljonit eurot) ja pangandussektoris (485 miljonit eurot).

3.5.   KULUDE SISSENÕUDMINE

KULUDE SISSENÕUDMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 1 876 | 1 465 |
| Otsene eelarve täitmine | 56 | 76 |
| Kaudne eelarve täitmine | 15 | 6 |
| Kokku | 1 947 | 1 547 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

1 876

1 876

1 465

1 465

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

56

56

76

76

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

15

15

6

6

Kokku

Kokku

1 947

1 947

1 547

1 547

Selles rubriigis on peamiselt komisjoni väljastatud sissenõudekorraldused, mis on ära makstud või tasaarvutatud (st maha arvatud) järgmistest maksetest, mis on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja millega nõutakse sisse üldeelarvest varem väljamakstud kulusid. Sissenõudmised põhinevad kontrolli, auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi tulemustel ja on ELi eelarve täitmise oluline tahk. Need tehingud kaitsevad ELi eelarvet seadusega vastuolus olevate kulude eest ning on eriti olulised, kuna Euroopa Kontrollikoja auditite tulemusena on avastatud oluline veamäär ELi eelarvest tehtavates maksetes – vt kontrollikoja aastaaruanne koos kinnitusega aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Lisaks on arvesse võetud EAGFi kuludest abisaajatele liikmesriikide poolt väljastatud sissenõudekorraldusi ning alates eelmise aasta lõpust kuni käesoleva ajani tehtud viitlaekumiste prognooside muutusi.

Eelmise tabeli summad kajastavad tulusid sissenõudekorralduste väljastamisest. Sel põhjusel ei kajasta esitatud väärtused (ega saagi kajastada) kõiki ELi eelarve kaitseks võetud meetmeid eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, kus rahastamiskõlbmatute kulude korrigeerimiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse väljaandmist. Kaasatud ei ole summad, mis on tagasi saadud kuludega tasaarvestamise ja kuludeklaratsioonidest kõrvaldamise teel, ning tagasi saadud eelmaksete summad.

Suurem osa kogusummast tuleneb eelarve täitmisest koostöös liikmesriikidega

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Siin rubriigis kajastatud EAGFi ja EAFRD eelarveaasta tulud koosnevad eelarveaasta jooksul otsustatud finantskorrektsioonidest ning liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksetest, millele lisandub selliste summade netosuurenemine, mis liikmesriigid on deklareerinud, kuid mis kuuluvad seoses pettuse ja eeskirjade eiramisega eelarveaasta lõpu seisuga sissenõudmisele.

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Peamised ühtekuuluvuspoliitikaga seotud summad on sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja andnud eelnevatel eelarveaastatel alusetult makstud kulude sissenõudmiseks ning mahaarvamised kuludest miinus viitlaekumiste vähenemine eelarveaasta lõpu seisuga.

3.6.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Eelarve korrigeerimine | 1 956 | 984 |
| Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed | 1 189 | 1 115 |
| Toetused kolmandatelt riikidelt | 953 | 946 |
| Liikmesriikide panused välisabisse | 732 | 0 |
| Varade üleandmine | 147 | 197 |
| Eraldiste korrigeerimine | 14 | 71 |
| Põllumajandusmaksud | 5 | 814 |
| Muud | 744 | 939 |
| Kokku | 5 740 | 5 067 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimine

1 956

1 956

984

984

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

1 189

1 189

1 115

1 115

Toetused kolmandatelt riikidelt

Toetused kolmandatelt riikidelt

953

953

946

946

Liikmesriikide panused välisabisse

Liikmesriikide panused välisabisse

732

732

0

0

Varade üleandmine

Varade üleandmine

147

147

197

197

Eraldiste korrigeerimine

Eraldiste korrigeerimine

14

14

71

71

Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

5

5

814

814

Muud

Muud

744

744

939

939

Kokku

Kokku

5 740

5 740

5 067

5 067

Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2015. aasta eelarve ülejääk (1 349 miljonit eurot), mis makstakse liikmesriikidele kaudselt tagasi, vähendades selle võrra omavahendite summat, mille nad peavad järgmisel eelarveaastal ELile üle kandma; seega on tegemist 2016. eelarveaasta tuluga.

Tulu töötajate maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest tuleneb peamiselt töötajate palkadest tehtud mahaarvamistest ja koosneb kahest märkimisväärsest summast – töötajate pensionimaksetest ja tulude maksustamisest.

Kolmandate riikide toetused on EFTA riikide ja läbirääkijariikide toetused.

Liikmesriikide panused välisabisse on peamiselt summad, mis on laekunud Türgis asuvate pagulaste jaoks mõeldud rahastu loomiseks.

Tulu varade üleandmisest seondub peamiselt programmi „Copernicus“ (endine GMES) satelliitide üleandmisega Euroopa Kosmoseagentuurilt (ESA) komisjonile (vt lisade punkt 2.2). See üleandmine on ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt mittekaubanduslik tehing. Tulevikus antakse üle ka „Copernicuse“ ülejäänud satelliidid, mida praegu alles ehitatakse.

2.2

Põllumajandusmaksud seonduvad piimamaksudega, mis kujutavad endast turukorralduse vahendit, mille eesmärk on karistada oma kvoote ületanud piimatootjaid. Kuna need ei ole seotud komisjoni tehtud eelnevate maksetega, siis praktikas käsitletakse neid sihtotstarbelise tuluna. Eelmise aasta piimamaksude suur summa tulenes esmajoones 811 miljoni euro suurusest lisamaksust.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

3.7.   FINANTSTULU

FINANTSTULU

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Intressitulu: | | |
| Eelmaksed | (0) | 9 |
| Hilinenud maksed | 108 | 20 |
| Müügivalmis finantsvarad | 24 | 56 |
| Antud laenud | 1 446 | 1 616 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 6 | 14 |
| Langenud väärtusega finantsvarad | 9 | 7 |
| Muud | 0 | 0 |
| Intressitulu | 1 592 | 1 721 |
| Dividenditulu | 13 | 8 |
| Realiseeritud kasum finantsvarade müügist | 35 | 50 |
| Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt | 0 | — |
| Muu finantstulu | 128 | 66 |
| Kokku | 1 769 | 1 846 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Intressitulu:

Intressitulu:

Eelmaksed

Eelmaksed

(0)

(0)

9

9

Hilinenud maksed

Hilinenud maksed

108

108

20

20

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

24

24

56

56

Antud laenud

Antud laenud

1 446

1 446

1 616

1 616

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

6

6

14

14

Langenud väärtusega finantsvarad

Langenud väärtusega finantsvarad

9

9

7

7

Muud

Muud

0

0

0

0

Intressitulu

Intressitulu

1 592

1 592

1 721

1 721

Dividenditulu

Dividenditulu

13

13

8

8

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

35

35

50

50

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt

0

0

—

—

Muu finantstulu

Muu finantstulu

128

128

66

66

Kokku

Kokku

1 769

1 769

1 846

1 846

Laenudelt saadud intressitulu on seotud peamiselt finantsabiks antud laenudega (vt lisade punkt 2.4.3).

2.4.3

3.8.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Kasum vahetuskursi erinevustest | 331 | 970 |
| Tulu tasudest osutatud teenuste eest | 267 | 358 |
| Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest | 48 | 43 |
| Kaupade müük | 46 | 43 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu | 17 | 4 |
| Muud | 288 | 145 |
| Kokku | 996 | 1 562 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Kasum vahetuskursi erinevustest

Kasum vahetuskursi erinevustest

331

331

970

970

Tulu tasudest osutatud teenuste eest

Tulu tasudest osutatud teenuste eest

267

267

358

358

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

48

48

43

43

Kaupade müük

Kaupade müük

46

46

43

43

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

17

17

4

4

Muud

Muud

288

288

145

145

Kokku

Kokku

996

996

1 562

1 562

KULUD

KULUD

3.9.   EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA

EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 2016 | 2015 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | 44 152 | 45 032 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid | 12 604 | 16 376 |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 35 045 | 38 745 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 9 366 | 9 849 |
| Muud | 1 606 | 2 380 |
| Kokku | 102 772 | 112 382 |

Miljonites eurodes

Täidetud liikmesriikide poolt

2016

2015

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

44 152

44 152

45 032

45 032

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

12 604

12 604

16 376

16 376

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

35 045

35 045

38 745

38 745

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

9 366

9 366

9 849

9 849

Muud

Muud

1 606

1 606

2 380

2 380

Kokku

Kokku

102 772

102 772

112 382

112 382

Ühtekuuluvusvaldkonna kulude vähenemist 4,2 miljardit euro võrra saab seletada üleminekuga eelmiselt programmitöö perioodilt 2007–2013 perioodile 2014–2020: eelmise perioodi kulude deklareerimine väheneb oodatult, kuid jooksva perioodiga seotud kulud suurenevad, kuigi on veel väiksed. Sama põhjus selgitab Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja teiste maaelu arengu vahendite kulude vähenemist 3,8 miljardi euro võrra – vt ka lisade punkt 2.13.

2.13

Alamrubriik „Muu“ hõlmab peamiselt järgmist: merendus- ja kalandusküsimused (756 miljonit eurot), varjupaik ja ränne (310 miljonit eurot), Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks (178 miljonit eurot).

3.10.   OTSENE EELARVE TÄITMINE

OTSENE EELARVE TÄITMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Täidetud komisjoni poolt | 9 254 | 10 089 |
| Täidetud ELi rakendusametite poolt | 6 259 | 5 532 |
| Täidetud usaldusfondide poolt | 97 | 6 |
| Kokku | 15 610 | 15 626 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Täidetud komisjoni poolt

Täidetud komisjoni poolt

9 254

9 254

10 089

10 089

Täidetud ELi rakendusametite poolt

Täidetud ELi rakendusametite poolt

6 259

6 259

5 532

5 532

Täidetud usaldusfondide poolt

Täidetud usaldusfondide poolt

97

97

6

6

Kokku

Kokku

15 610

15 610

15 626

15 626

Kõnealused summad on seotud peamiselt teaduspoliitika (7,1 miljardit eurot), võrgustike programmide (2,0 miljardit eurot) ning Euroopa naabruspoliitika (1,0 miljardit eurot), arengukoostöö (1,2 miljardit eurot) ja humanitaarabi (0,7 miljardit eurot) vahendite rakendamisega.

3.11.   KAUDNE EELARVE TÄITMINE

KAUDNE EELARVE TÄITMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | 2 547 | 1 209 |
| Täidetud kolmandate riikide poolt | 876 | 905 |
| Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 2 382 | 2 127 |
| Täidetud muude üksuste poolt | 2 035 | 2 107 |
| Kokku | 7 840 | 6 348 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

2 547

2 547

1 209

1 209

Täidetud kolmandate riikide poolt

Täidetud kolmandate riikide poolt

876

876

905

905

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

2 382

2 382

2 127

2 127

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

2 035

2 035

2 107

2 107

Kokku

Kokku

7 840

7 840

6 348

6 348

3.12.   PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Personalikulud | 6 074 | 5 838 |
| Pensionikulud | 3 702 | 4 435 |
| Kokku | 9 776 | 10 273 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Personalikulud

Personalikulud

6 074

6 074

5 838

5 838

Pensionikulud

Pensionikulud

3 702

3 702

4 435

4 435

Kokku

Kokku

9 776

9 776

10 273

10 273

Pensionikulud kujutavad endast muudatusi, mis on tekkinud töötajahüvitiste kohustuste (v.a. kindlustusmatemaatilised eeldused) kindlustusmatemaatilise hindamise tulemusena.

3.13.   MUUDATUSED TÖÖTAJAHÜVITISTE KINDLUSTUSMATEMAATILISTES EELDUSTES

MUUDATUSED TÖÖTAJAHÜVITISTE KINDLUSTUSMATEMAATILISTES EELDUSTES

Käesolevas rubriigis esitatud 1 miljardi euro suurune kindlustusmatemaatiline kahjum on seotud bilansis kajastatud töötajahüvitiste kohustustega (vt lisade punkt 2.9).

2.9

3.14.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Intressikulud: | | |
| Võetud laenud | 1 440 | 1 607 |
| Muud | 57 | 21 |
| Kapitalirent | 67 | 91 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 40 | 27 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum | 184 | 174 |
| Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist | 0 | 3 |
| Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 1 | — |
| Muud finantskulud | 116 | 63 |
| Kokku | 1 904 | 1 986 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Intressikulud:

Intressikulud:

Võetud laenud

Võetud laenud

1 440

1 440

1 607

1 607

Muud

Muud

57

57

21

21

Kapitalirent

Kapitalirent

67

67

91

91

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

40

40

27

27

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

184

184

174

174

Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist

Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist

0

0

3

3

Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

1

1

—

Muud finantskulud

Muud finantskulud

116

116

63

63

Kokku

Kokku

1 904

1 904

1 986

1 986

Finantsabiks antud laenudest tulenevate intressikulude summa vastab laenudelt saadud intressitulule (kompensatsioonitehingud).

3.15.   OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE TULUS

OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE TULUS

Raamatupidamisarvestuses rakendatava kapitaliosaluse meetodi kohaselt kajastab EL tulemiaruandes oma osa ühis- ja sidusettevõtete tulus (vt lisade punkt 2.3).

2.3

3.16.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Haldus- ja IT-kulud | 2 455 | 2 419 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv kulu | 1 404 | 1 304 |
| Eraldiste korrigeerimine | 685 | 520 |
| Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum | 505 | 785 |
| Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt | 18 | 1 137 |
| Muud | 419 | 458 |
| Kokku | 5 486 | 6 623 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

2 455

2 455

2 419

2 419

Kinnisvara ja seadmetega seonduv kulu

Kinnisvara ja seadmetega seonduv kulu

1 404

1 404

1 304

1 304

Eraldiste korrigeerimine

Eraldiste korrigeerimine

685

685

520

520

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

505

505

785

785

Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt

Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt

18

18

1 137

1 137

Muud

Muud

419

419

458

458

Kokku

Kokku

5 486

5 486

6 623

6 623

Muude kulude vähenemise põhjustas peamiselt 2015. aastal määratud trahvide mahakandmine, kui Euroopa Kohus tegi otsuse trahvitud ettevõtja kasuks.

Kinnisvara ja seadmetega seonduvate kuludena on muu hulgas kajastatud 383 miljoni euro (2015. aastal 373 miljoni euro) suuruseid kasutusrendiga seonduvaid kulusid.

Teadus- ja arengutegevusega seotud kulud kuuluvad haldus- ja IT-kulude hulka ning on järgmised:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Teadustegevuse kulud | 344 | 384 |
| Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud | 88 | 60 |
| Kokku | 431 | 443 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Teadustegevuse kulud

Teadustegevuse kulud

344

344

384

384

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

88

88

60

60

Kokku

Kokku

431

431

443

443

3.17.   SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Arukas ja kaasav majanduskasv | Jätkusuutlik majanduskasv | Julgeolek ja kodakondsus | Globaalne Euroopa | Haldus | Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (7) | Kokku |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | — | — | — | — | — | 95 578 | 95 578 |
| Traditsioonilised omavahendid | — | — | — | — | — | 20 439 | 20 439 |
| käibemaks | — | — | — | — | — | 15 859 | 15 859 |
| Trahvid | — | — | — | — | — | 3 858 | 3 858 |
| Kulude sissenõudmine | 48 | 1 871 | 4 | 23 | — | 1 | 1 947 |
| Muud | 785 | 171 | 28 | 105 | 4 750 | (97) | 5 740 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 834 | 2 041 | 32 | 128 | 4 750 | 135 638 | 143 422 |
| Finantstulu | 87 | 0 | 0 | 21 | 0 | 1 661 | 1 769 |
| Muud | 121 | (11) | (7) | (5) | 307 | 592 | 996 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 208 | (11) | (7) | 16 | 307 | 2 253 | 2 765 |
| Tulud kokku | 1 041 | 2 030 | 25 | 144 | 5 057 | 137 891 | 146 187 |
| Täidetud liikmesriikide poolt: | | | | | | | |
| EAGF | — | (44 152 ) | — | — | — | — | (44 152 ) |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | — | (12 604 ) | — | — | — | — | (12 604 ) |
| ERF ja ÜF | (35 045 ) | — | — | — | — | — | (35 045 ) |
| ESF | (9 366 ) | — | — | — | — | — | (9 366 ) |
| Muud | (466) | (754) | (470) | 84 | — | — | (1 606 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | (10 143 ) | (544) | (957) | (3 951 ) | (50) | 34 | (15 610 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | (2 028 ) | (110) | (662) | (265) | — | 518 | (2 547 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | (274) | (5) | (188) | (2 792 ) | — | — | (3 258 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | (1 411 ) | (16) | (2) | (606) | (0) | — | (2 035 ) |
| Personali- ja pensionikulud | (1 593 ) | (345) | (390) | (575) | (5 968 ) | (904) | (9 776 ) |
| Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes | — | — | — | — | (1 068 ) | — | (1 068 ) |
| Finantskulud | (173) | (47) | (1) | (20) | (127) | (1 536 ) | (1 904 ) |
| Osa ühis- ja sidusettevõtete majandustulemuses | 2 | — | — | — | — | — | 2 |
| Muud kulud | (1 468 ) | (83) | (102) | (70) | (3 196 ) | (566) | (5 486 ) |
| Kulud kokku | (61 964 ) | (58 659 ) | (2 772 ) | (8 195 ) | (10 409 ) | (2 455 ) | (144 454 ) |
| Eelarveaasta tulem | (60 923 ) | (56 629 ) | (2 747 ) | (8 051 ) | (5 352 ) | 135 436 | 1 733 |

Miljonites eurodes

Arukas ja kaasav majanduskasv

Jätkusuutlik majanduskasv

Julgeolek ja kodakondsus

Globaalne Euroopa

Haldus

Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (7)

7

Kokku

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

—

—

—

—

—

95 578

95 578

95 578

95 578

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

—

—

—

—

—

20 439

20 439

20 439

20 439

käibemaks

käibemaks

—

—

—

—

—

15 859

15 859

15 859

15 859

Trahvid

Trahvid

—

—

—

—

—

3 858

3 858

3 858

3 858

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

48

48

1 871

1 871

4

4

23

23

—

1

1

1 947

1 947

Muud

Muud

785

785

171

171

28

28

105

105

4 750

4 750

(97)

(97)

5 740

5 740

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

834

834

2 041

2 041

32

32

128

128

4 750

4 750

135 638

135 638

143 422

143 422

Finantstulu

Finantstulu

87

87

0

0

0

0

21

21

0

0

1 661

1 661

1 769

1 769

Muud

Muud

121

121

(11)

(11)

(7)

(7)

(5)

(5)

307

307

592

592

996

996

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

208

208

(11)

(11)

(7)

(7)

16

16

307

307

2 253

2 253

2 765

2 765

Tulud kokku

Tulud kokku

1 041

1 041

2 030

2 030

25

25

144

144

5 057

5 057

137 891

137 891

146 187

146 187

Täidetud liikmesriikide poolt:

Täidetud liikmesriikide poolt:

EAGF

EAGF

—

(44 152 )

(44 152 )

—

—

—

—

(44 152 )

(44 152 )

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

—

(12 604 )

(12 604 )

—

—

—

—

(12 604 )

(12 604 )

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

(35 045 )

(35 045 )

—

—

—

—

—

(35 045 )

(35 045 )

ESF

ESF

(9 366 )

(9 366 )

—

—

—

—

—

(9 366 )

(9 366 )

Muud

Muud

(466)

(466)

(754)

(754)

(470)

(470)

84

84

—

—

(1 606 )

(1 606 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

(10 143 )

(10 143 )

(544)

(544)

(957)

(957)

(3 951 )

(3 951 )

(50)

(50)

34

34

(15 610 )

(15 610 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

(2 028 )

(2 028 )

(110)

(110)

(662)

(662)

(265)

(265)

—

518

518

(2 547 )

(2 547 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

(274)

(274)

(5)

(5)

(188)

(188)

(2 792 )

(2 792 )

—

—

(3 258 )

(3 258 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

(1 411 )

(1 411 )

(16)

(16)

(2)

(2)

(606)

(606)

(0)

(0)

—

(2 035 )

(2 035 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

(1 593 )

(1 593 )

(345)

(345)

(390)

(390)

(575)

(575)

(5 968 )

(5 968 )

(904)

(904)

(9 776 )

(9 776 )

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

—

—

—

—

(1 068 )

(1 068 )

—

(1 068 )

(1 068 )

Finantskulud

Finantskulud

(173)

(173)

(47)

(47)

(1)

(1)

(20)

(20)

(127)

(127)

(1 536 )

(1 536 )

(1 904 )

(1 904 )

Osa ühis- ja sidusettevõtete majandustulemuses

Osa ühis- ja sidusettevõtete majandustulemuses

2

2

—

—

—

—

—

2

2

Muud kulud

Muud kulud

(1 468 )

(1 468 )

(83)

(83)

(102)

(102)

(70)

(70)

(3 196 )

(3 196 )

(566)

(566)

(5 486 )

(5 486 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(61 964 )

(61 964 )

(58 659 )

(58 659 )

(2 772 )

(2 772 )

(8 195 )

(8 195 )

(10 409 )

(10 409 )

(2 455 )

(2 455 )

(144 454 )

(144 454 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(60 923 )

(60 923 )

(56 629 )

(56 629 )

(2 747 )

(2 747 )

(8 051 )

(8 051 )

(5 352 )

(5 352 )

135 436

135 436

1 733

1 733

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa tulude ja kulude esitamise aluseks on prognoos, kuna kõik kohustused ei ole seotud mitmeaastase finantsraamistiku kindla rubriigiga.

4.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA TINGIMUSLIKUD VARAD

4.1.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

Tingimuslikud kohustused on ELi võimalikud tulevased maksekohustused, mis võivad tekkida möödunud sündmustest või võetud õiguslikult siduvate kohustustest, mis sõltuvad tulevastest sündmustest, mis ei ole täielikult ELi kontrolli all. Need on seotud peamiselt antud finantsgarantiidega (laenudele ja finantsabi programmidele) ja õiguslike riskidega. Kõiki tingimuslikke kohustusi, v.a neid, mis on seotud trahvide ja fondide kaetud garantiidega (vt lisade punkt 2.4.1), rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi (ja seega ELi liikmesriikide) eelarvest tulevastel aastatel.

2.4.1

4.1.1.   
  Eelarvelised garantiid

Eelarvelised garantiid

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Ülemmäär | Lepingud | Väljamaksed | Ülemmäär | Lepingud | Väljamaksed |
| EIP välislaenude andmise volituse garantii | 40 645 | 30 161 | 21 145 | 41 764 | 28 741 | 19 450 |
| EFSI garantii | 16 000 | 11 245 | 4 392 | 16 000 | 1 252 | 202 |
| Kokku | 56 645 | 41 406 | 25 537 | 57 764 | 29 993 | 19 652 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Ülemmäär

Lepingud

Väljamaksed

Ülemmäär

Lepingud

Väljamaksed

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

40 645

40 645

30 161

30 161

21 145

21 145

41 764

41 764

28 741

28 741

19 450

19 450

EFSI garantii

EFSI garantii

16 000

16 000

11 245

11 245

4 392

4 392

16 000

16 000

1 252

1 252

202

202

Kokku

Kokku

56 645

56 645

41 406

41 406

25 537

25 537

57 764

57 764

29 993

29 993

19 652

19 652

Tabelis on esitatud ELi eelarve võimalikud tulevased maksed seoses EIP grupile antud garantiidega. Väljamakstud summad on juba lõppsaajatele makstud summad. Lepingukohased summad sisaldavad väljamakstud raha pluss summasid, mille kohta on maksete saajatega sõlmitud lepingud, kuid mis ei ole veel välja makstud. Ülemmäär kujutab endast kogugarantiid, mille katmise kohustus lasub ELi eelarvel ja seega liikmesriikidel.

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele. 31. detsembri 2015. aasta seisuga moodustas ELi garantiiga laenujääk kokku 21,1 miljardit eurot. ELi eelarve garantiid on järgmised:

| — | 19 481 miljonit eurot (2015. aastal 19 450 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning |
| --- | --- |

—

19 481 miljonit eurot (2015. aastal 19 450 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning

2.4.1

| — | 1 664 miljonit eurot (2015. aastal 1 987 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks. |
| --- | --- |

—

1 664 miljonit eurot (2015. aastal 1 987 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks.

Lisaks eespool tingimusliku kohustusena nimetatud 21,1 miljardile eurole tagab EL 309 miljoni euro ulatuses tagasimaksmata laenusid Süüriale, mille suhtes on tehtud eraldised – vt lisade punkt 2.10.

2.10

EIP antud laenudega seotud ELi välislaenude andmise volituse tagatis piirdub pärast 2007. aastat allakirjutatud lepingute laenujäägi puhul 65 %ga (2007.–2013. ja 2014.–2020. aasta volitused). Enne 2007. aastat allakirjutatud lepingute puhul piirdub ELi tagatis protsendimääraga heakskiidetud krediidiliinide ülemmäärast, mis on enamikul juhtudest 65 %, kuid võib olla ka 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi tagatis kogu summa.

Et avaldada aga ELi maksimaalne positsioon 31. detsembri 2016 seisuga, tuleb sisse arvata ka heakskiidetud laenud, mille leping veel alla kirjutamata (10,5 miljardit eurot), ning laenud, mille kohta on leping alla kirjutatud, kuid mis ei ole veel välja makstud (9 miljardit eurot).

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

EFSI on algatus, mille eesmärk on EIP grupi riskivõtmisvõime suurendamine, võimaldades EIP-l investeerida ELis kuni 61 miljardit eurot. EFSI ei ole rangelt võttes ei eraldi juriidiline isik ega ka investeerimisfond. EFSI riskireserv pakub EIP-le kaitset võimalike tehingukahjude eest. See koosneb 5 miljardi suurusest eraldisest EIP omakapitalist ja kuni 16 miljardi euro (ülemmäär) suurusest ELi eelarve garantiist. Eesmärk on, et liikmesriikide, riiklike tugipankade ja erainvestorite poolne täiendav rahastamine tooks ELi kokku 315 miljardi euro eest investeeringuid.

EFSI tegevus on suunatud taristule ja innovatsioonile (teostaja on EIP) (13 miljardi euro suurune ELi tagatis) ja VKEdele (teostaja on Euroopa Investeerimisfond) (3 miljardi euro suurune ELi tagatis). Kummalgi suunal on võlaportfell ja omakapitali investeeringute portfell. Euroopa Investeerimisfond tegutseb kokkuleppel EIPga EIP garantii alusel, millel on ELi edasigarantii.

ELi tagatise kasutamist EFSI rakendamisel valvab konsensuse alusel tegutsev neljaliikmeline juhtnõukogu. Neljast liikmest kolm on määranud komisjon ja ühe EIP. Juhtnõukogu ei tee investeerimisotsuseid.

ELil ja EIP-l on EFSI raames erinevad rollid. EFSI on asutatud EIP sees, kes operatsioone (võla- ja omakapitaliinvesteeringuid) rahastab, ning laenab selleks vajalikud vahendid kapitaliturgudelt. Taristu ja innovatsiooni suunal teeb EIP investeerimisotsused sõltumatult ja haldab operatsioone kooskõlas oma eeskirjade ja menetlustega, samuti kui omaenda (riski)tehingute puhul. Et tagada EFSI raames tehtavate investeeringute püsiv keskendatus turutõrgete kõrvaldamisele, mis takistavad investeerimist ELis, ja et neil oleks õigus olla kaitstud ELi tagatisega, on loodud sihtotstarbeline juhtimisstruktuur. Sõltumatutest ekspertidest koosnev investeerimiskomitee vaatab läbi kõik EIP pakutavad projektid, et teha kindlaks nende õigus ELi tagatisele. Kui tehing tunnistatakse EFSI tagatiskõlblikuks tehinguks, tehakse otsus jätkata projekti ja selle haldamist EIP tavapärase projektitsükli ja juhtimisprotsessi raames.

ELi roll on anda ELi eelarve tagatis osale võimalikest kahjudest, mis EIP võib kanda võla- ja omakapitaliinstrumentidesse investeerimisel. Seega EL ei sekku EFSI tehingute valikusse ja haldamisse, ei investeeri EFSI tehingutesse ega ole otsene lepinguosaline alusvaraks olevate finantsinstrumentide suhtes. Kuna kontrollikriteeriumid ning ELi raamatupidamiseeskirjadest (ja rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standarditest) tulenevad raamatupidamislikud nõuded konsolideerimisele ei ole täidetud, ei kajastu asjaomased varad ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

ELi tagatise ülemmäär on alati 16 miljardit eurot ja ELi eelarvest tehtavate väljamaksete koondnetosumma ei tohi seda ületada. ELi tagatise maksed teeb EFSI tagatisfond – vt lisade punkt 2.4.1. 2016. aasta lõpu seisuga moodustasid tagatisfondi varad kokku 1 miljard eurot. Kohustused on võetud veel 2,4 miljardi euro kohta, mis on aga veel välja maksmata ja on kajastatud punktis 5.1 täitmata kulukohustustena.

2.4.1

5.1

EFSI raames EIP grupile antud ELi tagatis on kajastatud võlaportfelli finantstagatise kohustuse ning nii võla- kui ka omakapitali investeeringute portfelli tingimusliku kohustusena. Kuna tagatud investeeringuid rahastab ja kontrollib EIP, ei kajastata asjaomaseid finantsvarasid ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

EFSI taristu ja innovatsiooni suuna võlaportfelli raames katab ELi tagatis peamiselt tavalaene ja tagatisi sisaldava EIP rahastamistehingute portfelli esimese järjekoha kahju. ELi tagatis realiseeritakse, kui võlgnik ei suuda makset tähtajaks teha, või võla restruktureerimise puhul. ELi tagatis makstakse tagasi proportsionaalselt ELi võetud riskiga, jagades EIP ja ELi vahel riskidega seotud tulud, mille EIP saaks tagatud tehingutelt. ELi tulud peaksid esmalt katma kahjud tagatud tehingutest. ELi tagatis kajastatakse seepärast finantstagatise kohustusena ja selle väärtuseks on õiglane väärtus selle esmakordsel kajastamisel, milleks on saada olevate lisatasude (ELi tulud) nüüdispuhasväärtus. Järgnevatel bilansipäevadel on finantstagatise kohustuse väärtuseks kas eeldatava kahju suurus või esmakordse kajastamise väärtus, sõltuvalt sellest, kumb on suurem, millest on lahutatud tulu kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane. Finantstagatise kohustus on kajastatud ilma ELi veel saamata tuludeta – 31. detsembri 2016 seisuga null – vt lisade punkt 2.11.3.

2.11.3

EFSI taristu ja innovatsiooni suuna omakapitali investeeringute portfell koosneb otsestest või kvaasiomakapitali investeeringutest ja allutatud laenudest ning EIP investeeringute risk jaguneb võrdselt tema ja ELi vahel. Seega katab ELi tagatis ELi poolt tagatud omakapitaliinvesteeringute osa, väärtuse negatiivsed kohandused (realiseerimata kahjum) kõigil bilansipäevadel, realiseerunud kahjumi ennetähtaegsel investeeringust väljumisel ja EIP rahastamiskulud. Juhtudel, kui sellise investeeringu väärtus, mille väärtust on negatiivselt kohandatud, järgnevatel aruandepäevadel kasvab, hüvitab EIP ELile kuni investeeringu esialgse kulu suuruse summa. Ennetähtaegsel investeeringust väljumisel on ELil samuti õigus algset kulu ületavale investeeringutulule. ELi tagatis makstakse hüvitist EIP tagatud tehingute tuludest, nagu intressid, dividendid ja realiseerunud kasum. Arveldamine ELi ja EIP vahel toimub kord aastas pärast puhaskahjumi ja -kasumi mahaarvamist. 31. detsembri 2016 seisuga oli taristu ja innovatsiooni suuna portfellis 35,7 miljoni euro ulatuses ELi tagatisega investeeringuid, mida kajastati tingimusliku kohustusena.

VKEde suuna omakapitali investeeringute portfell sai alguse alles 2016. aastal ja selle suurus on tühine. Omakapitalitehingute raamatupidamisliku kohtlemise määrab peaarvepidaja, olles konsulteerinud ELi raamatupidamisstandardite alase nõuandva eksperdirühmaga. Euroopa Investeerimisfond on investeerinud 5 miljonit eurot, mis on kajastatud 31. detsembri 2016 seisuga kui tingimuslik kohustus.

Nimetatud tingimuslik kohustus hõlmab CoSME programmi ja programmi „Horisont 2020“ tehinguid, mis on tagatud VKEde suuna portfelli raames EFSI ELi garantiiga.

4.1.2.   
  Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Väljavõetud | Väljavõtmata | Kokku | Väljavõetud | Väljavõtmata | Kokku |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism | 47 456 | — | 47 456 | 47 509 | — | 47 509 |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 4 272 | — | 4 272 | 5 811 | — | 5 811 |
| Makromajanduslik finantsabi | 2 964 | 1 313 | 4 277 | 3 024 | 1 323 | 4 347 |
| Euratom | 252 | 300 | 552 | 301 | 300 | 601 |
| Kokku | 54 944 | 1 613 | 56 557 | 56 645 | 1 623 | 58 268 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Väljavõetud

Väljavõtmata

Kokku

Väljavõetud

Väljavõtmata

Kokku

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

47 456

47 456

—

47 456

47 456

47 509

47 509

—

47 509

47 509

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

4 272

4 272

—

4 272

4 272

5 811

5 811

—

5 811

5 811

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

2 964

2 964

1 313

1 313

4 277

4 277

3 024

3 024

1 323

1 323

4 347

4 347

Euratom

Euratom

252

252

300

300

552

552

301

301

300

300

601

601

Kokku

Kokku

54 944

54 944

1 613

1 613

56 557

56 557

56 645

56 645

1 623

1 623

58 268

58 268

ELi eelarvest on tagatud vastastikuste tehingute puhul võetavad laenud, mis võetakse laenude andmiseks liikmes- ja kolmandatele riikidele – vt ka lisade punkt 6. Need võetud laenud on juba kajastatud ELi bilansis kohustustena – vt üksikasju lisade punktis 2.11.1. Kui aga vastastikuste võetud laenude arvel antud laenude tagasimaksmisel peaks ilmnema viivitusi, peab vastavalt nõukogu määrusele nr 609/2014 artiklile 14 kandma viibiva summa täieliku kulu ELi eelarve:

6

2.11.1

| — | võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | makromajandusliku finantsabi laenusid tagab esmajoones välistegevuse tagatisfond (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvega ning |
| --- | --- |

—

makromajandusliku finantsabi laenusid tagab esmajoones välistegevuse tagatisfond (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvega ning

2.4.1

| — | Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute garantiidest, tagab neid tagatisfond. |
| --- | --- |

—

Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute garantiidest, tagab neid tagatisfond.

Likvideeritava ESTÜ laenud, mis on antud laenuks võetud vahendite arvel, ei ole tagatud ELi eelarve garantiiga. Selle asemel on need tagatud likvideeritava ESTÜ finantsvaradega – vt lisade punkt 2.4.1.

2.4.1

4.1.3.   
  ELi finantsinstrumentidele antud garantiid

ELi finantsinstrumentidele antud garantiid

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Programm „Horisont 2020“ | 921 | 459 |
| Riskijagamisrahastu | 711 | 845 |
| Euroopa ühendamise rahastu (5) | 465 | 429 |
| Muud | 3 | 16 |
| Kokku | 2 101 | 1 749 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Programm „Horisont 2020“

Programm „Horisont 2020“

921

921

459

459

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

711

711

845

845

Euroopa ühendamise rahastu (5)

Euroopa ühendamise rahastu (5

465

465

429

429

Muud

Muud

3

3

16

16

Kokku

Kokku

2 101

2 101

1 749

1 749

Nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 140 lõikes 3, ei tohi rahastamisvahendiga seotud eelarvelised kulud ja ELi finantsvastutus ühelgi juhul ületada selle jaoks võetud asjaomase eelarvelise kulukohustuse summat, misläbi välistatakse tingimuslikud kohustused eelarvele. Praktikas tähendab see, et neil kohustustel on kas vaste bilansi aktivapoolel või nad on tagatud täitmata eelarveliste kulukohustusega, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud. Need tingimuslikud kohustused on kajastatud ilma neile tehtud finantseraldisteta – vt lisade punkt 2.10.

2.10

4.1.4.   
  Kohtuasjad

Kohtuasjad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Trahvid | 1 834 | 3 951 |
| Põllumajandus | 1 711 | 1 377 |
| Ühtekuuluvus | 3 | 3 |
| Muud | 600 | 795 |
| Kokku | 4 148 | 6 125 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Trahvid

Trahvid

1 834

1 834

3 951

3 951

Põllumajandus

Põllumajandus

1 711

1 711

1 377

1 377

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

3

3

3

3

Muud

Muud

600

600

795

795

Kokku

Kokku

4 148

4 148

6 125

6 125

Trahvid

Trahvid

Kõnealune summa seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mille trahvitud äriühingud, nagu nähakse ette finantsmääruse artikli 90 lõikes 1, on ajutiselt tasunud, kuid mis on edasi kaevatud või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus, või kuni apellatsiooniperioodi lõpuni. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

Kui EL peaks kaotama ühegi nendest määratud trahvidega seotud kohtuasjadest, ei tekita see kulu ELi eelarvele, sest need trahvid on ajutiselt tasutud. Seda raha hoitakse kas spetsiaalsetel pangakontodel (vt lisade punkt 2.8) või selleks spetsiaalselt loodud fondis (BUFI fond; vt lisade punkt 2.4.1). Trahvide summa kajastatakse tuluna alles siis, kui need muutuvad lõplikuks (finantsmääruse artikkel 83).

2.8

2.4.1

Põllumajandus

Põllumajandus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi vastavusotsustega ning maaelu arengu ja ühinemiseelse abi finantskorrektsioonidega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest.

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille puhul oodatakse suulise ärakuulamise kuupäeva määramist või Euroopa Kohtu kohtuotsust.

Muud kohtuasjad

Muud kohtuasjad

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ELi vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Tuleb märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 288 kohases kahjude hüvitamiseks esitatud hagis peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel.

4.2.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Saadud tagatised: | | |
| Täitmistagatised | 369 | 398 |
| Muud tagatised | 28 | 27 |
| Muud tingimuslikud varad | 34 | 48 |
| Kokku | 431 | 474 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Saadud tagatised:

Saadud tagatised:

Täitmistagatised

Täitmistagatised

369

369

398

398

Muud tagatised

Muud tagatised

28

28

27

27

Muud tingimuslikud varad

Muud tingimuslikud varad

34

34

48

48

Kokku

Kokku

431

431

474

474

Täitmistagatisi nõutakse tagamaks, et ELi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

5.   EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED

Käesolevas lisas ei anta teavet 31. detsembri 2016 seisuga eksisteerinud kohustuste, vaid eelarvemenetluse ja tulevaste rahastamisvajaduste kohta.

Liikmesriikide vahel kokku lepitud mitmeaastases finantsraamistikus määratletakse programmid ning sätestatakse rubriikide kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad ja maksete assigneeringute kogusummad, mille ulatuses EL võib võtta eelarvelisi ja juriidilisi kohustusi ja seega teha makseid seitsme aasta jooksul – vt eelarve täitmise aruannete lisade tabel 1.1.

1.1

Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad on kinnitanud nõukogu (liikmesriigid) Euroopa Parlamendi nõusolekul. Ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva määruse nr 1306/2013 artiklis 16 on sätestatud otsene seos EAGFi kulude ja mitmeaastane finantsraamistiku määruse vahel. Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu ka asjaomased EAGFi kulude alusaktid, milles on sätestatud kulud liikmesriigiti kogu perioodiks 2014–2020.

Juriidilised kohustused vastavad kinnitatud programmidele, projektidele, kokkulepetele ja lepingutele ning on seega ELi jaoks juriidiliselt siduvad. Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille kaudu eelarvevahendite käsutaja võtab (ELi nimel) kohustuse, millest tuleneb eelarve kulu (finantsmääruse artikkel 85).

Eelarveline kulukohustus võetakse põhimõtteliselt enne juriidilist kohustust, kuid mõnede mitmeaastaste programmide/projektide puhul on see vastupidi – asjaomased eelarvelised kulukohustused, kui alusakt nii ette näeb, võetakse mitme aasta jooksul iga-aastaste osamaksetena. Näiteks ühtekuuluvuspoliitika puhul nähakse ühissätete määruse (määrus (EL) nr 1303/2013) artiklis 76 ette, et komisjoni otsus, millega programm vastu võetakse, kujutab endast juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses, kuid liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Muud õiguslikud alused võivad sisaldada samalaadseid sätteid. Sel põhjusel võib olla summasid, mille EL on kohustunud maksma, kuid mille puhul ei ole eelarvelist kulukohustust veel tehtud – vt lisade punktid 5.2 ja 5.3 allpool.

5.2

5.3

Eelarvelisi kulukohustusi, mis on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud, nimetatakse täitmata kulukohustusteks (pr k „Reste à Liquider“, RAL). Nende alla kuulvad programmid ja projektid, sageli mitmeaastased, mis on kinnitatud, aga veel (täielikult) rakendamata. Need kujutavad tulevaste aastate maksekohustusi. Osale kõigist täitmata kulukohustustest on juba tekkinud kulud. Need on kajastatud bilansis kohustusena (vt lisade punktid 2.12 ja 2.13). Nende kulude arvutus põhineb laekunud kulunõuetel/arvetel ja selle programmi või projekti prognoositaval täitmisel, mille kulude kohta ei ole ELi veel teavitatud – vt lisade punkt 5.1 allpool. Kui täitmata kulukohustustega seotud maksed kord pärast 31. detsembrit 2016 tehakse, lõpetatakse kohustuse kajastamine bilansis. Veel kuluna arvestamata täitmata kulukohustuste osa ei sisaldu kohustustes. Need on eraldi avaldatud allpool.

2.12

2.13

5.1

Allpool esitatu kujutab endast seega summasid 31. detsembri 2016 seisuga, mille EL on kohustunud tasuma vastavalt lepinguliste kohustuste täitmisele, ja mis kuuluvad seepärast rahastamisele tulevastest ELi eelarvetest.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa punkt | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 5.1 | 189 881 | 177 477 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames | 5.2 | 276 351 | 338 755 |
| Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades | 5.3 | 22 275 | 19 098 |
| Kokku | | 488 507 | 535 329 |

Miljonites eurodes

Lisa punkt

31.12.2016

31.12.2015

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

5.1

5.1

189 881

189 881

177 477

177 477

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

5.2

5.2

276 351

276 351

338 755

338 755

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

5.3

5.3

22 275

22 275

19 098

19 098

Kokku

Kokku

488 507

488 507

535 329

535 329

5.1.   TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 189 881 | 177 477 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

189 881

189 881

177 477

177 477

Eespool avaldatud summa (238 759 miljonit eurot) moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud bilansis kohustustena ja tulemiaruandes kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Nagu eespool selgitatud, on need mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg.

Tuleks märkida, et tasaarvestamata eelmakseks olevad ettemaksed moodustasid 31. detsembri 2016 seisuga kokku 45,5 miljardit eurot (vt lisade punkt 2.5). Need on makstud eelarvelised kulukohustused, mis vähendavad täitmata kulukohustusi, kuid mille puhul loetakse makstud summasid kuni lepinguliste kohustuste täitmiseni ikka veel ELi ja mitte saaja omaks. Seega on need nagu eespool loetletud täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud.

2.5

5.2.   EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Fondid | Finantsraamistik 2014–2020 (A) | Võetud juriidilised kohustused (B) | Eelarvelised kulukohustused (C) | Kulukohustuste vabastamine (D) | Jääk mitmeaastane finantsraamistiku raames (=A–C) | Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe (=B–C+D) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 262 058 | 262 058 | 102 172 | — | 159 886 | 159 886 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 91 991 | 91 991 | 38 418 | — | 53 573 | 53 573 |
| Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 3 814 | 3 814 | 1 570 | — | 2 244 | 2 244 |
| ALAMRUBRIIK 1 B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID | 357 862 | 357 862 | 142 160 | — | 215 702 | 215 702 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond | 99 348 | 99 348 | 42 064 | — | 57 284 | 57 284 |
| Euroopa Merendus- ja Kalandusfond | 5 749 | 5 749 | 2 392 | — | 3 358 | 3 358 |
| RUBRIIK 2: LOODUSVARAD | 105 097 | 105 097 | 44 455 | — | 60 641 | 60 641 |
| Varjupaiga- ja Rändefond | 3 607 | 1 977 | 1 970 | — | 1 637 | 7 |
| Sisejulgeolekufond | 2 195 | 981 | 981 | — | 1 214 | 0 |
| RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS | 5 802 | 2 958 | 2 951 | — | 2 851 | 7 |
| Kokku | 468 761 | 465 917 | 189 566 | — | 279 195 | 276 351 |

Miljonites eurodes

Fondid

Finantsraamistik 2014–2020 (A)

Võetud juriidilised kohustused (B)

Eelarvelised kulukohustused (C)

Kulukohustuste vabastamine (D)

Jääk mitmeaastane finantsraamistiku raames (=A–C)

Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe (=B–C+D)

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

262 058

262 058

102 172

—

159 886

159 886

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

91 991

91 991

38 418

—

53 573

53 573

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

3 814

3 814

1 570

—

2 244

2 244

ALAMRUBRIIK 1 B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

ALAMRUBRIIK 1 B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

357 862

357 862

357 862

357 862

142 160

142 160

—

215 702

215 702

215 702

215 702

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

99 348

99 348

42 064

—

57 284

57 284

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

5 749

5 749

2 392

—

3 358

3 358

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

105 097

105 097

105 097

105 097

44 455

44 455

—

60 641

60 641

60 641

60 641

Varjupaiga- ja Rändefond

Varjupaiga- ja Rändefond

3 607

1 977

1 970

—

1 637

7

Sisejulgeolekufond

Sisejulgeolekufond

2 195

981

981

—

1 214

0

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

5 802

5 802

2 958

2 958

2 951

2 951

—

2 851

2 851

7

7

Kokku

Kokku

468 761

468 761

465 917

465 917

189 566

189 566

—

279 195

279 195

276 351

276 351

Need on juriidiline kohustus teha makse, mille EL võttis koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmisega seotud rakenduskavade vastuvõtmisel. Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 84 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse artiklis 76 on sätestatud:

„Liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga programmi tulemusreserviga seotud eelarvelised kulukohustused määratakse programmi muudest eraldisest eraldi.“

Eelnev tabel algab mitmeaastase finantsraamistiku kogusummaga (veerg A) ja kajastav juriidilisi kohustusi, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud, ja informatsiooniks 2014.-2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtud ülemmääradest tulenevaid maksimaalseid kulukohustusi, alamrubriik 1B ning rubriigid 2 ja 3. Kõnealused juriidilised kohustused kujutavad endast seega tasumata summasid, mille EL peab tasuma pärast 31. detsembrit 2016. Veerus B on esitatud komisjoni võetud juriidilised kohustused aasta lõpu seisuga ja veerus C on seoses nende juriidiliste kohustuste kohaselt kättesaadavaks tehtud eelarvelised kulukohustused aasta lõpu seisuga. 31. detsembri 2016 seisuga kulukohustusi vabastatud ei olnud.

5.3.   OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 | 31.12.2015 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 13 799 | 10 051 |
| Copernicuse programm | 2 393 | 2 939 |
| ITER | 1 891 | 2 022 |
| Galileo | 523 | 124 |
| Kalanduskokkulepped | 247 | 373 |
| Kasutusrendi kulukohustused | 2 419 | 2 511 |
| Muud lepingulised kohustused | 1 003 | 1 079 |
| Kokku | 22 275 | 19 098 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

31.12.2015

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

13 799

13 799

10 051

10 051

Copernicuse programm

Copernicuse programm

2 393

2 393

2 939

2 939

ITER

ITER

1 891

1 891

2 022

2 022

Galileo

Galileo

523

523

124

124

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

247

247

373

373

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

2 419

2 419

2 511

2 511

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

1 003

1 003

1 079

1 079

Kokku

Kokku

22 275

22 275

19 098

19 098

Need summad kujutavad pikaajalisi juriidilisi kohustusi, mis ei olnud aasta lõpuks veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need siduvad kohustused kantakse eelarvesse ja tasutakse tulevastel aastatel iga-aastaste osamaksetena.

Teatavaid olulisi programme (vt allpool) võidakse vastavalt finantsmääruse artikli 85 lõikele 4 rakendada iga-aastaste osamaksetena. See võimaldab ELil võtta juriidilisi kohustusi (kirjutada alla toetuslepingutele, delegeerimislepingutele ja hankelepingutele), mis ületavad konkreetse aasta olemasolevaid kulukohustuste assigneeringuid. Seepärast võib suur osa käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku kohastest üldistest eraldistest olla juba kulukohustustega seotud. See kehtib eelkõige järgmiste programmide suhtes:

| — | Euroopa ühendamise rahastu, |
| --- | --- |

—

Euroopa ühendamise rahastu,

| — | Copernicuse programm, |
| --- | --- |

—

Copernicuse programm,

| — | ITER ja |
| --- | --- |

—

ITER ja

| — | Galileo. |
| --- | --- |

—

Galileo.

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu annab finantsabi üleeuroopalistele võrkudele, et toetada ühishuviprojekte transpordi, telekommunikatsiooni ja energiataristu sektoris. Euroopa ühendamise rahastu programmi transpordi valdkonna juriidilised kohustused hõlmavad aastaid 2014–2020 ja energeetika valdkonna omad perioodi kuni 2021. aastani. Nende kohustuste õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013), mille artiklis 19 nähakse ette iga-aastaste osamaksete kasutamine.

Copernicuse programm

Copernicuse programm

Copernicuse programm on Maa seire Euroopa programm – vt ka lisade punkt 2.2. Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrusele (EL) nr 377/2014 (ELT L 122/44, 24.4.2014) alla delegeerimislepingutele Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA), EUMETSATi ja Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskusega. Määruse 377/2014 artiklis 8 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

Need kulukohustused on mõeldud ITERi rajatiste tulevase rahastamisvajaduse katmiseks kuni 2021. aastani. EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika ameti (Fusion for Energy Agency) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Need kulukohustused on tehtud nõukogu 13. detsembri 2013. aasta otsuse (Euratom) nr 791/2013 (millega muudetakse otsust 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised) alusel. ITER loodi selleks, et hallata ja soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. ITER hõlmab ELi, Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike.

Galileo

Galileo

Siin kajastatud summad on ette nähtud Galileo programmi jaoks, mille raames arendatakse Euroopa ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi, vt ka lisade punkt 2.2. Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1285/2013 (ELT L 347/1, 20.12.2013) alusel alla delegeerimislepingu Euroopa Kosmoseagentuuriga. Määruse (EL) 1285/2013 artiklis 9 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Kõnealused kulukohustused on võetud 2020. aastani kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel. Need kulukohustused on tehtud nõukogu otsustel iga kolmanda riigi kohta (näiteks nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 1894/2015, Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta; ELT L 277, 22.10.2015). Need on konkreetsed rahvusvahelised lepingud, mis tähendavad mitmeaastaseid õigusi ja kohustusi.

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

Rendilepingute järelejäänud tähtaja jooksul vastavalt asjaomastele lepingutele tasumisele kuuluvad minimaalsed summad on järgmised:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 373 | 1 085 | 944 | 2 402 |
| IT ja muud seadmed | 7 | 10 | 0 | 17 |
| Kokku | 380 | 1 095 | 944 | 2 419 |

Miljonites eurodes

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Hooned

Hooned

373

373

1 085

1 085

944

944

2 402

2 402

IT ja muud seadmed

IT ja muud seadmed

7

7

10

10

0

0

17

17

Kokku

Kokku

380

380

1 095

1 095

944

944

2 419

2 419

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad on summad, mis tuleb lepingute tähtaja jooksul veel välja maksta. Suurim siin sisalduv summa (276 miljonit eurot) on seotud Euroopa Parlamendi ehitiste ostmise või rentimise lepingutega.

6.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

ELi finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgnevaga:

| — | laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi, Euratomi meetmete ning likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi, Euratomi meetmete ning likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu;

| — | komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid; |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid;

| — | eelarveliste tagatisfondides (välistegevuse tagatisfond ja EFSI tagatisfond) hoitav vara ning |
| --- | --- |

—

eelarveliste tagatisfondides (välistegevuse tagatisfond ja EFSI tagatisfond) hoitav vara ning

| — | eelarvest rahastatud finantsinstrumendid. |
| --- | --- |

—

eelarvest rahastatud finantsinstrumendid.

6.1.   RISKI LIIGID

RISKI LIIGID

Tururisk on oht, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski (märkimisväärne muu hinnarisk ELil puudub).

Tururisk

valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski

| (1) | Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

Valuutarisk

| (2) | Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi. |
| --- | --- |

(2)

Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

Intressirisk

Krediidirisk on kahjumi oht, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi või nende mõlema) tagasimakse tegematajätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Maksekohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

Krediidirisk

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev oht, näiteks oht, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

Likviidsusrisk

6.2.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

ELi eelarve täitmine toetub üha enam rakenduskavade rahastamisvahendite kasutamisele. Kõnealune uus lähenemisviis toetub võrreldes toetuste ja subsiidiumite andmisel põhineva traditsioonilise eelarve täitmise meetodiga põhimõttele, mille kohaselt rahastamisvahendi kaudu eelarvest kulutatud iga euro kohta saab lõplik abisaaja võimendava mõju tõttu rohkem kui ühe euro rahalist toetust. Selline ELi eelarve kasutamine suurendab kasutada olevate vahendite mõju. Lisateave kõnealuste summade kohta on esitatud lisade punktis 2.4.1.

2.4.1

Enamikele rahastamisvahenditele on omane, et rakendamine on Euroopa Komisjoni ja finantsasutuse vahelise kokkuleppe alusel delegeeritud kas Euroopa Investeerimispanga grupile (sealhulgas EIF) või teistele finantsasutustele. Kõnealuste finantsasutustega sõlmitud kokkulepped hõlmavad vahendajate suhtes kohaldatavaid rangeid tingimusi ja kohustusi eesmärgiga tagada ELi vahendite nõuetekohane haldamine ja aruandlus. Pärast seda, kui osamakse teatavasse rahastamisvahendisse on kindlaks määratud, kantakse summad üle finantsasutuse spetsiaalselt loodud pangakontole (st usalduskonto). Finantsasutused võivad sõltuvalt asjaomasest rahastamisvahendist kasutada usalduskontol olevaid vahendeid laenude andmiseks, emiteerida võlainstrumente, investeerida omakapitaliinstrumentidesse või katta sissenõutud tagatisi. Rahastamisvahenditest saadav tulu tuleb üldiselt ELi eelarvesse tagasi maksta.

Kõnealuste rahastamisvahenditega seotud risk piirdub nende aluseks olevate lepingute kohaselt ülemmääraga, mis on rahastamisvahendile ette nähtud eelarvestatud summa. Kuna komisjon kannab sageli „esimese järjekoha kahju“ ning rahastamisvahendite eesmärk on rahastada kõrgema riskiga abisaajaid (kellel on raskusi rahastamise saamisega kommertspankadelt), on tõenäoline, et ELi eelarve jaoks tekib mingis ulatuses kahjusid.

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Järgmisi finantsvara ja -kohustuste klasse ei kajastata õiglases väärtuses: raha ja raha ekvivalendid, laenud, kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded, võlad ja muud amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantskohustused. Nende finantsvarade ja -kohustuste bilansilise jääkmaksumuse suhtes ollakse seisukohal, et see on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Euroopa Liit teostab laenutehinguid ning nendega seotud sularahahaldust vastavalt asjaomastele nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsustele, kui need on olemas, ja sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmise ja andmise ning sularahahalduse menetlusi käsitlevad käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Üldjuhul intressimäära muutuste ja vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta, sest laenude andmise tehinguid rahastatakse tavaliselt laenude võtmise tehingutega, millel on kompensatsioonitehingute iseloom ning millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone. Antud ja võetud laenude tingimuste omavahelist vastavust kontrollitakse regulaarselt.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega nr 804/2016) ning finantsmääruses ja selle kohaldamiseeskirjades.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast.

| — | Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse- ja maksetehingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid.

Komisjoni sularahahalduse ja maksetehingute juhtimine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Suunised ja menetluskord käsitlevad mitmesuguseid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja rahavoogude juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning neile vastavust kontrollitakse regulaarselt. Lisaks sellele vahetavad eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat teavet riskijuhtimise ja parimate tavade kohta.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat laekunud summad jäävad kontodele pankades, mis on valitud spetsiaalselt välja ajutiselt makstavate trahvide hoiustamiseks. Panga valimine toimub vastavalt finantsmääruses ettenähtud hankemenetlusele. Vahendite hoiustamist konkreetsetes pankades tingib sisemine riskijuhtimispoliitika, mille raames on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja kindlaks määratud summad, mida võib hoiustada vastavalt vastaspoole omakapitali suurusele. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Alates 2010. aastast investeeritakse määratud ja ajutiselt makstud trahvide summad spetsiaalselt selle jaoks loodud fondi BUFI. Fondi peamised eesmärgid on vähendada finantsturgudega seotud riske ja kohelda kõiki trahvitud üksusi võrdselt, pakkudes samal alusel arvutatud tagatud tulu. Ajutiselt makstud trahvide varahaldust teostab komisjon kooskõlas sisemiste varahalduse suunistega. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks sularahahaldust käsitlevad menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Varahalduse tegevuse eesmärk on investeerida komisjonile ajutiselt makstud trahvid selliselt, et:

| a) | tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal |
| --- | --- |

a)

tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal

| b) | saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal trahvide algsumma. |
| --- | --- |

b)

saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal trahvide algsumma.

Investeeringud piirduvad põhimõtteliselt järgmiste kategooriatega: tähtajalised hoiused euroala keskpankades, euroala riikide võlakohustuste haldamise ametites, täielikult riigile kuuluvates või riigi poolt tagatud pankades või riigiülestes asutustes; võlakirjad, lühiajalised võlakirjad ja hoiusesertifikaadid, mille on emiteerinud riiklikud või riigiülesed asutused.

Pangatagatised

Pangatagatised

Komisjon hoiab märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisade punkt 2.6.1.2). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Tagatisi hallatakse sisemise riskijuhtimise poliitika raames. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

2.6.1.2

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni ja EIP 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja 23. septembrist 1996, 8. maist 2002, 25. veebruarist 2008 ja 9. novembrist 2010. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiriski. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrusega (EL) 2015/1017. Fondi varahalduse eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta otsuses C(2016) 165. Hallatavad varad peavad pakkuma piisavat likviidsust tagatise võimaliku sissenõudmise puhuks, püüdes samal ajal optimeerida tootlust ja riski taset, mis oleks kooskõlas turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega.

6.3.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| USD | GBP | DKK | SEK | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 228 | 58 | 14 | 42 | 10 080 | 21 | 10 442 |
| Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (49) | — | — | — | 50 | — | 0 |
| Laenud
   (8) | 4 | 0 | — | — | 329 | 10 | 343 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 1 | 593 | 51 | 81 | 10 888 | 8 | 11 622 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 39 | 2 394 | 428 | 1 220 | 22 387 | 2 117 | 28 585 |
| | 222 | 3 045 | 493 | 1 342 | 43 734 | 2 156 | 50 993 |
| Finantskohustused | | | | | | | |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (100) | — | — | — | 100 | — | (1) |
| Võlgnevused | (1) | (5) | (0) | (0) | (39 983 ) | (16) | (40 005 ) |
| | (101) | (5) | (0) | (0) | (39 883 ) | (16) | (40 005 ) |
| Kokku | 121 | 3 040 | 493 | 1 342 | 3 851 | 2 140 | 10 987 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

USD

GBP

DKK

SEK

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

228

228

58

14

14

42

42

10 080

10 080

21

21

10 442

10 442

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(49)

(49)

—

—

—

50

50

—

0

0

Laenud
   (8)

Laenud

8

4

4

0

—

—

329

329

10

10

343

343

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

1

1

593

51

51

81

81

10 888

10 888

8

8

11 622

11 622

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

39

39

2 394

2 394

428

428

1 220

1 220

22 387

22 387

2 117

2 117

28 585

28 585

222

222

3 045

3 045

493

493

1 342

1 342

43 734

43 734

2 156

2 156

50 993

50 993

Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(100)

(100)

—

—

—

100

100

—

(1)

(1)

Võlgnevused

Võlgnevused

(1)

(1)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 983 )

(39 983 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

(101)

(101)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 883 )

(39 883 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

Kokku

Kokku

121

121

3 040

3 040

493

493

1 342

1 342

3 851

3 851

2 140

2 140

10 987

10 987

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2015 |
| USD | GBP | DKK | SEK | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 81 | 76 | 11 | 8 | 9 416 | 28 | 9 620 |
| Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | — | — | — | — | — | — | — |
| Laenud
   (8) | 5 | 0 | — | — | 354 | 18 | 377 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 10 | 542 | 53 | 85 | 9 555 | 78 | 10 324 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 36 | 1 785 | 368 | 1 287 | 17 342 | 853 | 21 671 |
| | 132 | 2 403 | 433 | 1 380 | 36 667 | 977 | 41 992 |
| Finantskohustused | | | | | | | |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | — | — | — | — | — | — | — |
| Võlgnevused | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| Kokku | 131 | 2 401 | 433 | 1 380 | 4 480 | 976 | 9 801 |

Miljonites eurodes

31.12.2015

USD

GBP

DKK

SEK

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

81

81

76

11

11

8

8

9 416

9 416

28

28

9 620

9 620

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

—

—

—

—

—

—

—

Laenud
   (8)

Laenud

8

5

5

0

—

—

354

354

18

18

377

377

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

10

10

542

53

53

85

85

9 555

9 555

78

78

10 324

10 324

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

36

36

1 785

1 785

368

368

1 287

1 287

17 342

17 342

853

853

21 671

21 671

132

132

2 403

2 403

433

433

1 380

1 380

36 667

36 667

977

977

41 992

41 992

Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

—

—

—

—

—

—

—

Võlgnevused

Võlgnevused

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

Kokku

Kokku

131

131

2 401

2 401

433

433

1 380

1 380

4 480

4 480

976

976

9 801

9 801

Kui euro oleks tugevnenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Eelarveaasta tulem |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | (4) | (272) | (43) | (118) |
| 2015 | (5) | (212) | (38) | (125) |

Miljonites eurodes

Eelarveaasta tulem

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

(4)

(4)

(272)

(272)

(43)

(43)

(118)

(118)

2015

2015

(5)

(5)

(212)

(212)

(38)

(38)

(125)

(125)

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Netovara |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2016 | (7) | (5) | (1) | (4) |
| 31.12.2015 | (7) | (7) | (1) | (1) |

Miljonites eurodes

Netovara

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2016

31.12.2016

(7)

(7)

(5)

(5)

(1)

(1)

(4)

(4)

31.12.2015

31.12.2015

(7)

(7)

(7)

(7)

(1)

(1)

(1)

(1)

Kui euro oleks nõrgenenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Eelarveaasta tulem |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | 5 | 332 | 53 | 145 |
| 2015 | 6 | 259 | 47 | 152 |

Miljonites eurodes

Eelarveaasta tulem

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

5

5

332

332

53

53

145

145

2015

2015

6

6

259

259

47

47

152

152

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Netovara |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2016 | 9 | 6 | 2 | 5 |
| 31.12.2015 | 9 | 8 | 1 | 1 |

Miljonites eurodes

Netovara

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2016

31.12.2016

9

9

6

6

2

2

5

5

31.12.2015

31.12.2015

9

9

8

8

1

1

1

1

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Enamikku finantsvaradest ja -kohustustest hoitakse eurodes ning sel juhul ELil välisvaluutarisk puudub. Siiski annab EL Euratomi rahastamisvahendi kaudu USA dollarites laenusid, mida rahastatakse samas summas USA dollarites võetud laenudega (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga ELil Euratomiga seoses välisvaluutarisk puudub.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Kooskõlas omavahendeid käsitleva määrusega hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud eespool osutatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed USA dollarites, Šveitsi frankides ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb, ja selle tulemusena ei kajasta nende saldod valuutariski positsiooni.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Kuna kõik trahvid määratakse ja makstakse eurodes, siis nende puhul valuutarisk puudub.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Selle fondi finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub. Laenud, mis anti ELile üle fondile esitatud taotluste tõttu, kuna laenusaajad olid jätnud maksekohustused täitmata, makstakse välja nende esialgses valuutas ja seetõttu kujutab see ELi jaoks valuutariski. Peamiselt laenude tagasimaksete ajastamisest tuleneva ebakindluse tõttu vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond arveldab praegu nii eurodes kui ka USA dollarites. 2016. aasta detsembris tehti esimesed USA dollarites nomineeritud investeeringud kindla intressimääraga võlakirjadesse (USA riigivõlakirjad), et parandada tootlust ja hajutada tururiski positsiooniga USA turul. Valuutariski hallatakse tuletislepingute (valuutaforvardlepingud) sõlmimisega, millega kaitstakse USA dollarites investeeringuportfelli turuväärtust. Maandamata riskiga valuutapositsiooni ülempiiriks on määratud 1 % portfelli koguväärtusest sihttaseme ja vahendite iga-aastaste strateegiliste jaotuste raames. Nii käivitaks USA dollarites investeeringute turuväärtuse kõikumine üle 1 % piiri tasakaalustamismüügi (uue sama- või vastassuunalise forvardlepingu), et kaitstavat positsiooni vastavalt kohandada või taastada. Riskide maanduse kohandamist võivad ajendada ka euro/USD vahetuskursi muutused.

6.4.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

Järgmises tabelis esitatakse teave müügivalmis finantsvarade intressimäära tundlikkuse näitaja kohta, eeldades intressimäärade võimalikuks muutuseks +/- 100 baaspunkti (1 %).

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Suurenemine (+)/vähenemine (-) baaspunktides | Mõju eelarveaasta tulemile ja netovaradele |
| 2016: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (291) |
| | - 100 | 313 |
| 2015: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (206) |
| | - 100 | 223 |

Miljonites eurodes

Suurenemine (+)/vähenemine (-) baaspunktides

Mõju eelarveaasta tulemile ja netovaradele

2016: Müügivalmis finantsvarad

2016: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(291)

(291)

- 100

- 100

313

313

2015: Müügivalmis finantsvarad

2015: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(206)

(206)

- 100

- 100

223

223

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressiriske samasuguste lepingutingimustega antud laenud (kompensatsioonitehingud).

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse üksus ei laena raha. Seetõttu intressimäära risk puudub. Intressimäär arvutatakse aga erinevate pangakontode saldode alusel. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tema pangakontodelt regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist.

Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Liikmesriikide keskpankades olevad kontod võib välja maksta iga institutsiooni poolt kohaldatava ametliku kursi alusel. Kuna mõned väljamaksed neilt kontodelt võivad olla praegu negatiivsed, on kehtestatud nende kontode saldode minimeerimiseks rahahaldusmenetlused.

Peale selle on omavahendite kontod vastavalt nõukogu määrusele nr 804/2016 kaitsud negatiivse intressi mõju eest.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Kommertspankade poolt kohaldatav kurss võrdub tavaliselt lepingu alusel nulliga. Selle tulemusel puudub risk, et komisjon teeniks turuintressimääradest madalamat intressi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Hoiuste intresside alla üheaastase kestuse tõttu on nende intressirisk piiratud. Ülejäänud portfell on investeeritud väärtpaberitesse keskmise kestusega 2,6 aastat.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, kusjuures kogu portfelli keskmine kestus on 3,59 aastat.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, kusjuures kogu portfelli keskmine kestus on 3,5 aastat.

6.5.   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Summad, mis kujutavad endast aruandlusperioodi lõpul ELi jaoks krediidiriski, on vastavalt lisade punktis 2 esitatule rahastamisvahendite puhasväärtus.

2

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Antud laenud | 55 477 | 55 476 | 1 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 11 622 | 10 310 | 130 | 909 | 273 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 0 | 0 | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 67 099 | 65 786 | 131 | 909 | 273 |
| Antud laenud | 57 251 | 57 251 | 0 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 10 324 | 8 672 | 120 | 1 384 | 148 |
| Kokku seisuga 31.12.2015 | 67 575 | 65 922 | 120 | 1 384 | 148 |

Miljonites eurodes

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Antud laenud

Antud laenud

55 477

55 477

55 476

55 476

1

1

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

11 622

11 622

10 310

10 310

130

130

909

909

273

273

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

0

0

0

0

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

67 099

67 099

65 786

65 786

131

131

909

909

273

273

Antud laenud

Antud laenud

57 251

57 251

57 251

57 251

0

0

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

10 324

10 324

8 672

8 672

120

120

1 384

1 384

148

148

Kokku seisuga 31.12.2015

Kokku seisuga 31.12.2015

67 575

67 575

65 922

65 922

120

120

1 384

1 384

148

148

1–5 aastaste nõuete ja sissenõutavate summade hulka kuulub konkurentsitrahvidega seotud sissenõutavaid summasid 870 miljoni euro ulatuses, mis on suures osas kaetud pangatagatistega, ja seega on komisjon krediidirisk madal. Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele.

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| Müügivalmis (9) | Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (10) | Laenud ja nõuded | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 6 451 | — | 3 386 | 21 990 | 31 828 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 1 412 | — | 23 826 | 5 325 | 30 563 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 1 056 | — | 4 532 | 492 | 6 081 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | — | — | 27 724 | 744 | 28 468 |
| | 8 920 | — | 59 469 | 28 552 | 96 941 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | |
| Grupp 1 | — | 0 | 6 238 | 33 | 6 272 |
| Grupp 2 | — | — | 79 | — | 79 |
| | — | 0 | 6 317 | 33 | 6 351 |
| Kokku | 8 920 | 0 | 65 786 | 28 585 | 103 292 |

Miljonites eurodes

31.12.2016

Müügivalmis (9)

9

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (10)

10

Laenud ja nõuded

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

6 451

6 451

—

3 386

3 386

21 990

21 990

31 828

31 828

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

1 412

1 412

—

23 826

23 826

5 325

5 325

30 563

30 563

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

1 056

1 056

—

4 532

4 532

492

492

6 081

6 081

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

—

—

27 724

27 724

744

744

28 468

28 468

8 920

8 920

—

—

59 469

59 469

28 552

28 552

96 941

96 941

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Grupp 1

Grupp 1

—

0

0

6 238

6 238

33

33

6 272

6 272

Grupp 2

Grupp 2

—

—

79

79

—

79

79

—

0

0

6 317

6 317

33

33

6 351

6 351

Kokku

Kokku

8 920

8 920

0

0

65 786

65 786

28 585

28 585

103 292

103 292

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2015 |
| Müügivalmis (9) | Laenud ja nõuded | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 5 945 | 3 256 | 16 147 | 25 349 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 1 087 | 23 818 | 4 503 | 29 409 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 1 247 | 4 527 | 263 | 6 037 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | 32 | 29 371 | 732 | 30 136 |
| | 8 310 | 60 973 | 21 646 | 90 930 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | |
| Grupp 1 | — | 4 855 | 25 | 4 880 |
| Grupp 2 | — | 95 | — | 95 |
| | — | 4 950 | 25 | 4 975 |
| Kokku | 8 310 | 65 922 | 21 671 | 95 905 |

Miljonites eurodes

31.12.2015

Müügivalmis (9)

9

Laenud ja nõuded

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

5 945

5 945

3 256

3 256

16 147

16 147

25 349

25 349

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

1 087

1 087

23 818

23 818

4 503

4 503

29 409

29 409

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

1 247

1 247

4 527

4 527

263

263

6 037

6 037

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

32

32

29 371

29 371

732

732

30 136

30 136

8 310

8 310

60 973

60 973

21 646

21 646

90 930

90 930

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Grupp 1

Grupp 1

—

4 855

4 855

25

25

4 880

4 880

Grupp 2

Grupp 2

—

95

95

—

95

95

—

4 950

4 950

25

25

4 975

4 975

Kokku

Kokku

8 310

8 310

65 922

65 922

21 671

21 671

95 905

95 905

Eespool olev tabel ei hõlma ilma välisreitinguta omakapitaliinstrumentide kujul müügivalmis finantsvarasid. Eespool nimetatud nelja riskikategooria aluseks on põhimõtteliselt väliste reitinguagentuuride reitingukategooriad, mis on järgmised:

| — | Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA– ja samaväärsed

| — | Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed

| — | Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed

| — | Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody's mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody's mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed

EL kasutab nimetatud välisagentuuride reitingukategooriaid eelkõige finantsinstrumentide ja kommertspankade võrdlusvahendina, kuid võib üksikjuhtumite analüüsimise järel hoida vahendeid mõnes eespool nimetatud riskikategoorias isegi siis, kui üks või enam eespool nimetatud reitinguagentuuridest on asjaomase vastaspoole reitingut alandanud. Ilma reitinguta vastaspoolte puhul hõlmab 1. rühm varasemate makseviivitusteta võlgnikke ja 2. rühm varasemate makseviivitustega võlgnikke.

Eespool muude kui investeerimisjärgu liigitatud laenude ja nõuetena esitatud summad on seotud peamiselt komisjoni poolt finantsraskustes liikmesriikidele makstud finantstoetuse laenudega ning teatavate liikmesriikide suhtes omavahendeid käsitlevate määruste või teiste õigusaktide alusel esitatud nõuetega. Raha all kajastatud summad on seotud riigikassas või liikmesriikide keskpankades avatud omavahendite pangakontodega, et hoida omavahendite osamaksusid vastavalt määruses ette nähtule. Komisjon võib neid kontosid kasutada ainult eelarve täitmisest tulenevate rahanõudluse katmiseks.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel välistegevuse tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul), seejärel võimalusega saada vajalikud vahendid liikmesriikides asuvatelt komisjoni omavahendite kontodelt ja lõpuks ELi eelarve kaudu.

Omavahendeid käsitlevate õigusaktidega on omavahendite maksete ülemmääraks kehtestatud 1,20 % liikmesriikide kogurahvatulust ning 2016. aastal kasutati sellest maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 0,89 %. See tähendab, et 31. detsembri 2016. aasta seisuga jäi kõnealuste tagatiste kasutamisel 0,31 % varu. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELi õiguslike kohustuste täieliku täitmise laenuandjate ees.

Riigikassa

Riigikassa

Enamikku komisjoni sularahavarudest hoitakse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 609/2014 kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega. Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni sularahavarudesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtimise sularahahalduse süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, võttes arvesse kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmist summat. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitav kogusumma pidevalt väga väike (kokkuvõttes keskmiselt alla 100 miljoni euro, mis jaguneb 20 konto peale), mis tagab, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos sularahahalduse vahendite igapäevaste kogusaldodega, mis kõikusid 2016. aastal vahemikus 1 miljardit kuni 30 miljardit eurot, ning 2016. aastal komisjoni kontodelt tehtud maksete kogusummaga, mis ületab 145 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida:

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut.

| — | Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas.

| — | Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat ajutiselt makstud trahve hoiustavad pangad valitakse välja hankemenetluse teel kooskõlas riskijuhtimispoliitikaga, millega on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja proportsionaalselt vastaspoole omakapitalile hoiustatavate summade suurus.

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et võtta hoiule ajutiselt makstavaid trahve, nõutakse üldjuhul ka pikaajalist A (S&P või sellega võrdväärset) krediidireitingut ja lühiajalist A-1 (S&P või sellega võrdväärset) krediidireitingut. Sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest ja sõltub iga panga reitingust. Selliste piirangute arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud. Hoiuse jäägi vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud (alates 2010. aastast määratud) trahvidest tehtavate investeeringutega riigi võlakohustustesse võtab komisjon endale krediidiriski. Riski kontsentratsioon on suurim Prantsusmaa puhul, kelle arvele langeb 31 % portfelli nominaalsest kogumahust. Viis suurima riskipositsiooniga riiki (Prantsusmaa, Itaalia, Belgia, Saksamaa ja Luksemburg) esindavad koos 77 % investeeringuportfellist. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on A (S&P või samaväärne).

Pangatagatised

Pangatagatised

Selliste tagatiste aktsepteerimise suhtes kohaldatav riskijuhtimispoliitika tagab komisjonile kõrge krediidikvaliteedi. Kehtivate tagatiste vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Portfelli krediidiriski positsiooni piiramiseks on kokku lepitud varahaldussuunised ja/või investeerimisstrateegia, milles on ette nähtud teatavad piirid ja piirangud. Sellised piirid ja piirangud hõlmavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, absoluutseid nominaalseid krediidilimiite sõltuvalt emitendi kategooriast, suhtelisi riskide kontsentreerumise piirmäärasid sõltuvalt emitendi kategooriast ja riskide kontsentreerumise piirmäärasid emissiooni kohta. Kõigil investeeringutel on vähemalt investeerimisjärgu krediidireiting.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Varahaldussuunised, risk ja investeerimisstrateegiad määratlevad teatavad piirid ja piirangud, et piirata portfelli krediidiriski positsiooni, mis on üldjuhul piiratud investeerimisjärgu krediidireitinguga. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on A (S&P või samaväärne).

31. detsembri 2016 seisuga on Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (BIS) kõigi realiseerimata valuutaforvardite ainus vastaspool ja selle kuupäeva seisuga ei ole mingeid krediidikvaliteeti parandavaid kokkuleppeid – tagatisi, tasaarvestuslepinguid ega garantiisid. Aruandeperioodi lõpu seisuga on positiivse õiglase väärtusega välisvaluuta tuletisinstrumentide maksimaalne krediidiriski positsioon võrdne bilansilise jääkmaksumusega.

6.6.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Võetud laenud | 2 094 | 18 084 | 34 950 | 55 128 |
| Võlgnevused | 40 005 | — | — | 40 005 |
| Muud | 189 | 637 | 1 397 | 2 222 |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 42 288 | 18 721 | 36 346 | 97 355 |
| Võetud laenud | 7 218 | 9 660 | 39 982 | 56 860 |
| Võlgnevused | 32 191 | — | — | 32 191 |
| Muud | 721 | 513 | 1 609 | 2 843 |
| Kokku seisuga 31.12.2015 | 40 130 | 10 173 | 41 591 | 91 894 |

Miljonites eurodes

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Võetud laenud

Võetud laenud

2 094

2 094

18 084

18 084

34 950

34 950

55 128

55 128

Võlgnevused

Võlgnevused

40 005

40 005

—

—

40 005

40 005

Muud

Muud

189

189

637

637

1 397

1 397

2 222

2 222

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

42 288

42 288

18 721

18 721

36 346

36 346

97 355

97 355

Võetud laenud

Võetud laenud

7 218

7 218

9 660

9 660

39 982

39 982

56 860

56 860

Võlgnevused

Võlgnevused

32 191

32 191

—

—

32 191

32 191

Muud

Muud

721

721

513

513

1 609

1 609

2 843

2 843

Kokku seisuga 31.12.2015

Kokku seisuga 31.12.2015

40 130

40 130

10 173

10 173

41 591

41 591

91 894

91 894

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Tuletisinstrumentidest tulenevad nõuded | 149 | — | — | 149 |
| Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad | (150) | — | — | (150) |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | (1) | — | — | (1) |

Miljonites eurodes

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Tuletisinstrumentidest tulenevad nõuded

Tuletisinstrumentidest tulenevad nõuded

149

149

—

—

149

149

Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad

Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad

(150)

(150)

—

—

(150)

(150)

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib välistegevuse tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. Seoses maksebilansi toetamise mehhanismiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikides asuvate komisjoni omavahendite kontode kaudu. EFSMi puhul on sarnane menetlus ette nähtud nõukogu määrusega nr 407/2010.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et asjaomase eelarveaasta jaoks ettenähtud raha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on seega võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Siiski laekuvad liikmesriikide osamaksud 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kogu aasta peale, samal ajal kui maksete puhul esineb teatav hooajalisus. Lisaks sellele, vastavalt nõukogu määrusele nr 609/2014 (omavahendite kättesaadavaks tegemise meetodite ja menetluste kohta) muutuvad liikmesriikide osamaksud, mis tulenevad (parandus)eelarvetest, mis kiidetakse heaks pärast asjaomase kuu (N kuu) 16. kuupäeva, kasutatavaks alles N+2 kuul, kuid nendega seotud maksete assigneeringuid saab kohe kasutada. Selleks et kättesaadavad sularahavarud oleksid alati piisavad mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, on sisse seatud regulaarsed sularaha prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite või täiendavate vahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt teatava piirini ka ettemaksena, kui täidetud on teatavad tingimused. Kulude hooajalisuse ja üldiste eelarveliste piirangute tõttu viimastel aastatel on tekkinud vajadus maksete sagedust aasta jooksul tihedamini seirata. Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud sularahahalduse töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb peamiselt kõrge likviidsusega väärtpaberitest, mida saab ootamatute raha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on alla 1aastase lõpptähtajaga väärtpaberite ja ujuva intressimääraga võlakirjade osakaal 33 %.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Fond peab hoidma vähemalt 100 miljonit eurot alla 12 kuise tähtajaga portfellis, mis investeeritakse rahainstrumentidesse. 31. detsembri 2016. aasta seisuga moodustasid need investeeringud (sh raha) 197 miljonit eurot. Lisaks sellele moodustavad vähemalt 20 % fondi nimiväärtusest rahainstrumendid, kuni üheaastase järelejäänud tähtajaga fikseeritud intressimääraga võlakirjad ja ujuva intressimääraga võlakirjad. 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli nende instrumentide osakaal 20 %.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Tagatisfondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb kõrge likviidsusega varadest, mida saab mida saab ootamatute raha väljamaksete katteks ära müüa, sh kõige likviidsemad USA dollarites nomineeritud varad – USA riigivõlakirjad, mis moodustasid aruandepäeval 15 % kogu investeeringuportfellist. Peale selle on alla 1aastase lõpptähtajaga väärtpaberite ja ujuva intressimääraga võlakirjade osakaal 23 %.

Tuletislepingutega arveldamine on kajastatud brutona ja põhineb nende lepingulisel lõpptähtajal. Kohustusi täidetakse USA dollarites nomineeritud varade müümise ja/või vahetustehingute abil, mille juures on võimalik raha väljamaksete tekkimine valuutakursi vahede tõttu.

Seoses tagatisenõuetega ei ole likviidsusjuhtimist vaja, sest praegune valuutariski maandamise tehingute vastaspool on nõus töötama koos komisjoniga ilma lisatagatisi nõudmata.

7.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

7.1.   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

ELi seotud osapooled on ELi konsolideeritud üksused, sidusettevõtted ja nende üksuste juhtivtöötajad. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

7.2.   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ELi ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

Kategooria 1: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

Kategooria 1:

Kategooria 2. komisjoni asepresident ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

Kategooria 2.

Kategooria 3: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Euroopa Liidu Üldkohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

Kategooria 3:

Kategooria 4: Euroopa Kontrollikoja president ja liikmed;

Kategooria 4:

Kategooria 5: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

Kategooria 5:

Allpool on esitatud kokkuvõte nende rahalistest õigustest. Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivtöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

| Eurodes |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | Kategooria 1 | Kategooria 2 | Kategooria 3 | Kategooria 4 | Kategooria 5 |
| Põhipalk (kuupalk) | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | 12 455,10 - |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | 19 587,99 |
| | | | | | |
| Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Peretoetused: | | | | | |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 |
| Õppetoetus või | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 |
| Töökohavälise koolituse toetus | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 627,76 | — | — |
| | | | | | |
| Esindustasud | 1 464,87 | 941,46 | 627,76 | — | — |
| | | | | | |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | — |
| | | | | | |
| Ülekanded liikmesriikidesse: | | | | | |
| Õppetoetus (11) | jah | jah | jah | jah | jah |
| % palgast (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | — | — |
| | | | | | |
| Ametisse asumine: | | | | | |
| Sisseseadmiskulud | 54 062,86 | 48 969,98 - | 39 175,99 - | 42 310,07 - | Hüvitatud |
| | | 50 928,78 | 44 072,99 | 45 052,39 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Ametist lahkumine: | | | | | |
| Ümberasumiskulud | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | Hüvitatud |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Ravikindlustus | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| | | | | | |
| Mahaarvamised: | | | | | |
| Tulumaks palgalt | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 9,8  % |
| Inimeste arv aastalõpu seisuga | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

Eurodes

Rahaline õigus (töötaja kohta)

Kategooria 1

Kategooria 2

Kategooria 3

Kategooria 4

Kategooria 5

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk (kuupalk)

27 031,43

27 031,43

24 484,99 -

24 484,99 -

19 587,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

21 155,03 -

12 455,10 -

12 455,10 -

25 464,39

25 464,39

22 036,49

22 036,49

22 526,20

22 526,20

19 587,99

19 587,99

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

Ülalpeetava lapse toetus

397,29

397,29

397,29

397,29

397,29

Eelkooliealise lapse toetus

97,05

97,05

97,05

97,05

97,05

Õppetoetus või

269,56

269,56

269,56

269,56

269,56

Töökohavälise koolituse toetus

539,12

539,12

539,12

539,12

539,12

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

—

—

627,76

627,76

—

—

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1 464,87

1 464,87

941,46

941,46

627,76

627,76

—

—

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (11)

11

jah

jah

jah

jah

jah

% palgast (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

—

—

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

54 062,86

48 969,98 -

39 175,99 -

42 310,07 -

Hüvitatud

50 928,78

44 072,99

45 052,39

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

27 031,43

24 484,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

Hüvitatud

25 464,39

22 036,49

22 526,20

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

Ravikindlustus

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension (% palgast, maksueelne)

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Tulumaks palgalt

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

Ravikindlustus (% palgast)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Palkadele rakendatav erimaks

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

9,8  %

Inimeste arv aastalõpu seisuga

Inimeste arv aastalõpu seisuga

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande allakirjutamise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja peale allpool esitatud teabe teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesolevas lisas nõutav. Raamatupidamisaruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub esitatud teabes.

Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017 ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust lahkuda, aktiveerides Euroopa Liidu lepingu artikli 50. Kooskõlas käesoleva artikliga, Euroopa Ülemkogult saadud suunistega rahastamiskokkuleppe kohta ja nõukogult saadud läbirääkimisjuhistega sõlmib liit Ühendkuningriigiga lepingu, milles sätestatakse riigi väljaastumise kord. Käesoleva raamatupidamise aastaaruande allakirjutamise ajal oli läbirääkimiste protsess just alanud, mistõttu 31. detsembri 2016. aasta seisuga see ei olnud see mõjutanud ELi finantsseisundit.

9.   KONSOLIDEERIMISE ULATUS

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Euroopa Parlament

Euroopa Parlament

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Komisjon

Euroopa Komisjon

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa välisteenistus

Euroopa välisteenistus

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsman

Regioonide Komitee

Regioonide Komitee

Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Liidu Nõukogu

2.   ELi ametid (39)

ELi ametid (39)

2.1.   
  Rakendusametid (6)

Rakendusametid (6)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Teadusuuringute Rakendusamet

Teadusuuringute Rakendusamet

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamise täitevamet

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamise täitevamet

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

2.2.   
  Detsentraliseeritud asutused (33)

Detsentraliseeritud asutused (33)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa GNSSi Agentuur

Euroopa GNSSi Agentuur

Euroopa Kemikaaliamet

Euroopa Kemikaaliamet

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

Eurojust

Eurojust

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Euroopa Keskkonnaamet

Euroopa Keskkonnaamet

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Euroopa Pangandusjärelevalve

Euroopa Pangandusjärelevalve

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

EU-LISA (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet)

EU-LISA (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet)

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Raudteeamet

Euroopa Raudteeamet

Ühenduse Sordiamet

Ühenduse Sordiamet

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

Euroopa Lennundusohutusamet

Euroopa Lennundusohutusamet

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

3.   Muud kontrollitavad üksused (2)

Muud kontrollitavad üksused (2)

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

B.   SIDUSETTEVÕTTED (1)

SIDUSETTEVÕTTED (1)

Euroopa Investeerimisfond

Euroopa Investeerimisfond

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

Allpoolloetletud üksusi ei ole konsolideeritud kapitaliosaluse meetodil ELi 2016. aasta raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetesse nende ebaolulisuse tõttu:

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte

Biotoorainel põhinev tööstus on ELi ja biotoorainel põhineva tööstuse konsortsiumi vaheline avaliku ja erasektori partnerlus. Biotoorainel põhinev tööstus on pühendunud Euroopa biomajanduse potentsiaali realiseerimisele, biojääkide ja jäätmete ümbertöötlemisele igapäevatoodeteks innovatiivsete tehnoloogiate abil ja biokütuste rafineerimistehastes, mis on biomajanduse alus.

Ühisettevõte Clean Sky

Ühisettevõte Clean Sky

Ühisettevõte Clean Sky on suurim Euroopa teadusprogramm, mille raames arendatakse innovatiivset tipptehnoloogiat CO2-heite ning lennukite gaasiheite ja müra vähendamiseks. Clean Sky, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“, aitab tugevdada Euroopa lennundustööstuse koostööd, juhtpositsiooni maailmas ja konkurentsivõime.

2

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)

IMI on Euroopa suurim avaliku ja erasektori ühisalgatus, mille eesmärk on kiirendada paremate ja ohutumate ravimite arendamist patsientidele. IMI on Euroopa Liidu ja farmaatsiatööstuse ühenduse ühisettevõte.

Ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ (ECSEL) (ühendatud endised ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC)

Ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ (ECSEL) (ühendatud endised ühisettevõtted ARTEMIS ja ENIAC)

ECSEL on elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus, mis ühendab teadusuuringuid teadustulemuste kasutamisega, ühtlustab strateegiaid Euroopa ja riiklike investeeringute suurendamiseks ning ehitab üles arenenud ökosüsteemi.

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna ühisettevõte (FCH)

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna ühisettevõte (FCH)

FCH on avaliku ja erasektori partnerlus, mis toetab teadus-, arendus- ja tutvustamistegevust Euroopas kütuseelementide ja vesinikuenergia valdkonnas. Selle eesmärk on kiirendada nimetatud tehnoloogiate turuletoomist ning rakendada nende potentsiaali vähese CO2-heitega energiasüsteemi loomisel.

2

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte (SESAR)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte (SESAR)

SESAR on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses.

Ühisettevõte Shift2Rail

Ühisettevõte Shift2Rail

Shift2Rail on Euroopa esimene raudtee valdkonna ühine tehnoloogiaalgatus, mille tegevusala on keskendatud teadus- ja innovatsioonitegevus ning töötada välja turupõhised lahendused, kiirendades uute ja arenenud tehnoloogiate integreerimist innovatiivsetesse raudteeteenuse lahendustesse.

Eelnimetatud üksuste majandusaasta aruanded on avaldatud nende vastavatel veebisaitidel.

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS

EELARVEAASTA 2016 (13)

13

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande põhjenduse ja analüüsi eesmärk on aidata lugejal mõista ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes esitletud finantsseisundit, finantstulemust ja rahavooge. Käesolevas finantsaruande põhjenduses ja analüüsis esitatud teave ei ole auditeeritud.

1.   ELi RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED: FINANTSSEISUND 2016. AASTAL

1.1.   TULUD

TULUD

Suurema osa ELi institutsioonide ja asutuste tuludest moodustavad tulud mittekaubanduslikest tehingutest. Järgneval joonisel on antud ülevaade peamistest tulukategooriatest.

Mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul (miljonites eurodes)

Mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul (miljonites eurodes)

Image

Peamised tähelepanuväärsed punktid seoses mittekaubanduslike tehingute tulude muutumisega võrreldes 2015. aastaga on:

| — | käibemaksutulu vähenemine 2,5 miljardi euro võrra peamiselt Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi vähendatud, 0,15 % sissenõudmismäära tõttu, mida kohaldati pärast omavahendeid käsitleva 2014. aasta otsuse jõustumist 2016. aastal ning |
| --- | --- |

—

käibemaksutulu vähenemine 2,5 miljardi euro võrra peamiselt Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi vähendatud, 0,15 % sissenõudmismäära tõttu, mida kohaldati pärast omavahendeid käsitleva 2014. aasta otsuse jõustumist 2016. aastal ning

| — | tulude märgatav suurenemine konkurentsitrahvidest (3,3 miljardit eurot) peamiselt tänu 2016. aastal määratud trahvidele veoautode ja pangandussektoris. |
| --- | --- |

—

tulude märgatav suurenemine konkurentsitrahvidest (3,3 miljardit eurot) peamiselt tänu 2016. aastal määratud trahvidele veoautode ja pangandussektoris.

Kulude sissenõudmine hõlmab komisjoni väljastatud sissenõudekorraldusi, mis on ära makstud või tasaarvutatud järgmistest maksetest, mis on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja millega nõutakse sisse ELi eelarvest varem väljamakstud kulusid.

1.2.   KULUD

KULUD

Kulud olid võrreldes eelnenud aastaga palju väiksemad – 144,5 miljardit eurot (2015. aastal 155,9 miljard eurot). Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi puhul täheldati kulude vähenemist 3,7 miljardi euro võrra, mille põhjustasid väiksemad eelmise programmitöö perioodi (2007–2013) kulud koos programmitöö perioodi 2014–2020 aeglase algusega. Samal põhjusel vähenesid (3,7 miljardi euro võrra) ka Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja muude maaelu arenguvahendite kulud.

Peamised kuluartiklid (102,8 miljardit eurot) olid ülekandemaksed eelarve täitmise raames koostöös liikmesriikidega. Peamised fondid on Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja muud maaelu arengu vahendid, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF). Need moodustasid 2016. aastal peaaegu 71,1 % kõigist kuludest.

Image

Eelarve otsese täitmise raames tehtud kulutused koosnevad komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolsest eelarve täitmisest. Eelarve otsese täitmise alla kuuluvad ka kõigi ELi institutsioonide ja ametite halduskulud. Eelarvet täidavad otseselt ELi asutused, ELi ametid, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud üksused. Eelarve otsese ja kaudse täitmise raames tehtud kulutused moodustasid kõigist kuludest umbes 16,2 % (23,4 miljardit eurot), jäädes võrreldes eelmise eelarveaastaga stabiilseks.

EL kajastab ka tuleviku maksekohustusi kuludena, mida ei ole veel kantud kassapõhisesse eelarve raamatupidamisarvestusse. Need on kajastatud konkreetselt kreditoorse võlgnevuse, põllumajanduse ja maaelu arengu kumuleerunud kulude, samuti volinike, Euroopa Parlamendi liikmete ja töötajate kogunenud pensioniõigustega seotud pensionid ja muude töötajahüvitiste kohustuste all ning nende tõttu on netovarad negatiivsed (nimetatud makseid rahastatakse tulevastest eelarvetest).

1.3.   VARAD

VARAD

ELi konsolideeritud bilansis on 163 miljardi euro eest varasid

ELi konsolideeritud bilansis on 163 miljardi euro eest varasid

Image

Bilansi aktiva poole olulisimad punktid on finantsvara (laenud, müügivalmis finantsvarad, raha) ja eelmaksete summad, mis moodustavad peaaegu 84 % ELi varadest. Laenude summa vähenes 1,8 miljardit eurot 55,5 miljardile eurole, samal ajal kui ELi eelarvest (eelarvevahendid) rahastatavad müügivalmis finantsvarad suurenesid taas umbes 455 miljoni euro võrra (2015. aastal 460 miljonit eurot). Aktiva poolel on „kosmosevarade“ all kajastatud programmide „Copernicus“ ja Galileo vara (3,3 miljardit eurot). Galileo programmi vara paigutati 15. detsembril 2016 seoses Galileo esialgsete teenuste väljakuulutamisega ümber ehitamisel olevast varast põhivarasse.

Üldiselt püüavad ELi institutsioonid ja asutused hoida raha ja raha ekvivalentidena hoitavad summad madalal tasemel. Suur, 28,6 miljardi euro suurune rahajääk aasta lõpul oli tingitud peamiselt järgmisest:

| — | Omavahendite aastalõpu jääk sisaldab netokogusummat 7,7 miljardit eurot, mis tuleb liikmesriikidele 2017. aasta algul tagastada vastavalt 2016. aasta lõpul vastu võetud paranduseelarvetele. Peale selle laekus 2016. aasta viimastel päevadel omavahendite ettemakseid 1,5 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Omavahendite aastalõpu jääk sisaldab netokogusummat 7,7 miljardit eurot, mis tuleb liikmesriikidele 2017. aasta algul tagastada vastavalt 2016. aasta lõpul vastu võetud paranduseelarvetele. Peale selle laekus 2016. aasta viimastel päevadel omavahendite ettemakseid 1,5 miljardi euro ulatuses.

| — | 2016. aastal nõuti lõplikult sisse märkimisväärne summa trahve, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest (4,3 miljardit eurot). Need sisalduvad aasta lõpu sularahahalduse vahendite jäägis. |
| --- | --- |

—

2016. aastal nõuti lõplikult sisse märkimisväärne summa trahve, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest (4,3 miljardit eurot). Need sisalduvad aasta lõpu sularahahalduse vahendite jäägis.

| — | Sularahahalduse vahendite jääk sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja 2016. aasta lõpuks kulutamata jäänud maksete assigneeringuid 11 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Sularahahalduse vahendite jääk sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja 2016. aasta lõpuks kulutamata jäänud maksete assigneeringuid 11 miljardi euro ulatuses.

Eelmaksed

Eelmaksed

Tuleb märkida, et eelmaksete määr oleneb oluliselt mitmeaastase finantsraamistiku etapist – näiteks mitmeaastase finantsraamistiku algjärgus tehakse tavaliselt liikmesriikidele suuri ettemakseid ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et eelmaksed püsiksid sobival tasemel. Oluline on leida tasakaal projektide piisava rahastamise tagamise ja kulude õigeaegse kajastamise vahel.

Eelmakse kogusumma (ilma muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid ja makseid Bêkou ja Aafrika usaldusfondidesse arvesse võtmata) ELi bilansis on 41,6 miljardit eurot (2015. aastal 40 miljardit eurot), mis on peaaegu täielikult seotud komisjoni tegevusega. Umbes 64 % komisjoni eelmaksete summast on seotud eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega, mis tähendab, et eelarve täitmine on delegeeritud liikmesriikidele ja komisjon teostab selle üle järelevalvet.

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Image

Kõige märkimisväärsem eelmakse summa koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul on seotud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondiga (15,1 miljardit eurot).

Pikaajalised eelmaksed on vähenenud 8,3 miljardit eurot, kuid lühiajalised eelmaksed suurenesid 9,9 miljardit eurot. See eelmaksete muutus on tingitud asjaolust, et programmitöö periood 2007–2013 on jõudnud sulgemisfaasi, mistõttu 12 kuu jooksul saabuva tähtajaga eelmaksete summa suureneb. Programmitöö perioodi 2014–2020 eest tasutud esialgsed eelmaksete summad on kajastatud pikaajalistena ja tehtud eelmaksed on kajastatud lühiajalistena.

RAHASTAMISVAHENDID

RAHASTAMISVAHENDID

ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes kajastatakse rahastamisvahenditena järgmist:

| — | eelarvest rahastatud rahastamisvahendid; |
| --- | --- |

—

eelarvest rahastatud rahastamisvahendid;

| — | eelarvegarantiide jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara ja |
| --- | --- |

—

eelarvegarantiide jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara ja

| — | laenutegevus finantsabi programmide jaoks. |
| --- | --- |

—

laenutegevus finantsabi programmide jaoks.

Eelarvest rahastatud rahastamisvahendid

Eelarvest rahastatud rahastamisvahendid

Eelarve otsese ja kaudse täitmise raames ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite olulisus ja maht suureneb aastast aastasse. Sellise lähenemisviisi põhimõte seisneb selles, et kui eelarve täitmise tavapärasest meetodi puhul antakse toetusi ja subsiidiume, siis antud juhul on rahalisel toetusel võimendav mõju, mille tõttu saab lõplik makse saaja rohkem kui ühe euro iga ELi eelarvest rahastamisvahendite kaudu kulutatud euro kohta. See on ELi eelarve kasutamine, mille eesmärk on suurendada olemasolevate vahendite mõju. ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid on garantii-instrumendid, omakapitaliinstrumendid ja laenuinstrumendid – vt ülevaade mitmeaastaste finantsraamistike kaupa allpool. Neis instrumentides hoitavat vara hoitakse kas rahas ja raha ekvivalentides või investeerituna omakapitaliinstrumentidesse ja laenuväärtpaberitesse, mida kajastatakse ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes müügivalmis finantsvarana.

ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite müügivalmis finantsvarad (aastalõpu väärtus)

Image

Järgnevates tabelites antakse ülevaade ELi eelarvest rahastatavatest finantsinstrumentidest mitmeaastaste finantsraamistike kaupa ja nende väärtusest 31. detsembri 2016 seisuga:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Seotud rohkem kui ühe mitmeaastase finantsraamistikuga | Vara | Kohustused | Garantiid |
| Garantii- ja riskijagamisvahendid: | | | |
| Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu (EDIF) | 29 | (17) | — (14) |
| | 29 | (17) | — |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 119 | — | — |
| Ettevõtete laenufond (ENEF) | 10 | — | — |
| Ettevõtete innovatsioonifond (ENIF) | 20 | — | — |
| Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele | 51 | — | — |
| Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond | 9 | — | — |
| Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond (SANAD) | 9 | — | — |
| | 218 | — | — |
| Kokku | 247 | (17) | — |

Miljonites eurodes

Seotud rohkem kui ühe mitmeaastase finantsraamistikuga

Vara

Kohustused

Garantiid

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu (EDIF)

29

(17)

— (14)

14

29

29

(17)

(17)

—

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

119

—

—

Ettevõtete laenufond (ENEF)

10

—

—

Ettevõtete innovatsioonifond (ENIF)

20

—

—

Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele

51

—

—

Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond

9

—

—

Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond (SANAD)

9

—

—

218

218

—

—

Kokku

Kokku

247

247

(17)

(17)

—

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020 | Vara | Kohustused | Garantiid |
| Garantii- ja riskijagamisvahendid: | | | |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin laenu- ja garantiiteenus | 698 | (8) | (550) |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin VKEde tagatised | 467 | (99) | (371) |
| Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI) (15) | 493 | (1) | (465) |
| COSME laenutagamisvahend | 160 | (156) | — (14) |
| Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon | 50 | (16) | — (14) |
| ElectriFI | 30 | — | — |
| Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend (CC LGF) | 6 | (1) | — (14) |
| ELi laiaulatuslik ja põhjalik vabakaubanduspiirkond | 9 | 0 | — |
| Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu | 16 | (2) | (14) |
| Looduskapitali rahastamisvahend | 11 | — | — |
| SEMED MSME finantsalasele kaasamise programm | 15 | (1) | 0 |
| Lõunanaabruse riikide riskikapitali rahastu | 20 | — | — |
| Idapartnerluse naiste ettevõtluse programm | 5 | — | — |
| Energiatõhususe vahendite erasektori poolne rahastamine (PF4EE) | 18 | 0 | (3) |
| Mongoolia majanduse mitmekesistamise toetamine | 2 | — | — |
| | 1 999 | (285) | (1 389 ) |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin teadusuuringute ja innovatsiooni omakapitalirahastu | 229 | (4) | — |
| COSME – kasvuetapi omakapitalirahastu | 51 | (3) | — |
| | 280 | (7) | — |
| Kokku | 2 279 | (292) | (1 389 ) |

Miljonites eurodes

Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020

Vara

Kohustused

Garantiid

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin laenu- ja garantiiteenus

698

(8)

(550)

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin VKEde tagatised

467

(99)

(371)

Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI) (15)

15

493

(1)

(465)

COSME laenutagamisvahend

160

(156)

— (14)

14

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon

50

(16)

— (14)

14

ElectriFI

30

—

—

Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend (CC LGF)

6

(1)

— (14)

14

ELi laiaulatuslik ja põhjalik vabakaubanduspiirkond

9

0

—

Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu

16

(2)

(14)

14

Looduskapitali rahastamisvahend

11

—

—

SEMED MSME finantsalasele kaasamise programm

15

(1)

0

Lõunanaabruse riikide riskikapitali rahastu

20

—

—

Idapartnerluse naiste ettevõtluse programm

5

—

—

Energiatõhususe vahendite erasektori poolne rahastamine (PF4EE)

18

0

(3)

Mongoolia majanduse mitmekesistamise toetamine

2

—

—

1 999

1 999

(285)

(285)

(1 389 )

(1 389 )

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin teadusuuringute ja innovatsiooni omakapitalirahastu

229

(4)

—

COSME – kasvuetapi omakapitalirahastu

51

(3)

—

280

280

(7)

(7)

—

Kokku

Kokku

2 279

2 279

(292)

(292)

(1 389 )

(1 389 )

| Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat | Vara | Kohustused | Garantiid |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantii- ja riskijagamisvahendid: | | | |
| Riskijagamisrahastu | 839 | (88) | (711) |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv VKEde tagatissüsteem | 100 | (190) | (14) |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm | 25 | (34) | (14) |
| Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ | 10 | (7) | (14) |
| VKEde tagatissüsteem | 17 | (14) | (14) |
| | 991 | (333) | (711) |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu | 423 | (3) | — |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu | 196 | (0) | — |
| Euroopa Energiatõhususe Fond | 100 | — | — |
| Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ | 75 | — | — |
| Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond | 74 | — | — |
| Marguerite'i fond | 54 | — | — |
| Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF) | 11 | (0) | — |
| Tehnosiirde katseprojektid | 1 | (0) | — |
| | 933 | (3) | — |
| Laenu-/omakapitali-/tehnilise abi rahastamisvahendid: | | | |
| Majandus- ja rahandusalase koostöö rahastamisvahend (MEDA) | 202 | 2 | — |
| Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI) | 142 | 6 | — |
| Laenud VKEde toetuseks | 18 | — | — |
| | 363 | (8) | — |
| Kokku | 2 286 | (344) | (711) |
| Kokku | 4 812 | (652) | (2 101 ) |

Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat

Vara

Kohustused

Garantiid

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Riskijagamisrahastu

839

(88)

(711)

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv VKEde tagatissüsteem

100

(190)

(14)

14

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm

25

(34)

(14)

14

Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“

10

(7)

(14)

14

VKEde tagatissüsteem

17

(14)

(14)

14

991

991

(333)

(333)

(711)

(711)

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu

423

(3)

—

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu

196

(0)

—

Euroopa Energiatõhususe Fond

100

—

—

Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“

75

—

—

Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond

74

—

—

Marguerite'i fond

54

—

—

Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF)

11

(0)

—

Tehnosiirde katseprojektid

1

(0)

—

933

933

(3)

(3)

—

Laenu-/omakapitali-/tehnilise abi rahastamisvahendid:

Laenu-/omakapitali-/tehnilise abi rahastamisvahendid:

Majandus- ja rahandusalase koostöö rahastamisvahend (MEDA)

202

2

—

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI)

142

6

—

Laenud VKEde toetuseks

18

—

—

363

363

(8)

(8)

—

Kokku

Kokku

2 286

2 286

(344)

(344)

(711)

(711)

Kokku

Kokku

4 812

4 812

(652)

(652)

(2 101 )

(2 101 )

Eelarvegarantiide jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara

Eelarvegarantiide jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara

Komisjon on loonud EIP grupi antud eelarvegarantiide katteks tagatisfondid (vt raamatupidamise konsolideeritud aastaaruande lisade punkt 4.1.1). Neid tagatisfonde rahastatakse maksetega ELi eelarvest, et pakkuda likviidsuspuhvrit tagatud tehingutest tekkida võivate võimalike kahjude vastu. Tagatisfondi tehtud maksed investeeritakse finantsinstrumentidesse – võlaväärtpaberitesse, liht- ja tähtajalistesse hoiustesse. 31. detsembri 2016. aasta seisuga hoidis komisjon finantsvara:

4.1.1

| — | välistegevuse tagatisfondis 2,3 miljardit eurot ning |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfondis 2,3 miljardit eurot ning

| — | EFSI tagatisfondis 1 miljard eurot. |
| --- | --- |

—

EFSI tagatisfondis 1 miljard eurot.

EFSI tagatisfond alustas tegevust 2016. aastal.

Laenutegevus finantsabi programmide jaoks

Laenutegevus finantsabi programmide jaoks

ELile on Euroopa Liidu lepinguga antud õigus teha laenuvõtmise tehinguid, et kaasata oma spetsiifiliste volituste täitmiseks vajalikke rahalisi vahendeid. Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi (Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanism ja makromajanduslik finantsabi), mille raames ta võib anda laenusid. ELi poolt antavate laenude rahastamiseks kaasatakse kapitali kapitaliturgudelt või finantsasutustelt.

Makromajandusliku finantsabi laenusid antakse partnerriikidele väljaspool ELi., 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli laenujääk 2 947 miljonit eurot (nimiväärtuses).

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

Iirimaa ja Portugali finantsabi programmid EFSMi raames aegusid 2014. aastal ja seega ei saa uusi laenusid nende raames võtta. 2016. jaanuaris taotles Portugal ametlikult oma esimese EFSMi laenu (mille tähtaeg oli 3. juunil 2016) tagasimaksmise tähtaja pikendamist. 4,75 miljardi euro suurune osamakse jagati kolmeks uueks: 1,5, 2,25 ja 1 miljard eurot tagasimaksmise tähtajaga vastavalt 2023., 2031. ja 2036. aasta. See on lühiajalise laenutegevuse vähenemise ja pikaajalise laenutegevuse suurenemise peamine põhjus 2016. aasta bilansis.

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Ungari jaoks mõeldud maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 2010. aastal ning Läti ja Rumeenia jaoks mõeldud toetamise programmid aegusid 2012. aastal. Peale selle aegus vastavalt 2013. ja 2015. aastal kaks programmi ennetava abi andmiseks Rumeeniale, ilma et neid oleks kasutatud. Ungari tagastas 2016. aasta aprillis oma viimase tasumata 1,5 miljardi euro suuruse osamakse.

Ülevaade finantsabiks antud laenudest nimiväärtuses:

| Miljardites eurodes |
| --- |
| | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM (16) | KOKKU |
| Ungari | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| Kokku välja antud | 6,5 | 3,1 | 5,0  (17) | 14,6 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 63,1 |
| Kokku välja makstud 31.12.2016 seisuga | 5,5 | 2,9 | 5,0 | 13,4 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 60,2 |
| 31.12.2016 seisuga tagasi makstud laenud | (5,5 ) | (2,2 ) | (1,5 ) | (9,2 ) | — | — | — | (9,2 ) |
| laenujääk 31.12.2015 seisuga | — | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

Miljardites eurodes

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM (16)

16

KOKKU

Ungari

Läti

Rumeenia

Kokku

Iirimaa

Portugal

Kokku

Kokku välja antud

6,5

3,1

5,0  (17)

17

14,6

22,5

26,0

48,5

63,1

Kokku välja makstud 31.12.2016 seisuga

5,5

2,9

5,0

13,4

22,5

24,3

46,8

60,2

31.12.2016 seisuga tagasi makstud laenud

(5,5 )

(2,2 )

(1,5 )

(9,2 )

—

—

—

(9,2 )

laenujääk 31.12.2015 seisuga

—

0,7

3,5

4,2

22,5

24,3

46,8

51,0

1.4.   KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

ELi konsolideeritud bilansis on 235 miljardi euro eest kohustusi

ELi konsolideeritud bilansis on 235 miljardi euro eest kohustusi

Image

Passiva poole neli peamist punkti on järgmised: pensionid ja muude töötajahüvitiste kohustused, võetud laenud, kreditoorne võlgnevus ja kumuleerunud kulud. Suurim muutus 2016. aastal võrreldes 2015. aastaga on võlgade suurenemine peaaegu 8 miljardi euro võrra peamiselt tänu EAGFi paremale rakendamisele (s.o maksetele liikmesriikide tasandil) – vt raamatupidamise konsolideeritud aastaaruande punkt 2.12.

2.12

Laekunud ja bilansis võlgade rubriigis kreditoorse võlgnevusena kajastatud kulunõuded ja arved kokku

Laekunud ja bilansis võlgade rubriigis kreditoorse võlgnevusena kajastatud kulunõuded ja arved kokku

Image

Netovara

Netovara

See, et kohustused ületavad varasid, ei tähenda, et ELi institutsioonid ja asutused on rahalistes raskustes. Pigem kajastab see seda, et teatavaid kohustusi rahastatakse tulevaste eelarvete kaudu. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse 2016. aastal paljusid kulusid, mis tegelikult tasutakse alles 2017. aastal või hiljem, kuid neid kulusid rahastatakse tulevaste aastate eelarvest ja asjaomased tulud võetakse arvesse tulevastel perioodidel. Kõige suuremad kohustuste summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) meetmete (mille maksed teostatakse 2017. aastal) ja töötajate hüvitistega (maksed teostatakse järgmise rohkem kui 30 aasta jooksul).

2.   ELi EELARVE KAITSMINE

2016. aasta finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste ülevaade

2016. aasta finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste ülevaade

ELi eelarve täitmise oluline tahk on vajadus tagada vigadeni viivate süsteemsete puuduste, eeskirjade eiramise ja pettuse ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine. Euroopa Kontrollikoda esitab aastaaruandes kinnitava avalduse majandusaasta aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, ning maksetes esineva olulise veamäära kohta. Euroopa Liidu Teatajas avaldamisel lisatakse kinnitav avaldus ELi majandusaasta aruandele.

Komisjoni kaitsemeetmed leevendavad nende vigade mõju kahe peamise mehhanismi kaudu:

| (1) | ennetusmehhanismid (nt eelkontroll, väljamaksete katkestamine ja peatamine) ning |
| --- | --- |

(1)

ennetusmehhanismid (nt eelkontroll, väljamaksete katkestamine ja peatamine) ning

| (2) | parandusmehhanismid (eelkõige liikmesriikide suhtes või nendega kokkulepitud kohaldatavad finantskorrektsioonid ja vähemal määral sissenõudmised ELi maksete saajatelt). |
| --- | --- |

(2)

parandusmehhanismid (eelkõige liikmesriikide suhtes või nendega kokkulepitud kohaldatavad finantskorrektsioonid ja vähemal määral sissenõudmised ELi maksete saajatelt).

Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega (põllumajanduskulutused ja struktuurimeetmed) vastutavad eeskätt liikmesriigid kogu kulutsükli jooksul selle eest, et ELi eelarvest tehtud kulutused on seaduslikud ja korrektsed.

Parandusmeetmeid, st finantskorrektsioone ja sissenõudmisi, kohaldatakse pärast järelevalvet ja kontrolle, mida teostavad ELi eelarvest rahastatud kulutuste rahastamiskõlblikkuse üle nii komisjon kui ka liikmesriigid (kulutuste puhul, mis tehakse eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega). Komisjon võtab finantskorrektsiooni ja sissenõudmise summa üle otsustades arvesse kohaldatava õiguse rikkumise olemust ja raskusastet ning rahalist mõju ELi eelarvele, sealhulgas juhtimis- ja kontrollisüsteemide puuduste korral. Enamik korrektsioone tehakse pärast makset.

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmisprotsess:

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmisprotsess:

Image

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised on esitatud protsessi kahes põhietapis. Mõlemad etapid võivad toimuda kas samal aastal või erinevatel aastatel:

| 1) | Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kinnitusetapil: Need summad on kas asjaomase liikmesriigiga kokku lepitud või komisjoni otsusega vastu võetud. 2016. aastal moodustasid kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kokku 3 777 miljonit eurot (2015. aastal 3 499 miljonit eurot). |
| --- | --- |

1)

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kinnitusetapil: Need summad on kas asjaomase liikmesriigiga kokku lepitud või komisjoni otsusega vastu võetud. 2016. aastal moodustasid kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kokku 3 777 miljonit eurot (2015. aastal 3 499 miljonit eurot).

2016. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised poliitikavaldkondade kaupa

2016. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised poliitikavaldkondade kaupa

Image

| 2) | Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised rakendamisetapil: Need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri rakendusmehhanismid. 2016. aastal moodustasid rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kokku 3 389 miljonit eurot (2015. aastal 3 853 miljonit eurot). Finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste rakendamine võib võtta mitu aastat peamiselt liikmesriikide suhtes põllumajanduspoliitika raames tehtavate osamakseotsuste ja edasilükkamisotsuste tõttu. Ühtekuuluvuspoliitika raames näeb õigusraamistik ette rakendamist programmitöö perioodi lõpuleviimisel või pärast seda. |
| --- | --- |

2)

Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised rakendamisetapil: Need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri rakendusmehhanismid. 2016. aastal moodustasid rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised kokku 3 389 miljonit eurot (2015. aastal 3 853 miljonit eurot). Finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste rakendamine võib võtta mitu aastat peamiselt liikmesriikide suhtes põllumajanduspoliitika raames tehtavate osamakseotsuste ja edasilükkamisotsuste tõttu. Ühtekuuluvuspoliitika raames näeb õigusraamistik ette rakendamist programmitöö perioodi lõpuleviimisel või pärast seda.

2016. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised poliitikavaldkondade kaupa

2016. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised poliitikavaldkondade kaupa

Image

3.   RISKIDE JA EBAKINDLUSE HALDAMINE ELi EELARVE TÄITMISEL

3.1.   MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND

MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND

ELi makromajanduslik keskkond (18) mõjutab liikmesriikide suutlikkust täita oma kohustust rahastada ELi institutsioone ja asutusi ning seega ELi suutlikkust jätkata ELi poliitika elluviimist.

18

Maailmamajanduse väljavaated on praegu äärmiselt ebaselged. Seda pärast niigi rasket 2016. aastat, mil Euroopa majandusel tuli toime tulla arvukate rahvusvaheliste ja sisemiste probleemidega, nagu aeglaseim majandus- ja kaubanduse kasvutempo pärast 2009. aastat, geopoliitilised pinged, terrorirünnakud mitmes liikmesriigis, pinged pangandussektoris, Ühendkuningriigi hääletus EList lahkumise kohta ning laienev globaliseerumisevastane liikumine. Siiski on Euroopa majandus seni vastu pidanud, püsides majanduskasvu ja töökohtade loomise kursil. ELi SKP kasv kiirenes 2016. aasta lõpu poole ja hoog paistab püsivad ka 2017. aastal. Majanduse vastupanuvõimet on toetanud mitu tuntud soodsat tegurit, sh suhteliselt madal nafta hind, euro odavnemine viimasel ajal, toetav rahapoliitika ja üldiselt neutraalne eelarvepoliitika. Elavnemist on toetanud ka struktuurireformide rakendamine mõnes liikmesriigis, eriti tööturul. Peamiseks majanduskasvu vedajaks jäi eratarbimine, kuid investeerimine valmistas jätkuvalt pettumust. Investeeringute püsiv vähesus tekitab väikseid kahtlusi majanduse elavnemise ja kasvupotentsiaali jätkusuutlikkuse suhtes. Ebakindlus tõuseb ebatavaliselt kõrgele Ühendkuningriigi EList lahkumisotsuse ebakindla tulemuse najal.

Üldiselt prognoositakse pärast euroala SKP 1,7 % 2016. aastal mõnevõrra väiksemat, 1,6 % kasvu käesoleva aastal. 2018. aastaks prognoositakse mõningast kiirenemist (1,8 %). Seda pidevat, kuid mõõdukat suurenemist peaks jääma vedama sisenõudlus. Üleilmne SKP kasv jõudis 2016. aastal eelduste kohaselt madalseisu ning käesolevaks ja järgmiseks aastaks prognoositakse selle kasvu. Väljaspool ELi prognoositakse majanduskasvu kiirenemist 3,2 %-lt 2016. aastal 3,7 %-le 2017. ja 3,9 %-le 2017. aastal.

3.2.   EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS

EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS

ELi laenuvõtmis- ja -andmistehingud finantsabi andmiseks on eelarvevälised tehingud. Kaasatud vahendid laenatakse üldiselt abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ning samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on rahastamisinstrumendist tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi maksete täieliku ja tähtaegse tasumise. Komisjon on kehtestanud korra, millega tagatakse laenu tagasimaksmine ka laenu tagasimaksetähtaja ületamise puhul.

ELi võetud laenud on tema otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii ELi liikmesriigid (eelarvelised tingimuslikud kohustused). ELi mittekuuluvatele riikidele laenude andmiseks võetud laenud on kaetud välistegevuse tagatisfondist. Kui abi saaval liikmesriigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast sularahahalduse vahendite jäägist. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (nõukogu määruse nr 609/2014 artikkel 14) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile. Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk.

Iga riigi programmi puhul otsustavad parlament, nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvate osamaksete arvu ja laenupaketi maksimaalse (keskmise) lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abisaav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, eelkõige osamaksete tagasimaksetähtaja. Lisaks sellele ELi/Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ühise finantsabi andmise puhul olenevad kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, poliitiliste tingimuste täitmisest, mis on veel üks rahastamistehingute ajastamist mõjutav tegur. See tähendab, et emissioonide ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest. Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 3–30 aastat.

Järgmises tabelis on esitatud ülevaade EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenusummade (nominaalväärtuses) kavandatud tagasimaksegraafikust bilansipäeva seisuga.

| Miljardites eurodes |
| --- |
| | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | KOKKU |
| Ungari | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | | | | | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | | | | | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | | | | | | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2035 | | | | | 2,0 | | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | | | | | | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kokku | 0 | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

Miljardites eurodes

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

KOKKU

Ungari

Läti

Rumeenia

Kokku

Iirimaa

Portugal

Kokku

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2023

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2029

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

2,25

2,25

2,25

2032

3,0

3,0

3,0

2035

2,0

2,0

2,0

2036

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Kokku

Kokku

0

0

0,7

0,7

3,5

3,5

4,2

4,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

51,0

51,0

Valitsustevahelised finantsstabiilsusmehhanismid – Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) ja Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) – on ELi lepingu raamide välised ega kajastu seega ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

3.3.   EELARVEGARANTIIDEGA SEOTUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

EELARVEGARANTIIDEGA SEOTUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

EL on andnud garantiisid EIP grupi laenudele väljapoole ELi ning EFSI garantiiga kaetud võla- ja omakapitalitehingutele. 31. detsembri 2016 seisuga peegeldavad ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannete lisad (vt lisade punkt 4.1.1) tingimuslikke kohustusi mõlemate garantiide kohta. Et leevendada EIP grupi poolt tagatise alusel nõuete esitamise ohtu ELi eelarvele, on EL loonud spetsiaalsed tagatisfondid: välistegevuse tagatisfondi ja EFSI tagatisfondi.

4.1.1

Välistegevuse tagatisfondile on eraldatud ELi eelarvest vahendid, et katta 9 % tagasimaksmata tagatud EIP välislaenude andmise volituse raames kolmandatele riikidele antud laenude aastalõpu jäägist. 31. detsembri 2016. aasta seisuga kattis kokku 2,3 miljardi euro eest varasid 19,8 miljardi euro suurust väljaantud laenude positsiooni, kusjuures 39,3 miljardi euro suuruse ülemmäära raames oli sõlmitud lepinguid 28,8 miljardi euro ulatuses.

EFSI tagatisfond alustas oma tegevust 2016. aastal ning kasvab 2022. aastaks järk-järgult 8 miljardi euroni, mis tagab 50 % katte maksimaalselt 16 miljardi euro suuruse ELi tagatise riskipositsioonile. 2016. aastal eraldati EFSI tagatisfondile 1 miljard eurot, välja maksti tagatud summasid 4,4 miljardi euro ulatuses ja lepingud on sõlmitud 11,2 miljardi euro ulatuses (sh väljamakstud summad).

3.4.   PAGULASKRIISI HALDAMINE – TÜRGIS ASUVATE PAGULASTE JAOKS MÕELDUD RAHASTU

PAGULASKRIISI HALDAMINE – TÜRGIS ASUVATE PAGULASTE JAOKS MÕELDUD RAHASTU

EL on vastamisi enneolematu kriisiga, mis nõuab solidaarsust, koosmeelt ja tõhusust. Probleemid on ühised ja nende lahendamine eeldab koordineeritud tegevust. Geograafilise asendi tõttu on Türgi paljude pagulaste ja rändajate jaoks oluline vastuvõtu- ja transiidiriik. Peamiselt Süüria konfliktist tuleneva pagulaste enneolematu sissevoolu tõttu on Türgi võtnud vastu suurima arvu pagulasi ja rändajaid maailmas.

2015. aastal otsustasid Euroopa Liit ja liikmesriigid suurendada oma poliitilist ja rahalist osalust, et toetada Türgi jõupingutusi pagulaste vastuvõtmisel. 29. novembril 2015 lepiti ELi-Türgi avaldusega kokku jagatud vastutusel, vastastikustel kohustustel ja nende täitmisel põhinevas põhjalikus koostöökavas Euroopa Liidu ja Türgi vahel. 29. novembri 2015. aasta tippkohtumisel käivitati ELi ja Türgi ühine tegevuskava, et aidata Türgil Süüria konflikti tagajärgedega toime tulla.

Kuna ELi liikmesriigid soovisid Türgisse saabunud pagulaste toetuseks mõeldud rahastamist oluliselt suurendada, võttis komisjon 24. novembril 2015 vastu otsuse, millega asutas TTürgis asuvate pagulaste jaoks mõeldud rahastu (otsust on muudetud 10. veebruaril 2016) (19). Rahastu on ELi eelarvest eraldatud ja liikmesriikide ELi eelarvesse sihtotstarbelise välistuluna integreeritud täiendavate sissemaksete (mis moodustavad aastatel 2016–2017 kokku 3 miljardit eurot) kasutamise kooskõlastamise mehhanism. Liikmesriigid võtsid endale poliitilise kohustuse eraldada lisatoetusi, tuginedes ELi liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni ühisseisukohale, mille liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid vastu 3. veebruaril 2016. Ühisseisukohaga on ette nähtud ka toetuse andmise tingimused. 3 miljardit eurot eraldatakse lisaks 345 miljonile eurole, mille komisjon oli Türgile juba eraldanud Süüria pagulaskriisi haldamiseks enne rahastu käivitumist, ja sellele lisandub liikmesriikide kahepoolne abi.

19

Rahastu alustas tegevust 17. veebruaril 2016, kui toimus rahastu juhtkomitee esimene koosolek. Türgis asuvate pagulaste jaoks mõeldud rahastu on koordineerimismehhanism, mis võimaldab kiiresti, tõhusalt ja tulemuslikult võtta kasutusele Türgis asuvatele pagulastele mõeldud ELi abi. Rahastuga tagatakse olemasolevatest asjakohastest ELi rahastamisvahenditest vajalike vahendite optimaalne eraldamine humanitaarabi või muu abina, tagamaks, et pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade vajadustele vastatakse igakülgselt ja koordineeritult.

Rahastu juhtkomitee esitab strateegilised suunised – millised on üldised prioriteedid, mis liiki meetmeid toetada, millised summad eraldada ja milliseid rahastamisvahendeid kasutada, ning asjakohastel juhtudel ka tingimused, mille kohaselt peab Türgi täitma oma kohustusi ELi-Türgi ühise tegevuskava raames. Juhtkomitee eesistuja on komisjon ning sellesse kuulub kaks komisjoni esindajat ja üks esindaja igast liikmesriigist, kusjuures Türgi osaleb juhtkomitees nõuandva pädevusega liikmena.

Kooskõlas rahastu asutamise otsuse artikli 3 lõikega 2 lepiti 12. mail 2016 toimunud teisel juhtkomitee koosolekul kokku, et rahastu peaks keskenduma kuuele prioriteetsele valdkonnale: 1) humanitaarabi, 2) rände haldus, 3) haridus, 4) tervishoid, 5) omavalitsuste taristud ning 6) sotsiaal-majanduslik toetus.

Rahastu kaudu koordineeritava eelarve kogumaht on 3 miljardit eurot, mille kohta tuleb lepingud sõlmida ajavahemikus 2016–2017. Sellest summast tuleb 1 miljard eurot ELi eelarvest ja 2 miljardit eurot liikmesriikide poolsest lisarahastusest. Liikmesriigid teevad oma sissemaksed vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktile b otse ELi eelarvesse sihtotstarbelise välistuluna. Need kantakse vastavalt IPA II ja humanitaarabi eelarveridadele. ELi eelarvest tulevast 1 miljardist eurost võeti 250 miljonit eurot kasutusele 2016. aastal ja 750 miljonit eurot on rahastu jaoks ette nähtud 2017. aasta eelarves.

Rahastut rahastatakse järgmistest allikatest:

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2017 | Kokku |
| ELi eelarve | | | |
| Humanitaarabi | 165 | 145 | 310 |
| Muu abi | | | |
| Ühinemiseelse abi rahastamisvahend | 55 | 595 | 650 |
| Arengukoostöö rahastamisvahend | 10 | 10 | 20 |
| Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 20 | 0 | 20 |
| Muu abi kokku | 85 | 605 | 690 |
| Kokku | 250 | 750 | 1 000 |
| Liikmesriikide osamaksud | 2 000 |

Miljonites eurodes

2016

2017

Kokku

ELi eelarve

ELi eelarve

Humanitaarabi

Humanitaarabi

165

145

310

Muu abi

Muu abi

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

55

595

650

Arengukoostöö rahastamisvahend

10

10

20

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

20

0

20

Muu abi kokku

85

605

690

Kokku

Kokku

250

250

750

750

1 000

1 000

Liikmesriikide osamaksud

Liikmesriikide osamaksud

2 000

2 000

Komisjoni sõlmis vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 7 lõikele 2 kõigi liikmesriikidega eraldi lepingud, mis käsitlevad nende rahalist osalust, mis kokku moodustab 2 miljardit eurot.

Rahastut rakendatakse humanitaar- ja muu abina, milleks on soovituslikult eraldatud vastavalt 1,4 miljardit ja 1,6 miljardit eurot. Humanitaarabiga toetatakse kõige haavatavamaid pagulasi (ja muid isikuid, kes võivad abi vajada), pakkudes neile prognoositaval ja inimväärikal viisil tuge põhivajaduste rahuldamisel ja kaitse saamisel. Muu abiga aidatakse pagulastel leida elatusvahendeid pikemas perspektiivis ning parandada nende sotsiaal-majanduslikke ja hariduslikke väljavaateid. Selle eesmärk on tagada lastele juurdepääs põhi- ja keskharidusele ning parendada haridustaristut, sealhulgas koolimaju ja õppematerjale. Muu abi on suunatud ka kaitsetutele ühiskonnarühmadele, nt kaitstakse naisi seksuaalse ja soolise vägivalla eest ning parandatakse juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule.

Komisjon kavatseb hoida Euroopa Parlamenti ja nõukogu pidevalt kursis Türgis asuvate pagulaste jaoks mõeldud rahastu rakendamisega. Ta avaldas rahastu esimese aastaaruande 2. märtsil 2017 (20).

20

3.5.   NOORTE TÖÖHÕIVE

NOORTE TÖÖHÕIVE

ELis oli 2016. aasta augustis alla 25aastaste seas peaaegu 4,2 miljonit töötut, s.o töötuse määr nende hulgas oli 18,6 %. Ehkki see oli paranemine võrreldes 2013. aasta 23,7 % tipptasemega, tähendab see siiski, et peaaegu iga viies noor on tööta. Mõnes liikmesriigis, eriti Kreekas (42,7 %), Hispaanias (43,2 %) ja Itaalias (38,8 %) on see näitaja veelgi kõrgem.

Võitluseks noorte töötuse vastu jätkas EL 2016. aastal liikmesriikides noortegarantii rakendamise toetamist noorte tööhõive algatuse raames. Noorte tööhõive algatuse eesmärk on vähendada noorte töötuse taset neis ELi piirkondades, kus see on suurim. 2013. aastal käivitatud noorte tööhõive algatus pakub 2014.–2020. aastal 6,4 miljardi euro suurust sihtotstarbelist rahastamispaketti, et toetada meetmeid, mis aitavad kõnealuste piirkondade noortel tööturule pääseda. Noorte tööhõive algatuse 6,4 miljardi euro suurusest eelarvest tuleb pool spetsiaalselt ELi eelarve realt ja teine pool Euroopa Sotsiaalfondilt.

Noorte tööhõive algatus toetab 15–24 aastaseid (või mõnes liikmesriigis 15–29 aastaseid) noori, kes ei õpi ega tööta. See hõlmab pikaajaliselt töötuid noori ja ka neid, kes ei ole end tööotsijana registreerinud. Selleks et saada õigust noorte tööhõive algatuse toetusele, peavad asjaomased noored elama piirkondades, kus noorte töötus oli 2012. aastal suurem kui 12 %. Praegu on noorte tööhõive algatuselt toetust saavaid piirkondi 20 liikmesriigis.

Noorte tööhõive algatuse kaudu pakutavat rahastust kasutatakse noorte tööhõivepaketi ja eriti riiklike noortegarantii kavade rakendamiseks liikmesriikides, kes saavad toetust noorte tööhõive algatuselt. Noorte tööhõive algatus saab aidata otse neid noori, kes ei õpi ega tööta, ja toetada neid isiklikul tasandil. Noorte tööhõive algatuse rahastatavad ja noortegarantii kaudu noortele tehtavad „pakkumised“ ulatuvad, sõltuvalt iga noore konkreetsetest vajadustest, õpipoisiõppest ja kutseõppest tööandjatele antavate toetuste ja idufirmatoetusteni. Nii täiendab noorte tööhõive algatus ELi muude finantsressursside, näiteks Euroopa Sotsiaalfondi toetust, mis ulatub üksikabist kaugemale, aidates teostada haridus- ja tööhõivereforme.

Noortegarantii kavad on kohandatud riiklikud programmid, mille eesmärk on tagada, et kõik alla 25 aastased (või mõnes liikmesriigis alla 29 aastased) noored saaksid nelja kuu jooksul pärast õppesüsteemist lahkumist või töötuks jäämist kvaliteetse ja konkreetse abipakkumise. Selle saavutamiseks hõlmab noortegarantii otseseid noortele suunatud meetmeid, samuti igakülgseid pikemaajalisi tööhõivereforme, mis põhinevad asjaomaste sidusrühmade ulatuslikel partnerlustel.

2016. aasta oktoobri eduaruanne näitas, kuidas 2013. aasta noortegarantii saavutas noorte tööhõive algatuse, Euroopa Sotsiaalfondi ja riigi rahastuse toel tulemusi kohapeal. Kolm aastat pärast noorte tööhõive algatuse käivitamist 2013. aastal on ELis 1,4 miljonit töötut noort vähem. Umbes 9 miljonit noort on saanud töö-, õppepraktika- või õpipoisiõppe pakkumise. See on viinud paljudes liikmesriikides julgete struktuurireformideni ja aidanud ehitada üles äri- ja haridussektori partnerlusi. Et tagada noortegarantii täielik ja jätkusuutlik rakendamine, tegi komisjon ettepaneku jätkata noorte tööhõive algatust 2020. aastani ja suurendada selle ressursse. Peale selle on komisjon kuulutanud programmi „Erasmus+“ raames välja uue sihtotstarbelise pikaaegse (6–12 kuud) praktikantide liikuvuskava Erasmus Pro, et toetada töölõppimist välismaal.

2016. aasta juunis käivitas komisjon Euroopa uue oskuste tegevuskava, kus on 10 meedet, millega parandada oskuste kvaliteeti ja suurendada nende asjakohasust tööturul. Nende hulka kuulub algatus, millega aidatakse parandada väheste oskustega täiskasvanute kirjaoskust, arvutusoskust ja digitaaloskusi ja/või aidatakse neil saavutada keskharidust või samaväärset haridustaset.

Programmitöö perioodi 2014–2020 kolme esimese aasta jooksul juhtus noorte tööhõive algatusel samalaadseid viivitusi, nagu täheldati muude Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul, mis kuuluvad mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriiki 1b. Makseid tehti algselt kavandatust aeglasemalt mitmel põhjusel, näiteks asjaomaste Euroopa Sotsiaalfondi rakenduskavade hilinenud vastuvõtmine ja pikaldane valmistumine nende rakendamiseks. Muu hulgas võttis aega Euroopa Sotsiaalfondi asjaomase reguleerivas raamistikus nõutavate struktuuride ja menetluste sisseseadmine. Noorte tööhõive algatuse rakendamise algetappidel esinenud viivitused võib panna teataval määral ka erinevate vastutavate asutuste piiratud haldussuutlikkuse süüks, eriti arvestades kahe programmitöö perioodi kattumisi. Hoolimata viivitustest on noorte tööhõive algatuse rakendamine nii kohapeal kui ka komisjoni tehtud maksete mõttes olnud kiirem kui Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi puhul.

EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD (21)

21

SISUKORD

SISUKORD

| ELI EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 109 |
| --- | --- |

ELI EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE | 110 |
| --- | --- |

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

| EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD | 113 |
| --- | --- |

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

| 1. | ELI EELARVERAAMISTIK | 113 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020 | 113 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | AASTAEELARVE | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | POLIITIKAVALDKONNAD | 116 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | TULUD | 116 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE | 117 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS | 118 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | ELI 2016. AASTA EELARVE TÄITMINE – KOMMENTAAR | 120 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | TULUD | 120 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KULUD | 120 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ELI EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 122 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | KOONDARUANNE ELI EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA | 122 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | ELI EELARVEST KANTUD KULUD | 123 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 123 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 124 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 126 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 127 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 128 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 129 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 131 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | POLIITIKAVALDKOND: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 134 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 136 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 138 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES | 140 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 140 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 141 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 142 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AMETITE EELARVETE TÄITMINE | 143 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | EELARVE TULUD | 143 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES | 145 |
| --- | --- | --- |

6.2.

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Eelarveaasta tulud | 144 717 | 146 624 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (135 180 ) | (143 485 ) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (1 655 ) | (1 299 ) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 63 | 29 |
| Sihtotstarbelise tulu muutused | (1 367 ) | (704) |
| Aasta vahetuskursi erinevused | (173) | 182 |
| Eelarve täitmise tulemus
   (22) | 6 405 | 1 347 |

Miljonites eurodes

2016

2015

Eelarveaasta tulud

144 717

146 624

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(135 180 )

(143 485 )

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(1 655 )

(1 299 )

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

63

29

Sihtotstarbelise tulu muutused

(1 367 )

(704)

Aasta vahetuskursi erinevused

(173)

182

Eelarve täitmise tulemus
   (22)

Eelarve täitmise tulemus

22

6 405

6 405

1 347

1 347

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE TULUD

EELARVE TULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud |
| 1 | Omavahendid | 142 269 | 133 677 | 132 192 | 132 166 |
| | 11-Suhkrumaksupõhised | 125 | 133 | 133 | 133 |
| | 12-Tollimaksupõhised | 18 465 | 20 115 | 19 987 | 19 961 |
| | 13-Käibemaksupõhised | 18 813 | 16 279 | 15 935 | 15 935 |
| | 14-Kogurahvatulu põhised | 104 866 | 97 149 | 95 578 | 95 578 |
| | 15-Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine | — | — | 580 | 580 |
| | 16-Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine | — | — | (22) | (22) |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | — | 1 349 | 1 358 | 1 358 |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 348 | 1 348 | 1 459 | 1 452 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 55 | 55 | 600 | 579 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 60 | 60 | 6 204 | 5 928 |
| 7 | Viivised ja trahvid | 123 | 123 | 9 739 | 3 175 |
| 8 | Laenutehingud | 5 | 5 | 46 | 41 |
| 9 | Mitmesugused tulud | 25 | 25 | 27 | 17 |
| Kokku | 143 885 | 136 642 | 151 624 | 144 717 |
| Üksikasju 2016. aasta tulude kohta vt lisade punkt

  3

  ja selgitusi vt lisade punkt

  2.1
  . |

Miljonites eurodes

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

1

Omavahendid

142 269

133 677

132 192

132 166

11-Suhkrumaksupõhised

11-Suhkrumaksupõhised

125

125

133

133

133

133

133

133

12-Tollimaksupõhised

12-Tollimaksupõhised

18 465

18 465

20 115

20 115

19 987

19 987

19 961

19 961

13-Käibemaksupõhised

13-Käibemaksupõhised

18 813

18 813

16 279

16 279

15 935

15 935

15 935

15 935

14-Kogurahvatulu põhised

14-Kogurahvatulu põhised

104 866

104 866

97 149

97 149

95 578

95 578

95 578

95 578

15-Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

15-Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

—

—

—

—

580

580

580

580

16-Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine

16-Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine

—

—

—

—

(22)

(22)

(22)

(22)

3

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

—

1 349

1 358

1 358

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 348

1 348

1 459

1 452

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

55

55

600

579

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

60

60

6 204

5 928

7

Viivised ja trahvid

123

123

9 739

3 175

8

Laenutehingud

5

5

46

41

9

Mitmesugused tulud

25

25

27

17

Kokku

Kokku

143 885

143 885

136 642

136 642

151 624

151 624

144 717

144 717

Üksikasju 2016. aasta tulude kohta vt lisade punkt

  3

  ja selgitusi vt lisade punkt

  2.1
  .

Üksikasju 2016. aasta tulude kohta vt lisade punkt

3

ja selgitusi vt lisade punkt

2.1

EELARVEKULUD: KULUKOHUSTUSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

EELARVEKULUD: KULUKOHUSTUSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Olemasolevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv | 69 841 | 69 841 | 73 039 | 71 731 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 19 010 | 19 010 | 21 569 | 20 332 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 50 831 | 50 831 | 51 471 | 51 400 |
| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 62 484 | 62 470 | 66 952 | 64 547 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 42 220 | 42 218 | 46 051 | 44 285 |
| 3. | Julgeolek ja kodakondsus | 4 052 | 4 292 | 4 423 | 4 336 |
| 4. | Globaalne Euroopa | 9 167 | 9 377 | 12 240 | 11 278 |
| 5. | Haldus | 8 935 | 8 951 | 9 642 | 9 358 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 3 771 | 3 778 | 4 121 | 3 979 |
| 6. | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8. | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9. | Erivahendid | 525 | 346 | 395 | 61 |
| Kokku | 155 004 | 155 277 | 166 690 | 161 310 |

Miljonites eurodes

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Olemasolevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

69 841

69 841

73 039

71 731

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

19 010

19 010

19 010

19 010

21 569

21 569

20 332

20 332

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

50 831

50 831

50 831

50 831

51 471

51 471

51 400

51 400

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

62 484

62 470

66 952

64 547

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

42 220

42 220

42 218

42 218

46 051

46 051

44 285

44 285

3.

Julgeolek ja kodakondsus

4 052

4 292

4 423

4 336

4.

Globaalne Euroopa

9 167

9 377

12 240

11 278

5.

Haldus

8 935

8 951

9 642

9 358

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

3 771

3 771

3 778

3 778

4 121

4 121

3 979

3 979

6.

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8.

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9.

Erivahendid

525

346

395

61

Kokku

Kokku

155 004

155 004

155 277

155 277

166 690

166 690

161 310

161 310

EELARVEKULUD: MAKSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

EELARVEKULUD: MAKSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv | 66 263 | 59 459 | 63 618 | 56 265 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 17 418 | 17 406 | 20 976 | 18 461 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 48 844 | 42 053 | 42 642 | 37 804 |
| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 55 121 | 55 214 | 59 464 | 57 412 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 42 212 | 42 210 | 46 057 | 44 084 |
| 3. | Julgeolek ja kodakondsus | 3 022 | 3 069 | 3 195 | 3 077 |
| 4. | Globaalne Euroopa | 10 156 | 9 860 | 11 163 | 10 277 |
| 5. | Haldus | 8 935 | 8 951 | 10 490 | 9 324 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 3 771 | 3 778 | 4 683 | 3 975 |
| 6. | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8. | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9. | Erivahendid | 389 | 90 | 140 | 61 |
| Kokku | 143 885 | 136 642 | 148 069 | 136 416 |
| Üksikasju 2016. aasta kulude kohta vt lisade punkt

  4

  ja selgitusi vt lisade punkt

  2.2
  . |

Miljonites eurodes

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

66 263

59 459

63 618

56 265

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

17 418

17 418

17 406

17 406

20 976

20 976

18 461

18 461

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

48 844

48 844

42 053

42 053

42 642

42 642

37 804

37 804

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

55 121

55 214

59 464

57 412

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

42 212

42 212

42 210

42 210

46 057

46 057

44 084

44 084

3.

Julgeolek ja kodakondsus

3 022

3 069

3 195

3 077

4.

Globaalne Euroopa

10 156

9 860

11 163

10 277

5.

Haldus

8 935

8 951

10 490

9 324

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

3 771

3 771

3 778

3 778

4 683

4 683

3 975

3 975

6.

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8.

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9.

Erivahendid

389

90

140

61

Kokku

Kokku

143 885

143 885

136 642

136 642

148 069

148 069

136 416

136 416

Üksikasju 2016. aasta kulude kohta vt lisade punkt

  4

  ja selgitusi vt lisade punkt

  2.2
  .

Üksikasju 2016. aasta kulude kohta vt lisade punkt

4

ja selgitusi vt lisade punkt

2.2

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

1.   ELi EELARVERAAMISTIK

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt finantsmäärusele ja selle kohaldamiseeskirjadele. Üldeelarve on vahend, millega igal aastal tagatakse ja kinnitatakse liidu tulud ja kulud ülemmäärade piires ja muude sätete kohaselt, mis on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistikuga ja kooskõlas seadusandlike aktidega, mis reguleerivad selle raamistiku mitmeaastaseid programme.

1.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kokku |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv |

Miljonites eurodes

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kokku

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1.a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus |
| --- | --- |

1.b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad |
| --- | --- |

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

43 779

44 190

43 951

44 146

44 163

44 241

44 264

308 734

| 3. | Julgeolek ja kodakondsus |
| --- | --- |

3.

Julgeolek ja kodakondsus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaalne Euroopa |
| --- | --- |

4.

Globaalne Euroopa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

millest: institutsioonide halduskulud

7 056

7 351

7 679

8 007

8 360

8 700

9 071

56 224

| 6. | Kompensatsioonid |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioonid

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivreserv |
| --- | --- |

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erivahendid |
| --- | --- |

9.

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

—

—

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksete assigneeringud kokku

Maksete assigneeringud kokku

135 762

135 762

140 719

140 719

144 685

144 685

142 906

142 906

149 713

149 713

154 286

154 286

157 358

157 358

1 025 429

1 025 429

Eespool esitatud tabelis on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad kajastatud jooksevhindades. 2016 oli kolmas mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020 hõlmatud eelarveaasta. 2016. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 154 738 miljonit eurot, mis moodustab 1,05 % ELi kogurahvatulust. Vastav maksekohustuste assigneeringute ülemmäär on 144 685 miljonit eurot, st 0,98 % ELi kogurahvatulust, mis kehtib 2016. eelarveaasta jooksul.

Komisjon viis mitmeaastane finantsraamistiku tehnilise kohandamisega 2017. aastaks (COM(2016) 311, 30.6.2016) läbi ühtekuuluvuspoliitika rahastamispakettide kohandamise vastavalt mitmeaastane finantsraamistiku määruse artiklile 7. See seisnes mitmeaastase finantsraamistiku (2017–2020) alamrubriigi 1b kulukohustuste assigneeringute ülemmäärade ülespoole korrigeerimises kokku 4 642 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringute ülemmäärade ülespoole korrigeerimises kokku 1 367 miljoni euro võrra (jooksevhindades).

Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks on kokku lepitud uued paindlikkussätted. Üks uutest sätetest on võimalus kanda maksete ülemmääradeni jääv kasutamata varu üle järgmistesse aastatesse – üldise ülemmäära kaudu mitmeaastase finantsraamistiku järgmiseks aastaks tehnilise kohandamise raames. Seepärast kanti 2015. aasta (1 288 miljonit eurot jooksevhindades) ja 2016. aasta (13 991 miljonit eurot jooksevhindades) kasutamata summa üle aastatesse 2018–2020 ning vastavalt kohandati 2015., 2016. ja 2018.–2020. aasta ülemmäärasid – vt ülalnimetatud mitmeaastane finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks ja tehniline kohandamine 2018. aastaks (COM(2017) 220, 24. mai 2017).

Komisjon esitas 14. septembril 2016 teatise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbivaatamise/muutmise kohta (COM(2016) 603). Koos sellega esitati rida seadusandlikke ettepanekuid, sh ettepanek muuta mitmeaastase finantsraamistiku määrust (COM(2016) 604) ning ettepanek lihtsustada finantseeskirju ja asjaomaseid alusakte (COM(2016) 605). Eelarvese puutuvalt on nende ettepanekute eesmärk suurendada mitmeaastane finantsraamistiku paindlikkust, tehes mitmeaastase finantsraamistiku määruses rea muudatusi, ja lisades vahendeid prioriteetseteks kulutusteks (töökohtade loomine, majanduskasv ning ränne ja julgeolek), kasutades selleks olemasolevaid varusid ja pandlikkusi. Oodatakse, et kokkulepe nimetatud ettepanekute saavutatakse 2017. aasta suvel.

Pärast nõukogu otsuse 2014/335 (Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta; ELT L 168, 7.6.2014) jõustumist ja kooskõlas selle artikli 3 lõikega 3 arvutati selles otsuses sätestatud ülemmäärad ümber ESA 2010 kohaste andmete alusel, mis üldjuhul olid suuremad võrreldes ESA 95 põhise kogurahvatuluga. Seetõttu langetati omavahendite ülemmäära 1,23 %-lt 1,20 %-le ELi kogurahvatulust ning kulukohustuste assigneeringute ülemmäära langetati 1,29 %-lt 1,26 %-le ELi kogurahvatulust (COM(2016) 829, 21.12.2016).

Selgitused mitmeaastase finantsraamistiku erinevate rubriikide kohta on esitatud allpool:

Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv

Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks.

| 1a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

1a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| 1b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

1b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2 – Jätkusuutlik kasv: loodusvarad

Rubriik 2 – Jätkusuutlik kasv: loodusvarad

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika ning keskkonnameetmeid, eeskätt programmi LIFE+.

Rubriik 3 – Turvalisus ja kodakondsus

Rubriik 3 – Turvalisus ja kodakondsus

Rubriik 3 (turvalisus ja kodakondsus) peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud konkreetseid ülesandeid, nagu õigusküsimused ja siseasjad, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervise- ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega.

Rubriik 4 — Globaalne Euroopa

Rubriik 4 — Globaalne Euroopa

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas arengukoostööd, humanitaarabi, ühinemiseelseid rahastamisvahendeid ja naabruspoliitika rahastamisvahendid. EDF jääb jätkuvalt väljapoole ELi eelarvet ning ei ole mitmeaastase finantsraamistiku osa.

Rubriik 5 – Haldus

Rubriik 5 – Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Kõigi institutsioonide puhul, välja arvatud komisjon, moodustuvad need kulud kogukuludest.

Rubriik 6 – Kompensatsioonid

Rubriik 6 – Kompensatsioonid

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid.

Rubriik 9 – Erivahendid

Rubriik 9 – Erivahendid

Paindlikkusmehhanismid võimaldavad ELil võtta kasutusele vajalikud vahendid reageerimiseks ettenägematutele sündmustele, nagu kriisid ja hädaolukorrad. Nende mehhanismide kohaldamisala, rahaeraldised ja tegevuse üksikasjad on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruses ja institutsioonidevahelises kokkuleppes. Praeguses vähendatud kulude kontekstis tagavad need ka eelarvevahendite vastavuse prioriteetidele ka viimaste muutumise korral, nii et iga euro kulutatakse seal, kus seda enim vaja on. Enamik paindlikkusmehhanisme on seepärast väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku ning rahalisi vahendeid saab võtta kasutusele üle kulude ülemmäära.

1.2.   AASTAEELARVE

AASTAEELARVE

Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioonide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu oma seisukoha, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Euroopa Parlamendi president kuulutab ühise eelarveprojekti lõplikult vastuvõetuks, mis annab eelarvele õigusliku jõu. Kõnealusel aastal võetakse vastu paranduseelarved. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

Komisjoni eelarve jaguneb haldusassigneeringuteks ja tegevusassigneeringuteks. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringuid kasutatakse selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

| — | Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud. |
| --- | --- |

—

Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud.

| — | Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Aruandes on rahastamistüübid jagatud kahte peamisesse liiki:

| — | Lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud |
| --- | --- |

—

Lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud

| — | Lisaassigneeringud sisaldavad






  — | ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle jooksvasse aastasse) ning |
| --- | --- | --- |

—

Lisaassigneeringud sisaldavad

—

ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle jooksvasse aastasse) ning

| — | sihtotstarbelist tulu hüvitamistest, kolmandate isikute/riikide panuseid ELi programmidesse ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd, mis kantakse otse vastavatele eelarveridadele, moodustades rahastamise kolmanda samba. |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelist tulu hüvitamistest, kolmandate isikute/riikide panuseid ELi programmidesse ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd, mis kantakse otse vastavatele eelarveridadele, moodustades rahastamise kolmanda samba.

Kõik rahastamistüübid kokku moodustavad kasutatavad assigneeringud.

1.3.   POLIITIKAVALDKONNAD

POLIITIKAVALDKONNAD

Tegevuspõhise juhtimise raames rakendab komisjon oma planeerimis- ja haldusmenetlustes tegevuspõhist eelarvestamist. Tegevuspõhise eelarvestamise puhul on eelarve ehitatud üles selliselt, et poliitikavaldkondadele vastavad eelarve jaotised ja tegevusaladele eelarve peatükid. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on pakkuda selget raamistikku komisjoni poliitika eesmärkide teostamiseks kas seadusandlike, finants- või mis tahes muude avaliku poliitika vahendite abil. Komisjoni töö liigendamine tegevusalade kaupa annab selge pildi sellest, mida komisjon teeb, ja loob samas ühise raamistiku prioriteetide seadmiseks. Vahendite eraldamisel eelarvemenetluse käigus kasutatakse eri tegevusalasid „plokkidena“, millest eelarve üles ehitatakse. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on tagada iga tegevusala ja selleks eraldatud vahendite vahel sellise seose loomise kaudu komisjoni vahendite kasutamise tõhusus ja tulemuslikkus.

Poliitikavaldkonna võib määratleda komisjoni töö osaks olevate, otsuste tegemise protsessi puhul asjakohaste tegevusalade homogeense rühmana. Iga poliitikavaldkond vastab üldiselt ühele peadirektoraadile ja hõlmab keskmiselt 6 või 7 eri tegevusala. Poliitikavaldkonnad on peamiselt tegevuspõhised, sest nende raamesse kuuluvate peamiste tegevusalade eesmärk on tuua asjaomases valdkonnas kasu kolmandatest isikutest abisaajatele. Tegevuseelarvet täiendavad iga poliitikavaldkonna jaoks vajalikud halduskulud.

1.4.   TULUD

TULUD

1.4.1.   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Suur enamik tulust tuleb omavahenditest, mis koosneb järgmistest kategooriatest:

| 1) | Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 14 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

1)

Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 14 % omavahenditest saadavast tulust.

| 2) | Käibemaksu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

2)

Käibemaksu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust.

| 3) | Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 74 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

3)

Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 74 % omavahenditest saadavast tulust.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 26. mai 2014. aasta otsuses nr 2014/335/EL, Euratom, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2014. aasta otsus“). See otsus jõustus 1. oktoobril 2016 ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014. 2016. eelarveaastal võeti arvesse 2014. ja 2015. aasta mõju.

Omavahendite kogusumma, mis eraldatakse liidule selleks, et katta iga-aastased maksete assigneeringud, ei või ületada 1,20 % kõikide liikmesriikide summaarsest kogurahvatulust.

1.4.2.   
  Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid koosnevad (kolmandatest riikidest pärinevalt impordilt võetavatest) tollimaksudest ja suhkrumaksudest (mida maksavad suhkrutootjad, et rahastada ühise suhkruturu korralduskulusid), mida liikmesriigid koguvad ettevõtjatelt ELi nimel. Neist 20 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühele kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest:

| — | Määruse nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis.

| — | Samuti eelnimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti kanda sellesse raamatupidamisarvestusse. |
| --- | --- |

—

Samuti eelnimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti kanda sellesse raamatupidamisarvestusse.

Liikmesriik peab kandma traditsioonilised omavahendid kas riigikassas või liikmesriigi keskpangas selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega, siis sissenõudmise) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva.

1.4.3.   
  Käibemaks

Käibemaks

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Siiski on käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi rahvamajanduse kogutulust. Ühtseks kohaldatavaks käibemaksu sissenõudmise määraks on kinnitatud 0,30 %, välja arvatud ajavahemik 2014–2020, mil Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi sissenõudmise määraks määrati 0,15 %.

1.4.4.   
  Kogurahvatulu

Kogurahvatulu

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust.

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid määratakse kindlaks asjaomaste arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ja ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil. Summade, mida liikmesriigid võlgnevad tegelike arvestusbaaside alusel, ja (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult makstavate summade vahe, mis võib olla kas positiivne või negatiivne, nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse teise asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta juuni esimeseks tööpäevaks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja kogurahvatulu saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

1.4.5.   
  Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism (mille raames vähendatakse tema omavahendite makseid, suurendades samal ajal muude liikmesriikide makseid) kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel 1984. aasta juunis. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalmaade kasuks kohaldatakse Ühendkuningriigi korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud ühe neljandikuga nende tavapärasest osast).

1.4.6.   
  Brutomaksete vähendamine

Brutomaksete vähendamine

8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati, et Taani, Madalmaade ja Rootsi suhtes tuleks kohaldada nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist ajavahemikus 2014–2020 ning Austria suhtes kohaldatakse brutomaksete vähendamist ainult ajavahemikus 2014–2016. Iga-aastased vähendused on järgmised: Taanil 130 miljonit eurot, Madalmaadel 695 miljonit eurot ja Rootsil 185 miljonit eurot. Austria vähendamise suuruseks määrati 2014. aastal 30 miljonit eurot, 2015. aastal 20 miljonit eurot ja 2016. aastal 10 miljonit eurot (kõik summad 2011. aasta hindades).

1.4.7.   
  2014. aasta omavahendite otsuse rakendamisega seoses 2014. ja 2015. aasta suhtes tehtud korrigeerimised

2014. aasta omavahendite otsuse rakendamisega seoses 2014. ja 2015. aasta suhtes tehtud korrigeerimised

2014. aasta omavahendite otsuse artiklis 11 on sätestatud, et otsuse jõustumisel hakatakse seda kohaldama alates 1. jaanuarist 2014. See tähendab, et 2014. ja 2015. aastal kohaldatud korrigeerimised tuli uute eeskirjade kohaselt ümber arvutada. Korrigeerimine (2014. ja 2015. aasta suhtes kohaldatava vana ja uue omavahendite otsuse erinevus) lisati paranduseelarvesse nr 5/2016 ja see rakendati üheainsa maksega 2017. aasta jaanuari esimesel tööpäeval.

1.5.   EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval aastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral arvestatakse tulude hulka ka eelneva eelarveaasta eelarve täitmise tulemus. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud kõik kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist aastal N-1 kuni 15. oktoobrini aastal N, tingimusel et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks aastal N+1. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: ELi eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusega seotud eelarve täitmise tulemust. Määruse (EÜ, Euratom) nr 608/2014 (millega kehtestatakse omavahendite süsteemi rakendusmeetmed) artikli 1 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ning |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ning

| — | praeguse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

praeguse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgmine:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid, |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid,

| — | sihtotstarbelise tulu kasv ning |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelise tulu kasv ning

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või kahjum. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või kahjum.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksude ja nendele osutatud töödega seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab, miks eelnevast eelarveaastast üle kantud summad n aasta eelarve täitmise aruandes erinevad järgnevasse eelarveaastasse üle kantud summadest n–1 aasta eelarve täitmise aruandes. Ettemaksete tagasimaksmise järel taaskasutatavaks muudetud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Ülekantud maksete assigneeringud hõlmavad: automaatseid ülekandmisi ja ülekandmisi otsuse alusel. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näidatud need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel.

1.6.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| EELARVEAASTA TULEM | 1 733 | (13 033 ) |
| Tulud | | |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (1 969 ) | (318) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 3 363 | 7 943 |
| Viittulud (neto) | 611 | (359) |
| Kulud | | |
| Viitkulud (neto) | 10 678 | 9 920 |
| Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud | (7 656 ) | (1 208 ) |
| Eelrahastamise netomõju | (468) | (4 831 ) |
| Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud | (3 102 ) | (2 195 ) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 1 379 | 1 979 |
| Eraldiste muutused | 3 962 | 4 950 |
| Muud | (2 142 ) | (1 671 ) |
| Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem | 16 | 169 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 6 405 | 1 347 |

Miljonites eurodes

2016

2015

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(1 969 )

(1 969 )

(318)

(318)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

3 363

3 363

7 943

7 943

Viittulud (neto)

Viittulud (neto)

611

611

(359)

(359)

Kulud

Kulud

Viitkulud (neto)

Viitkulud (neto)

10 678

10 678

9 920

9 920

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

(7 656 )

(7 656 )

(1 208 )

(1 208 )

Eelrahastamise netomõju

Eelrahastamise netomõju

(468)

(468)

(4 831 )

(4 831 )

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

(3 102 )

(3 102 )

(2 195 )

(2 195 )

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

1 379

1 379

1 979

1 979

Eraldiste muutused

Eraldiste muutused

3 962

3 962

4 950

4 950

Muud

Muud

(2 142 )

(2 142 )

(1 671 )

(1 671 )

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

16

16

169

169

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

6 405

6 405

1 347

1 347

Vastavalt finantsmäärusele arvutatakse eelarveaasta tulem tekkepõhise arvestuse põhimõtte alusel, eelarve täitmise tulemus põhineb aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda.

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad summadele, mis on sisse nõutud seoses eelarveaasta jooksul ja eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt põllumajandusega seotud viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt järgmisse eelarveaastasse ülekantud kumuleerunud kuludest, st ELi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud komisjonile veel aruandeid esitanud. Samal ajal kui kumuleerunud kulusid ei loeta eelarve kuluks, kuuluvad eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed aruandeaasta kulude hulka.

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest ja 2) aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitatav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algne eelmakse kajastatakse eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 608/2014 artikli 1 lõikele 1) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevatest eelarveaastatest üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

Eraldiste muutused seonduvad raamatupidamise aastaaruandes eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad mitmesugused rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

2.   ELi 2016. AASTA EELARVE TÄITMINE – KOMMENTAAR

2.1.   TULUD

TULUD

Algselt vastuvõetud ELi eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 25. novembril 2015, oli maksete assigneeringute summa 143 885 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma 142 269 miljonit eurot. Algses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse üldiselt eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Kogurahvatulu põhiste omavahendite korrigeerimised tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

2016. eelarveaasta jooksul võeti vastu kuus paranduseelarvet. Neid arvesse võttes oli 2016. aasta eelarve lõplik vastuvõetud tulu 136 642 miljonit eurot, mida rahastati kokku 133 667 miljoni euro ulatuses (seega esialgu prognoositust 8 592 miljoni euro võrra vähem) omavahenditest ja ülejäänud osas muudest tuludest. Selle põhjuseks olid eelmise eelarveaasta ülejääk ja maksete assigneeringute märkimisväärne vähendamine, mis vähendasid 2016. aastal liikmesriikide kogurahvatulu tasakaalustavat toetust.

Mis puutub omavahendite laekumist, siis traditsiooniliste omavahendite puhul oli see väga lähedane prognoositud summadele. Seda peamiselt seetõttu, et paranduseelarve projekti nr 4/2016 koostamise käigus muudeti eelarveprognoose (kooskõlas 2016. aasta kevadprognoosiga)

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga üsna täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus tulenes erinevusest eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursi ja sel hetkel kehtinud vahetuskursi vahel, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Käibemaksu- ja kogurahvatulu saldode puhul kasutatakse uut menetlust. Normid on sätestatud omavahendite kättesaadavaks tegemise määruse (määrus nr 609/2014) artikkel 10b. Uus menetlus ei hõlma paranduseelarvet ja seepärast taotleb komisjon netosummade tasumist otse liikmesriikidelt. Mõju ELi eelarvele on nullilähedane. Komisjon teavitab liikmesriike iga-aastastest kohandustest ja asjaomased summad tehakse kättesaadavaks 2017. aasta juunis. Ka muudatuste tõttu 2016. aastal jääke ei olnud.

Rubriik „ELi lepingute ja programmidega seotud tulud, osamaksud ja tagasimaksed“ on seotud peamiselt tuluga EAGFist ja EAFRDst (eriti raamatupidamise aastaaruande kontrollimise ja heakskiitmise ning eeskirjade eiramistega), kolmandate riikide osalemisega teadusprogrammides ning muude osamaksude ja tagasimaksetega ELi programmidesse/meetmetesse. Oluline osa sellest kogusummast koosneb sihtotstarbelisest tulust, mis toob tavaliselt kaasa täiendavate assigneeringute lisamise kulupoolele.

Trahvitulu on seotud peamiselt konkurentsi valdkonna trahvidega.

2.2.   KULUD

KULUD

2016. aasta oli praeguse, 2014.–2020. aasta programmitöö perioodi kolmas aasta. 2016. aasta eelarves, nagu ka varasemates, määrati kindlaks majanduskasvu ja töökohtade loomise prioriteedid. Peale selle rõhutati selles Süüria ja Põhja-Aafrika kriisiga seotud uute rändeprobleemide olulisust.

2016. aasta eelarve kulukohustused, kokku 155,3 miljardit eurot, olid 4,3 % väiksemad kui 2015. aasta eelarve omad, ning näitasid olulist vähenemist alamrubriigis 1b (-15,8 % peamiselt 2014. aastast 2015. aastasse üleviimise ühekordse mõju tõttu), mida tasakaalustas osaliselt suur suurenemine rubriigis 3 (+70,2 %).

2016. aasta paranduseelarvega nr 4 suurendati rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) raames rände ja julgeoleku küsimusi lahendavate programmide kulukohustuste assigneeringuid veel 250 miljoni euro ulatuses. Sellest suurendamisest 130 miljonit eurot eraldati Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile ja 70 miljonit eurot Sisejulgeolekufondile. Alamrubriigis 1a eraldati 74 miljoni euro ulatuses täiendavaid kulukohustuste assigneeringuid EFSI-le, et katta viimase tegevuse pikendamine 2020. aastani.

Rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) kulukohustusi suurendati paranduseelarvetega 210 miljoni euro ulatuses peamiselt Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ja humanitaarabi programmide kasuks. Rahastus tagati osaliselt ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning makromajandusliku finantsabi programmide kärpimise teel.

Lõpliku kinnitatud eelarve maksete assigneeringud moodustasid kokku 136,6 miljardit eurot, s.o 3,3 % vähem kui 2015. aastal. See tuleneb peamiselt 7,3 miljardi euro suurusest vähendamisest paranduseelarvega nr 4. Vähendati põhiliselt alamrubriiki 1a (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus), vähem ka rubriiki 2 (Jätkusuutlik majanduskasv). Täiendavaid üksikasju selle põhjuste kohta leiate allpool.

Olemasolevate assigneeringute kasutamine 2016. aastal

Olemasolevate assigneeringute kasutamine 2016. aastal

2016. aasta lõpetati kulukohustuste 97 % kasutusmäära ja 4,8 miljardi euro suuruse maksete assigneeringute ülejäägiga. Kulukohustusi täideti 157,3 miljardi euro ulatuses. Maksete rakendamise määr ulatus 132,4 miljardi euroni ehk 92 % olemasolevatest assigneeringutest.

Pärast aastaid kestnud maksete assigneeringute piiramist ja tasumata maksenõuete kogunemist (peamiselt ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas) kõrvaldati ebaharilik kuhjumine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2015. aastal kokku lepitud maksekavaga täielikult 2016. aastal. Komisjon tuvastas ühtekuuluvuspoliitika valdkonna maksete assigneeringute alarakendamise ohu juba 2016. aasta märtsis ning suurendas septembris, pärast liikmesriikide täiendatud prognooside avaldamist juulis, märgatavalt oma ülejäägiprognoosi. Peale selle võttis komisjon arvesse viivitusi vastutavate ametiasutuste määramisel liikmesriikides, rakendamiskiirust kohapeal ja varasemate programmitöö perioodide keskmist rakendamismäära. Seejärel tegi ta paranduseelarves nr 4/2016 ettepaneku tõsta maksete assigneeringute taset 7,3 miljardi euro võrra, seda peamiselt alamrubriigi 1b (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) eelarveridadel. Tasumisele kuuluvate nõuete tase, mille liikmesriigid olid tegelikult esitanud seoses aastate 2014–2020 programmidega, osutus enneolematult 8 miljardi euro võrra prognoositust väiksemaks, sest 26 liikmesriiki esitas omaenda prognoositust vähem maksenõudeid.

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused

Aasta lõpuks suurenesid täitmata kulukohustused märkimisväärselt, jõudes 238,8 miljardi euroni. 21 miljardi euro suurune kasv võrreldes 2015. aastaga oli kaks korda eeldatust suurem rakendatud kulukohustuste ja maksete vahe suurenemise tõttu (mis tulenes paranduseelarvest nr 4/2016 ja alarakendamisest aasta lõpuks). 2017. aastaks oodatakse täitmata kulukohustuste täiendavat suurenemist, võttes arvesse kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahet eelarves (suhe 85 %).

Varasemate programmitöö perioodide (2014. aasta eelsed) täitmata kulukohustused vähenesid 2016. aastal 75 miljardilt eurolt 40 miljardile (-47 %). Tänu sellele on alates 2017. aastast olemas rohkem maksete assigneeringuid praeguste programmide jaoks.

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2016. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande A osas („Eelarve tasandi ülevaade“) ja B osas, kus käsitletakse eraldi iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki.

Eelarve ülejääk

Eelarve ülejääk

Eelarve ülejääk moodustab 6,4 miljardit eurot ja tuleneb peamiselt alarakendamisest kulupoolel, peamiselt alamrubriigis 1b (4,9 miljardit eurot). Tulupoole ülejääk on põhjustatud peamiselt suurest trahvitulust ja veidi väiksematest omavahenditest (+1,7 miljardit eurot). 173 miljoni euro suurune vahetuskursikahjum vähendab lõpptulemust.

3.   ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE

3.1.   KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Jaotis | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Üle kantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast üle kantud nõuetest | Kokku | %na eelarvest |
| 1 | Omavahendid | 142 269 | 133 677 | 132 164 | 28 | 132 192 | 132 163 | 3 | 132 166 | 99 % | 26 |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | — | 1 349 | 1 358 | — | 1 358 | 1 358 | — | 1 358 | 101 % | — |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 348 | 1 348 | 1 445 | 14 | 1 459 | 1 438 | 14 | 1 452 | 108 % | 7 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 55 | 55 | 584 | 17 | 600 | 568 | 11 | 579 | 1 044  % | 21 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 60 | 60 | 5 929 | 274 | 6 204 | 5 804 | 125 | 5 928 | 9 880  % | 275 |
| 7 | Viivised ja trahvid | 123 | 123 | 2 946 | 6 793 | 9 739 | 1 045 | 2 131 | 3 175 | 2 582  % | 6 564 |
| 8 | Laenutehingud | 5 | 5 | 40 | 6 | 46 | 36 | 6 | 41 | 792 % | 5 |
| 9 | Mitmesugused tulud | 25 | 25 | 17 | 10 | 27 | 16 | 2 | 17 | 69 % | 10 |
| Kokku | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

Miljonites eurodes

Jaotis

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

Võlgnevuse saldo

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Üle kantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast üle kantud nõuetest

Kokku

%na eelarvest

1

Omavahendid

142 269

133 677

132 164

28

132 192

132 163

3

132 166

99 %

26

3

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

—

1 349

1 358

—

1 358

1 358

—

1 358

101 %

—

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 348

1 348

1 445

14

1 459

1 438

14

1 452

108 %

7

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

55

55

584

17

600

568

11

579

1 044  %

21

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

60

60

5 929

274

6 204

5 804

125

5 928

9 880  %

275

7

Viivised ja trahvid

123

123

2 946

6 793

9 739

1 045

2 131

3 175

2 582  %

6 564

8

Laenutehingud

5

5

40

6

46

36

6

41

792 %

5

9

Mitmesugused tulud

25

25

17

10

27

16

2

17

69 %

10

Kokku

Kokku

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

4.   ELi EELARVEST KANTUD KULUD

4.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Kokku | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Kokku |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmine | Sihtotstarbeline tulu | Olemasolevad assigneeringud | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmine | Sihtotstarbeline tulu | olemasolevad assigneeringud |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 69 841 | — | 69 841 | 153 | 3 045 | 73 039 | 66 263 | (6 804 ) | 59 459 | 117 | 4 042 | 63 618 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 19 010 | (0) | 19 010 | 0 | 2 558 | 21 569 | 17 418 | (13) | 17 406 | 103 | 3 467 | 20 976 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 50 831 | — | 50 831 | 153 | 487 | 51 471 | 48 844 | (6 791 ) | 42 053 | 15 | 575 | 42 642 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 62 484 | (15) | 62 470 | 410 | 4 072 | 66 952 | 55 121 | 93 | 55 214 | 430 | 3 821 | 59 464 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 42 220 | (2) | 42 218 | 410 | 3 424 | 46 051 | 42 212 | (3) | 42 210 | 424 | 3 424 | 46 057 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 4 052 | 240 | 4 292 | — | 131 | 4 423 | 3 022 | 46 | 3 069 | 9 | 117 | 3 195 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 9 167 | 210 | 9 377 | 237 | 2 626 | 12 240 | 10 156 | (295) | 9 860 | 33 | 1 270 | 11 163 |
| 5 | Haldus | 8 935 | 16 | 8 951 | 4 | 687 | 9 642 | 8 935 | 16 | 8 951 | 756 | 783 | 10 490 |
| | millest: Institutsioonide halduskulud | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 525 | (179) | 346 | — | 50 | 395 | 389 | (299) | 90 | 1 | 50 | 140 |
| Kokku | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

Miljonites eurodes

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Kokku

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Kokku

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmine

Sihtotstarbeline tulu

Olemasolevad assigneeringud

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmine

Sihtotstarbeline tulu

olemasolevad assigneeringud

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

69 841

—

69 841

153

3 045

73 039

66 263

(6 804 )

59 459

117

4 042

63 618

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

19 010

19 010

(0)

(0)

19 010

19 010

0

0

2 558

2 558

21 569

21 569

17 418

17 418

(13)

(13)

17 406

17 406

103

103

3 467

3 467

20 976

20 976

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

50 831

50 831

—

—

50 831

50 831

153

153

487

487

51 471

51 471

48 844

48 844

(6 791 )

(6 791 )

42 053

42 053

15

15

575

575

42 642

42 642

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

62 484

(15)

62 470

410

4 072

66 952

55 121

93

55 214

430

3 821

59 464

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

42 220

42 220

(2)

(2)

42 218

42 218

410

410

3 424

3 424

46 051

46 051

42 212

42 212

(3)

(3)

42 210

42 210

424

424

3 424

3 424

46 057

46 057

3

Julgeolek ja kodakondsus

4 052

240

4 292

—

131

4 423

3 022

46

3 069

9

117

3 195

4

Globaalne Euroopa

9 167

210

9 377

237

2 626

12 240

10 156

(295)

9 860

33

1 270

11 163

5

Haldus

8 935

16

8 951

4

687

9 642

8 935

16

8 951

756

783

10 490

millest: Institutsioonide halduskulud

millest: Institutsioonide halduskulud

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

3

3

340

340

4 121

4 121

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

472

472

433

433

4 683

4 683

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

525

(179)

346

—

50

395

389

(299)

90

1

50

140

Kokku

Kokku

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.2.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | | Võetud kulukohustused | 2017. aastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 73 039 | 69 808 | 145 | 1 778 | 71 731 | 98 % | 1 267 | 0 | 1 267 | 33 | 8 | — | 41 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 21 569 | 18 997 | 0 | 1 335 | 20 332 | 94 % | 1 224 | 0 | 1 224 | 13 | — | — | 13 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 51 471 | 50 811 | 145 | 443 | 51 400 | 100 % | 43 | — | 43 | 20 | 8 | — | 28 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 66 952 | 62 013 | 396 | 2 138 | 64 547 | 96 % | 1 934 | 433 | 2 368 | 23 | 14 | — | 38 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 46 051 | 41 770 | 395 | 2 120 | 44 285 | 96 % | 1 304 | 433 | 1 737 | 15 | 14 | — | 29 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 4 423 | 4 287 | — | 49 | 4 336 | 98 % | 82 | — | 82 | 5 | — | — | 5 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 12 240 | 9 364 | 237 | 1 677 | 11 278 | 92 % | 948 | 10 | 959 | 3 | — | — | 3 |
| 5 | Haldus | 9 642 | 8 887 | 4 | 467 | 9 358 | 97 % | 221 | 1 | 222 | 62 | 0 | — | 62 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 395 | 61 | — | — | 61 | 15 % | 50 | 130 | 180 | 155 | — | — | 155 |
| Kokku | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

Miljonites eurodes

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Võetud kulukohustused

2017. aastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

73 039

69 808

145

1 778

71 731

98 %

1 267

0

1 267

33

8

—

41

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

21 569

21 569

18 997

18 997

0

0

1 335

1 335

20 332

20 332

94 %

94 %

1 224

1 224

0

0

1 224

1 224

13

13

—

—

—

13

13

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

51 471

51 471

50 811

50 811

145

145

443

443

51 400

51 400

100 %

100 %

43

43

—

—

43

43

20

20

8

8

—

28

28

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

66 952

62 013

396

2 138

64 547

96 %

1 934

433

2 368

23

14

—

38

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

46 051

46 051

41 770

41 770

395

395

2 120

2 120

44 285

44 285

96 %

96 %

1 304

1 304

433

433

1 737

1 737

15

15

14

14

—

29

29

3

Julgeolek ja kodakondsus

4 423

4 287

—

49

4 336

98 %

82

—

82

5

—

—

5

4

Globaalne Euroopa

12 240

9 364

237

1 677

11 278

92 %

948

10

959

3

—

—

3

5

Haldus

9 642

8 887

4

467

9 358

97 %

221

1

222

62

0

—

62

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 121

4 121

3 721

3 721

3

3

254

254

3 979

3 979

97 %

97 %

86

86

—

—

86

86

57

57

0

0

0

0

57

57

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

395

61

—

—

61

15 %

50

130

180

155

—

—

155

Kokku

Kokku

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.3.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | | Tehtud maksed | 2017. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtotstarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 63 618 | 55 005 | 102 | 1 158 | 56 265 | 88 % | 126 | 5 | 2 881 | 3 012 | 4 323 | 15 | 3 | 4 341 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 20 976 | 17 257 | 90 | 1 114 | 18 461 | 88 % | 113 | 5 | 2 350 | 2 468 | 31 | 12 | 3 | 46 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 42 642 | 37 748 | 12 | 44 | 37 804 | 89 % | 13 | — | 531 | 544 | 4 292 | 3 | — | 4 295 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59 464 | 54 508 | 414 | 2 490 | 57 412 | 97 % | 202 | 433 | 1 330 | 1 965 | 71 | 16 | — | 87 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 46 057 | 41 558 | 408 | 2 118 | 44 084 | 96 % | 197 | 433 | 1 305 | 1 935 | 22 | 16 | — | 37 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 195 | 3 035 | 7 | 35 | 3 077 | 96 % | 11 | — | 82 | 93 | 23 | 2 | — | 25 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 11 163 | 9 421 | 28 | 828 | 10 277 | 92 % | 35 | 86 | 441 | 562 | 319 | 5 | — | 324 |
| 5 | Haldus | 10 490 | 8 163 | 684 | 477 | 9 324 | 89 % | 725 | 1 | 306 | 1 032 | 62 | 72 | — | 133 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 140 | 33 | 0 | 28 | 61 | 44 % | 0 | 31 | 22 | 54 | 25 | 0 | — | 25 |
| Kokku | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 099 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

Miljonites eurodes

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Tehtud maksed

2017. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtotstarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

63 618

55 005

102

1 158

56 265

88 %

126

5

2 881

3 012

4 323

15

3

4 341

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

20 976

20 976

17 257

17 257

90

90

1 114

1 114

18 461

18 461

88 %

88 %

113

113

5

5

2 350

2 350

2 468

2 468

31

31

12

12

3

3

46

46

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

42 642

42 642

37 748

37 748

12

12

44

44

37 804

37 804

89 %

89 %

13

13

—

531

531

544

544

4 292

4 292

3

3

—

4 295

4 295

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59 464

54 508

414

2 490

57 412

97 %

202

433

1 330

1 965

71

16

—

87

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

46 057

46 057

41 558

41 558

408

408

2 118

2 118

44 084

44 084

96 %

96 %

197

197

433

433

1 305

1 305

1 935

1 935

22

22

16

16

—

37

37

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 195

3 035

7

35

3 077

96 %

11

—

82

93

23

2

—

25

4

Globaalne Euroopa

11 163

9 421

28

828

10 277

92 %

35

86

441

562

319

5

—

324

5

Haldus

10 490

8 163

684

477

9 324

89 %

725

1

306

1 032

62

72

—

133

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 683

4 683

3 247

3 247

423

423

305

305

3 975

3 975

85 %

85 %

474

474

—

—

128

128

602

602

57

57

49

49

—

106

106

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

140

33

0

28

61

44 %

0

31

22

54

25

0

—

25

Kokku

Kokku

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 099

1 099

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.4.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Kokku |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpus | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 160 827 | (1 353 ) | (48 608 ) | 110 866 | 71 731 | (7 657 ) | (2) | 64 072 | 174 938 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 34 455 | (701) | (11 730 ) | 22 024 | 20 332 | (6 731 ) | (2) | 13 599 | 35 622 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 126 372 | (652) | (36 877 ) | 88 843 | 51 400 | (927) | (0) | 50 473 | 139 316 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 28 191 | (1 378 ) | (12 605 ) | 14 207 | 64 547 | (44 806 ) | (0) | 19 740 | 33 947 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 49 | (3) | (24) | 22 | 44 285 | (44 060 ) | — | 225 | 247 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 137 | (228) | (1 396 ) | 1 512 | 4 336 | (1 681 ) | — | 2 655 | 4 167 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 24 673 | (699) | (7 182 ) | 16 792 | 11 278 | (3 095 ) | (1) | 8 182 | 24 974 |
| 5 | Haldus | 865 | (166) | (690) | 8 | 9 358 | (8 634 ) | (0) | 724 | 732 |
| | millest: Institutsioonide halduskulud | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 1 | (0) | (0) | — | 61 | (61) | — | 0 | 0 |
| Kokku | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

Miljonites eurodes

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Kokku

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpus

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

160 827

(1 353 )

(48 608 )

110 866

71 731

(7 657 )

(2)

64 072

174 938

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

34 455

34 455

(701)

(701)

(11 730 )

(11 730 )

22 024

22 024

20 332

20 332

(6 731 )

(6 731 )

(2)

(2)

13 599

13 599

35 622

35 622

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

126 372

126 372

(652)

(652)

(36 877 )

(36 877 )

88 843

88 843

51 400

51 400

(927)

(927)

(0)

(0)

50 473

50 473

139 316

139 316

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

28 191

(1 378 )

(12 605 )

14 207

64 547

(44 806 )

(0)

19 740

33 947

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

49

49

(3)

(3)

(24)

(24)

22

22

44 285

44 285

(44 060 )

(44 060 )

—

225

225

247

247

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 137

(228)

(1 396 )

1 512

4 336

(1 681 )

—

2 655

4 167

4

Globaalne Euroopa

24 673

(699)

(7 182 )

16 792

11 278

(3 095 )

(1)

8 182

24 974

5

Haldus

865

(166)

(690)

8

9 358

(8 634 )

(0)

724

732

millest: Institutsioonide halduskulud

millest: Institutsioonide halduskulud

570

570

(143)

(143)

(420)

(420)

7

7

3 979

3 979

(3 555 )

(3 555 )

0

0

424

424

431

431

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

1

(0)

(0)

—

61

(61)

—

0

0

Kokku

Kokku

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.5.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | < 2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Kokku |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 1 741 | 738 | 1 120 | 3 461 | 23 109 | 16 371 | 64 326 | 64 072 | 174 938 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 563 | 733 | 856 | 2 223 | 4 481 | 5 972 | 7 194 | 13 599 | 35 622 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 1 178 | 5 | 264 | 1 237 | 18 627 | 10 399 | 57 132 | 50 473 | 139 316 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 200 | 58 | 81 | 128 | 1 234 | 1 220 | 11 285 | 19 740 | 33 947 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | — | — | — | 0 | — | 2 | 19 | 225 | 247 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 45 | 40 | 67 | 149 | 287 | 154 | 772 | 2 655 | 4 167 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 899 | 539 | 843 | 1 750 | 3 291 | 3 784 | 5 686 | 8 182 | 24 974 |
| 5 | Haldus | — | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 731 | 732 |
| | millest: Institutsioonide halduskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| 9 | Erivahendid | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Kokku | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

Miljonites eurodes

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

< 2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Kokku

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

1 741

738

1 120

3 461

23 109

16 371

64 326

64 072

174 938

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

563

563

733

733

856

856

2 223

2 223

4 481

4 481

5 972

5 972

7 194

7 194

13 599

13 599

35 622

35 622

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1 178

1 178

5

5

264

264

1 237

1 237

18 627

18 627

10 399

10 399

57 132

57 132

50 473

50 473

139 316

139 316

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

200

58

81

128

1 234

1 220

11 285

19 740

33 947

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

—

—

—

—

0

0

—

—

2

2

19

19

225

225

247

247

3

Julgeolek ja kodakondsus

45

40

67

149

287

154

772

2 655

4 167

4

Globaalne Euroopa

899

539

843

1 750

3 291

3 784

5 686

8 182

24 974

5

Haldus

—

—

—

—

0

0

1

731

732

millest: Institutsioonide halduskulud

millest: Institutsioonide halduskulud

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

431

431

431

431

9

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Kokku

Kokku

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

4.6.   POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekantud assign. | Sihtotstarbeline tulu | kokku | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved & ümberpaigutus | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekantud assign. | Sihtotstarbeline tulu | kokku |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 01 | Majandus- ja rahandusküsimused | 2 533 | (7) | 2 525 | — | 122 | 2 648 | 1 097 | 432 | 1 529 | 6 | 125 | 1 660 |
| 02 | Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd | 2 286 | 3 | 2 289 | — | 229 | 2 518 | 1 894 | (36) | 1 859 | 13 | 372 | 2 243 |
| 03 | Konkurents | 103 | (1) | 102 | — | 5 | 107 | 103 | (1) | 102 | 9 | 5 | 116 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 12 924 | 27 | 12 952 | — | 504 | 13 456 | 13 031 | (1 818 ) | 11 213 | 14 | 576 | 11 802 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 61 382 | (4) | 61 379 | 410 | 4 070 | 65 858 | 54 625 | 166 | 54 791 | 431 | 3 818 | 59 039 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 4 219 | 2 | 4 221 | — | 125 | 4 346 | 2 296 | (103) | 2 193 | 5 | 123 | 2 321 |
| 07 | Keskkond | 448 | 0 | 448 | — | 18 | 467 | 397 | (5) | 392 | 4 | 16 | 412 |
| 08 | Teadusuuringud ja innovatsioon | 5 855 | (7) | 5 848 | — | 897 | 6 745 | 5 403 | (10) | 5 393 | 28 | 1 391 | 6 811 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 1 803 | 53 | 1 856 | — | 173 | 2 029 | 2 373 | (32) | 2 341 | 11 | 274 | 2 627 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 397 | — | 397 | — | 538 | 935 | 403 | (17) | 385 | 40 | 479 | 905 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1 083 | (9) | 1 074 | 0 | 6 | 1 081 | 758 | (145) | 613 | 3 | 6 | 622 |
| 12 | Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit | 85 | 0 | 85 | — | 4 | 89 | 86 | (3) | 83 | 4 | 4 | 91 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 35 989 | 40 | 36 029 | 146 | 60 | 36 235 | 36 386 | (5 365 ) | 31 021 | 11 | 76 | 31 108 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 166 | 0 | 167 | 0 | 9 | 176 | 159 | 0 | 159 | 5 | 7 | 171 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2 889 | 0 | 2 890 | — | 466 | 3 356 | 3 031 | 25 | 3 055 | 13 | 631 | 3 699 |
| 16 | Teabevahetus | 204 | 0 | 204 | — | 12 | 216 | 197 | (2) | 195 | 12 | 12 | 219 |
| 17 | Tervis ja toiduohutus | 571 | (14) | 557 | — | 42 | 598 | 571 | (37) | 535 | 9 | 42 | 586 |
| 18 | Ränne ja siseasjad | 3 225 | 250 | 3 475 | — | 88 | 3 563 | 2 323 | 61 | 2 384 | 6 | 96 | 2 487 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 783 | (119) | 663 | 17 | 53 | 733 | 677 | (50) | 628 | 3 | 52 | 683 |
| 20 | Kaubandus | 107 | 1 | 108 | — | 3 | 111 | 106 | 1 | 106 | 2 | 3 | 112 |
| 21 | Rahvusvaheline koostöö ja areng | 3 162 | 1 | 3 163 | — | 220 | 3 383 | 3 346 | 21 | 3 367 | 18 | 203 | 3 587 |
| 22 | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised | 3 835 | 146 | 3 981 | 7 | 990 | 4 978 | 3 566 | (264) | 3 301 | 12 | 369 | 3 683 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 1 202 | 258 | 1 460 | 219 | 1 253 | 2 933 | 1 560 | 178 | 1 739 | 6 | 532 | 2 277 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 80 | (1) | 79 | — | 0 | 79 | 86 | (1) | 85 | 7 | 0 | 92 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 206 | 4 | 210 | 0 | 12 | 222 | 206 | 4 | 210 | 15 | 12 | 237 |
| 26 | Komisjoni haldus | 1 017 | (21) | 996 | — | 178 | 1 174 | 1 016 | (15) | 1 001 | 142 | 180 | 1 323 |
| 27 | Eelarve | 72 | (13) | 59 | — | 8 | 67 | 72 | (13) | 59 | 7 | 8 | 75 |
| 28 | Audit | 19 | (0) | 19 | — | 1 | 20 | 19 | (0) | 19 | 1 | 1 | 20 |
| 29 | Statistika | 139 | 0 | 140 | — | 16 | 155 | 128 | 0 | 128 | 5 | 21 | 154 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 |
| 31 | Keeletalitused | 399 | (3) | 396 | — | 62 | 458 | 399 | (3) | 396 | 17 | 62 | 475 |
| 32 | Energeetika | 1 532 | (122) | 1 410 | — | 96 | 1 506 | 1 524 | 46 | 1 570 | 5 | 141 | 1 716 |
| 33 | Õigus- ja tarbijaküsimused | 259 | (0) | 259 | — | 10 | 268 | 239 | (8) | 232 | 4 | 9 | 245 |
| 34 | Kliimameetmed | 138 | 0 | 138 | — | 1 | 139 | 82 | (5) | 77 | 4 | 1 | 82 |
| 40 | Reservid | 475 | (238) | 236 | — | — | 236 | 309 | (288) | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Teised institutsioonid | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| Kokku | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

Miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign.

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign.

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekantud assign.

Sihtotstarbeline tulu

kokku

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved & ümberpaigutus

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekantud assign.

Sihtotstarbeline tulu

kokku

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

01

Majandus- ja rahandusküsimused

2 533

(7)

2 525

—

122

2 648

1 097

432

1 529

6

125

1 660

02

Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd

2 286

3

2 289

—

229

2 518

1 894

(36)

1 859

13

372

2 243

03

Konkurents

103

(1)

102

—

5

107

103

(1)

102

9

5

116

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

12 924

27

12 952

—

504

13 456

13 031

(1 818 )

11 213

14

576

11 802

05

Põllumajandus ja maaelu areng

61 382

(4)

61 379

410

4 070

65 858

54 625

166

54 791

431

3 818

59 039

06

Liikuvus ja transport

4 219

2

4 221

—

125

4 346

2 296

(103)

2 193

5

123

2 321

07

Keskkond

448

0

448

—

18

467

397

(5)

392

4

16

412

08

Teadusuuringud ja innovatsioon

5 855

(7)

5 848

—

897

6 745

5 403

(10)

5 393

28

1 391

6 811

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

1 803

53

1 856

—

173

2 029

2 373

(32)

2 341

11

274

2 627

10

Otsene teadustegevus

397

—

397

—

538

935

403

(17)

385

40

479

905

11

Merendus ja kalandus

1 083

(9)

1 074

0

6

1 081

758

(145)

613

3

6

622

12

Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit

85

0

85

—

4

89

86

(3)

83

4

4

91

13

Regionaal- ja linnapoliitika

35 989

40

36 029

146

60

36 235

36 386

(5 365 )

31 021

11

76

31 108

14

Maksukorraldus ja tolliliit

166

0

167

0

9

176

159

0

159

5

7

171

15

Haridus ja kultuur

2 889

0

2 890

—

466

3 356

3 031

25

3 055

13

631

3 699

16

Teabevahetus

204

0

204

—

12

216

197

(2)

195

12

12

219

17

Tervis ja toiduohutus

571

(14)

557

—

42

598

571

(37)

535

9

42

586

18

Ränne ja siseasjad

3 225

250

3 475

—

88

3 563

2 323

61

2 384

6

96

2 487

19

Välispoliitika vahendid

783

(119)

663

17

53

733

677

(50)

628

3

52

683

20

Kaubandus

107

1

108

—

3

111

106

1

106

2

3

112

21

Rahvusvaheline koostöö ja areng

3 162

1

3 163

—

220

3 383

3 346

21

3 367

18

203

3 587

22

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised

3 835

146

3 981

7

990

4 978

3 566

(264)

3 301

12

369

3 683

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

1 202

258

1 460

219

1 253

2 933

1 560

178

1 739

6

532

2 277

24

Pettusevastane võitlus

80

(1)

79

—

0

79

86

(1)

85

7

0

92

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

206

4

210

0

12

222

206

4

210

15

12

237

26

Komisjoni haldus

1 017

(21)

996

—

178

1 174

1 016

(15)

1 001

142

180

1 323

27

Eelarve

72

(13)

59

—

8

67

72

(13)

59

7

8

75

28

Audit

19

(0)

19

—

1

20

19

(0)

19

1

1

20

29

Statistika

139

0

140

—

16

155

128

0

128

5

21

154

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 647

37

1 684

—

0

1 685

1 647

37

1 684

—

0

1 685

31

Keeletalitused

399

(3)

396

—

62

458

399

(3)

396

17

62

475

32

Energeetika

1 532

(122)

1 410

—

96

1 506

1 524

46

1 570

5

141

1 716

33

Õigus- ja tarbijaküsimused

259

(0)

259

—

10

268

239

(8)

232

4

9

245

34

Kliimameetmed

138

0

138

—

1

139

82

(5)

77

4

1

82

40

Reservid

475

(238)

236

—

—

236

309

(288)

21

—

—

21

90

Teised institutsioonid

3 771

7

3 778

3

340

4 121

3 771

7

3 778

472

433

4 683

Kokku

Kokku

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.7.   POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | | Võetud kulukohustused | 2017. aastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| 01 | Majandus- ja rahandusküsimused | 2 648 | 2 525 | — | 9 | 2 534 | 96 % | 113 | — | 113 | 1 | — | — | 1 |
| 02 | Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd | 2 518 | 2 288 | — | 121 | 2 409 | 96 % | 109 | 0 | 109 | 0 | — | — | 0 |
| 03 | Konkurents | 107 | 102 | — | 3 | 105 | 98 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 13 456 | 12 938 | — | 428 | 13 367 | 99 % | 76 | 0 | 76 | 13 | — | — | 13 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 65 858 | 60 927 | 395 | 2 143 | 63 466 | 96 % | 1 927 | 433 | 2 360 | 18 | 14 | — | 32 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 4 346 | 4 218 | — | 62 | 4 281 | 99 % | 63 | 0 | 63 | 2 | — | — | 2 |
| 07 | Keskkond | 467 | 448 | — | 10 | 458 | 98 % | 8 | 0 | 8 | 0 | — | — | 0 |
| 08 | Teadusuuringud ja innovatsioon | 6 745 | 5 848 | — | 538 | 6 386 | 95 % | 359 | — | 359 | 0 | — | — | 0 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 2 029 | 1 856 | — | 81 | 1 936 | 95 % | 92 | 0 | 92 | 0 | — | — | 0 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 935 | 397 | — | 114 | 510 | 55 % | 424 | — | 424 | 0 | — | — | 0 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1 081 | 1 069 | 0 | 2 | 1 071 | 99 % | 5 | 0 | 5 | 5 | — | — | 5 |
| 12 | Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit | 89 | 85 | — | 2 | 87 | 97 % | 2 | 0 | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 36 235 | 35 968 | 145 | 26 | 36 139 | 100 % | 34 | 31 | 65 | 29 | 1 | — | 30 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 176 | 166 | 0 | 4 | 171 | 97 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 3 356 | 2 890 | — | 359 | 3 249 | 97 % | 107 | 0 | 107 | 0 | — | — | 0 |
| 16 | Teabevahetus | 216 | 204 | — | 7 | 211 | 97 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| 17 | Tervis ja toiduohutus | 598 | 557 | — | 17 | 573 | 96 % | 25 | — | 25 | 0 | — | — | 0 |
| 18 | Ränne ja siseasjad | 3 563 | 3 473 | — | 32 | 3 505 | 98 % | 56 | 0 | 57 | 1 | — | — | 1 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 733 | 654 | 17 | 18 | 689 | 94 % | 35 | 9 | 44 | 0 | — | — | 0 |
| 20 | Kaubandus | 111 | 108 | — | 2 | 109 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 21 | Rahvusvaheline koostöö ja areng | 3 383 | 3 161 | — | 187 | 3 349 | 99 % | 32 | 1 | 33 | 1 | — | — | 1 |
| 22 | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised | 4 978 | 3 979 | — | 925 | 4 904 | 99 % | 65 | — | 65 | 2 | 7 | — | 9 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 2 933 | 1 459 | 219 | 552 | 2 231 | 76 % | 701 | — | 701 | 1 | — | — | 1 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 79 | 79 | — | — | 79 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 222 | 209 | 0 | 7 | 216 | 97 % | 5 | 0 | 5 | 1 | — | — | 1 |
| 26 | Komisjoni haldus | 1 174 | 995 | — | 108 | 1 104 | 94 % | 69 | — | 69 | 0 | — | — | 0 |
| 27 | Eelarve | 67 | 59 | — | 5 | 64 | 95 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| 28 | Audit | 20 | 18 | — | 1 | 19 | 97 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 29 | Statistika | 155 | 139 | — | 6 | 145 | 94 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Keeletalitused | 458 | 396 | — | 42 | 437 | 95 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| 32 | Energeetika | 1 506 | 1 405 | — | 41 | 1 446 | 96 % | 55 | 0 | 55 | 5 | — | — | 5 |
| 33 | Õigus- ja tarbijaküsimused | 268 | 256 | — | 3 | 259 | 97 % | 7 | — | 7 | 2 | — | — | 2 |
| 34 | Kliimameetmed | 139 | 137 | — | 1 | 138 | 100 % | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 40 | Reservid | 236 | — | — | — | — | 0 % | — | 99 | 99 | 138 | — | — | 138 |
| 90 | Teised institutsioonid | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| Kokku | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

Miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Võetud kulukohustused

2017. aastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

01

Majandus- ja rahandusküsimused

2 648

2 525

—

9

2 534

96 %

113

—

113

1

—

—

1

02

Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd

2 518

2 288

—

121

2 409

96 %

109

0

109

0

—

—

0

03

Konkurents

107

102

—

3

105

98 %

2

—

2

0

—

—

0

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

13 456

12 938

—

428

13 367

99 %

76

0

76

13

—

—

13

05

Põllumajandus ja maaelu areng

65 858

60 927

395

2 143

63 466

96 %

1 927

433

2 360

18

14

—

32

06

Liikuvus ja transport

4 346

4 218

—

62

4 281

99 %

63

0

63

2

—

—

2

07

Keskkond

467

448

—

10

458

98 %

8

0

8

0

—

—

0

08

Teadusuuringud ja innovatsioon

6 745

5 848

—

538

6 386

95 %

359

—

359

0

—

—

0

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

2 029

1 856

—

81

1 936

95 %

92

0

92

0

—

—

0

10

Otsene teadustegevus

935

397

—

114

510

55 %

424

—

424

0

—

—

0

11

Merendus ja kalandus

1 081

1 069

0

2

1 071

99 %

5

0

5

5

—

—

5

12

Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit

89

85

—

2

87

97 %

2

0

2

0

—

—

0

13

Regionaal- ja linnapoliitika

36 235

35 968

145

26

36 139

100 %

34

31

65

29

1

—

30

14

Maksukorraldus ja tolliliit

176

166

0

4

171

97 %

4

—

4

0

—

—

0

15

Haridus ja kultuur

3 356

2 890

—

359

3 249

97 %

107

0

107

0

—

—

0

16

Teabevahetus

216

204

—

7

211

97 %

5

—

5

0

—

—

0

17

Tervis ja toiduohutus

598

557

—

17

573

96 %

25

—

25

0

—

—

0

18

Ränne ja siseasjad

3 563

3 473

—

32

3 505

98 %

56

0

57

1

—

—

1

19

Välispoliitika vahendid

733

654

17

18

689

94 %

35

9

44

0

—

—

0

20

Kaubandus

111

108

—

2

109

99 %

1

0

1

0

—

—

0

21

Rahvusvaheline koostöö ja areng

3 383

3 161

—

187

3 349

99 %

32

1

33

1

—

—

1

22

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised

4 978

3 979

—

925

4 904

99 %

65

—

65

2

7

—

9

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

2 933

1 459

219

552

2 231

76 %

701

—

701

1

—

—

1

24

Pettusevastane võitlus

79

79

—

—

79

100 %

0

—

0

0

—

—

0

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

222

209

0

7

216

97 %

5

0

5

1

—

—

1

26

Komisjoni haldus

1 174

995

—

108

1 104

94 %

69

—

69

0

—

—

0

27

Eelarve

67

59

—

5

64

95 %

3

—

3

0

—

—

0

28

Audit

20

18

—

1

19

97 %

1

—

1

0

—

—

0

29

Statistika

155

139

—

6

145

94 %

10

—

10

0

—

—

0

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

0

—

0

0

—

—

0

31

Keeletalitused

458

396

—

42

437

95 %

20

—

20

0

—

—

0

32

Energeetika

1 506

1 405

—

41

1 446

96 %

55

0

55

5

—

—

5

33

Õigus- ja tarbijaküsimused

268

256

—

3

259

97 %

7

—

7

2

—

—

2

34

Kliimameetmed

139

137

—

1

138

100 %

0

0

0

0

—

—

0

40

Reservid

236

—

—

—

—

0 %

—

99

99

138

—

—

138

90

Teised institutsioonid

4 121

3 721

3

254

3 979

97 %

86

—

86

57

0

0

57

Kokku

Kokku

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.8.   POLIITIKAVALDKOND: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

POLIITIKAVALDKOND: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | | Tehtud maksed | 2017. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtotstarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+ 12+13 |
| 01 | Majandus- ja rahandusküsimused | 1 660 | 1 512 | 5 | 11 | 1 529 | 92 % | 5 | — | 114 | 119 | 12 | 1 | — | 13 |
| 02 | Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd | 2 243 | 1 843 | 11 | 59 | 1 913 | 85 % | 15 | 0 | 313 | 328 | 1 | 1 | — | 2 |
| 03 | Konkurents | 116 | 94 | 8 | 3 | 105 | 90 % | 8 | — | 3 | 10 | 0 | 1 | — | 1 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 11 802 | 8 819 | 10 | 44 | 8 873 | 75 % | 12 | — | 532 | 544 | 2 381 | 4 | 0 | 2 385 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 59 039 | 54 127 | 414 | 2 488 | 57 029 | 97 % | 203 | 433 | 1 330 | 1 965 | 28 | 16 | — | 44 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 2 321 | 2 183 | 4 | 64 | 2 251 | 97 % | 4 | 0 | 59 | 63 | 6 | 0 | 1 | 7 |
| 07 | Keskkond | 412 | 379 | 3 | 9 | 392 | 95 % | 3 | 0 | 7 | 11 | 9 | 0 | — | 9 |
| 08 | Teadusuuringud ja innovatsioon | 6 811 | 5 359 | 25 | 396 | 5 780 | 85 % | 29 | — | 994 | 1 023 | 6 | 2 | — | 8 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 2 627 | 2 326 | 10 | 113 | 2 449 | 93 % | 15 | 0 | 162 | 177 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 905 | 339 | 36 | 95 | 469 | 52 % | 46 | — | 385 | 431 | 0 | 5 | — | 5 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 622 | 585 | 2 | 2 | 589 | 95 % | 2 | 0 | 5 | 6 | 26 | 0 | — | 27 |
| 12 | Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit | 91 | 80 | 3 | 2 | 85 | 93 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 1 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 31 108 | 29 072 | 10 | 40 | 29 123 | 94 % | 10 | 31 | 36 | 78 | 1 906 | 1 | — | 1 908 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 171 | 155 | 5 | 2 | 161 | 94 % | 5 | — | 5 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 3 699 | 3 043 | 12 | 299 | 3 354 | 91 % | 12 | 0 | 332 | 344 | 0 | 1 | — | 1 |
| 16 | Teabevahetus | 219 | 185 | 11 | 6 | 202 | 92 % | 10 | — | 6 | 16 | 0 | 1 | — | 1 |
| 17 | Tervis ja toiduohutus | 586 | 526 | 8 | 16 | 550 | 94 % | 8 | — | 25 | 34 | 0 | 1 | — | 2 |
| 18 | Ränne ja siseasjad | 2 487 | 2 364 | 5 | 24 | 2 393 | 96 % | 7 | 0 | 73 | 80 | 12 | 1 | — | 13 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 683 | 595 | 3 | 19 | 617 | 90 % | 3 | — | 33 | 36 | 29 | 1 | — | 29 |
| 20 | Kaubandus | 112 | 103 | 2 | 2 | 107 | 96 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| 21 | Rahvusvaheline koostöö ja areng | 3 587 | 3 344 | 16 | 133 | 3 493 | 97 % | 21 | 0 | 70 | 91 | 1 | 2 | — | 3 |
| 22 | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised | 3 683 | 3 007 | 10 | 317 | 3 334 | 91 % | 11 | — | 52 | 62 | 284 | 2 | — | 286 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 2 277 | 1 637 | 6 | 360 | 2 002 | 88 % | 7 | 86 | 173 | 265 | 9 | 1 | — | 10 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 92 | 72 | 6 | — | 78 | 84 % | 7 | 5 | 0 | 12 | 1 | 2 | — | 2 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 237 | 194 | 13 | 6 | 213 | 90 % | 15 | 0 | 6 | 21 | 0 | 2 | — | 3 |
| 26 | Komisjoni haldus | 1 323 | 879 | 135 | 83 | 1 097 | 83 % | 121 | — | 97 | 218 | 1 | 8 | — | 8 |
| 27 | Eelarve | 75 | 53 | 7 | 4 | 63 | 85 % | 6 | — | 5 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| 28 | Audit | 20 | 18 | 1 | 1 | 19 | 94 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| 29 | Statistika | 154 | 123 | 4 | 6 | 134 | 87 % | 5 | — | 15 | 20 | 0 | 1 | — | 1 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | — | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Keeletalitused | 475 | 381 | 16 | 37 | 435 | 92 % | 15 | — | 25 | 39 | 0 | 1 | — | 1 |
| 32 | Energeetika | 1 716 | 1 549 | 5 | 67 | 1 621 | 94 % | 5 | 0 | 71 | 76 | 15 | 1 | 3 | 19 |
| 33 | Õigus- ja tarbijaküsimused | 245 | 222 | 3 | 4 | 229 | 94 % | 4 | — | 5 | 9 | 6 | 1 | — | 7 |
| 34 | Kliimameetmed | 82 | 64 | 3 | 1 | 68 | 83 % | 4 | 0 | 1 | 4 | 9 | 1 | — | 9 |
| 40 | Reservid | 21 | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Teised institutsioonid | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| Kokku | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

Miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Tehtud maksed

2017. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtotstarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+ 12+13

01

Majandus- ja rahandusküsimused

1 660

1 512

5

11

1 529

92 %

5

—

114

119

12

1

—

13

02

Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd

2 243

1 843

11

59

1 913

85 %

15

0

313

328

1

1

—

2

03

Konkurents

116

94

8

3

105

90 %

8

—

3

10

0

1

—

1

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

11 802

8 819

10

44

8 873

75 %

12

—

532

544

2 381

4

0

2 385

05

Põllumajandus ja maaelu areng

59 039

54 127

414

2 488

57 029

97 %

203

433

1 330

1 965

28

16

—

44

06

Liikuvus ja transport

2 321

2 183

4

64

2 251

97 %

4

0

59

63

6

0

1

7

07

Keskkond

412

379

3

9

392

95 %

3

0

7

11

9

0

—

9

08

Teadusuuringud ja innovatsioon

6 811

5 359

25

396

5 780

85 %

29

—

994

1 023

6

2

—

8

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

2 627

2 326

10

113

2 449

93 %

15

0

162

177

1

1

0

2

10

Otsene teadustegevus

905

339

36

95

469

52 %

46

—

385

431

0

5

—

5

11

Merendus ja kalandus

622

585

2

2

589

95 %

2

0

5

6

26

0

—

27

12

Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit

91

80

3

2

85

93 %

3

0

2

5

0

0

—

1

13

Regionaal- ja linnapoliitika

31 108

29 072

10

40

29 123

94 %

10

31

36

78

1 906

1

—

1 908

14

Maksukorraldus ja tolliliit

171

155

5

2

161

94 %

5

—

5

9

0

0

—

0

15

Haridus ja kultuur

3 699

3 043

12

299

3 354

91 %

12

0

332

344

0

1

—

1

16

Teabevahetus

219

185

11

6

202

92 %

10

—

6

16

0

1

—

1

17

Tervis ja toiduohutus

586

526

8

16

550

94 %

8

—

25

34

0

1

—

2

18

Ränne ja siseasjad

2 487

2 364

5

24

2 393

96 %

7

0

73

80

12

1

—

13

19

Välispoliitika vahendid

683

595

3

19

617

90 %

3

—

33

36

29

1

—

29

20

Kaubandus

112

103

2

2

107

96 %

3

0

2

5

0

0

—

0

21

Rahvusvaheline koostöö ja areng

3 587

3 344

16

133

3 493

97 %

21

0

70

91

1

2

—

3

22

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised

3 683

3 007

10

317

3 334

91 %

11

—

52

62

284

2

—

286

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

2 277

1 637

6

360

2 002

88 %

7

86

173

265

9

1

—

10

24

Pettusevastane võitlus

92

72

6

—

78

84 %

7

5

0

12

1

2

—

2

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

237

194

13

6

213

90 %

15

0

6

21

0

2

—

3

26

Komisjoni haldus

1 323

879

135

83

1 097

83 %

121

—

97

218

1

8

—

8

27

Eelarve

75

53

7

4

63

85 %

6

—

5

11

0

0

—

0

28

Audit

20

18

1

1

19

94 %

1

—

1

1

0

0

—

0

29

Statistika

154

123

4

6

134

87 %

5

—

15

20

0

1

—

1

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

—

—

0

0

0

—

—

0

31

Keeletalitused

475

381

16

37

435

92 %

15

—

25

39

0

1

—

1

32

Energeetika

1 716

1 549

5

67

1 621

94 %

5

0

71

76

15

1

3

19

33

Õigus- ja tarbijaküsimused

245

222

3

4

229

94 %

4

—

5

9

6

1

—

7

34

Kliimameetmed

82

64

3

1

68

83 %

4

0

1

4

9

1

—

9

40

Reservid

21

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

21

—

—

21

90

Teised institutsioonid

4 683

3 247

423

305

3 975

85 %

474

—

128

602

57

49

—

106

Kokku

Kokku

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.9.   POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpus | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | eelarveaasta lõpu seisuga |
| 01 | Majandus- ja rahandusküsimused | 1 884 | (28) | (1 127 ) | 728 | 2 534 | (401) | — | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd | 2 179 | (26) | (1 145 ) | 1 008 | 2 409 | (768) | (1) | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Konkurents | 9 | (1) | (8) | — | 105 | (97) | — | 8 | 8 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 33 275 | (438) | (8 516 ) | 24 321 | 13 367 | (357) | (0) | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 25 424 | (1 340 ) | (12 274 ) | 11 810 | 63 466 | (44 756 ) | (0) | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 5 883 | (114) | (1 528 ) | 4 241 | 4 281 | (723) | — | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Keskkond | 1 118 | (2) | (275) | 841 | 458 | (117) | — | 341 | 1 182 |
| 08 | Teadusuuringud ja innovatsioon | 12 813 | (107) | (3 844 ) | 8 863 | 6 386 | (1 937 ) | (0) | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 3 365 | (20) | (1 488 ) | 1 856 | 1 936 | (961) | (0) | 975 | 2 832 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 174 | (19) | (100) | 55 | 510 | (369) | (0) | 141 | 196 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 2 201 | (53) | (409) | 1 740 | 1 071 | (180) | (0) | 891 | 2 630 |
| 12 | Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit | 12 | (2) | (7) | 3 | 87 | (78) | (0) | 9 | 13 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 92 788 | (286) | (28 491 ) | 64 010 | 36 139 | (631) | (0) | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 125 | (6) | (73) | 45 | 171 | (88) | — | 83 | 128 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2 801 | (52) | (1 256 ) | 1 494 | 3 249 | (2 099 ) | (0) | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Teabevahetus | 56 | (3) | (49) | 4 | 211 | (153) | (0) | 58 | 62 |
| 17 | Tervis ja toiduohutus | 503 | (46) | (264) | 193 | 573 | (286) | — | 287 | 480 |
| 18 | Ränne ja siseasjad | 2 596 | (168) | (1 096 ) | 1 332 | 3 505 | (1 297 ) | — | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 905 | (46) | (339) | 520 | 689 | (278) | (0) | 410 | 930 |
| 20 | Kaubandus | 20 | (1) | (13) | 6 | 109 | (94) | — | 16 | 22 |
| 21 | Rahvusvaheline koostöö ja areng | 9 572 | (278) | (2 937 ) | 6 358 | 3 349 | (557) | (0) | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised | 11 606 | (306) | (2 547 ) | 8 753 | 4 904 | (787) | (0) | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 827 | (5) | (542) | 279 | 2 231 | (1 460 ) | — | 770 | 1 050 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 30 | (2) | (19) | 9 | 79 | (59) | — | 20 | 29 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 15 | (2) | (13) | — | 216 | (200) | — | 16 | 16 |
| 26 | Komisjoni haldus | 185 | (9) | (169) | 8 | 1 104 | (928) | — | 176 | 184 |
| 27 | Eelarve | 7 | (0) | (7) | — | 64 | (56) | — | 8 | 8 |
| 28 | Audit | 1 | (0) | (1) | — | 19 | (18) | — | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 115 | (7) | (50) | 57 | 145 | (83) | (0) | 62 | 119 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | — | — | — | — | 1 684 | (1 684 ) | — | — | — |
| 31 | Keeletalitused | 17 | (1) | (16) | — | 437 | (418) | — | 19 | 19 |
| 32 | Energeetika | 6 225 | (309) | (1 325 ) | 4 590 | 1 446 | (296) | — | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Õigus- ja tarbijaküsimused | 224 | (4) | (91) | 129 | 259 | (138) | — | 121 | 250 |
| 34 | Kliimameetmed | 168 | (1) | (43) | 124 | 138 | (25) | — | 113 | 237 |
| 90 | Teised institutsioonid | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| Kokku | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

Miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpus

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

eelarveaasta lõpu seisuga

01

Majandus- ja rahandusküsimused

1 884

(28)

(1 127 )

728

2 534

(401)

—

2 133

2 861

02

Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd

2 179

(26)

(1 145 )

1 008

2 409

(768)

(1)

1 640

2 648

03

Konkurents

9

(1)

(8)

—

105

(97)

—

8

8

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

33 275

(438)

(8 516 )

24 321

13 367

(357)

(0)

13 010

37 331

05

Põllumajandus ja maaelu areng

25 424

(1 340 )

(12 274 )

11 810

63 466

(44 756 )

(0)

18 710

30 520

06

Liikuvus ja transport

5 883

(114)

(1 528 )

4 241

4 281

(723)

—

3 558

7 799

07

Keskkond

1 118

(2)

(275)

841

458

(117)

—

341

1 182

08

Teadusuuringud ja innovatsioon

12 813

(107)

(3 844 )

8 863

6 386

(1 937 )

(0)

4 449

13 312

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

3 365

(20)

(1 488 )

1 856

1 936

(961)

(0)

975

2 832

10

Otsene teadustegevus

174

(19)

(100)

55

510

(369)

(0)

141

196

11

Merendus ja kalandus

2 201

(53)

(409)

1 740

1 071

(180)

(0)

891

2 630

12

Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit

12

(2)

(7)

3

87

(78)

(0)

9

13

13

Regionaal- ja linnapoliitika

92 788

(286)

(28 491 )

64 010

36 139

(631)

(0)

35 508

99 518

14

Maksukorraldus ja tolliliit

125

(6)

(73)

45

171

(88)

—

83

128

15

Haridus ja kultuur

2 801

(52)

(1 256 )

1 494

3 249

(2 099 )

(0)

1 150

2 644

16

Teabevahetus

56

(3)

(49)

4

211

(153)

(0)

58

62

17

Tervis ja toiduohutus

503

(46)

(264)

193

573

(286)

—

287

480

18

Ränne ja siseasjad

2 596

(168)

(1 096 )

1 332

3 505

(1 297 )

—

2 207

3 539

19

Välispoliitika vahendid

905

(46)

(339)

520

689

(278)

(0)

410

930

20

Kaubandus

20

(1)

(13)

6

109

(94)

—

16

22

21

Rahvusvaheline koostöö ja areng

9 572

(278)

(2 937 )

6 358

3 349

(557)

(0)

2 792

9 150

22

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised

11 606

(306)

(2 547 )

8 753

4 904

(787)

(0)

4 117

12 870

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

827

(5)

(542)

279

2 231

(1 460 )

—

770

1 050

24

Pettusevastane võitlus

30

(2)

(19)

9

79

(59)

—

20

29

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

15

(2)

(13)

—

216

(200)

—

16

16

26

Komisjoni haldus

185

(9)

(169)

8

1 104

(928)

—

176

184

27

Eelarve

7

(0)

(7)

—

64

(56)

—

8

8

28

Audit

1

(0)

(1)

—

19

(18)

—

1

1

29

Statistika

115

(7)

(50)

57

145

(83)

(0)

62

119

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

—

—

—

—

1 684

(1 684 )

—

—

—

31

Keeletalitused

17

(1)

(16)

—

437

(418)

—

19

19

32

Energeetika

6 225

(309)

(1 325 )

4 590

1 446

(296)

—

1 150

5 740

33

Õigus- ja tarbijaküsimused

224

(4)

(91)

129

259

(138)

—

121

250

34

Kliimameetmed

168

(1)

(43)

124

138

(25)

—

113

237

90

Teised institutsioonid

570

(143)

(420)

7

3 979

(3 555 )

0

424

431

Kokku

Kokku

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.10.   POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | < 2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Kokku |
| 01 | Majandus- ja rahandusküsimused | 11 | 0 | — | 117 | 244 | 10 | 346 | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd | 13 | 11 | 29 | 93 | 86 | 144 | 633 | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Konkurents | — | — | — | — | — | — | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 382 | 6 | 265 | 420 | 4 112 | 4 118 | 15 018 | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 34 | — | — | 2 | 868 | 985 | 9 921 | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 100 | 64 | 249 | 508 | 571 | 1 321 | 1 430 | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Keskkond | 80 | 58 | 68 | 98 | 137 | 181 | 217 | 341 | 1 182 |
| 08 | Teadusuuringud ja innovatsioon | 77 | 112 | 318 | 705 | 1 686 | 2 835 | 3 129 | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 29 | 16 | 37 | 141 | 298 | 615 | 721 | 975 | 2 832 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 9 | 2 | 1 | 1 | 11 | 11 | 19 | 141 | 196 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 85 | 0 | 13 | 27 | 286 | 26 | 1 302 | 891 | 2 630 |
| 12 | Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit | — | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 9 | 13 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 1 022 | 1 | 8 | 825 | 14 947 | 5 750 | 41 459 | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | — | — | 0 | 0 | 1 | 11 | 32 | 83 | 128 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 83 | 26 | 66 | 128 | 220 | 436 | 535 | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Teabevahetus | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 58 | 62 |
| 17 | Tervis ja toiduohutus | 14 | 3 | 5 | 10 | 15 | 52 | 93 | 287 | 480 |
| 18 | Ränne ja siseasjad | 45 | 46 | 67 | 158 | 322 | 111 | 583 | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 12 | 5 | 11 | 38 | 55 | 168 | 231 | 410 | 930 |
| 20 | Kaubandus | — | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 16 | 22 |
| 21 | Rahvusvaheline koostöö ja areng | 227 | 219 | 331 | 699 | 1 237 | 1 525 | 2 120 | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised | 414 | 290 | 473 | 993 | 1 507 | 2 037 | 3 039 | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 22 | 25 | 24 | 23 | 22 | 28 | 135 | 770 | 1 050 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 6 | 20 | 29 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | — | — | — | — | — | — | 0 | 16 | 16 |
| 26 | Komisjoni haldus | — | — | — | — | 2 | 1 | 4 | 176 | 184 |
| 27 | Eelarve | — | — | — | — | — | — | (0) | 8 | 8 |
| 28 | Audit | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | — | — | 0 | 0 | 3 | 17 | 37 | 62 | 119 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 31 | Keeletalitused | — | — | — | — | — | — | (0) | 19 | 19 |
| 32 | Energeetika | 225 | 491 | 142 | 496 | 1 273 | 1 053 | 910 | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Õigus- ja tarbijaküsimused | 0 | 0 | 4 | 6 | 13 | 36 | 70 | 121 | 250 |
| 34 | Kliimameetmed | — | — | — | — | 1 | 54 | 69 | 113 | 237 |
| 90 | Teised institutsioonid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

Miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

< 2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Kokku

01

Majandus- ja rahandusküsimused

11

0

—

117

244

10

346

2 133

2 861

02

Siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd

13

11

29

93

86

144

633

1 640

2 648

03

Konkurents

—

—

—

—

—

—

0

8

8

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

382

6

265

420

4 112

4 118

15 018

13 010

37 331

05

Põllumajandus ja maaelu areng

34

—

—

2

868

985

9 921

18 710

30 520

06

Liikuvus ja transport

100

64

249

508

571

1 321

1 430

3 558

7 799

07

Keskkond

80

58

68

98

137

181

217

341

1 182

08

Teadusuuringud ja innovatsioon

77

112

318

705

1 686

2 835

3 129

4 449

13 312

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

29

16

37

141

298

615

721

975

2 832

10

Otsene teadustegevus

9

2

1

1

11

11

19

141

196

11

Merendus ja kalandus

85

0

13

27

286

26

1 302

891

2 630

12

Finantsstabiilsus, finantsteenused ja kapitaliturgude liit

—

—

—

—

0

1

3

9

13

13

Regionaal- ja linnapoliitika

1 022

1

8

825

14 947

5 750

41 459

35 508

99 518

14

Maksukorraldus ja tolliliit

—

—

0

0

1

11

32

83

128

15

Haridus ja kultuur

83

26

66

128

220

436

535

1 150

2 644

16

Teabevahetus

—

—

0

0

0

0

4

58

62

17

Tervis ja toiduohutus

14

3

5

10

15

52

93

287

480

18

Ränne ja siseasjad

45

46

67

158

322

111

583

2 207

3 539

19

Välispoliitika vahendid

12

5

11

38

55

168

231

410

930

20

Kaubandus

—

—

0

0

1

1

4

16

22

21

Rahvusvaheline koostöö ja areng

227

219

331

699

1 237

1 525

2 120

2 792

9 150

22

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised

414

290

473

993

1 507

2 037

3 039

4 117

12 870

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

22

25

24

23

22

28

135

770

1 050

24

Pettusevastane võitlus

—

—

—

0

1

3

6

20

29

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

—

—

—

—

—

—

0

16

16

26

Komisjoni haldus

—

—

—

—

2

1

4

176

184

27

Eelarve

—

—

—

—

—

—

(0)

8

8

28

Audit

—

—

—

—

—

—

—

1

1

29

Statistika

—

—

0

0

3

17

37

62

119

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

—

—

—

—

—

—

—

—

—

31

Keeletalitused

—

—

—

—

—

—

(0)

19

19

32

Energeetika

225

491

142

496

1 273

1 053

910

1 150

5 740

33

Õigus- ja tarbijaküsimused

0

0

4

6

13

36

70

121

250

34

Kliimameetmed

—

—

—

—

1

54

69

113

237

90

Teised institutsioonid

0

0

0

0

0

0

0

431

431

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

5.   EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

5.1.   EELARVE TULUDE LAEKUMINE

EELARVE TULUDE LAEKUMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised
  %na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Üle kantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast üle kantud nõuetest | Kokku |
| Komisjon | 143 548 | 136 305 | 143 854 | 7 119 | 150 972 | 141 804 | 2 285 | 144 089 | 106 % | 6 883 |
| Regioonide Komitee | 8 | 8 | 11 | — | 11 | 11 | — | 11 | 133 % | 0 |
| Kontrollikoda | 20 | 20 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 99 % | 0 |
| Euroopa Kohus | 52 | 52 | 50 | 0 | 50 | 50 | 0 | 50 | 97 % | 0 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 142 % | — |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 50 | 50 | 76 | 3 | 79 | 75 | 2 | 78 | 154 % | 2 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 95 % | — |
| Euroopa välisteenistus | 41 | 41 | 269 | 1 | 269 | 268 | 1 | 268 | 659 % | 1 |
| Euroopa Parlament | 153 | 153 | 186 | 19 | 205 | 181 | 2 | 183 | 119 % | 22 |
| Euroopa Ombudsman | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 91 % | — |
| Kokku | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

Miljonites eurodes

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

%na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Üle kantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast üle kantud nõuetest

Kokku

Komisjon

143 548

136 305

143 854

7 119

150 972

141 804

2 285

144 089

106 %

6 883

Regioonide Komitee

8

8

11

—

11

11

—

11

133 %

0

Kontrollikoda

20

20

20

0

20

20

0

20

99 %

0

Euroopa Kohus

52

52

50

0

50

50

0

50

97 %

0

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

11

11

15

—

15

15

—

15

142 %

—

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

50

50

76

3

79

75

2

78

154 %

2

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

1

—

1

1

—

1

95 %

—

Euroopa välisteenistus

41

41

269

1

269

268

1

268

659 %

1

Euroopa Parlament

153

153

186

19

205

181

2

183

119 %

22

Euroopa Ombudsman

1

1

1

—

1

1

—

1

91 %

—

Kokku

Kokku

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

Nagu varasematelgi aastatel, on ELi üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve. Ametitel puudub ELi eelarve raames eraldi eelarve ja neid rahastatakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega.

Euroopa välisteenistuse puhul tuleks märkida, et välisteenistus saab lisaks omaenda eelarvele rahalist toetust ka komisjonilt (140 miljonit eurot, 2015. aastal 138 miljonit eurot) ja EAFilt (44 miljonit eurot, 2015. aastal 61 miljonit eurot). Need eelarvevahendid antakse Euroopa välisteenistuse käsutusse (sihtotstarbelise tuluna), et katta eeskätt ELi delegatsioonides töötavate komisjoni töötajate kulusid, kuna nende delegatsioonide haldusjuhtimisega tegeleb Euroopa välisteenistus.

5.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Kasutatavad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | 2017. aastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbelisest tulust | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| Komisjon | 162 569 | 150 699 | 778 | 5 854 | 157 332 | 97 % | 4 416 | 575 | 4 991 | 224 | 22 | — | 246 |
| Regioonide komitee | 93 | 89 | — | 2 | 91 | 98 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Kontrollikoda | 138 | 136 | — | 0 | 136 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Euroopa Kohus | 382 | 373 | — | 1 | 374 | 98 % | 1 | — | 1 | 7 | — | 0 | 7 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 135 | 127 | — | 4 | 131 | 97 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 591 | 519 | 2 | 21 | 541 | 92 % | 23 | — | 23 | 26 | 0 | 0 | 26 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 9 | 9 | — | — | 9 | 95 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| Euroopa välisteenistus | 877 | 634 | 1 | 200 | 835 | 95 % | 40 | — | 40 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Euroopa Parlament | 1 886 | 1 824 | — | 26 | 1 850 | 98 % | 21 | — | 21 | 15 | — | 0 | 15 |
| Euroopa Ombudsman | 11 | 10 | — | — | 10 | 95 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Kokku | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

Miljonites eurodes

Institutsioon

Kasutatavad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

2017. aastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbelisest tulust

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

Komisjon

162 569

150 699

778

5 854

157 332

97 %

4 416

575

4 991

224

22

—

246

Regioonide komitee

93

89

—

2

91

98 %

0

—

0

1

—

0

1

Kontrollikoda

138

136

—

0

136

99 %

0

—

0

1

—

0

1

Euroopa Kohus

382

373

—

1

374

98 %

1

—

1

7

—

0

7

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

135

127

—

4

131

97 %

0

—

0

4

—

0

4

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

591

519

2

21

541

92 %

23

—

23

26

0

0

26

Euroopa Andmekaitseinspektor

9

9

—

—

9

95 %

—

—

—

1

—

0

1

Euroopa välisteenistus

877

634

1

200

835

95 %

40

—

40

2

0

0

2

Euroopa Parlament

1 886

1 824

—

26

1 850

98 %

21

—

21

15

—

0

15

Euroopa Ombudsman

11

10

—

—

10

95 %

—

—

—

0

—

0

0

Kokku

Kokku

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

303

303

5.3.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| Institutsioon | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed | 2017. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assigneeringutest | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=1112+13 |
| Komisjon | 143 386 | 126 917 | 813 | 4 711 | 132 442 | 92 % | 624 | 557 | 4 934 | 6 115 | 4 766 | 60 | 3 | 4 830 |
| Regioonide komitee | 102 | 81 | 7 | 2 | 90 | 89 % | 8 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| Kontrollikoda | 147 | 127 | 9 | 0 | 136 | 92 % | 9 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Euroopa Kohus | 401 | 351 | 18 | 1 | 370 | 92 % | 22 | — | 1 | 23 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 145 | 119 | 7 | 3 | 129 | 89 % | 8 | — | 1 | 9 | 4 | 4 | 0 | 7 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 636 | 457 | 38 | 20 | 515 | 81 % | 62 | — | 23 | 86 | 26 | 9 | 0 | 35 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 10 | 8 | 1 | — | 9 | 84 % | 1 | — | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa välisteenistus | 968 | 557 | 75 | 185 | 816 | 84 % | 77 | — | 62 | 139 | 2 | 11 | — | 13 |
| Euroopa Parlament | 2 262 | 1 539 | 268 | 94 | 1 900 | 84 % | 285 | — | 40 | 325 | 15 | 21 | 0 | 36 |
| Euroopa Ombudsman | 11 | 9 | 1 | — | 10 | 86 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kokku | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

Institutsioon

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

2017. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assigneeringutest

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=1112+13

Komisjon

143 386

126 917

813

4 711

132 442

92 %

624

557

4 934

6 115

4 766

60

3

4 830

Regioonide komitee

102

81

7

2

90

89 %

8

—

0

9

1

1

0

3

Kontrollikoda

147

127

9

0

136

92 %

9

—

0

9

1

1

0

2

Euroopa Kohus

401

351

18

1

370

92 %

22

—

1

23

7

2

0

9

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

145

119

7

3

129

89 %

8

—

1

9

4

4

0

7

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

636

457

38

20

515

81 %

62

—

23

86

26

9

0

35

Euroopa Andmekaitseinspektor

10

8

1

—

9

84 %

1

—

—

1

1

0

0

1

Euroopa välisteenistus

968

557

75

185

816

84 %

77

—

62

139

2

11

—

13

Euroopa Parlament

2 262

1 539

268

94

1 900

84 %

285

—

40

325

15

21

0

36

Euroopa Ombudsman

11

9

1

—

10

86 %

1

—

—

1

0

0

0

1

Kokku

Kokku

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

6.   AMETITE EELARVETE TÄITMINE

6.1.   EELARVE TULUD

EELARVE TULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub | Lõplik vastuvõetud eelarve | Laekunud summad |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) | 6 | 16 | 16 |
| Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BERECi büroo) | 9 | 4 | 4 |
| Ühenduse Sordiamet (CVPO) | 17 | 16 | 13 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA) | 17 | 9 | 9 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA) | 15 | 49 | 49 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) | 4 | 15 | 15 |
| Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA) | 18 | 80 | 97 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) | 18 | 53 | 53 |
| Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) | 6 | 193 | 140 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) | 12 | 36 | 37 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 18 | 233 | 252 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) | 17 | 58 | 58 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP) | 15 | 18 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) | 2 | 103 | 105 |
| Euroopa Keskkonnaamet (EEA) | 7 | 42 | 57 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) | 11 | 10 | 10 |
| Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) | 17 | 79 | 79 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) | 4 | 21 | 21 |
| Euroopa ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS) | 6 | 29 | 223 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) | 4 | 8 | 8 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) | 15 | 264 | 264 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) | 12 | 22 | 22 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) | 6 | 71 | 71 |
| Euroopa Ravimiamet (EMA) | 2 | 308 | 305 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) | 18 | 15 | 15 |
| Euroopa Politseiamet | 18 | 104 | 117 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA) | 8 | 43 | 43 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) | 12 | 39 | 39 |
| Euroopa Koolitusfond (ETF) | 15 | 20 | 20 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) | 18 | 22 | 22 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) | 18 | 9 | 10 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) | 9 | 11 | 11 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 6 | 28 | 28 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) | 12 | 418 | 231 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) | 33 | 44 | 44 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME) | 6 | 36 | 36 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E) | 8 | 720 | 724 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA) | 6 | 22 | 22 |
| Teadusuuringute Rakendusamet (REA) | 8 | 60 | 60 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 15 | 51 | 42 |
| Kokku | | 3 377 | 3 389 |

Miljonites eurodes

Amet

Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub

Lõplik vastuvõetud eelarve

Laekunud summad

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)

6

16

16

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BERECi büroo)

9

4

4

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

17

16

13

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA)

17

9

9

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)

15

49

49

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)

4

15

15

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA)

18

80

97

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

18

53

53

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

6

193

140

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

12

36

37

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

18

233

252

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

17

58

58

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)

15

18

18

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

2

103

105

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

7

42

57

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

11

10

10

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

17

79

79

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)

4

21

21

Euroopa ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS)

6

29

223

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

4

8

8

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

15

264

264

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

12

22

22

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

6

71

71

Euroopa Ravimiamet (EMA)

2

308

305

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

18

15

15

Euroopa Politseiamet

18

104

117

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

8

43

43

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

12

39

39

Euroopa Koolitusfond (ETF)

15

20

20

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

18

22

22

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

18

9

10

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

9

11

11

Euroopa Liidu Raudteeamet

6

28

28

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

12

418

231

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

33

44

44

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME)

6

36

36

Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E)

8

720

724

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

6

22

22

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

8

60

60

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

15

51

42

Kokku

Kokku

3 377

3 377

3 389

3 389

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Tulu liik | Lõplik vastuvõetud eelarve | Laekunud summad |
| Komisjoni toetus | 1 524 | 1 540 |
| Lõivutulu | 642 | 638 |
| Muu tulu | 1 211 | 1 211 |
| Kokku | 3 377 | 3 389 |

Miljonites eurodes

Tulu liik

Lõplik vastuvõetud eelarve

Laekunud summad

Komisjoni toetus

1 524

1 540

Lõivutulu

642

638

Muu tulu

1 211

1 211

Kokku

Kokku

3 377

3 377

3 389

3 389

6.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud kulukohustused | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) | 16 | 16 | 18 | 12 |
| Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Ühenduse Sordiamet (CVPO) | 18 | 17 | 17 | 15 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA) | 9 | 9 | 10 | 8 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA) | 49 | 48 | 54 | 47 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) | 17 | 16 | 21 | 15 |
| Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA) | 85 | 80 | 104 | 94 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) | 66 | 53 | 55 | 35 |
| Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) | 220 | 160 | 226 | 144 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) | 36 | 35 | 40 | 35 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 256 | 244 | 300 | 199 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) | 59 | 58 | 69 | 56 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP) | 19 | 19 | 20 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) | 113 | 110 | 124 | 106 |
| Euroopa Keskkonnaamet (EEA) | 69 | 64 | 74 | 50 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) | 10 | 10 | 11 | 9 |
| Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) | 80 | 80 | 88 | 79 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) | 21 | 21 | 24 | 20 |
| Euroopa ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS) | 3 331 | 1 104 | 626 | 139 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) | 285 | 271 | 267 | 265 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) | 22 | 22 | 25 | 22 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) | 80 | 72 | 82 | 66 |
| Euroopa Ravimiamet (EMA) | 314 | 301 | 347 | 294 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) | 16 | 16 | 17 | 16 |
| Euroopa Politseiamet | 122 | 115 | 133 | 112 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA) | 43 | 43 | 45 | 43 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) | 42 | 40 | 47 | 38 |
| Euroopa Koolitusfond (ETF) | 21 | 21 | 21 | 21 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) | 22 | 22 | 28 | 22 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) | 10 | 9 | 11 | 9 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) | 11 | 11 | 12 | 10 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 28 | 28 | 30 | 28 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) | 450 | 238 | 453 | 214 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) | 44 | 44 | 47 | 39 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME) | 36 | 36 | 41 | 36 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E) | 764 | 763 | 730 | 716 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA) | 22 | 22 | 23 | 22 |
| Teadusuuringute Rakendusamet (REA) | 60 | 60 | 63 | 59 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 51 | 45 | 55 | 46 |
| Kokku | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

Miljonites eurodes

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud kulukohustused

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)

16

16

18

12

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC)

4

4

5

4

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

18

17

17

15

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA)

9

9

10

8

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)

49

48

54

47

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA)

17

16

21

15

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA)

85

80

104

94

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

66

53

55

35

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

220

160

226

144

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

36

35

40

35

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

256

244

300

199

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

59

58

69

56

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)

19

19

20

18

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

113

110

124

106

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

69

64

74

50

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

10

10

11

9

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

80

80

88

79

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)

21

21

24

20

Euroopa ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS)

3 331

1 104

626

139

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

8

8

10

8

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

285

271

267

265

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

22

22

25

22

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

80

72

82

66

Euroopa Ravimiamet (EMA)

314

301

347

294

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

16

16

17

16

Euroopa Politseiamet

122

115

133

112

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

43

43

45

43

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

42

40

47

38

Euroopa Koolitusfond (ETF)

21

21

21

21

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

22

22

28

22

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

10

9

11

9

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

11

11

12

10

Euroopa Liidu Raudteeamet

28

28

30

28

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

450

238

453

214

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

44

44

47

39

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet (EASME)

36

36

41

36

Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E)

764

763

730

716

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

22

22

23

22

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

60

60

63

59

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

51

45

55

46

Kokku

Kokku

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Kululiik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud kulukohustused | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| Personal | 1 054 | 1 033 | 1 069 | 1 029 |
| Halduskulud | 367 | 341 | 431 | 330 |
| Tegevuskulud | 5 505 | 2 956 | 2 875 | 1 811 |
| Kokku | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

Miljonites eurodes

Kululiik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud kulukohustused

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

Personal

1 054

1 033

1 069

1 029

Halduskulud

367

341

431

330

Tegevuskulud

5 505

2 956

2 875

1 811

Kokku

Kokku

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

SÕNASTIK

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Pensionikohustisi mõjutavate tulevaste sündmuste kulude arvutamisel kasutatud eeldused.

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Määratud väljamaksega skeemi kindlustusmatemaatilise puudu- või ülejäägi muutused. Need tulenevad varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja tegelike sündmuste erinevustest ning kindlustusmatemaatiliste eelduste muutumise mõjust.

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringutest kaetakse institutsioonide ja üksuste jooksvad kulud (isikkoosseisule, hoonetele, bürooseadmetele).

Vastuvõetud eelarve

Vastuvõetud eelarve

Eelarveprojekt muutub vastuvõetud eelarveks niipea, kui eelarvepädevad institutsioonid on selle heaks kiitnud.

Paranduseelarve

Paranduseelarve

Eelarveaasta kestel vastu võetud otsus muuta (suurendada, vähendada, ümber paigutada) jooksva aasta vastuvõetud eelarve erinevaid aspekte.

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Need kujutavad endast aruandeperioodil tekkinud kulusid, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest, s.t ELi liikmesriikide poolt. See on tekkepõhiste raamatupidamisaruannete ja kassapõhise eelarve kooseksisteerimise tagajärg.

Aasta tegevusaruanne

Aasta tegevusaruanne

Iga-aastastes tegevusaruannetes kajastatakse tegevuse tulemusi mh vastavalt võetud eesmärkidele, asjaomastele riskidele ja sisekontrolli vormile. Komisjoni puhul alates 2001. eelarveaastast ja kõigi Euroopa Liidu institutsioonide puhul alates 2003. eelarveaastast peab volitatud eelarvevahendite käsutaja esitama oma institutsioonile oma ülesannete täitmise kohta aasta tegevusaruande koos finants- ja haldusteabega.

Assigneeringud

Assigneeringud

Eelarve rahastamine. Eelarves esitatakse kulukohustuste ja maksete (saajatele sularaha maksmine või pangaülekannete tegemine) prognoos. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud on sageli erinevad (liigendatud assigneeringud), sest mitmeaastased programmid ja projektid seotakse tavaliselt täielikult kulukohustustega nende kinnitamise aastal, makseid aga tehakse nende rakendamisaja jooksul vastavalt nende edenemisele. Liigendamata assigneeringud on halduskulude ja põllumajandusturutoetuste assigneeringud ning ning nende puhul võrduvad otsetoetuste ja kulukohustuste assigneeringud maksete assigneeringutega.

Sihtotstarbeline tulu

Sihtotstarbeline tulu

Spetsiaalne tulu, mis on ette nähtud konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks. Sihtotstarbelise välistulu peamine allikas on kolmandate riikide rahaline panus liidu poolt rahastatavatele programmidele. Sihtotstarbelise sisetulu peamine allikas on tulu kolmandatelt isikutelt nende soovil tarnitud kaupade ja teenuste või tehtud töö eest; ebaõigesti makstud summade tagastamisest tekkiv tulu ning tulu väljaannete ja filmide müügist, sh elektroonilistel kandjatel.

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Kõik finantsvarad (peale tuletisinstrumentide), mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses, ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada kuni kajastamise lõpetamiseni (või väärtuse languseni) netovara reservis.

Eelarverida

Eelarverida

Tulud ja kulud on eelarves kajastatud eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud kohustusliku nomenklatuuri kohaselt, mis peegeldab iga punkti sisu ja otstarvet. Nimetustes (jaotis, peatükk, artikkel või rida) sisaldub nomenklatuuri formaalne kirjeldus.

Assigneeringute tühistamine

Assigneeringute tühistamine

Kasutamata assigneeringud, mida ei tohi enam kasutada.

Assigneeringute ülekandmine

Assigneeringute ülekandmine

Erand aastasuse põhimõttest, kui assigneeringud, mida asjaomasel eelarveaastal kasutada ei saanud, kantakse erandkorras üle kasutamiseks järgmisel aastal.

Kulukohustused

Kulukohustused

Juriidiline kohustus tagada rahastamine teatavatel tingimustel. EL kohustub hüvitama oma osa ELi poolt rahastatava projekti kuludest. Tänased kulukohustused on homsed maksed. Tänased maksed on eilsed kulukohustused.

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneeringutest kaetakse jooksval eelarveaastal võetavate juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud/otsused) kogukulud.

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

Pensioniskeemi kohustuste kasv tulenevalt teenistusest jooksval eelarveaastal.

Kulukohustustest vabastamine

Kulukohustustest vabastamine

Õigusakt, millega tühistatakse varasem kulukohustus (või osa sellest).

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Pensioniskeem, mille hüvitised on reguleerivate normidega määratletud makstud panusest sõltumatult ja ei ole otseselt seotud skeemi investeeringutega. Skeem võib olla rahastatav või mitterahastatav.

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Finantsinstrumendid, mille väärtus on seotud muu finantsinstrumendi, näitaja või kauba väärtuse muutustega. Erinevalt esmase finantsinstrumendi (nt riigivõlakiri) omanikust, kellel on tingimusteta õigus saada tulevikus raha (või muud majanduslikku kasu), on tuletisinstrumendi omanikul üksnes piiratud õigus sellist kasu saada. Tuletisinstrument on näiteks valuuta forvardleping.

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Eelarve täitmisese viis. Eelarve otsene täitmise puhul täidavad eelarvet vahetult komisjoni talitused, rakendusametid ja usaldusfondid.

Diskontomäär

Diskontomäär

Raha ajaväärtuse korrigeerimiseks kasutatav määr. Diskonteerimine on meetod, mida kasutatakse erinevatel ajavahemikel tekkivate kulude ja tulude võrdlemiseks.

Tegelik intressimäär

Tegelik intressimäär

Määr, millega diskonteeritakse prognoositavaid tulevasi laekumisi või makseid finantsvara või -kohustuse eeldatava eluaja jooksul vara või kohustuse bilansiline jääkmaksumuseni.

Finantsvarad või kohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad või kohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Kõik finantsvarad ja -kohustused, mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada perioodi üle- või puudujäägis (st tuletisinstrumendid).

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsiooni otstarve on kaitsta ELi eelarvet vigu sisaldavate või õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest. Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega tekkivate kulude puhul on valesti tehtud maksete sissenõudmine peamiselt liikmesriigi kohustus.

„Kinnitatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega on nõustunud asjaomane liikmesriik. „Otsustatud“ finantskorrektsioon on võetud vastu komisjoni otsusega ja on alati netokorrektsioon, mille puhul liikmesriik peab tagastama õigusnormide vastaselt saadud vahendid ELi eelarvesse, mis vähendab pöördumatult asjaomase liikmesriigile eraldatud rahastamispaketti. Kinnitatud ja otsustatud finantskorrektsioonid on kajastatud käesolevas väljaandes ühe kategooriana.

„Rakendatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega täheldatud rikkumine on parandanud.

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Eelarve täitmisese viis. Eelarve kaudse täitmise raames delegeerib komisjon eelarve täitmise ülesanded liidu õiguse või siseriikliku õiguse alusel loodud asutustele.

Maksete katkestamine ja peatamine

Maksete katkestamine ja peatamine

Kui komisjon oma töö või auditeerimisasutuste edastatud teabe alusel leiab, et liikmesriik ei ole juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõsiseid puudusi kõrvaldanud ja/või tühistanud deklareeritud ja kinnitatud kulusid, mis on tehtud õigusnormide vastaselt, võib ta maksete tegemise katkestada või peatada.

Eeskirjade eiramine

Eeskirjade eiramine

Eeskirjade eiramine on ELi õigusnormide vastane tegu, mis võib negatiivselt mõjutada ELi finantshuve ning mis võib tuleneda nii toetust taotlevate toetusesaajate kui maksete tegemise eest vastutavate ametiasutuste tehtud vigadest. Kui eeskirju eiratakse meelega, on tegemist pettusega.

Tühistatavad assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutamata assigneeringud, mis tuleb eelarveaasta lõpus tühistada. See tähendab assigneeringust tulenevate kulutamise ja/või kohustuste võtmise volituste täielikku või osalist tühistamist.

Omavahendid

Omavahendid

ELi institutsioonide ja ametite peamine rahastamisallikas, mis on määratletud omavahendite määruses nr 609/2014. Omavahendid jagunevad kogurahvatulul põhinevateks, käibemaksul põhinevateks ja traditsioonilisteks.

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringutega kaetakse kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Eelmakse

Eelmakse

Makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale käibevahendeid. See võib olla kooskõlas asjaomase lepingu, otsuse, kokkuleppe või alusakti sätetega jagatud mitmeks makseks. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või makstakse tagasi.

Ennetusmeede

Ennetusmeede

Ennetusmeetmed, mis on komisjoni käsutuses ELi eelarve kaitseks, kui ta näeb võimalikke puudusi, hõlmavad ELi eelarve maksete peatamisi või katkestamisi rakenduskavadele.

Reste à Liquider (RAL, täitmata kulukohustused)

Reste à Liquider (RAL, täitmata kulukohustused)

Summa, mille kohta eelarveline kulukohustus on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud. Need on ELi tulevaste aastate maksekohustused, mis tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmisese viis. Selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Sellesse täitmisviisi raames tehakse umbes 80 % kuludest.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

ELi tuluallikas ja „omavahendite“ osa, millest rahastatakse ELi meetmeid. Traditsioonilised omavahendid on määratletud omavahendite määruses nr 609/2014 ning need koosnevad tolli- ja suhkrumaksudest.

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused eelarveridade vahel on assigneeringute nihutamine ühelt eelarverealt teisele eelarveaasta jooksul, moodustades erandi eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttest. Need on siiski Euroopa Liidu toimimise lepinguga selgesõnaliselt lubatud finantsmääruses sätestatud tingimustel. Finantsmääruses on nimetatud erinevaid ümberpaigutamiste liike, sõltuvalt sellest, kas need toimuvad eelarve jaotiste, peatükkide, artiklite või rubriikide piires, ja need nõuavad erineva tasandi kinnitust.

---

(1)  Ühendkuningriik teatas 29. märtsil 2017 ametlikult oma kavatsusest EList lahkuda, käivitades nii liidust välja astumise protsessi vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50.

1

(2)  Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võtab liit meetmeid üksnes juhul, kui liikmesriigid üksi ei saa piisaval määral saavutada kavandatud meetme eesmärke, vaid neid saab nende ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei või liidu meetme sisu ega vorm minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vt ELi toimimise lepingu artikkel 5.

2

(3)  Vt komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“, KOM(2010) 2020 (lõplik), 3. märts 2010.

3

„Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“

(4)  2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).

4

(5)  Näiteks sisekontrolli normid põhinevad COSO (Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee) 2013. aasta sisekontrolli põhimõtetel.

5

(6)  Selle tulemusena tähistatakse mõistega Euroopa Komisjon nii institutsiooni – komisjoni liikmetest moodustatud kolleegiumi – kui ka selle juhatust, mida haldavad selle struktuuriüksuste peadirektorid (ja muude halduslike struktuuriüksuste, nagu talituste, büroode ja täitevasutuste juhid).

6

(1)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

1

(2)  Euroopa Parlament võttis 1. detsembril 2016 vastu eelarve, milles on ette nähtud ELi lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2017. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise.

2

(3)  Eelmise aasta summad on seotud projektivõlakirjade algatuse ja TEN-T projektide laenutagamisvahendiga. 2016. aastal ühendati need kaks Euroopa ühendamise rahastuks.

3

Eelmise aasta summad on seotud projektivõlakirjade algatuse ja TEN-T projektide laenutagamisvahendiga. 2016. aastal ühendati need kaks Euroopa ühendamise rahastuks.

(4)  Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed liikmesriikidele.

4

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed liikmesriikidele.

(7)  „Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita“ hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja assigneerimata ebaoluliste summadega programme.

7

(5)  Eelmise aasta summad on seotud projektivõlakirjade algatuse ja TEN-T projektide laenutagamisvahendiga. 2016. aastal ühendati need kaks Euroopa ühendamise rahastuks.

5

Eelmise aasta summad on seotud projektivõlakirjade algatuse ja TEN-T projektide laenutagamisvahendiga. 2016. aastal ühendati need kaks Euroopa ühendamise rahastuks.

(8)  Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta

8

(9)  Müügivalmis finantsvarad (v.a omakapitaliinstrumendid ja ühtne fond).

9

(10)  Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina.

10

(11)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

11

(12)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

12

(13)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

13

(14)  ELi võetud risk on täielikult kaetud tehtud eraldistega.

14

(15)  Arvesse on võetud TEN-T projektide laenutagamisvahendi ja projektivõlakirjade algatuse ühinemist.

15

(16)  Ilma refinantseerimistehinguteta.

16

(17)  V.a ennetav abi.

17

(18)  Lisateavet saate järgmiselt veebisaidilt: Euroopa Komisjon, Euroopa majanduse 2017. aasta talveprognoos.

18

(19)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta otsus C(2016) 60/03, mis käsitleb Türgi jaoks mõeldud pagulasrahastut ja millega muudetakse komisjoni 24. novembri 2015. aasta otsust C(2015) 9500.

19

(20)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Esimene aastaaruanne Türgi pagulasrahastu kohta (COM(2017) 130 final, 2.3.2017).

20

(21)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

21

(22)  EFTA tulemus moodustas sellest 2016. aastal 0 miljonit eurot ja 2015. aastal (2) miljonit eurot.

22

---

| 28.9.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/151 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/151

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

(2017/C 323/02)

Arvamus

| I. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2017, |
| --- | --- | --- |

I.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2017,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  II. | Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, tehingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II.

Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2016. aasta seisuga, tehingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Välja arvatud punktis „Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“ kirjeldatud asjaolude mõju, on 2016. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Välja arvatud punktis „Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“ kirjeldatud asjaolude mõju, on 2016. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2016. | aastal kulude hüvitamisel põhineva rahastamisena (3) kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kulude hüvitamisel põhineva rahastamise veamäär4,8 %. Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär (3,1 %) ületab endiselt olulisuse piirmäära, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Toetusõigustel põhinevad maksed ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (4). Kontrollikoja üldist järeldust toetab ELi eelarve aasta haldus- ja tulemusaruandes esitatud komisjoni analüüs veariski sisaldavate summade kohta. |
| --- | --- |

VI. 2016.

aastal kulude hüvitamisel põhineva rahastamisena (3) kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kulude hüvitamisel põhineva rahastamise veamäär4,8 %. Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär (3,1 %) ületab endiselt olulisuse piirmäära, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Toetusõigustel põhinevad maksed ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (4). Kontrollikoja üldist järeldust toetab ELi eelarve aasta haldus- ja tulemusaruandes esitatud komisjoni analüüs veariski sisaldavate summade kohta.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid vaadeldava perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, ning nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta. |
| --- | --- |

VII.

Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid vaadeldava perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, ning nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta.

Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud pensionide ja muude töötajate hüvitiste eraldist

| VIII. | ELi bilanss hõlmas 2016. aasta lõpus pensione ja muid töötajate hüvitisi summas 67,2 miljardit eurot. Tegemist on ühe suurima kohustusega bilansis, moodustades ligi kolmandiku 2016. aasta kohustustest kogusummas 234,8 miljardit eurot. |
| --- | --- |

VIII.

ELi bilanss hõlmas 2016. aasta lõpus pensione ja muid töötajate hüvitisi summas 67,2 miljardit eurot. Tegemist on ühe suurima kohustusega bilansis, moodustades ligi kolmandiku 2016. aasta kohustustest kogusummas 234,8 miljardit eurot.

| IX. | Suurem osa pensionide ja muude töötajatele makstavate hüvitiste eraldisest (58,7 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Pensionikohustus katab kindlaksmääratud hüvitise, mis on tagatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikliga 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3. Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et katta olemasolevad vanaduspensioni kohustused (5). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi ametnike leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt makstakse pensioniskeemi järgseid hüvitisi ELi eelarvest, liikmesriigid tagavad ühiselt toetuste maksmise ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. |
| --- | --- |

IX.

Suurem osa pensionide ja muude töötajatele makstavate hüvitiste eraldisest (58,7 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Pensionikohustus katab kindlaksmääratud hüvitise, mis on tagatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikliga 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3. Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et katta olemasolevad vanaduspensioni kohustused (5). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi ametnike leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt makstakse pensioniskeemi järgseid hüvitisi ELi eelarvest, liikmesriigid tagavad ühiselt toetuste maksmise ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest.

| X. | PSEO on ELi ametnike kohustuslik tööandjapensioni skeem, mille alusel kasutatakse töötajate ning nende tööandjaks olevate institutsioonide ja asutuste osamakseid tulevase pensioni rahastamiseks. Skeem on üles ehitatud nii, et see oleks osamaksete määra ja pensioniea kohandamise abil kindlustusmatemaatilises tasakaalus. Pensionikulude pikaajalise prognoosi arvutamiseks kasutatavate parameetrite arv ja mitmekesisus näitab arvutuse kindlustusmatemaatilist olemust. Arvutuse teeb Eurostat igal aastal. |
| --- | --- |

X.

PSEO on ELi ametnike kohustuslik tööandjapensioni skeem, mille alusel kasutatakse töötajate ning nende tööandjaks olevate institutsioonide ja asutuste osamakseid tulevase pensioni rahastamiseks. Skeem on üles ehitatud nii, et see oleks osamaksete määra ja pensioniea kohandamise abil kindlustusmatemaatilises tasakaalus. Pensionikulude pikaajalise prognoosi arvutamiseks kasutatavate parameetrite arv ja mitmekesisus näitab arvutuse kindlustusmatemaatilist olemust. Arvutuse teeb Eurostat igal aastal.

| XI. | Auditi käigus hindas kontrollikoda pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja väärtuse arvestamist. Kontrolliti arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, eraldise arvutamist ning selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Kontrollikoja audit eraldise õiglase väärtuse kohta näitas mõningaid lünki ja ebatäpsusi andmete aluseks olevas esmases andmebaasis, mis ei avalda ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju. Nagu komisjon konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9 märgib, on tal kavas võtta meetmeid, et tõhustada töötajate hüvitiste kohustuse arvutamise korda. Kontrollikoda jätkab protsessi jälgimist. |
| --- | --- |

XI.

Auditi käigus hindas kontrollikoda pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja väärtuse arvestamist. Kontrolliti arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, eraldise arvutamist ning selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Kontrollikoja audit eraldise õiglase väärtuse kohta näitas mõningaid lünki ja ebatäpsusi andmete aluseks olevas esmases andmebaasis, mis ei avalda ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju. Nagu komisjon konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9 märgib, on tal kavas võtta meetmeid, et tõhustada töötajate hüvitiste kohustuse arvutamise korda. Kontrollikoda jätkab protsessi jälgimist.

Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid

| XII. | Komisjoni hinnangul oli 2016. aasta lõpus selliste kantud rahastamiskõlblike kulude, mis kuuluvad toetusesaajatele väljamaksmisele, kuid mida ei ole veel kajastatud, summa 102 miljardit eurot (2015. aasta lõpus 106 miljardit eurot). Komisjon kajastas need viitkuludena. |
| --- | --- |

XII.

Komisjoni hinnangul oli 2016. aasta lõpus selliste kantud rahastamiskõlblike kulude, mis kuuluvad toetusesaajatele väljamaksmisele, kuid mida ei ole veel kajastatud, summa 102 miljardit eurot (2015. aasta lõpus 106 miljardit eurot). Komisjon kajastas need viitkuludena.

| XIII. | Kontrollikoda uuris aasta lõpus koostatud prognoosidele kohaldatud metoodikat ja kontrollisüsteeme peamistes peadirektoraatides. Kontrollikoda koostas arvete ja eelmaksete põhjal valimid ning uuris neid elemente, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Komisjoni raamatupidamistalituselt küsiti täiendavaid selgitusi rakendatud üldmeetodite ning eriti ühtekuuluvuse valdkonnas programmitöö perioodil 2014–2020 rakendatud uue meetodi kohta. |
| --- | --- |

XIII.

Kontrollikoda uuris aasta lõpus koostatud prognoosidele kohaldatud metoodikat ja kontrollisüsteeme peamistes peadirektoraatides. Kontrollikoda koostas arvete ja eelmaksete põhjal valimid ning uuris neid elemente, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Komisjoni raamatupidamistalituselt küsiti täiendavaid selgitusi rakendatud üldmeetodite ning eriti ühtekuuluvuse valdkonnas programmitöö perioodil 2014–2020 rakendatud uue meetodi kohta.

| XIV. | Tehtud töö lubab kontrollikojal järeldada, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude kogusumma on peamiste peadirektoraatide puhul õiglaselt esitatud. Mõnes väiksemas peadirektoraadis leiti aga süsteemseid puudusi seoses aasta lõpu kirjetega. Komisjon töötas välja sellekohase tegevuskava. |
| --- | --- |

XIV.

Tehtud töö lubab kontrollikojal järeldada, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude kogusumma on peamiste peadirektoraatide puhul õiglaselt esitatud. Mõnes väiksemas peadirektoraadis leiti aga süsteemseid puudusi seoses aasta lõpu kirjetega. Komisjon töötas välja sellekohase tegevuskava.

Kontrollikoda taotles komisjonilt täiendavat teavet, mis toetaks koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite hindamist

| XV. | Liikmesriikide ametiasutused kannavad osa komisjoni poolt ettemakstavatest vahenditest laenude, omakapitaliinstrumentide või tagatiste vormis rahastamisvahenditesse üle. |
| --- | --- |

XV.

Liikmesriikide ametiasutused kannavad osa komisjoni poolt ettemakstavatest vahenditest laenude, omakapitaliinstrumentide või tagatiste vormis rahastamisvahenditesse üle.

| XVI. | Perioodi 2007–2013 mitmeaastases finantsraamistikus ei pidanud nimetatud ametiasutused ELi õigusaktide kohaselt kõnealustes vahendites raamatupidamisaruande koostamise ajal sisalduvate summade kohta perioodilisi aruandeid esitama. Sellest tulenevalt koostas komisjon viimase kättesaadava (2015. aasta lõpust pärineva) aruande alusel prognoosi ettemaksete kasutamise kohta, eeldades, et vahendid kasutatakse tegevusperioodi jooksul (algselt kuni 31. detsembrini 2015, kuid hiljem seda pikendati kuni 31. märtsini 2017) ära täies mahus ja ühtlaselt. Kontrollikoda märgib, et ehkki tema hinnangul jääb rahastamisvahendite kasutamine 2016. aastal toetuskõlblikkuse perioodist välja (vt 6. peatüki punktid 6.20 ja 6.21), ei tee komisjon samme nende vahendite tagasinõudmiseks. Seetõttu kajastab andmete esitamine bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.5 komisjoni eelnimetatud seisukohta. |
| --- | --- |

XVI.

Perioodi 2007–2013 mitmeaastases finantsraamistikus ei pidanud nimetatud ametiasutused ELi õigusaktide kohaselt kõnealustes vahendites raamatupidamisaruande koostamise ajal sisalduvate summade kohta perioodilisi aruandeid esitama. Sellest tulenevalt koostas komisjon viimase kättesaadava (2015. aasta lõpust pärineva) aruande alusel prognoosi ettemaksete kasutamise kohta, eeldades, et vahendid kasutatakse tegevusperioodi jooksul (algselt kuni 31. detsembrini 2015, kuid hiljem seda pikendati kuni 31. märtsini 2017) ära täies mahus ja ühtlaselt. Kontrollikoda märgib, et ehkki tema hinnangul jääb rahastamisvahendite kasutamine 2016. aastal toetuskõlblikkuse perioodist välja (vt 6. peatüki punktid 6.20 ja 6.21), ei tee komisjon samme nende vahendite tagasinõudmiseks. Seetõttu kajastab andmete esitamine bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.5 komisjoni eelnimetatud seisukohta.

| XVII. | Perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames peavad ametiasutused igas väljamaksetaotluses esitama teabe rahastamisvahenditele makstud ettemaksete ja nendest lõplikele toetusesaajatele tehtud väljamaksete kohta. Selle teabe põhjal arvutatakse hinnanguline summa ja kirjendatakse see viimase saadud väljamaksetaotluse ja aasta lõpu vahelisele perioodile. |
| --- | --- |

XVII.

Perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames peavad ametiasutused igas väljamaksetaotluses esitama teabe rahastamisvahenditele makstud ettemaksete ja nendest lõplikele toetusesaajatele tehtud väljamaksete kohta. Selle teabe põhjal arvutatakse hinnanguline summa ja kirjendatakse see viimase saadud väljamaksetaotluse ja aasta lõpu vahelisele perioodile.

| XVIII. | Kontrollikoda vaatas läbi nimetatud ettemaksete kirjendamise korra ja järeldab, et bilansis esitatud summa on õiglane. |
| --- | --- |

XVIII.

Kontrollikoda vaatas läbi nimetatud ettemaksete kirjendamise korra ja järeldab, et bilansis esitatud summa on õiglane.

Muud asjaolud

| XIX. | Juhtkond vastutab muu teabe eest. Muu teave hõlmab finantsaruandeid selgitavat arutelu ja analüüsi, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega seda käsitlevat kontrollikoja auditiaruannet. Kontrollikoja arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja kontrollikoda ei esita selle suhtes mingit kinnitust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on kontrollikoja ülesanne muu teabega tutvuda ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või kontrollikoja auditi käigus hangitud teabest, või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui kontrollikoda otsustab tehtud töö põhjal, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, tuleb tal sellest asjaolust aru anda. Kontrollikojal ei ole sellel teemal tähelepanekuid. |
| --- | --- |

XIX.

Juhtkond vastutab muu teabe eest. Muu teave hõlmab finantsaruandeid selgitavat arutelu ja analüüsi, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega seda käsitlevat kontrollikoja auditiaruannet. Kontrollikoja arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja kontrollikoda ei esita selle suhtes mingit kinnitust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on kontrollikoja ülesanne muu teabega tutvuda ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või kontrollikoja auditi käigus hangitud teabest, või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui kontrollikoda otsustab tehtud töö põhjal, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, tuleb tal sellest asjaolust aru anda. Kontrollikojal ei ole sellel teemal tähelepanekuid.

Juhtkonna kohustused

| XX. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollimehhanismi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

XX.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollimehhanismi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

| XXI. | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui juhtkond kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XXI.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui juhtkond kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid.

| XXII. | Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XXII.

Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XXIII. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

XXIII.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| XXIV. | Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

XXIV.

Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni.

| XXV. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

XXV.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| XXVI. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka






  — | kindlaks teha ja hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on suurem kui vigade puhul, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist; |
| --- | --- | --- |

XXVI.

Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka

—

kindlaks teha ja hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada audititõendeid, mis annaks kontrollikoja arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on suurem kui vigade puhul, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist;

| — | asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli mõjususe kohta arvamuse esitamiseks) teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem; |
| --- | --- |

—

asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli mõjususe kohta arvamuse esitamiseks) teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem;

| — | hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne audiitori aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne audiitori aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt; |
| --- | --- |

—

hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt;

| — | hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali Euroopa Liidu konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Kontrollikoda vastutab auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest. Kontrollikoda on ainuvastutav oma auditiarvamuse eest. |
| --- | --- |

—

hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali Euroopa Liidu konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Kontrollikoda vastutab auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest. Kontrollikoda on ainuvastutav oma auditiarvamuse eest.

| XXVII. | Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) kohta. |
| --- | --- |

XXVII.

Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning kontrollikoja auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) kohta.

| XXVIII. | Komisjoni ja teiste auditeeritavatega arutatavate teemade seast valib kontrollikoda vaatlusaluse perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXVIII.

Komisjoni ja teiste auditeeritavatega arutatavate teemade seast valib kontrollikoda vaatlusaluse perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustab kontrollikoda, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

13. juuli 2017

president

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad ka selgitavaid lisasid.

2

(3)  66,0 miljardit eurot. Kontrollikoda esitab täiendavat teavet 2016. aasta aastaaruande punktis 1.10.

3

(4)  63,3 miljardit eurot. Kontrollikoda esitab täiendavat teavet 2016. aasta aastaaruande punktis 1.11.

4

(5)  Vt rahvusvaheline avaliku sektori raamatupidamisstandard (IPSAS) nr 25 – töötajate hüvitised. PSEO puhul kajastab kindlaksmääratud hüvitise kohustus nende eeldatavate tulevaste maksete nüüdisväärtust, mis ELil tuleb teha, et katta praeguse ja varasemate perioodide tööalasest teenistusest tulenevad pensionikohustused.

5

---