# Den Europæiske Unions C 322/28.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 322 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 60. årgang28. september 2017 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 322

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

60. årgang28. september 2017

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Revisionsretten |
| 2017/C 322/01 | Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2016, med institutionernes svar | 1 |
| 2017/C 322/02 | Revisionsrettens årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2016, med Kommissionens svar | 281 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

2017/C 322/01

Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2016, med institutionernes svar

1

2017/C 322/02

Revisionsrettens årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2016, med Kommissionens svar

281

---

©Den Europæiske Union, 2017.Tilladelse til at anvende eller gengive fotos eller andet materiale, hvortil Den Europæiske Union ikke har ophavsretten, skal indhentes direkte hos indehaveren af ophavsretten.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

| 28.9.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 322/1

---

Image

I medfør af artikel 287, stk. 1 og 4, i TEUF samt artikel 148, stk. 1 og artikel 162, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 og artikel 43, 48 og 60 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond, som ændret ved forordning (EU) nr. 567/2014

vedtog Revisionsretten for Den Europæiske Union på mødet den 13. juli 2017

ÅRSBERETNINGERNE

for regnskabsåret 2016

Beretningerne, med institutionernes svar til Rettens bemærkninger, er sendt til dechargemyndigheden og til de øvrige institutioner.

Medlemmerne af Revisionsretten er:

Klaus-Heiner LEHNE (formand), Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFf, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ.

ÅRSBERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

(2017/C 322/01)

INDHOLD

| Generel indledning | 7 |
| --- | --- |

| Kapitel 1 | — Revisionserklæringen med underbyggende oplysninger | 9 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Kapitel 2 | — Den budgetmæssige og økonomiske forvaltning | 39 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Kapitel 3 | — Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet | 65 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Kapitel 4 | — Indtægter | 133 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Kapitel 5 | — Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse | 149 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Kapitel 6 | — Økonomisk, social og territorial samhørighed | 165 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

| Kapitel 7 | — Naturressourcer | 205 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

| Kapitel 8 | — Sikkerhed og medborgerskab | 241 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

| Kapitel 9 | — Et globalt Europa | 251 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

| Kapitel 10 | — Administration | 269 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

---

GENEREL INDLEDNING

| 0.1. | Den Europæiske Revisionsret blev oprettet ved traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) som ekstern revisor af EU's finanser. I den egenskab agerer vi som den uafhængige beskytter af alle unionsborgeres finansielle interesser, navnlig ved at hjælpe med til at forbedre EU's økonomiske forvaltning. Der er flere oplysninger om vores arbejde i vores aktivitetsrapport, vores særberetninger, vores horisontale analyser og vores udtalelser om ny eller ajourført EU-lovgivning eller om andre afgørelser med betydning for den økonomiske forvaltning (2). |
| --- | --- |

0.1.

Den Europæiske Revisionsret blev oprettet ved traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) som ekstern revisor af EU's finanser. I den egenskab agerer vi som den uafhængige beskytter af alle unionsborgeres finansielle interesser, navnlig ved at hjælpe med til at forbedre EU's økonomiske forvaltning. Der er flere oplysninger om vores arbejde i vores aktivitetsrapport, vores særberetninger, vores horisontale analyser og vores udtalelser om ny eller ajourført EU-lovgivning eller om andre afgørelser med betydning for den økonomiske forvaltning (2).

| 0.2. | Dette er vores 40. årsberetning om gennemførelsen af EU's budget. Den dækker regnskabsåret 2016. En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde. |
| --- | --- |

0.2.

Dette er vores 40. årsberetning om gennemførelsen af EU's budget. Den dækker regnskabsåret 2016. En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde.

| 0.3. | EU's almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Vores årsberetning danner sammen med vores særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Parlamentet efter henstilling fra Rådet afgør, om Kommissionen har udført sine opgaver vedrørende budgettet på tilfredsstillende vis. Ved offentliggørelsen sender vi den til de nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

0.3.

EU's almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Vores årsberetning danner sammen med vores særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Parlamentet efter henstilling fra Rådet afgør, om Kommissionen har udført sine opgaver vedrørende budgettet på tilfredsstillende vis. Ved offentliggørelsen sender vi den til de nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og Rådet.

| 0.4. | Det centrale element i vores årsberetning er revisionserklæringen om rigtigheden af EU's konsoliderede regnskab og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Erklæringen suppleres med specifikke vurderinger for hvert enkelt af Unionens større aktivitetsområder. |
| --- | --- |

0.4.

Det centrale element i vores årsberetning er revisionserklæringen om rigtigheden af EU's konsoliderede regnskab og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Erklæringen suppleres med specifikke vurderinger for hvert enkelt af Unionens større aktivitetsområder.

| 0.5. | Vores beretning er i år opbygget på følgende måde:






  — | Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af vores revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed. |
| --- | --- | --- |

0.5.

Vores beretning er i år opbygget på følgende måde:

—

Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af vores revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed.

| — | Kapitel 2 præsenterer vores analyse af den budgetmæssige og økonomiske forvaltning. |
| --- | --- |

—

Kapitel 2 præsenterer vores analyse af den budgetmæssige og økonomiske forvaltning.

| — | Kapitel 3 fokuserer i år på Kommissionens resultatrapportering, præsenterer væsentlige resultater fra vores særberetninger i 2016 om performance og analyserer Kommissionens implementering af de anbefalinger, vi har fremsat i en række særberetninger fra tidligere år. |
| --- | --- |

—

Kapitel 3 fokuserer i år på Kommissionens resultatrapportering, præsenterer væsentlige resultater fra vores særberetninger i 2016 om performance og analyserer Kommissionens implementering af de anbefalinger, vi har fremsat i en række særberetninger fra tidligere år.

| — | Kapitel 4 præsenterer vores revisionsresultater vedrørende EU's indtægter. |
| --- | --- |

—

Kapitel 4 præsenterer vores revisionsresultater vedrørende EU's indtægter.

| — | Kapitel 5-10 viser for så vidt angår de største udgiftsområder i den aktuelle flerårige finansielle ramme (FFR)
   (3) resultaterne af vores test af transaktionernes formelle rigtighed og vores undersøgelse af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer samt andre ledelses- og forvaltningsordninger. |
| --- | --- |

—

Kapitel 5-10 viser for så vidt angår de største udgiftsområder i den aktuelle flerårige finansielle ramme (FFR)
   (3) resultaterne af vores test af transaktionernes formelle rigtighed og vores undersøgelse af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer samt andre ledelses- og forvaltningsordninger.

| 0.6. | Da der ikke aflægges separate årsregnskaber for de forskellige FFR-udgiftsområder, er konklusionerne i de enkelte kapitler ikke revisionserklæringer. I stedet beskriver kapitlerne væsentlige forhold, som er særlige for de enkelte FFR-udgiftsområder. |
| --- | --- |

0.6.

Da der ikke aflægges separate årsregnskaber for de forskellige FFR-udgiftsområder, er konklusionerne i de enkelte kapitler ikke revisionserklæringer. I stedet beskriver kapitlerne væsentlige forhold, som er særlige for de enkelte FFR-udgiftsområder.

| 0.7. | Vores mål er at fremlægge vores bemærkninger klart og kortfattet. Vi kan ikke altid undgå at bruge fagudtryk, der er specielle for EU, EU-politikkerne og EU-budgettet samt for regnskabsføring og revision. På vores websted har vi offentliggjort et glossar med definitioner og forklaringer på de fleste af disse specielle fagudtryk (4). De fagudtryk, der er defineret i glossaret, står i kursiv første gang, de bruges i det enkelte kapitel. |
| --- | --- |

0.7.

Vores mål er at fremlægge vores bemærkninger klart og kortfattet. Vi kan ikke altid undgå at bruge fagudtryk, der er specielle for EU, EU-politikkerne og EU-budgettet samt for regnskabsføring og revision. På vores websted har vi offentliggjort et glossar med definitioner og forklaringer på de fleste af disse specielle fagudtryk (4). De fagudtryk, der er defineret i glossaret, står i kursiv første gang, de bruges i det enkelte kapitel.

| 0.8. | Kommissionens svar til vores bemærkninger (eller, hvor det er relevant, andre EU-institutioners og -organers svar) præsenteres sammen med beretningen og bør tages i betragtning sammen med den. Som ekstern revisor har vi imidlertid til opgave at rapportere vores revisionsresultater og drage de nødvendige konklusioner for at give en uafhængig og upartisk vurdering af regnskabets rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

0.8.

Kommissionens svar til vores bemærkninger (eller, hvor det er relevant, andre EU-institutioners og -organers svar) præsenteres sammen med beretningen og bør tages i betragtning sammen med den. Som ekstern revisor har vi imidlertid til opgave at rapportere vores revisionsresultater og drage de nødvendige konklusioner for at give en uafhængig og upartisk vurdering af regnskabets rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed.

---

(1)  Artikel 285-287 (EUT C 326 af 26.10.2012, s. 169-171).

(2)  Findes på vores websted: www.eca.europa.eu.

(3)  Kapitel 8 dækker udgiftsområde 3 (»Sikkerhed og medborgerskab«). Analysen af udgiftsområde 3 omfatter ikke en anslået fejlforekomst. Vi giver ikke en specifik vurdering af udgifterne på udgiftsområde 6 (»Kompensationer«) og af udgifter uden for FFR.

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2016/GLOSSARY_AR_2016_DA.pdf.

---

KAPITEL 1

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

INDHOLD

| Revisionsrettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning | I‐XXVIII |
| --- | --- |

| Indledning | 1.1‐1.3 |
| --- | --- |

| Den Europæiske Revisionsrets rolle | 1.1‐1.2 |
| --- | --- |

| EU-udgifterne er et vigtigt instrument til opnåelse af politikmål | 1.3 |
| --- | --- |

| Regnskabernes rigtighed — Revisionsresultater vedrørende regnskabsåret 2016 | 1.4‐1.7 |
| --- | --- |

| Regnskabet er ikke behæftet med væsentlig fejlinformation | 1.4‐1.6 |
| --- | --- |

| Centrale forhold ved revisionen | 1.7 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed: Indtægterne og ca. halvdelen af udgifterne er uden væsentlig fejlforekomst | 1.8‐1.34 |
| --- | --- |

| Vores revision vedrørende 2016 viser en forbedring | 1.9‐1.21 |
| --- | --- |

| Kommissionens skøn over fejlforekomsterne ... | 1.22‐1.24 |
| --- | --- |

| ... stemmer i de fleste tilfælde stort set overens med vores egne revisionsresultater | 1.25‐1.27 |
| --- | --- |

| Kommissionen fremlagde tal for korrektioner og inddrivelser ... | 1.28‐1.30 |
| --- | --- |

| Korrektioner og inddrivelser udløses på forskellige måder | 1.31‐1.32 |
| --- | --- |

| Under visse omstændigheder tager vi hensyn til korrigerende foranstaltninger ved beregningen af fejlforekomsten | 1.33‐1.34 |
| --- | --- |

| Vi sender OLAF de sager, hvor der er mistanke om svig | 1.35‐1.36 |
| --- | --- |

| Konklusioner | 1.37‐1.38 |
| --- | --- |

| Resultaterne af revisionen | 1.38 |
| --- | --- |

| Bilag 1.1 — | Revisionstilgang og -metode |
| --- | --- |

Bilag 1.1 —

| Bilag 1.2 — | Frekvensen af konstaterede fejl i revisionsstikprøven for regnskabsåret 2016 |
| --- | --- |

Bilag 1.2 —

| REVISIONSRETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING |
| --- |
| Erklæring |
| I. | Vi har:






  a) | revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 26. juni 2017, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og beretningerne om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, og |

REVISIONSRETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING

Erklæring

I.

Vi har:

a)

revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 26. juni 2017, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og beretningerne om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, og

| b) | efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab, som fastsat i artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). |
| --- | --- |

b)

efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab, som fastsat i artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| II. | Det er vores opfattelse, at Den Europæiske Unions (EU's) konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2016 og af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler baseret på internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

II.

Det er vores opfattelse, at Den Europæiske Unions (EU's) konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2016 og af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler baseret på internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne

| III. | Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Erklæring med forbehold om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne

| IV. | Når der ses bort fra virkningerne af de forhold, der er beskrevet i afsnittet om grundlaget for en erklæring med forbehold om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

IV.

Når der ses bort fra virkningerne af de forhold, der er beskrevet i afsnittet om grundlaget for en erklæring med forbehold om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Grundlag for erklæringen

| V. | Vi har udført vores revision i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision (ISA'erne) og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer (ISSAI'erne). Vores ansvar i henhold til disse standarder er beskrevet nærmere i denne beretnings afsnit om revisors ansvar. Vi er uafhængige i overensstemmelse med Ethics Standards Board for Accountants' (IESBA's) etiske regler for revisorer og de etiske krav, der er relevante for vores revision, og vi har opfyldt vores øvrige etiske ansvar i overensstemmelse med disse krav og IESBA's kodeks. Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores revisionserklæring. |
| --- | --- |

V.

Vi har udført vores revision i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision (ISA'erne) og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer (ISSAI'erne). Vores ansvar i henhold til disse standarder er beskrevet nærmere i denne beretnings afsnit om revisors ansvar. Vi er uafhængige i overensstemmelse med Ethics Standards Board for Accountants' (IESBA's) etiske regler for revisorer og de etiske krav, der er relevante for vores revision, og vi har opfyldt vores øvrige etiske ansvar i overensstemmelse med disse krav og IESBA's kodeks. Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores revisionserklæring.

Grundlag for en erklæring med forbehold om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne

| VI. | De udgifter, der i 2016 blev registreret som godtgørelsesbaserede udgifter (3), er væsentlig fejlbehæftede. Vi har beregnet den anslåede fejlforekomst i godtgørelsesbetalingerne til 4,8  %. Vores samlede anslåede fejlforekomst (3,1  %) ligger stadig over væsentlighedstærsklen, men den er ikke gennemgribende. De rettighedsbaserede betalinger er ikke væsentlig fejlbehæftede (4). Vores samlede konklusion bekræftes af den analyse af risikobeløb, som Kommissionen giver i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet. |
| --- | --- |

VI.

De udgifter, der i 2016 blev registreret som godtgørelsesbaserede udgifter (3), er væsentlig fejlbehæftede. Vi har beregnet den anslåede fejlforekomst i godtgørelsesbetalingerne til 4,8  %. Vores samlede anslåede fejlforekomst (3,1  %) ligger stadig over væsentlighedstærsklen, men den er ikke gennemgribende. De rettighedsbaserede betalinger er ikke væsentlig fejlbehæftede (4). Vores samlede konklusion bekræftes af den analyse af risikobeløb, som Kommissionen giver i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet.

Centrale forhold ved revisionen

| VII. | De centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering var mest betydelige ved vores revision af det konsoliderede regnskab for den aktuelle periode. Vi behandlede disse forhold som led i revisionen af det konsoliderede regnskab som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, og vi afgiver ikke en særskilt erklæring om disse forhold. |
| --- | --- |

VII.

De centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering var mest betydelige ved vores revision af det konsoliderede regnskab for den aktuelle periode. Vi behandlede disse forhold som led i revisionen af det konsoliderede regnskab som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, og vi afgiver ikke en særskilt erklæring om disse forhold.

Vi vurderede hensættelsen til pensioner og andre personaleydelser i regnskabet

| VIII. | I EU's balance er pensioner og andre personaleydelser opført med 67,2  milliarder euro pr. udgangen af 2016. Dette er et af balancens største passiver, da det udgør næsten en tredjedel af de samlede passiver i 2016, som var på 234,8  milliarder euro. |
| --- | --- |

VIII.

I EU's balance er pensioner og andre personaleydelser opført med 67,2  milliarder euro pr. udgangen af 2016. Dette er et af balancens største passiver, da det udgør næsten en tredjedel af de samlede passiver i 2016, som var på 234,8  milliarder euro.

| IX. | Hovedparten af denne hensættelse til pensioner og andre personaleydelser (58,7  milliarder euro) vedrører pensionsordningen for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union (EU-pensionsordningen). Dette pensionspassiv dækker den »ydelsesbaserede ordning«, der garanteres af artikel 83 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (tjenestemandsvedtægten) og artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Det passiv, der er opført i regnskabet, repræsenterer det beløb, der skulle have været indbetalt til en pensionskasse, hvis en sådan var blevet oprettet til at udbetale de eksisterende pensionsforpligtelser (5). Ud over alderspensioner dækker passivet invalidepensioner og pensioner til EU-tjenestemænds enker/efterladte børn. Tjenestemandsvedtægtens artikel 83 fastsætter, at udbetalingerne i henhold til denne pensionsordning sker over EU-budgettet, at medlemsstaterne tilsammen garanterer udbetalingen af ydelserne, og at tjenestemændene bidrager med en tredjedel til finansieringen af ordningen. |
| --- | --- |

IX.

Hovedparten af denne hensættelse til pensioner og andre personaleydelser (58,7  milliarder euro) vedrører pensionsordningen for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union (EU-pensionsordningen). Dette pensionspassiv dækker den »ydelsesbaserede ordning«, der garanteres af artikel 83 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (tjenestemandsvedtægten) og artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Det passiv, der er opført i regnskabet, repræsenterer det beløb, der skulle have været indbetalt til en pensionskasse, hvis en sådan var blevet oprettet til at udbetale de eksisterende pensionsforpligtelser (5). Ud over alderspensioner dækker passivet invalidepensioner og pensioner til EU-tjenestemænds enker/efterladte børn. Tjenestemandsvedtægtens artikel 83 fastsætter, at udbetalingerne i henhold til denne pensionsordning sker over EU-budgettet, at medlemsstaterne tilsammen garanterer udbetalingen af ydelserne, og at tjenestemændene bidrager med en tredjedel til finansieringen af ordningen.

| X. | EU-pensionsordningen er en obligatorisk erhvervstilknyttet pensionsordning for EU-tjenestemænd, hvor bidrag fra de ansatte og fra de institutioner og organer, der beskæftiger dem, bruges til at finansiere fremtidige pensioner. Den er udformet med henblik på at kunne holdes i aktuarmæssig balance ved justeringer af pensionsbidragssatsen og den pensionsberettigende alder. Grundet antallet og forskelligheden af de parametre, der anvendes til at beregne en langsigtet prognose over pensionsomkostningerne, er denne beregning, der i sidste instans foretages af Eurostat på årsbasis, af aktuarmæssig karakter. |
| --- | --- |

X.

EU-pensionsordningen er en obligatorisk erhvervstilknyttet pensionsordning for EU-tjenestemænd, hvor bidrag fra de ansatte og fra de institutioner og organer, der beskæftiger dem, bruges til at finansiere fremtidige pensioner. Den er udformet med henblik på at kunne holdes i aktuarmæssig balance ved justeringer af pensionsbidragssatsen og den pensionsberettigende alder. Grundet antallet og forskelligheden af de parametre, der anvendes til at beregne en langsigtet prognose over pensionsomkostningerne, er denne beregning, der i sidste instans foretages af Eurostat på årsbasis, af aktuarmæssig karakter.

| XI. | Som led i vores revision vurderede vi de aktuarmæssige antagelser og den deraf følgende værdiansættelse af pensionshensættelsen. Vi kontrollerede de numeriske data, de aktuarmæssige parametre og beregningen af hensættelsen såvel som dens opførelse i den konsoliderede balance og bemærkningerne til det konsoliderede årsregnskab. Under vores revision vedrørende hensættelsens dagsværdi konstaterede vi et antal mangler og unøjagtigheder i den underliggende hoveddatabase, men de har ingen væsentlig indvirkning på EU's konsoliderede regnskab. Kommissionen vil som oplyst i bemærkning 2.9 til det konsoliderede årsregnskab træffe yderligere foranstaltninger til at styrke sine metoder til beregning af passivet vedrørende personaleydelser, og vi vil følge op på dette spørgsmål. |
| --- | --- |

XI.

Som led i vores revision vurderede vi de aktuarmæssige antagelser og den deraf følgende værdiansættelse af pensionshensættelsen. Vi kontrollerede de numeriske data, de aktuarmæssige parametre og beregningen af hensættelsen såvel som dens opførelse i den konsoliderede balance og bemærkningerne til det konsoliderede årsregnskab. Under vores revision vedrørende hensættelsens dagsværdi konstaterede vi et antal mangler og unøjagtigheder i den underliggende hoveddatabase, men de har ingen væsentlig indvirkning på EU's konsoliderede regnskab. Kommissionen vil som oplyst i bemærkning 2.9 til det konsoliderede årsregnskab træffe yderligere foranstaltninger til at styrke sine metoder til beregning af passivet vedrørende personaleydelser, og vi vil følge op på dette spørgsmål.

Vi vurderede de skyldige omkostninger i regnskabet

| XII. | Kommissionen skønnede, at de støtteberettigede udgifter, som støttemodtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, ved udgangen af 2016 beløb sig til 102 milliarder euro (udgangen af 2015: 106 milliarder euro). Den registrerede dette beløb som skyldige omkostninger. |
| --- | --- |

XII.

Kommissionen skønnede, at de støtteberettigede udgifter, som støttemodtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, ved udgangen af 2016 beløb sig til 102 milliarder euro (udgangen af 2015: 106 milliarder euro). Den registrerede dette beløb som skyldige omkostninger.

| XIII. | Vi undersøgte de metoder og kontrolsystemer, som de store generaldirektorater bruger til at foretage skøn ved årets udgang. Vi udtog stikprøver af fakturaer og forfinansieringsbetalinger og undersøgte disse elementer med henblik på at vurdere risikoen for, at disse omkostninger var oplyst forkert. Vi bad Kommissionens regnskabstjenester om nærmere at forklare de generelle metoder, der anvendes, og især den nye metode, der anvendes på samhørighedsområdet i programmeringsperioden 2014-2020. |
| --- | --- |

XIII.

Vi undersøgte de metoder og kontrolsystemer, som de store generaldirektorater bruger til at foretage skøn ved årets udgang. Vi udtog stikprøver af fakturaer og forfinansieringsbetalinger og undersøgte disse elementer med henblik på at vurdere risikoen for, at disse omkostninger var oplyst forkert. Vi bad Kommissionens regnskabstjenester om nærmere at forklare de generelle metoder, der anvendes, og især den nye metode, der anvendes på samhørighedsområdet i programmeringsperioden 2014-2020.

| XIV. | På grundlag af det udførte arbejde kan vi konkludere, at det samlede beløb, der i den konsoliderede balance er opført som skyldige omkostninger, er retvisende for de store generaldirektorater. I et antal mindre generaldirektorater konstaterede vi imidlertid systemiske svagheder med hensyn til posteringerne ved årets udgang. Kommissionen har udarbejdet en handlingsplan for at rette op på dette forhold. |
| --- | --- |

XIV.

På grundlag af det udførte arbejde kan vi konkludere, at det samlede beløb, der i den konsoliderede balance er opført som skyldige omkostninger, er retvisende for de store generaldirektorater. I et antal mindre generaldirektorater konstaterede vi imidlertid systemiske svagheder med hensyn til posteringerne ved årets udgang. Kommissionen har udarbejdet en handlingsplan for at rette op på dette forhold.

Vi bad Kommissionen om yderligere oplysninger, der kunne underbygge værdiansættelsen af finansielle instrumenter under delt forvaltning

| XV. | Medlemsstaternes myndigheder overfører en del af de midler, Kommissionen udbetaler som forskud, til finansielle instrumenter i form af lån, egenkapitalinstrumenter eller garantier. |
| --- | --- |

XV.

Medlemsstaternes myndigheder overfører en del af de midler, Kommissionen udbetaler som forskud, til finansielle instrumenter i form af lån, egenkapitalinstrumenter eller garantier.

| XVI. | Under den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2007-2013 krævede EU-lovgivningen ikke, at disse myndigheder skulle indsende periodiske rapporter om beløbene i disse instrumenter med henblik på udarbejdelsen af regnskabet. Kommissionen beregnede derfor et overslag over anvendelsen af forskuddene på grundlag af den seneste rapport (i dette tilfælde fra udgangen af 2015) ud fra den antagelse, at de ville blive udnyttet fuldt ud og jævnt fordelt over hele aktionsperioden (der oprindelig løb til 31. december 2015, men senere blev forlænget til 31. marts 2017). Vi noterer os, at selv om vi betragter anvendelsen af finansielle instrumenter i 2016 som liggende uden for støtteberettigelsesperioden (jf. kapitel 6, punkt 6.20 og 6.21), forsøger Kommissionen ikke at inddrive de relevante beløb. Oplysningerne i balancen og i bemærkning 2.5 til det konsoliderede årsregnskab afspejler derfor Kommissionens holdning. |
| --- | --- |

XVI.

Under den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2007-2013 krævede EU-lovgivningen ikke, at disse myndigheder skulle indsende periodiske rapporter om beløbene i disse instrumenter med henblik på udarbejdelsen af regnskabet. Kommissionen beregnede derfor et overslag over anvendelsen af forskuddene på grundlag af den seneste rapport (i dette tilfælde fra udgangen af 2015) ud fra den antagelse, at de ville blive udnyttet fuldt ud og jævnt fordelt over hele aktionsperioden (der oprindelig løb til 31. december 2015, men senere blev forlænget til 31. marts 2017). Vi noterer os, at selv om vi betragter anvendelsen af finansielle instrumenter i 2016 som liggende uden for støtteberettigelsesperioden (jf. kapitel 6, punkt 6.20 og 6.21), forsøger Kommissionen ikke at inddrive de relevante beløb. Oplysningerne i balancen og i bemærkning 2.5 til det konsoliderede årsregnskab afspejler derfor Kommissionens holdning.

| XVII. | Med hensyn til FFR for 2014-2020 skal myndighederne i hver omkostningsanmeldelse give oplysninger om forskud betalt til finansielle instrumenter og udbetalinger fra disse instrumenter til endelige støttemodtagere. På grundlag af disse oplysninger beregnes der et overslag for perioden mellem datoen for den senest modtagne omkostningsanmeldelse og årets udgang, og dette beløb registreres i regnskabet. |
| --- | --- |

XVII.

Med hensyn til FFR for 2014-2020 skal myndighederne i hver omkostningsanmeldelse give oplysninger om forskud betalt til finansielle instrumenter og udbetalinger fra disse instrumenter til endelige støttemodtagere. På grundlag af disse oplysninger beregnes der et overslag for perioden mellem datoen for den senest modtagne omkostningsanmeldelse og årets udgang, og dette beløb registreres i regnskabet.

| XVIII. | Vi undersøgte den procedure, der anvendes til at registrere den relevante forfinansiering, og vi mener, at det beløb, der er opført i regnskabet, er retvisende. |
| --- | --- |

XVIII.

Vi undersøgte den procedure, der anvendes til at registrere den relevante forfinansiering, og vi mener, at det beløb, der er opført i regnskabet, er retvisende.

Andre forhold

| XIX. | Ledelsen har ansvaret for de øvrige oplysninger. De øvrige oplysninger omfatter regnskabsredegørelsen og -analysen, men ikke det konsoliderede regnskab og vores revisionserklæring derom. Vores erklæring om det konsoliderede regnskab omfatter ikke de øvrige oplysninger, og vi afgiver ikke nogen form for konklusion med sikkerhed derom. I forbindelse med vores revision af det konsoliderede regnskab er det vores ansvar at læse de øvrige oplysninger og i den forbindelse vurdere, om der er væsentlig uoverensstemmelse mellem de øvrige oplysninger og det konsoliderede regnskab eller den viden, vi har opnået under revisionen, eller om de på anden vis lader til at indeholde væsentlig fejlinformation. Hvis vi på grundlag af det udførte arbejde konkluderer, at disse øvrige oplysninger indeholder væsentlig fejlinformation, skal vi rapportere dette. Vi har intet at rapportere i denne henseende. |
| --- | --- |

XIX.

Ledelsen har ansvaret for de øvrige oplysninger. De øvrige oplysninger omfatter regnskabsredegørelsen og -analysen, men ikke det konsoliderede regnskab og vores revisionserklæring derom. Vores erklæring om det konsoliderede regnskab omfatter ikke de øvrige oplysninger, og vi afgiver ikke nogen form for konklusion med sikkerhed derom. I forbindelse med vores revision af det konsoliderede regnskab er det vores ansvar at læse de øvrige oplysninger og i den forbindelse vurdere, om der er væsentlig uoverensstemmelse mellem de øvrige oplysninger og det konsoliderede regnskab eller den viden, vi har opnået under revisionen, eller om de på anden vis lader til at indeholde væsentlig fejlinformation. Hvis vi på grundlag af det udførte arbejde konkluderer, at disse øvrige oplysninger indeholder væsentlig fejlinformation, skal vi rapportere dette. Vi har intet at rapportere i denne henseende.

Ledelsens ansvar

| XX. | Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et konsolideret regnskab for Den Europæiske Union med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskaber (artikel 317 i TEUF). |
| --- | --- |

XX.

Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et konsolideret regnskab for Den Europæiske Union med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskaber (artikel 317 i TEUF).

| XXI. | Ved udarbejdelsen af det konsoliderede regnskab er ledelsen ansvarlig for at vurdere EU's evne til at fortsætte som going concern, samt, hvis det er relevant, oplyse om forhold, der vedrører going concern, og anvende going concern-princippet, medmindre den har til hensigt enten at lade enheden træde i likvidation eller bringe dens aktiviteter til ophør, eller ikke har noget andet realistisk alternativ hertil. |
| --- | --- |

XXI.

Ved udarbejdelsen af det konsoliderede regnskab er ledelsen ansvarlig for at vurdere EU's evne til at fortsætte som going concern, samt, hvis det er relevant, oplyse om forhold, der vedrører going concern, og anvende going concern-princippet, medmindre den har til hensigt enten at lade enheden træde i likvidation eller bringe dens aktiviteter til ophør, eller ikke har noget andet realistisk alternativ hertil.

| XXII. | Kommissionen er ansvarlig for at overvåge EU's regnskabsaflæggelse. |
| --- | --- |

XXII.

Kommissionen er ansvarlig for at overvåge EU's regnskabsaflæggelse.

Revisors ansvar i forbindelse med revisionen af det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioner

| XXIII. | Vores mål er at opnå høj grad af sikkerhed for, om det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige, samt på grundlag af vores revision at afgive en revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Høj grad af sikkerhed er imidlertid ikke en garanti for, at en revision altid vil føre til opdagelse af væsentlige fejlinformationer og tilfælde af manglende regeloverholdelse. Disse kan skyldes besvigelser eller fejl og betragtes som væsentlige, hvis det med rimelighed kan forventes, at de enkeltvis eller sammenlagt påvirker brugeres økonomiske beslutninger, der træffes på grundlag af det konsoliderede regnskab. |
| --- | --- |

XXIII.

Vores mål er at opnå høj grad af sikkerhed for, om det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige, samt på grundlag af vores revision at afgive en revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Høj grad af sikkerhed er imidlertid ikke en garanti for, at en revision altid vil føre til opdagelse af væsentlige fejlinformationer og tilfælde af manglende regeloverholdelse. Disse kan skyldes besvigelser eller fejl og betragtes som væsentlige, hvis det med rimelighed kan forventes, at de enkeltvis eller sammenlagt påvirker brugeres økonomiske beslutninger, der træffes på grundlag af det konsoliderede regnskab.

| XXIV. | For så vidt angår indtægter tager vores undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og vi vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet. |
| --- | --- |

XXIV.

For så vidt angår indtægter tager vores undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og vi vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet.

| XXV. | For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet godkender denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere. |
| --- | --- |

XXV.

For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet godkender denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere.

| XXVI. | Som led i en revision, der udføres i overensstemmelse med ISA'erne og ISSAI'erne, udviser vi professionel dømmekraft og professionel skepsis under hele revisionen. Vi gør endvidere følgende:






  — | Vi identificerer og vurderer risiciene for væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab og for, at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om dette skyldes besvigelser eller fejl, vi udformer og udfører revisionshandlinger, som tager højde for disse risici, og vi indhenter revisionsbevis, der er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. Risikoen for, at væsentlige fejlinformationer eller regelbrud ikke opdages, er større, hvis de skyldes besvigelser, end hvis de skyldes fejl, da besvigelser kan involvere hemmelige aftaler, forfalskede dokumenter, forsætlige udeladelser, vildledende oplysninger eller tilsidesættelse af intern kontrol. |
| --- | --- | --- |

XXVI.

Som led i en revision, der udføres i overensstemmelse med ISA'erne og ISSAI'erne, udviser vi professionel dømmekraft og professionel skepsis under hele revisionen. Vi gør endvidere følgende:

—

Vi identificerer og vurderer risiciene for væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab og for, at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om dette skyldes besvigelser eller fejl, vi udformer og udfører revisionshandlinger, som tager højde for disse risici, og vi indhenter revisionsbevis, der er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. Risikoen for, at væsentlige fejlinformationer eller regelbrud ikke opdages, er større, hvis de skyldes besvigelser, end hvis de skyldes fejl, da besvigelser kan involvere hemmelige aftaler, forfalskede dokumenter, forsætlige udeladelser, vildledende oplysninger eller tilsidesættelse af intern kontrol.

| — | Vi opnår en forståelse af den interne kontrol, der er relevant for revisionen, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at afgive en erklæring om den interne kontrols effektivitet. |
| --- | --- |

—

Vi opnår en forståelse af den interne kontrol, der er relevant for revisionen, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at afgive en erklæring om den interne kontrols effektivitet.

| — | Vi vurderer, om de anvendte regnskabspraksis er passende, og om de regnskabsmæssige skøn, ledelsen har foretaget, samt de tilknyttede oplysninger, er rimelige. |
| --- | --- |

—

Vi vurderer, om de anvendte regnskabspraksis er passende, og om de regnskabsmæssige skøn, ledelsen har foretaget, samt de tilknyttede oplysninger, er rimelige.

| — | Vi konkluderer, om ledelsens anvendelse af going concern-princippet er passende, og konkluderer på grundlag af det indhentede revisionsbevis, om der er væsentlig usikkerhed med hensyn til begivenheder eller forhold, der kan så væsentlig tvivl om enhedens evne til at fortsætte som going concern. Hvis vi konkluderer, at der eksisterer en væsentlig usikkerhed, skal vi i vores revisionserklæring gøre opmærksom på de tilknyttede oplysninger i det konsoliderede regnskab eller, hvis disse oplysninger er utilstrækkelige, afgive en erklæring med forbehold. Vores konklusioner er baseret på det revisionsbevis, vi havde indhentet frem til datoen for vores revisionserklæring. Fremtidige begivenheder eller forhold kan imidlertid bevirke, at enheden må ophøre med at fortsætte som going concern. |
| --- | --- |

—

Vi konkluderer, om ledelsens anvendelse af going concern-princippet er passende, og konkluderer på grundlag af det indhentede revisionsbevis, om der er væsentlig usikkerhed med hensyn til begivenheder eller forhold, der kan så væsentlig tvivl om enhedens evne til at fortsætte som going concern. Hvis vi konkluderer, at der eksisterer en væsentlig usikkerhed, skal vi i vores revisionserklæring gøre opmærksom på de tilknyttede oplysninger i det konsoliderede regnskab eller, hvis disse oplysninger er utilstrækkelige, afgive en erklæring med forbehold. Vores konklusioner er baseret på det revisionsbevis, vi havde indhentet frem til datoen for vores revisionserklæring. Fremtidige begivenheder eller forhold kan imidlertid bevirke, at enheden må ophøre med at fortsætte som going concern.

| — | Vi vurderer det konsoliderede regnskabs samlede præsentation, struktur og indhold, herunder oplysningerne, og vurderer, om det konsoliderede regnskab gengiver de underliggende transaktioner og begivenheder på en sådan måde, at der gives et retvisende billede heraf. |
| --- | --- |

—

Vi vurderer det konsoliderede regnskabs samlede præsentation, struktur og indhold, herunder oplysningerne, og vurderer, om det konsoliderede regnskab gengiver de underliggende transaktioner og begivenheder på en sådan måde, at der gives et retvisende billede heraf.

| — | Vi indhenter tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis vedrørende de finansielle oplysninger om de enheder, der er omfattet af Den Europæiske Unions konsolideringsregler, med henblik på at afgive en erklæring om det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioner. Vi har ansvaret for at lede, overvåge og udføre revisionen. Vi er eneansvarlige for vores revisionserklæring. |
| --- | --- |

—

Vi indhenter tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis vedrørende de finansielle oplysninger om de enheder, der er omfattet af Den Europæiske Unions konsolideringsregler, med henblik på at afgive en erklæring om det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioner. Vi har ansvaret for at lede, overvåge og udføre revisionen. Vi er eneansvarlige for vores revisionserklæring.

| XXVII. | Vi kommunikerer med ledelsen, bl.a. om revisionens planlagte omfang og tidsmæssige placering og om væsentlige revisionsresultater, herunder om betydelige mangler i intern kontrol, som vi identificerer under revisionen. |
| --- | --- |

XXVII.

Vi kommunikerer med ledelsen, bl.a. om revisionens planlagte omfang og tidsmæssige placering og om væsentlige revisionsresultater, herunder om betydelige mangler i intern kontrol, som vi identificerer under revisionen.

| XXVIII. | Blandt de forhold, vi har kommunikeret til Kommissionen og andre reviderede enheder, fastlægger vi de forhold, der var mest betydelige ved revisionen af det konsoliderede regnskab for den aktuelle periode og derfor er de centrale forhold ved revisionen. Vi beskriver disse forhold i vores revisionserklæring, medmindre lov eller øvrig regulering forhindrer oplysning om et forhold, eller vi i yderst sjældne tilfælde fastlægger, at et forhold ikke skal kommunikeres i vores revisionserklæring, fordi de negative konsekvenser heraf med rimelighed vil kunne forventes at veje tungere end den offentlige interesses fordele af en sådan kommunikation. |
| --- | --- |

XXVIII.

Blandt de forhold, vi har kommunikeret til Kommissionen og andre reviderede enheder, fastlægger vi de forhold, der var mest betydelige ved revisionen af det konsoliderede regnskab for den aktuelle periode og derfor er de centrale forhold ved revisionen. Vi beskriver disse forhold i vores revisionserklæring, medmindre lov eller øvrig regulering forhindrer oplysning om et forhold, eller vi i yderst sjældne tilfælde fastlægger, at et forhold ikke skal kommunikeres i vores revisionserklæring, fordi de negative konsekvenser heraf med rimelighed vil kunne forventes at veje tungere end den offentlige interesses fordele af en sådan kommunikation.

13. juli 2017

Klaus-Heiner LEHNE

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide de Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

Den Europæiske Revisionsrets rolle

| 1.1. | Vi er EU's uafhængige revisor. Som fastlagt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF):






  — | afgiver vi en erklæring om EU's regnskaber |
| --- | --- | --- |

1.1.

Vi er EU's uafhængige revisor. Som fastlagt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF):

—

afgiver vi en erklæring om EU's regnskaber

| — | kontrollerer vi, om EU-budgettet bliver brugt i overensstemmelse med de gældende love og forordninger |
| --- | --- |

—

kontrollerer vi, om EU-budgettet bliver brugt i overensstemmelse med de gældende love og forordninger

| — | rapporterer vi om, hvorvidt EU-udgifterne afholdes på en sparsommelig, produktiv og effektiv måde (6) |
| --- | --- |

—

rapporterer vi om, hvorvidt EU-udgifterne afholdes på en sparsommelig, produktiv og effektiv måde (6)

| — | afgiver vi udtalelser om forslag til lovgivning med finansiel indvirkning. |
| --- | --- |

—

afgiver vi udtalelser om forslag til lovgivning med finansiel indvirkning.

| 1.2. | Det arbejde, vi udfører som grundlag for revisionserklæringen (beskrevet i
  bilag 1.1
  ), opfylder direkte det første og det andet af disse mål. Det arbejde, vi udfører vedrørende årsberetningens kapitel 3 og nogle af politikområderne (7), omhandler også sparsommelighed, produktivitet og effektivitet i forbindelse med udgifterne. Vores samlede revisionsarbejde udgør også et væsentligt input i forbindelse med vores udtalelser om forslag til finansiel lovgivning. |
| --- | --- |

1.2.

Det arbejde, vi udfører som grundlag for revisionserklæringen (beskrevet i
  bilag 1.1
  ), opfylder direkte det første og det andet af disse mål. Det arbejde, vi udfører vedrørende årsberetningens kapitel 3 og nogle af politikområderne (7), omhandler også sparsommelighed, produktivitet og effektivitet i forbindelse med udgifterne. Vores samlede revisionsarbejde udgør også et væsentligt input i forbindelse med vores udtalelser om forslag til finansiel lovgivning.

EU-udgifterne er et vigtigt instrument til opnåelse af politikmål

| 1.3. | Den Europæiske Unions udgifter er et vigtigt — men ikke det eneste — instrument til opnåelse af politikmål. Andre vigtige instrumenter er lovgivningen og den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer inden for EU. I 2016 beløb EU-udgifterne sig til 136,4  milliarder euro (8), hvilket var 2,0  % af EU-medlemsstaternes samlede offentlige udgifter og 0,9  % af EU's bruttonationalindkomst (jf.
  tekstboks 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.3.

Den Europæiske Unions udgifter er et vigtigt — men ikke det eneste — instrument til opnåelse af politikmål. Andre vigtige instrumenter er lovgivningen og den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer inden for EU. I 2016 beløb EU-udgifterne sig til 136,4  milliarder euro (8), hvilket var 2,0  % af EU-medlemsstaternes samlede offentlige udgifter og 0,9  % af EU's bruttonationalindkomst (jf.
  tekstboks 1.1
  ).

Tekstboks 1.1 —   EU-udgifterne som andel af medlemsstaternes samlede offentlige udgifter og af bruttonationalindkomsten

Image

Kilde vedr. medlemsstaternes BNI: Aftalte overslag over traditionelle egne indtægter og moms/BNI-grundlag af 19.5.2016 (Europa-Kommissionen).

Kilde vedr. medlemsstaternes samlede offentlige udgifter: Eurostat — nationale årsregnskaber.

Kilde vedr. EU's udgifter: Europa-Kommissionens regnskabsdata.

Kompileret af Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

REGNSKABERNES RIGTIGHED — REVISIONSRESULTATER VEDRØRENDE REGNSKABSÅRET 2016

Regnskabet er ikke behæftet med væsentlig fejlinformation

| 1.4. | Vores bemærkninger vedrører Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab (9) (»regnskabet«) for regnskabsåret 2016. Vi modtog det sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 26. juni 2017. Regnskabet er vedlagt en regnskabsredegørelse og -analyse (10). Denne analyse er ikke omfattet af vores revisionserklæring. I overensstemmelse med revisionsstandarderne har vi imidlertid vurderet, om den stemmer overens med oplysningerne i regnskabet. |
| --- | --- |

1.4.

Vores bemærkninger vedrører Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab (9) (»regnskabet«) for regnskabsåret 2016. Vi modtog det sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 26. juni 2017. Regnskabet er vedlagt en regnskabsredegørelse og -analyse (10). Denne analyse er ikke omfattet af vores revisionserklæring. I overensstemmelse med revisionsstandarderne har vi imidlertid vurderet, om den stemmer overens med oplysningerne i regnskabet.

| 1.5. | Det regnskab, Kommissionen har offentliggjort, viser, at de samlede passiver pr. 31. december 2016 beløb sig til 234,8  milliarder euro, mens de samlede aktiver beløb sig til 162,7  milliarder euro. Det økonomiske resultat for 2016 var på 1,7  milliarder euro (11). |
| --- | --- |

1.5.

Det regnskab, Kommissionen har offentliggjort, viser, at de samlede passiver pr. 31. december 2016 beløb sig til 234,8  milliarder euro, mens de samlede aktiver beløb sig til 162,7  milliarder euro. Det økonomiske resultat for 2016 var på 1,7  milliarder euro (11).

| 1.6. | Vores revision viste, at regnskabet er uden væsentlig fejlinformation. Vi fremsætter vores bemærkninger om den økonomiske og budgetmæssige forvaltning af EU-midlerne i kapitel 2. |
| --- | --- |

1.6.

Vores revision viste, at regnskabet er uden væsentlig fejlinformation. Vi fremsætter vores bemærkninger om den økonomiske og budgetmæssige forvaltning af EU-midlerne i kapitel 2.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Centrale forhold ved revisionen

| 1.7. | De centrale forhold ved revisionen (12) er de forhold, der efter vores faglige vurdering var mest betydelige ved vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Vi behandlede disse forhold som led i revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke en særskilt erklæring om disse forhold. I overensstemmelse med den internationale standard for overordnede revisionsorganer (ISSAI) 1701 er vores rapportering om centrale forhold ved revisionen en del af vores erklæring (punkt VII-XVIII i vores revisionserklæring). |
| --- | --- |

1.7.

De centrale forhold ved revisionen (12) er de forhold, der efter vores faglige vurdering var mest betydelige ved vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Vi behandlede disse forhold som led i revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke en særskilt erklæring om disse forhold. I overensstemmelse med den internationale standard for overordnede revisionsorganer (ISSAI) 1701 er vores rapportering om centrale forhold ved revisionen en del af vores erklæring (punkt VII-XVIII i vores revisionserklæring).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED: INDTÆGTERNE OG CA. HALVDELEN AF UDGIFTERNE ER UDEN VÆSENTLIG FEJLFOREKOMST

| 1.8. | Vi undersøger EU's indtægter og udgifter (13) for at vurdere, om de er i overensstemmelse med de gældende love og forordninger. Vi præsenterer resultaterne af vores revision vedrørende indtægterne i kapitel 4 og vedrørende udgifterne i kapitel 5-10 (jf.
  tekstboks 1.2
  ). Vores vigtigste revisionsresultater:






  a) | Indtægterne var uden væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 4.21). |
| --- | --- | --- |

1.8.

Vi undersøger EU's indtægter og udgifter (13) for at vurdere, om de er i overensstemmelse med de gældende love og forordninger. Vi præsenterer resultaterne af vores revision vedrørende indtægterne i kapitel 4 og vedrørende udgifterne i kapitel 5-10 (jf.
  tekstboks 1.2
  ). Vores vigtigste revisionsresultater:

a)

Indtægterne var uden væsentlig fejlforekomst (jf. punkt 4.21).

| b) | Med hensyn til udgifterne konstaterer vi fortsat en væsentlig fejlforekomst, men den er ikke gennemgribende. Vi anslår fejlforekomsten i udgifterne som helhed til 3,1  %, men de væsentlige fejl var hovedsagelig begrænset til de godtgørelsesbaserede udgifter, der udgør ca. halvdelen af den reviderede population (jf.
  tekstboks 1.4
  ). |
| --- | --- |

b)

Med hensyn til udgifterne konstaterer vi fortsat en væsentlig fejlforekomst, men den er ikke gennemgribende. Vi anslår fejlforekomsten i udgifterne som helhed til 3,1  %, men de væsentlige fejl var hovedsagelig begrænset til de godtgørelsesbaserede udgifter, der udgør ca. halvdelen af den reviderede population (jf.
  tekstboks 1.4
  ).

| 1.8 og 1.9. | Kommissionen bemærker med tilfredsstillelse, at dette års resultater udgør en betydelig forbedring i forhold til de foregående år.

  Med hensyn til finansielle instrumenter til samhørighedspolitikken (som der henvises til i tekstboks 1.2) finder Kommissionen, at udbetalingerne til de endelige modtagere frem til slutningen af marts 2017 i overensstemmelse med Kommissionens afslutningsretningslinjer ligger inden for den fastsatte støtteberettigelsesperiode (se Kommissionens svar på punkt 6.20 og 6.21). |
| --- | --- |

1.8 og 1.9.

Med hensyn til finansielle instrumenter til samhørighedspolitikken (som der henvises til i tekstboks 1.2) finder Kommissionen, at udbetalingerne til de endelige modtagere frem til slutningen af marts 2017 i overensstemmelse med Kommissionens afslutningsretningslinjer ligger inden for den fastsatte støtteberettigelsesperiode (se Kommissionens svar på punkt 6.20 og 6.21).

Tekstboks 1.2 —   Sammendrag af revisionsresultaterne vedrørende transaktionernes formelle rigtighed i 2016

| Kapitel i årsberetningen | FFR-udgiftsområder | Reviderede transaktioner



  (milliarder euro) | Anslået fejlforekomst 2016


  (%) | Konfidensinterval (%) | Anslået fejlforekomst 2015


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nedre fejlgrænse (NF) | Øvre fejlgrænse (ØF) |
| 5. | Konkurrenceevne |

Kapitel i årsberetningen

FFR-udgiftsområder

Reviderede transaktioner

(milliarder euro)

Anslået fejlforekomst 2016

(%)

Konfidensinterval (%)

Anslået fejlforekomst 2015

(%)

Nedre fejlgrænse (NF)

Øvre fejlgrænse (ØF)

5.

Konkurrenceevne

Udgiftsområde 1a

15,2

4,1

2,1

6,1

4,4

| 6. | Samhørighed |
| --- | --- |

6.

Samhørighed

Udgiftsområde 1b

35,7

4,8  (25)

2,2

7,4

5,2

| 7. | Naturressourcer |
| --- | --- |

7.

Naturressourcer

Udgiftsområde 2

57,9

2,5

1,5

3,5

2,9

| 8. | Sikkerhed og medborgerskab |
| --- | --- |

8.

Sikkerhed og medborgerskab

Udgiftsområde 3

2,4

—

—

—

—

| 9. | Et globalt Europa |
| --- | --- |

9.

Et globalt Europa

Udgiftsområde 4

8,3

2,1

0,6

3,6

2,8

| 10. | Administration |
| --- | --- |

10.

Administration

Udgiftsområde 5

9,4

0,2

0,0

0,8

0,6

Andre (26)

Udgiftsområde 6 og andre

0,4

—

—

—

—

I alt

129,3

3,1
   (25)

2,2

4,0

3,8

Indtægter

144,7

0

0

0

0

RETTENS BEMÆRKNINGER

Vores revision vedrørende 2016 viser en forbedring

| 1.9. | Vores samlede skøn over fejlforekomsten viser en forbedring i forhold til de seneste år (jf.
  tekstboks 1.3
  ), men ligger stadig over vores væsentlighedstærskel på 2 %. Ikke desto mindre var ca. halvdelen af udgifterne i 2016 uden væsentlig fejlforekomst (jf.
  tekstboks 1.4
  ). |
| --- | --- |

1.9.

Vores samlede skøn over fejlforekomsten viser en forbedring i forhold til de seneste år (jf.
  tekstboks 1.3
  ), men ligger stadig over vores væsentlighedstærskel på 2 %. Ikke desto mindre var ca. halvdelen af udgifterne i 2016 uden væsentlig fejlforekomst (jf.
  tekstboks 1.4
  ).

Tekstboks 1.3 —   Den anslåede fejlforekomst (den mest sandsynlige fejlforekomst, MSF) (2014-2016)

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Resultaterne på de forskellige udgiftsområder viser forskellige fejlmønstre

| 1.10. | Vi anslår fejlforekomsten i de godtgørelsesbaserede udgifter til 4,8  % (2015: 5,2  %), hvilket er langt over væsentlighedstærsklen på 2 % (jf.
  tekstboks 1.4
  ). I forbindelse med denne type udgifter anmoder støttemodtagerne om EU-midler til godtgørelse af de støtteberettigede omkostninger, som de har afholdt. Betalingerne kan bl.a. vedrøre forskningsprojekter (kapitel 5), uddannelsesordninger (kapitel 6), projekter vedrørende regionaludvikling og udvikling af landdistrikter (kapitel 6 og 7) samt udviklingsprojekter (kapitel 9). Under sådanne ordninger skal modtagerne indsende dokumentation for, at de udfører en aktivitet, der er berettiget til støtte, og at de har afholdt omkostninger, som de har ret til at få godtgjort. Modtagerne skal overholde komplicerede regler for, hvad der kan anmeldes (støtteberettigelse), og hvordan omkostninger afholdes korrekt (f.eks. regler for offentlige indkøb eller statsstøtte). Dette fører til fejl, der indvirker på vores konklusion vedrørende FFR-udgiftsområde 1a »Konkurrenceevne« (punkt 5.28 og 5.29), 1b »Samhørighed« (punkt 6.38 og 6.39), 2 »Naturressourcer« (samlet — punkt 7.32 og 7.33) og 4 »Et globalt Europa« (punkt 9.34 og 9.35). |
| --- | --- |

1.10.

Vi anslår fejlforekomsten i de godtgørelsesbaserede udgifter til 4,8  % (2015: 5,2  %), hvilket er langt over væsentlighedstærsklen på 2 % (jf.
  tekstboks 1.4
  ). I forbindelse med denne type udgifter anmoder støttemodtagerne om EU-midler til godtgørelse af de støtteberettigede omkostninger, som de har afholdt. Betalingerne kan bl.a. vedrøre forskningsprojekter (kapitel 5), uddannelsesordninger (kapitel 6), projekter vedrørende regionaludvikling og udvikling af landdistrikter (kapitel 6 og 7) samt udviklingsprojekter (kapitel 9). Under sådanne ordninger skal modtagerne indsende dokumentation for, at de udfører en aktivitet, der er berettiget til støtte, og at de har afholdt omkostninger, som de har ret til at få godtgjort. Modtagerne skal overholde komplicerede regler for, hvad der kan anmeldes (støtteberettigelse), og hvordan omkostninger afholdes korrekt (f.eks. regler for offentlige indkøb eller statsstøtte). Dette fører til fejl, der indvirker på vores konklusion vedrørende FFR-udgiftsområde 1a »Konkurrenceevne« (punkt 5.28 og 5.29), 1b »Samhørighed« (punkt 6.38 og 6.39), 2 »Naturressourcer« (samlet — punkt 7.32 og 7.33) og 4 »Et globalt Europa« (punkt 9.34 og 9.35).

| 1.10. | Forenkling er den mest effektive metode til at mindske omkostningerne og kontrolbyrden samt risikoen for fejl. Politikområder, der er underlagt fornuftige forvaltnings- og kontrolsystemer og mindre komplekse støtteberettigelsesregler, er også i mindre grad genstand for fejl.

  Revisionsretten har bekræftet, at projekter med forenklede omkostningsmuligheder er genstand for færre fejl end godtgørelsen af faktisk afholdte omkostninger. Derfor har Kommissionen aktivt fremmet deres anvendelse i sammenhørighedspolitik og landdistriktsudvikling gennem de senere år. Desuden reducerer brugen af forenklede omkostningsmuligheder den administrative byrde og øger forvaltningsmyndighedernes, betalingsorganernes og støttemodtagernes fokus på resultater, navnlig når forenklede omkostningsmuligheder baseres på, at der opnås projektresultater.


  Offentlige udbud og statsstøtteregler angår ikke særligt EU-udgifter. Kommissionen gennemfører i samarbejde med medlemsstaterne handlingsplaner for at håndtere problemerne inden for disse områder (se Kommissionens svar på punkt 6.15 og 6.18).


  På landbrugsområdet er landdistriktudvikling fortsat et område, der bør undersøges nøje, navnlig i forbindelse med investeringsforanstaltninger. Kommissionen beder systematisk medlemsstaterne om at udarbejde handlingsplaner for at rette op identificerede mangler med kontrollen og støtter deres gennemførelse. Hvis der tages hensyn til behovet for at på én gang at sikre lovligheden og den formelle rigtighed og de politiske mål og samtidig have øje for (forvaltnings- og kontrol)omkostningerne ved at levere resultater, kan det imidlertid ikke forventes, at der kan skabes nogen reel sikkerhed for, at der med en rimelig indsats kan nås ned på en fejlrate for udbetalinger til støttemodtagere på under 2 %. Ikke desto mindre gør den korrigerende effekt af medlemsstaternes inddrivelser og Kommissionens finansielle korrektioner i årene efter det år, hvor udgifterne afholdes, det muligt for Kommissionen at få vished om udgifterne til den fælles landbrugspolitik.


  Se også Kommissionens svar på punkt 1.12 og 6.7. |
| --- | --- |

1.10.

Revisionsretten har bekræftet, at projekter med forenklede omkostningsmuligheder er genstand for færre fejl end godtgørelsen af faktisk afholdte omkostninger. Derfor har Kommissionen aktivt fremmet deres anvendelse i sammenhørighedspolitik og landdistriktsudvikling gennem de senere år. Desuden reducerer brugen af forenklede omkostningsmuligheder den administrative byrde og øger forvaltningsmyndighedernes, betalingsorganernes og støttemodtagernes fokus på resultater, navnlig når forenklede omkostningsmuligheder baseres på, at der opnås projektresultater.

Offentlige udbud og statsstøtteregler angår ikke særligt EU-udgifter. Kommissionen gennemfører i samarbejde med medlemsstaterne handlingsplaner for at håndtere problemerne inden for disse områder (se Kommissionens svar på punkt 6.15 og 6.18).

På landbrugsområdet er landdistriktudvikling fortsat et område, der bør undersøges nøje, navnlig i forbindelse med investeringsforanstaltninger. Kommissionen beder systematisk medlemsstaterne om at udarbejde handlingsplaner for at rette op identificerede mangler med kontrollen og støtter deres gennemførelse. Hvis der tages hensyn til behovet for at på én gang at sikre lovligheden og den formelle rigtighed og de politiske mål og samtidig have øje for (forvaltnings- og kontrol)omkostningerne ved at levere resultater, kan det imidlertid ikke forventes, at der kan skabes nogen reel sikkerhed for, at der med en rimelig indsats kan nås ned på en fejlrate for udbetalinger til støttemodtagere på under 2 %. Ikke desto mindre gør den korrigerende effekt af medlemsstaternes inddrivelser og Kommissionens finansielle korrektioner i årene efter det år, hvor udgifterne afholdes, det muligt for Kommissionen at få vished om udgifterne til den fælles landbrugspolitik.

Se også Kommissionens svar på punkt 1.12 og 6.7.

| 1.11. | Vi anslår fejlforekomsten i de rettighedsbaserede udgifter (herunder administrationsudgifterne) til 1,3  % (2015: 1,9  %, jf.
  tekstboks 1.4
  ). I forbindelse med denne type udgifter modtager støttemodtagerne betaling, hvis de opfylder bestemte betingelser. Betalingerne kan bl.a. vedrøre studie- og forskningsstipendier (kapitel 5), direkte støtte til landbrugere og landbrugsmiljøforanstaltninger (kapitel 7), samt lønninger og pensioner (kapitel 10). Vi konstaterede forbedringer på alle områder med rettighedsbaserede udgifter og konkluderer, at den anslåede fejlforekomst for direkte støtte til landbrugere lå under væsentlighedstærsklen. |
| --- | --- |

1.11.

Vi anslår fejlforekomsten i de rettighedsbaserede udgifter (herunder administrationsudgifterne) til 1,3  % (2015: 1,9  %, jf.
  tekstboks 1.4
  ). I forbindelse med denne type udgifter modtager støttemodtagerne betaling, hvis de opfylder bestemte betingelser. Betalingerne kan bl.a. vedrøre studie- og forskningsstipendier (kapitel 5), direkte støtte til landbrugere og landbrugsmiljøforanstaltninger (kapitel 7), samt lønninger og pensioner (kapitel 10). Vi konstaterede forbedringer på alle områder med rettighedsbaserede udgifter og konkluderer, at den anslåede fejlforekomst for direkte støtte til landbrugere lå under væsentlighedstærsklen.

| 1.11. | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens vurdering af rettighedsbaserede udgifter. |
| --- | --- |

1.11.

Tekstboks 1.4 —   De rettighedsbaserede udgifter og administrationsudgifterne i 2016 var uden væsentlig fejlforekomst

(milliarder euro)

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.12. | Som det fremgår af
  tekstboks 1.5
  , bidrog udgiftsområdet »Samhørighed« mest til den fejlforekomst, vi har anslået for 2016, efterfulgt af »Naturressourcer«, »Konkurrenceevne« og »Et globalt Europa«. Denne fordeling stemmer overens med vores revisionsresultater i 2015. |
| --- | --- |

1.12.

Som det fremgår af
  tekstboks 1.5
  , bidrog udgiftsområdet »Samhørighed« mest til den fejlforekomst, vi har anslået for 2016, efterfulgt af »Naturressourcer«, »Konkurrenceevne« og »Et globalt Europa«. Denne fordeling stemmer overens med vores revisionsresultater i 2015.

| 1.12. | Kommissionen arbejder konstant med medlemsstaterne på at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer og vil fortsat nøje og rettidigt anvende tilgængelige retlige tilsynsværktøjer for at sikre, at alle væsentlige fejl er rettet. Handlingsplaner for specifikke årsager til fejl gennemføres systematisk, hvor det viser sig nødvendigt. |
| --- | --- |

1.12.

Tekstboks 1.5 —   De forskellige FFR-udgiftsområders bidrag til den samlede anslåede fejlforekomst for 2016

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.13. | »Konkurrenceevne« (kapitel 5): Den anslåede fejlforekomst er 4,1  %, lavere end i 2015 (4,4  %). En stor del af udgifterne er baseret på godtgørelse af omkostninger, og fejlene knytter sig i hovedtræk til forskellige kategorier af ikke-støtteberettigede omkostninger (især personaleomkostninger, andre direkte omkostninger og indirekte omkostninger). |
| --- | --- |

1.13.

»Konkurrenceevne« (kapitel 5): Den anslåede fejlforekomst er 4,1  %, lavere end i 2015 (4,4  %). En stor del af udgifterne er baseret på godtgørelse af omkostninger, og fejlene knytter sig i hovedtræk til forskellige kategorier af ikke-støtteberettigede omkostninger (især personaleomkostninger, andre direkte omkostninger og indirekte omkostninger).

| 1.13. | Kommissionen henviser til sit samlede svar på punkt 5.9 og 5.10. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | »Samhørighed« (kapitel 6): Den anslåede fejlforekomst er 4,8  %, lavere end i 2015 (5,2  %). Udgifterne på dette område er overvejende baseret på godtgørelse af omkostninger. Ikke-støtteberettigede udgifter i omkostningsanmeldelser og ikke-støtteberettigede projekter tegner sig for 70 % af fejlforekomsten. |
| --- | --- |

1.14.

»Samhørighed« (kapitel 6): Den anslåede fejlforekomst er 4,8  %, lavere end i 2015 (5,2  %). Udgifterne på dette område er overvejende baseret på godtgørelse af omkostninger. Ikke-støtteberettigede udgifter i omkostningsanmeldelser og ikke-støtteberettigede projekter tegner sig for 70 % af fejlforekomsten.

| 1.14. | Kommissionen henviser til sit svar på punkt 1.10, 1.12, 6.7 og 6.11. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | »Naturressourcer« (kapitel 7): Den anslåede fejlforekomst er 2,5  %, lavere end i 2015 (2,9  %). Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) står for over tre fjerdedele af udgifterne på dette område, og disse udgifter er uden væsentlig fejlforekomst (1,7  %), mens vi i udgifterne til udvikling af landdistrikter fortsat konstaterer en høj fejlforekomst (4,9  %), især i de godtgørelsesbaserede udgifter. Vi konstaterede ingen væsentlig fejlforekomst i de rettighedsbaserede udgifter vedrørende den direkte støtte til landbrugere, som er omfattet af forenklede regler for arealers støtteberettigelse samt et effektivt system til forudgående kontrol (IFKS), der gør det muligt at foretage automatiseret krydskontrol mellem forskellige databaser. |
| --- | --- |

1.15.

»Naturressourcer« (kapitel 7): Den anslåede fejlforekomst er 2,5  %, lavere end i 2015 (2,9  %). Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) står for over tre fjerdedele af udgifterne på dette område, og disse udgifter er uden væsentlig fejlforekomst (1,7  %), mens vi i udgifterne til udvikling af landdistrikter fortsat konstaterer en høj fejlforekomst (4,9  %), især i de godtgørelsesbaserede udgifter. Vi konstaterede ingen væsentlig fejlforekomst i de rettighedsbaserede udgifter vedrørende den direkte støtte til landbrugere, som er omfattet af forenklede regler for arealers støtteberettigelse samt et effektivt system til forudgående kontrol (IFKS), der gør det muligt at foretage automatiseret krydskontrol mellem forskellige databaser.

| 1.15. | Med hensyn til Den Europæiske Garantifond for Landbruget glæder Kommissionen sig over Revisionsrettens vurdering, navnlig hvad angår effektiviteten af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, som yder et væsentligt bidrag til at forebygge og mindske omfanget af fejl (jf. punkt 7.13). Kommissionen vil fortsat samarbejde med medlemsstaterne om at opretholde kvaliteten af markidentifikationssystemet og det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem generelt.

  Se også Kommissionens svar på punkt 1.10 og 1.12. |
| --- | --- |

1.15.

Se også Kommissionens svar på punkt 1.10 og 1.12.

| 1.16. | »Et globalt Europa« (kapitel 9): Den anslåede fejlforekomst er 2,1  %, lavere end i 2015 (2,8  %). To tredjedele af den samlede fejlforekomst skyldes, at der manglede afgørende dokumentation, og at Kommissionen havde foretaget for store mellemliggende afregninger (14). |
| --- | --- |

1.16.

»Et globalt Europa« (kapitel 9): Den anslåede fejlforekomst er 2,1  %, lavere end i 2015 (2,8  %). To tredjedele af den samlede fejlforekomst skyldes, at der manglede afgørende dokumentation, og at Kommissionen havde foretaget for store mellemliggende afregninger (14).

| 1.17. | »Administration« (kapitel 10): Dette område er ikke behæftet med en væsentlig fejlforekomst. Den anslåede fejlforekomst er 0,2  %, lavere end i 2015 (0,6  %). De fleste af udgifterne på dette område går til lønninger, pensioner og tillæg betalt af EU's institutioner og organer. |
| --- | --- |

1.17.

»Administration« (kapitel 10): Dette område er ikke behæftet med en væsentlig fejlforekomst. Den anslåede fejlforekomst er 0,2  %, lavere end i 2015 (0,6  %). De fleste af udgifterne på dette område går til lønninger, pensioner og tillæg betalt af EU's institutioner og organer.

| 1.18. | Vi foretager ikke et skøn over fejlforekomsten på de andre udgiftsområder, herunder FFR-udgiftsområde 3 (kapitel 8). De udgifter på disse områder, der er omfattet af vores revisionserklæring, beløb sig til i alt 2,8  milliarder euro (2,2  % af de udgifter, der er omfattet af vores revision). Vores arbejde på disse områder bidrager fortsat til vores samlede konklusioner om 2016. |
| --- | --- |

1.18.

Vi foretager ikke et skøn over fejlforekomsten på de andre udgiftsområder, herunder FFR-udgiftsområde 3 (kapitel 8). De udgifter på disse områder, der er omfattet af vores revisionserklæring, beløb sig til i alt 2,8  milliarder euro (2,2  % af de udgifter, der er omfattet af vores revision). Vores arbejde på disse områder bidrager fortsat til vores samlede konklusioner om 2016.

| 1.19. | Støtteberettigelsesfejl i forbindelse med godtgørelsesordninger leverer stadig det største bidrag til den anslåede fejlforekomst:






  — | ikke-støtteberettigede omkostninger i omkostningsanmeldelser og |
| --- | --- | --- |

1.19.

Støtteberettigelsesfejl i forbindelse med godtgørelsesordninger leverer stadig det største bidrag til den anslåede fejlforekomst:

—

ikke-støtteberettigede omkostninger i omkostningsanmeldelser og

| — | ikke-støtteberettigede projekter, aktiviteter og støttemodtagere (jf.
  tekstboks 1.6
  ). |
| --- | --- |

—

ikke-støtteberettigede projekter, aktiviteter og støttemodtagere (jf.
  tekstboks 1.6
  ).

| 1.19. | Kommissionen når frem til samme konklusioner om karakteren og årsagerne til fejlene.

  Forenkling er den mest effektive metode til at mindske såvel risikoen for fejl som omkostningerne og kontrolbyrden. Når et program vedvarende har høje fejlrater, træffer Kommissionen både forebyggende og korrigerende foranstaltninger for at tage hånd om de grundlæggende årsager og deres konsekvenser. Der findes nærmere oplysninger i Kommissionens meddelelse »Grundlæggende årsager til fejl og gennemførte foranstaltninger (finansforordningens artikel 32, stk. 5))« — COM(2017) 124 af 28.2.2017. |
| --- | --- |

1.19.

Forenkling er den mest effektive metode til at mindske såvel risikoen for fejl som omkostningerne og kontrolbyrden. Når et program vedvarende har høje fejlrater, træffer Kommissionen både forebyggende og korrigerende foranstaltninger for at tage hånd om de grundlæggende årsager og deres konsekvenser. Der findes nærmere oplysninger i Kommissionens meddelelse »Grundlæggende årsager til fejl og gennemførte foranstaltninger (finansforordningens artikel 32, stk. 5))« — COM(2017) 124 af 28.2.2017.

Tekstboks 1.6 —   Den samlede anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Forvaltningsmetoden har kun begrænset betydning for fejlforekomsten

| 1.20. | Den anslåede fejlforekomst på de forskellige udgiftsområder viser en meget stærkere sammenhæng med betalingsgrundlaget (dvs. godtgørelse eller rettigheder) end med forvaltningsmetoden (15). Vi konstaterede de højeste fejlforekomster på områderne »Samhørighed« (som er underlagt delt forvaltning) og »Konkurrenceevne« (der forvaltes direkte af Kommissionen og indirekte gennem bemyndigede enheder). På begge disse områder domineres udgifterne af godtgørelsesordninger (jf.
  tekstboks 1.7
  ). |
| --- | --- |

1.20.

Den anslåede fejlforekomst på de forskellige udgiftsområder viser en meget stærkere sammenhæng med betalingsgrundlaget (dvs. godtgørelse eller rettigheder) end med forvaltningsmetoden (15). Vi konstaterede de højeste fejlforekomster på områderne »Samhørighed« (som er underlagt delt forvaltning) og »Konkurrenceevne« (der forvaltes direkte af Kommissionen og indirekte gennem bemyndigede enheder). På begge disse områder domineres udgifterne af godtgørelsesordninger (jf.
  tekstboks 1.7
  ).

Tekstboks 1.7 —   Den gennemsnitlige anslåede fejlforekomst for de forskellige forvaltningsmetoder og betalingsgrundlag (2016)

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.21. | I 2016 er den anslåede fejlforekomst i udgifterne under delt forvaltning som helhed 3,3  % (2015: 4,3  %), mens den i alle andre former for aktionsudgifter er 3,3  % (2015: 4,2  %) (16). Den anslåede fejlforekomst i administrationsudgifterne er 0,2  % (2015: 0,6  %). |
| --- | --- |

1.21.

I 2016 er den anslåede fejlforekomst i udgifterne under delt forvaltning som helhed 3,3  % (2015: 4,3  %), mens den i alle andre former for aktionsudgifter er 3,3  % (2015: 4,2  %) (16). Den anslåede fejlforekomst i administrationsudgifterne er 0,2  % (2015: 0,6  %).

Kommissionens skøn over fejlforekomsterne ...

| 1.22. | Hvert generaldirektorat (GD) i Kommissionen udarbejder en årlig aktivitetsrapport. Den indeholder en erklæring, hvor generaldirektøren erklærer, at han/hun har sikkerhed for, at rapporten præsenterer de finansielle oplysninger korrekt, og at transaktionerne under hans/hendes ansvar er lovlige og formelt rigtige. Rapporten indeholder også en redegørelse for opfyldelsen af de centrale politikmål (jf. punkt 3.5 og 3.18-3.32) og en forvaltningsrapport fra generaldirektøren til kommissærerne. |
| --- | --- |

1.22.

Hvert generaldirektorat (GD) i Kommissionen udarbejder en årlig aktivitetsrapport. Den indeholder en erklæring, hvor generaldirektøren erklærer, at han/hun har sikkerhed for, at rapporten præsenterer de finansielle oplysninger korrekt, og at transaktionerne under hans/hendes ansvar er lovlige og formelt rigtige. Rapporten indeholder også en redegørelse for opfyldelsen af de centrale politikmål (jf. punkt 3.5 og 3.18-3.32) og en forvaltningsrapport fra generaldirektøren til kommissærerne.

| 1.22. | Den årlige aktivitetsrapport er en rapport fra generaldirektøren til kommissærkollegiet om udførelsen af hans/hendes hverv. De årlige aktivitetsrapporter indeholder en redegørelse for arbejdet for at opfylde de overordnede og specifikke mål, der er fastsat i generaldirektoratets strategiske plan og forvaltningsplan. De omfatter også resultater inden for finansiel forvaltning, intern kontrol og organisationsledelse. |
| --- | --- |

1.22.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.23. | I år anslog alle GD'erne for første gang en fejlforekomst i de »relevante udgifter«. Definitionen af relevante udgifter (17) stemmer overens med vores definition af underliggende transaktioner (jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10). |
| --- | --- |

1.23.

I år anslog alle GD'erne for første gang en fejlforekomst i de »relevante udgifter«. Definitionen af relevante udgifter (17) stemmer overens med vores definition af underliggende transaktioner (jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10).

Tekstboks 1.8 —   Resultaterne af Revisionsrettens 2016-revision sammenholdt med Kommissionens skøn over risikobeløbene ved betalingen ifølge de årlige aktivitetsrapporter for 2016

| Kapitel i årsberetningen | Anslået fejlforekomst (%)
   (27) | Konfidensinterval (%) | | Årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektorater i Kommissionen
   (28)
   (29) | Samlet anslået risikobeløb ved betalingen (%)
   (31)
   (32) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nedre fejlgrænse (NF) | Øvre fejlgrænse (ØF) | Laveste værdi | Højeste værdi |
| Kapitel 5 — Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse | 4,1 | 2,1 | 6,1 | | CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD og TAXUD | 2,0 | 2,4 |
| Kapitel 6 — Økonomisk, social og territorial samhørighed | 4,8 | 2,2 | 7,4 | | EMPL og REGIO | 2,2 | 3,6 |
| Kapitel 7 — Naturressourcer | 2,5 | 1,5 | 3,5 | | AGRI, MARE, ENV og CLIMA | 2,5 | 2,5 |
| Kapitel 9 — Et globalt Europa | 2,1 | 0,6 | 3,6 | | DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA og ECFIN | 1,3 | 1,4 |
| Kapitel 10 — Administration | 0,2 | 0,0 | 0,8 | | Administration (30) | 0,2 | 0,2 |
| I alt | 3,1 | 2,2 | 4,0 | | I alt | 2,1 | 2,6 |
| Kilde: Revisionsretten. | | Kilde: Revisionsretten på grundlag af Kommissionens årlige aktivitetsrapporter. |

Kapitel i årsberetningen

Anslået fejlforekomst (%)
   (27)

Konfidensinterval (%)

Årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektorater i Kommissionen
   (28)
   (29)

Samlet anslået risikobeløb ved betalingen (%)
   (31)
   (32)

Nedre fejlgrænse (NF)

Øvre fejlgrænse (ØF)

Laveste værdi

Højeste værdi

Kapitel 5 — Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

4,1

2,1

6,1

CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD og TAXUD

2,0

2,4

Kapitel 6 — Økonomisk, social og territorial samhørighed

4,8

2,2

7,4

EMPL og REGIO

2,2

3,6

Kapitel 7 — Naturressourcer

2,5

1,5

3,5

AGRI, MARE, ENV og CLIMA

2,5

2,5

Kapitel 9 — Et globalt Europa

2,1

0,6

3,6

DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA og ECFIN

1,3

1,4

Kapitel 10 — Administration

0,2

0,0

0,8

Administration (30)

0,2

0,2

I alt

3,1

2,2

4,0

I alt

2,1

2,6

Kilde: Revisionsretten.

Kilde: Revisionsretten på grundlag af Kommissionens årlige aktivitetsrapporter.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.24. | Efter indførelsen af begrebet »risikobeløb ved afslutningen« i forvaltnings- og effektivitetsrapporten for 2015 har GD'erne inkluderet denne oplysning i deres årlige aktivitetsrapporter. Kommissionen fokuserer på effekten af flerårige korrektionsmekanismer, som vil reducere dens eget skøn over fejlforekomsten. |
| --- | --- |

1.24.

Efter indførelsen af begrebet »risikobeløb ved afslutningen« i forvaltnings- og effektivitetsrapporten for 2015 har GD'erne inkluderet denne oplysning i deres årlige aktivitetsrapporter. Kommissionen fokuserer på effekten af flerårige korrektionsmekanismer, som vil reducere dens eget skøn over fejlforekomsten.

| 1.24. | Begrebet »risikobeløb ved afslutning« supplerer det globale billede af de flerårige programmer, idet det giver yderligere oplysninger om det risikobeløb, der er tilbage, når alle korrigerende foranstaltninger tages i betragtning, herunder den »korrigerende effekt«, dvs. et bedste skøn over de korrektioner, der vil blive foretaget i årene efter udgiften. |
| --- | --- |

1.24.

... stemmer i de fleste tilfælde stort set overens med vores egne revisionsresultater

| 1.25. | Med hensyn til indikatorerne for lovlighed og formel rigtighed stemmer de årlige aktivitetsrapporters tal for risikobeløbene ved betalingen i de fleste tilfælde stort set overens med vores skøn over fejlforekomsten (jf.
  tekstboks 1.8
  ) (18). |
| --- | --- |

1.25.

Med hensyn til indikatorerne for lovlighed og formel rigtighed stemmer de årlige aktivitetsrapporters tal for risikobeløbene ved betalingen i de fleste tilfælde stort set overens med vores skøn over fejlforekomsten (jf.
  tekstboks 1.8
  ) (18).

| 1.25. | Med hensyn til det anslåede samlede risikobeløb ved udbetaling (der er nævnt i tekstboks 1.8) skal det bemærkes, at tallene i de årlige aktivitetsrapporter og i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 behørigt dækker udgifter til programmer for både i programmeringsperioden 2007-2013 og 2014-2020. Med hensyn til samhørighedsområdet er de indberettede tal 2,6 -4,2  % for 2007-2013. Kommissionen finder imidlertid, at de nuværende samhørighedsprogrammer er udformet, så de indebærer lavere risiko, således som det fremgår af tallene vedrørende 2014-2020, som Kommissionen indberetter som 0,9 -1,7  %. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Vi konstaterede, at GD'er anvendte forskellige metoder til at præsentere fejlforekomster og risikobeløb på samme FFR-udgiftsområde (19). Vi konstaterede også, at der var metodologiske risici forbundet med revisionsmyndighedernes arbejde med hensyn til udgifterne vedrørende 2014-2020 (20). Endvidere konstaterede vi, at Kommissionen var nødt til at foretage betydelige justeringer af betalingsorganernes kontrolstatistikker (21). |
| --- | --- |

1.26.

Vi konstaterede, at GD'er anvendte forskellige metoder til at præsentere fejlforekomster og risikobeløb på samme FFR-udgiftsområde (19). Vi konstaterede også, at der var metodologiske risici forbundet med revisionsmyndighedernes arbejde med hensyn til udgifterne vedrørende 2014-2020 (20). Endvidere konstaterede vi, at Kommissionen var nødt til at foretage betydelige justeringer af betalingsorganernes kontrolstatistikker (21).

| 1.26. | Kommissionen har en fornuftig metode til vurdering af fejlniveauet i transaktionerne. Kommissionens tjenestegrene anvender denne metode under hensyntagen til kravene, der følger af deres særlige retlige rammer og forvaltning. Hver generaldirektør anvender derfor den mest velegnede fremgangsmåde til at give et realistisk skøn over fejlraten for politikområder under vedkommendes ansvar, under hensyntagen til programmernes iboende risikokarakteristika (f.eks. højere risiko ved programmer for SMV'er og lavere risiko ved Marie Curie-programmer) og de kontrolresultater, der er tilgængelige for forskellige udgiftsområder (f.eks. tilgængeligheden af tilstrækkelige efterfølgende resultater, kvaliteten af indberetningerne fra de bemyndigede enheder).

  Se også Kommissionens svar på punkt 6.33 og 6.34. |
| --- | --- |

1.26.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.33 og 6.34.

| 1.27. | I den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport beregnede Kommissionen en væsentlig samlet fejlforekomst for 2016 på mellem 2,1  % og 2,6  % (2015: mellem 2,3  % og 3,1  %). Vi anslår fejlforekomsten til 3,1  % (2015: 3,8  %). |
| --- | --- |

1.27.

I den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport beregnede Kommissionen en væsentlig samlet fejlforekomst for 2016 på mellem 2,1  % og 2,6  % (2015: mellem 2,3  % og 3,1  %). Vi anslår fejlforekomsten til 3,1  % (2015: 3,8  %).

| 1.27. | Kommissionen har gjort fremskridt med hensyn til at begrænse den samlede fejlrate ved udbetalinger. Det samlede risikobeløb ved afslutningen anslås i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 at udgøre mindre end 2 % af de samlede relevante udgifter efter hensyntagen til de anslåede fremtidige korrektioner. |
| --- | --- |

1.27.

Kommissionen fremlagde tal for korrektioner og inddrivelser ...

| 1.28. | I regnskabsredegørelsen og -analysen for 2016 angives et samlet beløb for gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser på 3,4  milliarder euro.
  Tekstboks 1.9
  viser, hvordan de rapporterede beløb fordeler sig på udgiftsområder, og hvornår i udgiftscyklussen Kommissionen gennemførte de korrigerende foranstaltninger (anmeldelse/godkendelse af udgifter/betaling over budgettet). |
| --- | --- |

1.28.

I regnskabsredegørelsen og -analysen for 2016 angives et samlet beløb for gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser på 3,4  milliarder euro.
  Tekstboks 1.9
  viser, hvordan de rapporterede beløb fordeler sig på udgiftsområder, og hvornår i udgiftscyklussen Kommissionen gennemførte de korrigerende foranstaltninger (anmeldelse/godkendelse af udgifter/betaling over budgettet).

| 1.28. | Der findes detaljerede oplysninger om finansielle korrektioner og inddrivelser i bilaget til del II af den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport (22). |
| --- | --- |

1.28.

Tekstboks 1.9 —   Korrigerende foranstaltninger i 2016: Hvordan blev de gennemført på de forskellige udgiftsområder?

Image

Kilde: Revisionsretten på grundlag af regnskabsredegørelsen og -analysen i EU's konsoliderede regnskab for 2016 og de underliggende data.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.29. | I 2016 registrerede Kommissionen 0,6  milliarder euro i korrektioner og inddrivelser foretaget ved kilden før godkendelsen af udgifterne. Der er tale om ikke-støtteberettigede beløb, der fradrages i omkostningsanmeldelser, før de tilsvarende betalinger foretages over EU-budgettet (hvilket betyder, at de fradragne beløb ikke efterfølgende indgår i vores reviderede population, eftersom de transaktioner, vi udvælger til kontrol, er taget fra de betalinger, Kommissionen har godkendt). Sådanne inddrivelser (0,4  milliarder euro) udgjorde over fire femtedele af de samlede korrigerende handlinger på områder med direkte og indirekte forvaltning i 2016. |
| --- | --- |

1.29.

I 2016 registrerede Kommissionen 0,6  milliarder euro i korrektioner og inddrivelser foretaget ved kilden før godkendelsen af udgifterne. Der er tale om ikke-støtteberettigede beløb, der fradrages i omkostningsanmeldelser, før de tilsvarende betalinger foretages over EU-budgettet (hvilket betyder, at de fradragne beløb ikke efterfølgende indgår i vores reviderede population, eftersom de transaktioner, vi udvælger til kontrol, er taget fra de betalinger, Kommissionen har godkendt). Sådanne inddrivelser (0,4  milliarder euro) udgjorde over fire femtedele af de samlede korrigerende handlinger på områder med direkte og indirekte forvaltning i 2016.

| 1.29. | Beløbene for korrektioner og inddrivelser ved kilden viser, at Kommissionen fokuserer på forebyggende foranstaltninger for at beskytte EU's budget, inden den godkender udgifter. |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | De resterende 2,8  milliarder euro vedrørte betalingsanmodninger, som Kommissionen allerede havde godkendt (og dermed indgik i den population af betalinger, vi reviderede). For dette beløb gælder det: |
| --- | --- |

1.30.

De resterende 2,8  milliarder euro vedrørte betalingsanmodninger, som Kommissionen allerede havde godkendt (og dermed indgik i den population af betalinger, vi reviderede). For dette beløb gælder det:

1.30.

| a) | på området »Naturressourcer«, at ca. 2 milliarder euro vedrørte overensstemmelsesafgørelser på landbrugsområdet og blev registreret af Kommissionen som formålsbestemte indtægter, der kan bruges til at finansiere landbrugsudgifter |
| --- | --- |

a)

på området »Naturressourcer«, at ca. 2 milliarder euro vedrørte overensstemmelsesafgørelser på landbrugsområdet og blev registreret af Kommissionen som formålsbestemte indtægter, der kan bruges til at finansiere landbrugsudgifter

| b) | på området »Samhørighed«, at ca. 0,6  milliarder euro vedrørte tidligere godkendte godtgørelsesanmodninger i relation til projekter/udgifter, som medlemsstaterne havde trukket tilbage og erstattet med nye projekter eller udgifter. Sådanne tilbagetrækninger medfører ikke, at der tilbageføres midler til EU-budgettet (23) |
| --- | --- |

b)

på området »Samhørighed«, at ca. 0,6  milliarder euro vedrørte tidligere godkendte godtgørelsesanmodninger i relation til projekter/udgifter, som medlemsstaterne havde trukket tilbage og erstattet med nye projekter eller udgifter. Sådanne tilbagetrækninger medfører ikke, at der tilbageføres midler til EU-budgettet (23)

| b) | Lovgivningen giver medlemsstaterne mulighed for at trække de regelstridige udgifter tilbage og erstatte dem med nye, formelt rigtige. Dette beskytter EU's budget i overensstemmelse med princippet om, at medlemsstaterne ved delt forvaltning i første række er ansvarlige for påvisning af uregelmæssigheder og finansielle korrektioner, når sådanne viser sig nødvendige. |
| --- | --- |

b)

Lovgivningen giver medlemsstaterne mulighed for at trække de regelstridige udgifter tilbage og erstatte dem med nye, formelt rigtige. Dette beskytter EU's budget i overensstemmelse med princippet om, at medlemsstaterne ved delt forvaltning i første række er ansvarlige for påvisning af uregelmæssigheder og finansielle korrektioner, når sådanne viser sig nødvendige.

| c) | på områder med direkte og indirekte forvaltning (hovedsagelig »Konkurrenceevne« og »Et globalt Europa«), at ca. 0,1 milliard euro vedrørte beløb, der var inddrevet efter betalingen. |
| --- | --- |

c)

på områder med direkte og indirekte forvaltning (hovedsagelig »Konkurrenceevne« og »Et globalt Europa«), at ca. 0,1 milliard euro vedrørte beløb, der var inddrevet efter betalingen.

Korrektioner og inddrivelser udløses på forskellige måder

| 1.31. | Kommissionen og medlemsstaterne kan foretage korrektioner og inddrivelser på forskellige måder som fastsat i finansforordningen (24): |
| --- | --- |

1.31.

Kommissionen og medlemsstaterne kan foretage korrektioner og inddrivelser på forskellige måder som fastsat i finansforordningen (24):

1.31.

| a) | Uretmæssigt anvendte midler: Der foretages korrektioner baseret på værdien af de regelstridige transaktioner (individuelle korrektioner) |
| --- | --- |

a)

Uretmæssigt anvendte midler: Der foretages korrektioner baseret på værdien af de regelstridige transaktioner (individuelle korrektioner)

| b) | Systematiske fejl i en repræsentativ stikprøve af transaktioner: Resultaterne ekstrapoleres til hele populationen (ekstrapolerede korrektioner) |
| --- | --- |

b)

Systematiske fejl i en repræsentativ stikprøve af transaktioner: Resultaterne ekstrapoleres til hele populationen (ekstrapolerede korrektioner)

| c) | Systemsvagheder, hvor de finansielle konsekvenser for budgettet ikke kan beregnes præcist: Der foretages korrektioner ved anvendelse af de satser, som de sektorspecifikke retningslinjer fastsætter for de enkelte situationer (faste korrektioner). |
| --- | --- |

c)

Systemsvagheder, hvor de finansielle konsekvenser for budgettet ikke kan beregnes præcist: Der foretages korrektioner ved anvendelse af de satser, som de sektorspecifikke retningslinjer fastsætter for de enkelte situationer (faste korrektioner).

| c) | Faste korrektioner anvendes, når der er væsentlig risiko for, at de fundne systemsvagheder har finansielle konsekvenser for EU's budget, men det ikke er muligt med en i forhold til målet rimelig indsats at fastslå den økonomiske skade mere præcist. De anvendes til at afhjælpe systemsvagheder og de risici, de skaber for EU's budget, og de retter derfor også op på enkeltstående uregelmæssigheder.

  Som en vigtig del af den systembaserede revisionsmetode, der sædvanligvis anvendes i forbindelse med delt forvaltning udgør de faste korrektioner vejen frem under den nuværende proces med forenkling af EU-lovgivningen. Faste korrektioner udgør et stærkt incitament for medlemsstaterne til at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer og dermed bidrage til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de enkelte, underliggende transaktioner.
  Kommissionen finder derfor, at faste korrektioner er af stor betydning ved analysen af fejlniveauet for et politikområde. |
| --- | --- |

c)

Faste korrektioner anvendes, når der er væsentlig risiko for, at de fundne systemsvagheder har finansielle konsekvenser for EU's budget, men det ikke er muligt med en i forhold til målet rimelig indsats at fastslå den økonomiske skade mere præcist. De anvendes til at afhjælpe systemsvagheder og de risici, de skaber for EU's budget, og de retter derfor også op på enkeltstående uregelmæssigheder.

| 1.32. | Mange af de situationer, hvor Kommissionen og medlemsstaterne foretager og rapporterer korrektioner og inddrivelser, kvantificerer vi ikke i vores skøn over fejlforekomsten: |
| --- | --- |

1.32.

Mange af de situationer, hvor Kommissionen og medlemsstaterne foretager og rapporterer korrektioner og inddrivelser, kvantificerer vi ikke i vores skøn over fejlforekomsten:

1.32.

| a) | Faste korrektioner foretages som reaktion på systemsvagheder snarere end for at rette op på individuelle uregelmæssigheder. Systemsvagheder indikerer, at der er en risiko for regelstridige udgifter, men det er ikke altid muligt at finde en forbindelse mellem sådanne svagheder og de regelstridige betalinger, vi eventuelt konstaterer og kvantificerer i vores skøn over fejlforekomsten. |
| --- | --- |

a)

Faste korrektioner foretages som reaktion på systemsvagheder snarere end for at rette op på individuelle uregelmæssigheder. Systemsvagheder indikerer, at der er en risiko for regelstridige udgifter, men det er ikke altid muligt at finde en forbindelse mellem sådanne svagheder og de regelstridige betalinger, vi eventuelt konstaterer og kvantificerer i vores skøn over fejlforekomsten.

| a) | Kommissionen beskytter EU-budgettet mod udgifter, der er afholdt i strid med lovgivningen. Hvis de nøjagtige beløb ikke kan fastslås præcist med en i forhold til målet rimelig indsats, kan Kommissionen anvende ekstrapolerede korrektioner eller faste korrektioner med henblik på at opfylde denne forpligtelse. Faste korrektioner tilskynder i væsentlig grad medlemsstaterne til at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer.

  Se også Kommissionens svar på punkt 1.31, litra c), og Kommissionens svar på Revisionsrettens særberetning 4/2017 »Beskyttelse af EU-budgettet mod regelstridige udgifter«. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen beskytter EU-budgettet mod udgifter, der er afholdt i strid med lovgivningen. Hvis de nøjagtige beløb ikke kan fastslås præcist med en i forhold til målet rimelig indsats, kan Kommissionen anvende ekstrapolerede korrektioner eller faste korrektioner med henblik på at opfylde denne forpligtelse. Faste korrektioner tilskynder i væsentlig grad medlemsstaterne til at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer.

| b) | Nogle af de situationer, Kommissionen klassificerer som fejl, der medfører korrektioner, betragter vi ikke som (kvantificerbare) fejl. F.eks. tager vi ikke hensyn til overskredne frister, manglende presseomtale og overtrædelser af krydsoverensstemmelseskrav i vores skøn over fejlforekomsten. |
| --- | --- |

b)

Nogle af de situationer, Kommissionen klassificerer som fejl, der medfører korrektioner, betragter vi ikke som (kvantificerbare) fejl. F.eks. tager vi ikke hensyn til overskredne frister, manglende presseomtale og overtrædelser af krydsoverensstemmelseskrav i vores skøn over fejlforekomsten.

| b) | Kommissionen bemærker, at korrektioner som følge af overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene ikke er omfattet af den anslåede korrigerende effekt. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen bemærker, at korrektioner som følge af overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene ikke er omfattet af den anslåede korrigerende effekt.

Under visse omstændigheder tager vi hensyn til korrigerende foranstaltninger ved beregningen af fejlforekomsten

| 1.33. | Vi forsøger at tage hensyn til de korrigerende foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har truffet før vores undersøgelse. Vi kontrollerer, om disse korrektioner faktisk er foretaget (herunder inddrivelser af beløb fra støttemodtagerne og korrektioner på projektniveau), og justerer den anslåede fejlforekomst, hvis det er relevant. De korrigerende foranstaltningers effekt varierer imidlertid betydeligt fra udgiftsområde til udgiftsområde og afhængigt af de forskellige foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.33.

Vi forsøger at tage hensyn til de korrigerende foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen har truffet før vores undersøgelse. Vi kontrollerer, om disse korrektioner faktisk er foretaget (herunder inddrivelser af beløb fra støttemodtagerne og korrektioner på projektniveau), og justerer den anslåede fejlforekomst, hvis det er relevant. De korrigerende foranstaltningers effekt varierer imidlertid betydeligt fra udgiftsområde til udgiftsområde og afhængigt af de forskellige foranstaltninger.

| 1.34. | I forbindelse med 41 af transaktionerne i stikprøven for 2016 havde Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder truffet korrigerende foranstaltninger, der direkte indvirkede på transaktionerne og var relevante for vores beregninger. Disse foranstaltninger reducerede vores skøn over fejlforekomsten med 1,2 procentpoint (2015: 0,5 procentpoint). Ændringer i antallet af berørte transaktioner og i foranstaltningernes effekt på vores skøn over fejlforekomsten siger ikke noget om, at de korrigerende foranstaltninger er blevet mere eller mindre effektive, eftersom disse foranstaltninger vedrører en forholdsvis lille del af vores stikprøve, og der derfor må forventes udsving fra år til år. |
| --- | --- |

1.34.

I forbindelse med 41 af transaktionerne i stikprøven for 2016 havde Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder truffet korrigerende foranstaltninger, der direkte indvirkede på transaktionerne og var relevante for vores beregninger. Disse foranstaltninger reducerede vores skøn over fejlforekomsten med 1,2 procentpoint (2015: 0,5 procentpoint). Ændringer i antallet af berørte transaktioner og i foranstaltningernes effekt på vores skøn over fejlforekomsten siger ikke noget om, at de korrigerende foranstaltninger er blevet mere eller mindre effektive, eftersom disse foranstaltninger vedrører en forholdsvis lille del af vores stikprøve, og der derfor må forventes udsving fra år til år.

| 1.34. | Kommissionen vil fortsat udøve sin tilsynsfunktion ved at gennemføre finansielle korrektioner og inddrivelser i et omfang, der svarer til omfanget af de konstaterede uregelmæssigheder og mangler. |
| --- | --- |

1.34.

VI SENDER OLAF DE SAGER, HVOR DER ER MISTANKE OM SVIG

| 1.35. | Hvis vi får mistanke om svig — det være sig i forbindelse med revision (herunder vores arbejde med forvaltningsrevision) eller på grundlag af oplysninger, som vi modtager direkte — sender vi de pågældende sager til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) med henblik på foreløbig analyse og eventuel undersøgelse. Vi kan ikke kommentere individuelle sager eller OLAF's reaktion på disse. Følgende kan oplyses om 2016: |
| --- | --- |

1.35.

Hvis vi får mistanke om svig — det være sig i forbindelse med revision (herunder vores arbejde med forvaltningsrevision) eller på grundlag af oplysninger, som vi modtager direkte — sender vi de pågældende sager til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) med henblik på foreløbig analyse og eventuel undersøgelse. Vi kan ikke kommentere individuelle sager eller OLAF's reaktion på disse. Følgende kan oplyses om 2016:

| — | Vi vurderede lovligheden og den formelle rigtighed af ca. 1 000 transaktioner med henblik på årsberetningen og udarbejdede endvidere 36 særberetninger |
| --- | --- |

—

Vi vurderede lovligheden og den formelle rigtighed af ca. 1 000 transaktioner med henblik på årsberetningen og udarbejdede endvidere 36 særberetninger

| — | Vi sendte OLAF 11 sager med mistanke om svig, som vi havde konstateret i forbindelse med vores revisioner (2015: 27), og fem sager, som byggede på oplysninger, vi havde modtaget fra offentligheden (2015:15) |
| --- | --- |

—

Vi sendte OLAF 11 sager med mistanke om svig, som vi havde konstateret i forbindelse med vores revisioner (2015: 27), og fem sager, som byggede på oplysninger, vi havde modtaget fra offentligheden (2015:15)

| — | De hyppigst forekommende mistanker om svig vedrørte kunstigt skabte betingelser for at opfylde støttekriterier, manglende levering af varer/tjenester og anmeldelse af omkostninger, som ikke opfyldte støttekriterierne, efterfulgt af interessekonflikter og andre uregelmæssigheder vedrørende indkøb. |
| --- | --- |

—

De hyppigst forekommende mistanker om svig vedrørte kunstigt skabte betingelser for at opfylde støttekriterier, manglende levering af varer/tjenester og anmeldelse af omkostninger, som ikke opfyldte støttekriterierne, efterfulgt af interessekonflikter og andre uregelmæssigheder vedrørende indkøb.

| 1.36. | Pr. 31. december 2016 havde de sager med mistanke om svig, som vi sendte til OLAF mellem 2010 og 2016, ført til 67 undersøgelser, hvoraf 16 stadig var i gang. OLAF meddelte os, at ud af de 51 undersøgelser, der var gennemført og afsluttet, var 28 enten endt med anbefalinger om at inddrive midler og overveje retsforfølgelse eller blevet lukket, fordi Kommissionen eller de nationale myndigheder allerede havde truffet foranstaltninger. Pr. 31. december 2016 vedrørte OLAF's anbefalinger om inddrivelse af midler i forbindelse med disse sager i alt 247 millioner euro. I de tilfælde, hvor OLAF lukkede sager uden at anbefale yderligere foranstaltninger, lød den mest almindelige konklusion, at der ikke var tegn på svig med indvirkning på EU's finansielle eller andre interesser. |
| --- | --- |

1.36.

Pr. 31. december 2016 havde de sager med mistanke om svig, som vi sendte til OLAF mellem 2010 og 2016, ført til 67 undersøgelser, hvoraf 16 stadig var i gang. OLAF meddelte os, at ud af de 51 undersøgelser, der var gennemført og afsluttet, var 28 enten endt med anbefalinger om at inddrive midler og overveje retsforfølgelse eller blevet lukket, fordi Kommissionen eller de nationale myndigheder allerede havde truffet foranstaltninger. Pr. 31. december 2016 vedrørte OLAF's anbefalinger om inddrivelse af midler i forbindelse med disse sager i alt 247 millioner euro. I de tilfælde, hvor OLAF lukkede sager uden at anbefale yderligere foranstaltninger, lød den mest almindelige konklusion, at der ikke var tegn på svig med indvirkning på EU's finansielle eller andre interesser.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KONKLUSIONER

| 1.37. | Hovedformålet med dette kapitel er at underbygge revisionserklæringen. |
| --- | --- |

1.37.

Hovedformålet med dette kapitel er at underbygge revisionserklæringen.

Resultaterne af revisionen

| 1.38. | Resultaterne af vores revision viser, at der er sket forbedringer i de seneste år. Vi konkluderer, at de rettighedsbaserede udgifter er uden væsentlig fejlforekomst, og at de godtgørelsesbaserede udgifter er væsentlig fejlbehæftede. På dette grundlag konkluderer vi, at fejlforekomsten ikke er gennemgribende. |
| --- | --- |

1.38.

Resultaterne af vores revision viser, at der er sket forbedringer i de seneste år. Vi konkluderer, at de rettighedsbaserede udgifter er uden væsentlig fejlforekomst, og at de godtgørelsesbaserede udgifter er væsentlig fejlbehæftede. På dette grundlag konkluderer vi, at fejlforekomsten ikke er gennemgribende.

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende bemærkninger (inklusive segmentoplysninger).

(2)  Beretningerne om budgetgennemførelsen omfatter også de forklarende bemærkninger.

(3)  66,0 milliarder euro. Vi giver nærmere oplysninger i punkt 1.10 i vores årsberetning for 2016.

(4)  63,3 milliarder euro. Vi giver nærmere oplysninger i punkt 1.11 i vores årsberetning for 2016.

(5)  Jf. International Public Sector Accounting Standard (IPSAS) 25 — »Employee benefits«. I forbindelse med EU-pensionsordningen repræsenterer ydelsesforpligtelsen værdien af de forventede fremtidige betalinger, EU skal afholde for at opfylde de pensionsforpligtelser, der er opstået som følge af ansættelsesforhold i den aktuelle periode og tidligere perioder.

(6)  Jf. glossaret: Forsvarlig økonomisk forvaltning.

(7)  Jf. del 2 i kapitel 5, 6 og 7.

(8)  Jf. EU's konsoliderede årsregnskab for 2016 — Beretningerne om budgetgennemførelsen og forklarende bemærkninger, 4.3 FFR: Gennemførelse af betalingsbevillinger.

(9)  Det konsoliderede årsregnskab består af:

| a) | det konsoliderede årsregnskab, som består af balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og andre likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende bemærkninger |
| --- | --- |

a)

det konsoliderede årsregnskab, som består af balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og andre likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende bemærkninger

| b) | beretningerne om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter, samt de tilhørende bemærkninger. |
| --- | --- |

b)

beretningerne om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter, samt de tilhørende bemærkninger.

(10)  Jf. Recommended Practice Guideline 2 (RPG 2) »Financial Statements Discussion and Analysis« fra International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB).

(11)  Jf. resultatopgørelsen i EU's konsoliderede årsregnskab for 2016.

(12)  Med indførelsen i 2016 af ISSAI 1701, som følger ISA 701, blev revisor pålagt at rapportere om centrale forhold ved revisionen.

(13)  
  Bilag 1.1
  , punkt 7-10.

(14)  Ved en afregning ændres forfinansiering til godkendte udgifter. En afregning er for stor, hvis en del af det beløb, der bogføres i regnskabet som udgifter, ikke er underbygget af finansiel dokumentation.

(15)  Direkte forvaltning (budgettet gennemføres direkte af Europa-Kommissionen), indirekte forvaltning (budgetgennemførelsen er overdraget til partnerlande uden for EU, internationale organisationer, nationale agenturer, EIB-Gruppen osv.) og delt forvaltning (budgetgennemførelsen er delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne).

(16)  Hovedsagelig de udgifter, der er omfattet af kapitel 5 og 8, samt en del af de udgifter, som er omfattet af kapitel 6 og 7, og som er afholdt under direkte eller indirekte forvaltning. Den ekstrapolerede fejlforekomst i udgifterne under delt forvaltning er baseret på en undersøgelse af 560 transaktioner (fra en population på 94,5 milliarder euro), mens den ekstrapolerede fejlforekomst i de andre former for aktionsudgifter er baseret på en undersøgelse af 321 transaktioner (fra en population på 25,4 milliarder euro).

(17)  Afholdte betalinger minus ny forfinansiering, men inklusive tidligere forfinansiering, der er afregnet i løbet af regnskabsåret (Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016, COM(2017) 351 final, bilag 3, s. 16).

(18)  Vi gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra BUDG og ESTAT (punkt 4.20); RTD, EAC og MOVE (punkt 5.20); REGIO og EMPL (punkt 6.26); AGRI (punkt 7.28); MARE, ENV og CLIMA (punkt 7.31); NEAR (punkt 9.29); HR, DIGIT, OIB, OIL, OP og PMO (punkt 10.7) samt DEVCO (punkt 33 i årsberetningen om EUF'erne).

(19)  FFR-udgiftsområde 1a »Konkurrenceevne« (jf. punkt 5.21).

(20)  FFR-udgiftsområde 1b »Samhørighed« (jf. punkt 6.34).

(21)  FFR-udgiftsområde 2 »Naturressourcer« (jf. punkt 7.29).

(22)  Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 (COM(2017) 351 final), del II.

(23)  Jf. særberetning nr. 4/2017.

(24)  Finansforordningens artikel 80, stk. 4: »Kommissionen baserer sine finansielle korrektioner på identifikation af uretmæssigt anvendte beløb og finansielle konsekvenser for budgettet. Hvis disse beløb ikke kan identificeres præcist, kan Kommissionen anvende ekstrapolerede eller faste korrektioner i henhold til de sektorspecifikke regler.«

(25)  Den anslåede fejlforekomst for »Samhørighed« omfatter ikke en kvantificering af 2016-udbetalinger på i alt 2,5 milliarder euro til finansielle instrumenter, som efter vores opfattelse blev afholdt uden for den støtteberettigelsesperiode, der er fastsat i artikel 56, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25) (jf. punkt 6.20 og 6.21). Disse udbetalinger ville udgøre en anslået fejlforekomst på 2,0 % for de samlede EU-udgifter.

(26)  Vi giver ikke en specifik vurdering af udgifterne på FFR-udgiftsområde 3 (»Sikkerhed og medborgerskab«) og 6 (»Kompensationer«) eller af andre udgifter (særlige instrumenter uden for FFR for 2014-2020 såsom nødhjælpsreserven, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og fleksibilitetsinstrumentet). Vores arbejde på disse områder bidrager imidlertid til vores samlede konklusion om udgifterne i regnskabsåret 2016.

Kilde: Revisionsretten.

(27)  Anslået fejlforekomst: jf.
  tekstboks 1.2
  og fodnoterne.

(28)  Nogle GD'er forvalter udgifter på mere end ét FFR-udgiftsområde (AGRI, EACEA, ECFIN, EMPL og REGIO).

(29)  De fulde navne på de GD'er i Kommissionen og de forvaltningsorganer, hvis forkortelser er angivet i denne tekstboks, kan findes i afsnit 9.6 i »Vejledning i Udformning af EU-publikationer« (http://publications.europa.eu/code/da/da-390600.htm).

(30)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ og SRSS.

(31)  Den procentdel af udgifterne, som måske ikke er i overensstemmelse med de gældende lovgivningsmæssige og kontraktlige krav på det tidspunkt, hvor betalingen foretages.

(32)  De fleste GD'er angav risikobeløbet med ét tal. Nogle angav et interval fra minimum til maksimum (ECFIN, FISMA, CNECT, RTD, REA, OIB og INEA), mens GD REGIO angav et interval fra gennemsnit til maksimum.

BILAG 1.1

REVISIONSTILGANG OG -METODE

| 1. | Vores revisionstilgang er beskrevet i vores håndbog i finansiel revision og juridisk-kritisk revision, som ligger på vores websted. Vi bruger en sikkerhedsmodel, når vi planlægger vores arbejde. I vores planlægning overvejer vi risikoen for, at der opstår fejl (den iboende risiko), og risikoen for, at fejl ikke forhindres eller opdages og korrigeres (kontrolrisikoen). |
| --- | --- |

1.

Vores revisionstilgang er beskrevet i vores håndbog i finansiel revision og juridisk-kritisk revision, som ligger på vores websted. Vi bruger en sikkerhedsmodel, når vi planlægger vores arbejde. I vores planlægning overvejer vi risikoen for, at der opstår fejl (den iboende risiko), og risikoen for, at fejl ikke forhindres eller opdages og korrigeres (kontrolrisikoen).

DEL 1 — Revisionstilgang og -metode vedrørende regnskabernes rigtighed

| 2. | Vi undersøger EU's konsoliderede regnskab for at fastslå, om det er rigtigt. Det består af:






  a) | det konsoliderede årsregnskab og |
| --- | --- | --- |

2.

Vi undersøger EU's konsoliderede regnskab for at fastslå, om det er rigtigt. Det består af:

a)

det konsoliderede årsregnskab og

| b) | beretningerne om budgetgennemførelsen. |
| --- | --- |

b)

beretningerne om budgetgennemførelsen.

| 3. | Det konsoliderede regnskab skal i alt væsentligt give et korrekt billede af:






  a) | Den Europæiske Unions finansielle stilling ved årets udgang |
| --- | --- | --- |

3.

Det konsoliderede regnskab skal i alt væsentligt give et korrekt billede af:

a)

Den Europæiske Unions finansielle stilling ved årets udgang

| b) | resultaterne af dens transaktioner og pengestrømme og |
| --- | --- |

b)

resultaterne af dens transaktioner og pengestrømme og

| c) | ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår. |
| --- | --- |

c)

ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår.

| 4. | Vores revision omfatter:






  a) | evaluering af regnskabskontrollen |
| --- | --- | --- |

4.

Vores revision omfatter:

a)

evaluering af regnskabskontrollen

| b) | kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer |
| --- | --- |

b)

kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer

| c) | analyse af de vigtigste regnskabsdata med fokus på sammenhæng og rimelighed |
| --- | --- |

c)

analyse af de vigtigste regnskabsdata med fokus på sammenhæng og rimelighed

| d) | analyse og afstemning af konti og/eller saldi |
| --- | --- |

d)

analyse og afstemning af konti og/eller saldi

| e) | substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke poster på balancen baseret på repræsentative stikprøver |
| --- | --- |

e)

substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke poster på balancen baseret på repræsentative stikprøver

| f) | så vidt muligt, og i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder, anvendelse af arbejde udført af andre revisorer, især i forbindelse med revision af de låntagnings- og långivningsaktiviteter, som Kommissionen forvalter, da der i disse tilfælde foreligger eksterne revisionsattester. |
| --- | --- |

f)

så vidt muligt, og i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder, anvendelse af arbejde udført af andre revisorer, især i forbindelse med revision af de låntagnings- og långivningsaktiviteter, som Kommissionen forvalter, da der i disse tilfælde foreligger eksterne revisionsattester.

DEL 2 — Revisionstilgang og -metode vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

| 5. | Revisionen vedrørende den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, omfatter test, der skal vise, om de er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger (jf.
  tekstboks 1.2
  ). |
| --- | --- |

5.

Revisionen vedrørende den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, omfatter test, der skal vise, om de er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger (jf.
  tekstboks 1.2
  ).

| 6. | I forbindelse med vores revisionsarbejde overvejer vi, om vi kan gøre effektiv brug af andres kontroller vedrørende formel rigtighed. Hvis vi vil anvende resultaterne af en sådan kontrol, undersøger vi i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder den udførende enheds uafhængighed og kompetence samt det udførte arbejdes omfang og tilstrækkelighed. |
| --- | --- |

6.

I forbindelse med vores revisionsarbejde overvejer vi, om vi kan gøre effektiv brug af andres kontroller vedrørende formel rigtighed. Hvis vi vil anvende resultaterne af en sådan kontrol, undersøger vi i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder den udførende enheds uafhængighed og kompetence samt det udførte arbejdes omfang og tilstrækkelighed.

Hvordan vi tester transaktioner

| 7. | På hvert FFR-udgiftsområde (kapitel 5-10) tester vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at anslå, hvor stor en del af transaktionerne i den samlede population der ikke er formelt rigtige. |
| --- | --- |

7.

På hvert FFR-udgiftsområde (kapitel 5-10) tester vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at anslå, hvor stor en del af transaktionerne i den samlede population der ikke er formelt rigtige.

| 8. | For hver af de udvalgte transaktioner afgør vi, om betalingsanmodningen eller betalingen vedrører udgifter, der er godkendt i budgettet og specificeret i lovgivningen. Vi undersøger, hvordan beløbet i betalingsanmodningen eller betalingen er beregnet (ved større anmodninger på grundlag af et udvalg af poster, som er repræsentativt for samtlige poster i transaktionen). Vi sporer transaktionen fra bevillingsregnskabet til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger på hvert niveau, om betingelserne er opfyldt. |
| --- | --- |

8.

For hver af de udvalgte transaktioner afgør vi, om betalingsanmodningen eller betalingen vedrører udgifter, der er godkendt i budgettet og specificeret i lovgivningen. Vi undersøger, hvordan beløbet i betalingsanmodningen eller betalingen er beregnet (ved større anmodninger på grundlag af et udvalg af poster, som er repræsentativt for samtlige poster i transaktionen). Vi sporer transaktionen fra bevillingsregnskabet til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger på hvert niveau, om betingelserne er opfyldt.

| 9. | For så vidt angår test af indtægtstransaktioner tager vores undersøgelse af moms- og BNI-baserede egne indtægter udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter. Vi undersøger Kommissionens kontrol af disse bidrag fra medlemsstaterne indtil det punkt, hvor de er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og strømmen af afgiftsbeløb — igen indtil det punkt, hvor de er modtaget og registreret af Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

For så vidt angår test af indtægtstransaktioner tager vores undersøgelse af moms- og BNI-baserede egne indtægter udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter. Vi undersøger Kommissionens kontrol af disse bidrag fra medlemsstaterne indtil det punkt, hvor de er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og strømmen af afgiftsbeløb — igen indtil det punkt, hvor de er modtaget og registreret af Kommissionen.

| 10. | For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Dette gælder alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver). Vi undersøger ikke forskud på det tidspunkt, hvor de betales, men først når:






  a) | den endelige modtager af EU-midlerne (f.eks. en landbruger, et forskningsinstitut eller en virksomhed, der leverer offentligt finansierede arbejder eller tjenesteydelser) har forelagt dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt, og |
| --- | --- | --- |

10.

For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Dette gælder alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver). Vi undersøger ikke forskud på det tidspunkt, hvor de betales, men først når:

a)

den endelige modtager af EU-midlerne (f.eks. en landbruger, et forskningsinstitut eller en virksomhed, der leverer offentligt finansierede arbejder eller tjenesteydelser) har forelagt dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt, og

| b) | Kommissionen (eller den institution eller det organ, der forvalter EU-midlerne) har godkendt den endelige anvendelse af midlerne ved at afregne forskuddet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen (eller den institution eller det organ, der forvalter EU-midlerne) har godkendt den endelige anvendelse af midlerne ved at afregne forskuddet.

| 11. | Vores revisionsstikprøve er udformet med henblik på at give et overslag over fejlforekomsten i udgifterne som helhed, ikke i de enkelte transaktioner (f.eks. til et bestemt projekt). Vi bruger pengeenhedsstikprøvemetoden til at udvælge betalingsanmodninger eller betalinger og — på lavere niveau — enkelte poster i en transaktion (f.eks. fakturaer vedrørende et projekt eller parceller i en landbrugers betalingsanmodning). De rapporterede fejlforekomster for disse poster kan ikke udlægges som konklusioner om de respektive transaktioner, men indgår direkte i beregningen af fejlforekomsten for EU-udgifterne som helhed. |
| --- | --- |

11.

Vores revisionsstikprøve er udformet med henblik på at give et overslag over fejlforekomsten i udgifterne som helhed, ikke i de enkelte transaktioner (f.eks. til et bestemt projekt). Vi bruger pengeenhedsstikprøvemetoden til at udvælge betalingsanmodninger eller betalinger og — på lavere niveau — enkelte poster i en transaktion (f.eks. fakturaer vedrørende et projekt eller parceller i en landbrugers betalingsanmodning). De rapporterede fejlforekomster for disse poster kan ikke udlægges som konklusioner om de respektive transaktioner, men indgår direkte i beregningen af fejlforekomsten for EU-udgifterne som helhed.

| 12. | Vi undersøger ikke hvert år transaktioner i samtlige medlemsstater, modtagerstater og regioner. Omtalen af bestemte medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner med navns nævnelse betyder ikke, at de anførte eksempler ikke forekommer andre steder. De illustrative eksempler i denne beretning kan ikke bruges som grundlag for konklusioner om de pågældende medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner. |
| --- | --- |

12.

Vi undersøger ikke hvert år transaktioner i samtlige medlemsstater, modtagerstater og regioner. Omtalen af bestemte medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner med navns nævnelse betyder ikke, at de anførte eksempler ikke forekommer andre steder. De illustrative eksempler i denne beretning kan ikke bruges som grundlag for konklusioner om de pågældende medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner.

| 13. | Vores tilgang er ikke udformet med henblik på at indsamle data om fejlfrekvensen i hele populationen. De tal, der oplyses om antallet af fejl konstateret på et bestemt FFR-udgiftsområde, i udgifter forvaltet af et bestemt GD eller i udgifterne i en bestemt medlemsstat, siger derfor ikke noget om fejlfrekvensen i de EU-finansierede transaktioner eller i de enkelte medlemsstater. Vores stikprøvemetode tillægger forskellige transaktioner forskellig vægt, afhængigt af udgifternes omfang og intensiteten af vores revisionsarbejde. Denne vægtning findes ikke i frekvensopgørelser, som derfor tillægger udgifter til udvikling af landdistrikter lige så meget vægt som udgifter til direkte støtte vedrørende naturressourcer og tillægger udgifter fra Den Europæiske Socialfond lige så meget vægt som udgifter fra EFRU og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

13.

Vores tilgang er ikke udformet med henblik på at indsamle data om fejlfrekvensen i hele populationen. De tal, der oplyses om antallet af fejl konstateret på et bestemt FFR-udgiftsområde, i udgifter forvaltet af et bestemt GD eller i udgifterne i en bestemt medlemsstat, siger derfor ikke noget om fejlfrekvensen i de EU-finansierede transaktioner eller i de enkelte medlemsstater. Vores stikprøvemetode tillægger forskellige transaktioner forskellig vægt, afhængigt af udgifternes omfang og intensiteten af vores revisionsarbejde. Denne vægtning findes ikke i frekvensopgørelser, som derfor tillægger udgifter til udvikling af landdistrikter lige så meget vægt som udgifter til direkte støtte vedrørende naturressourcer og tillægger udgifter fra Den Europæiske Socialfond lige så meget vægt som udgifter fra EFRU og Samhørighedsfonden.

Hvordan vi vurderer og fremlægger resultaterne af testen af transaktioner

| 14. | En fejl i en transaktion kan berøre hele beløbet eller en del af det. Vi vurderer, om fejlene er kvantificerbare eller ikke-kvantificerbare, dvs. om det kan måles, hvor stor en del af det undersøgte beløb der er berørt af fejlen. Fejl, der opdages og korrigeres før vores kontrol og uafhængigt af denne, udelukkes fra beregningen af fejlforekomsten og fejlfrekvensen, da opdagelsen og korrektionen viser, at kontrolsystemerne har fungeret effektivt. |
| --- | --- |

14.

En fejl i en transaktion kan berøre hele beløbet eller en del af det. Vi vurderer, om fejlene er kvantificerbare eller ikke-kvantificerbare, dvs. om det kan måles, hvor stor en del af det undersøgte beløb der er berørt af fejlen. Fejl, der opdages og korrigeres før vores kontrol og uafhængigt af denne, udelukkes fra beregningen af fejlforekomsten og fejlfrekvensen, da opdagelsen og korrektionen viser, at kontrolsystemerne har fungeret effektivt.

| 15. | Vores kriterier for kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb er beskrevet i dokumentet »Non-compliance with the rules on public procurement — types of irregularities and basis for quantification« (1). |
| --- | --- |

15.

Vores kriterier for kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb er beskrevet i dokumentet »Non-compliance with the rules on public procurement — types of irregularities and basis for quantification« (1).

| 16. | Vores kvantificering kan være forskellig fra den kvantificering, som Kommissionen eller medlemsstaterne foretager, når de skal beslutte, hvordan de vil reagere på en forkert anvendelse af reglerne for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

16.

Vores kvantificering kan være forskellig fra den kvantificering, som Kommissionen eller medlemsstaterne foretager, når de skal beslutte, hvordan de vil reagere på en forkert anvendelse af reglerne for offentlige indkøb.

Anslået fejlforekomst

| 17. | Vi anslår den »mest sandsynlige fejlforekomst« (MSF). Det gør vi for de fleste FFR-udgiftsområder og for de samlede budgetudgifter. MSF beregnes kun på grundlag af kvantificerbare fejl og angives i procent. Fejl kan f.eks. være kvantificerbare overtrædelser af gældende forordninger, regler, kontrakter og tilskudsbetingelser. Vi anslår også den nedre fejlgrænse (NF) og den øvre fejlgrænse (ØF). |
| --- | --- |

17.

Vi anslår den »mest sandsynlige fejlforekomst« (MSF). Det gør vi for de fleste FFR-udgiftsområder og for de samlede budgetudgifter. MSF beregnes kun på grundlag af kvantificerbare fejl og angives i procent. Fejl kan f.eks. være kvantificerbare overtrædelser af gældende forordninger, regler, kontrakter og tilskudsbetingelser. Vi anslår også den nedre fejlgrænse (NF) og den øvre fejlgrænse (ØF).

| 18. | Vi bruger en væsentlighedstærskel på 2 % i forbindelse med vores erklæring. Vi tager endvidere hensyn til fejlenes art, omfang og kontekst. |
| --- | --- |

18.

Vi bruger en væsentlighedstærskel på 2 % i forbindelse med vores erklæring. Vi tager endvidere hensyn til fejlenes art, omfang og kontekst.

Hvordan vi undersøger systemer og rapporterer resultaterne

| 19. | Kommissionen, de andre EU-institutioner og -organer, medlemsstaternes myndigheder og de modtagende stater og/eller regioner opretter systemer til at styre risiciene for budgettet og til at overvåge/sikre transaktionernes formelle rigtighed. Det er nyttigt at undersøge disse systemer for at identificere områder, hvor der bør ske forbedringer. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen, de andre EU-institutioner og -organer, medlemsstaternes myndigheder og de modtagende stater og/eller regioner opretter systemer til at styre risiciene for budgettet og til at overvåge/sikre transaktionernes formelle rigtighed. Det er nyttigt at undersøge disse systemer for at identificere områder, hvor der bør ske forbedringer.

| 20. | Der anvendes mange forskellige systemer på de enkelte FFR-udgiftsområder og i forbindelse med indtægterne. Hvert år udtager vi en stikprøve af systemer og fremlægger resultaterne af vores undersøgelser med anbefalinger til forbedringer. |
| --- | --- |

20.

Der anvendes mange forskellige systemer på de enkelte FFR-udgiftsområder og i forbindelse med indtægterne. Hvert år udtager vi en stikprøve af systemer og fremlægger resultaterne af vores undersøgelser med anbefalinger til forbedringer.

Hvordan vi når frem til erklæringerne i vores revisionserklæring

| 21. | Det arbejde, der er beskrevet i kapitel 4-10, danner grundlag for vores erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EU's konsoliderede regnskab. Denne erklæring findes i revisionserklæringen. Vores arbejde sætter os i stand til at afgive en kvalificeret erklæring om, hvorvidt fejlene i populationen ligger over eller under væsentlighedstærsklen. |
| --- | --- |

21.

Det arbejde, der er beskrevet i kapitel 4-10, danner grundlag for vores erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EU's konsoliderede regnskab. Denne erklæring findes i revisionserklæringen. Vores arbejde sætter os i stand til at afgive en kvalificeret erklæring om, hvorvidt fejlene i populationen ligger over eller under væsentlighedstærsklen.

| 22. | Når vi konstaterer en væsentlig fejlforekomst og vurderer dens indvirkning på revisionserklæringen, skal vi afgøre, om fejlene — eller manglen på revisionsbevis — er »gennemgribende«. I den forbindelse følger vi vejledningen i ISSAI 1705 (og udvider den til at omfatte forhold vedrørende lovlighed og formel rigtighed i overensstemmelse med vores mandat). Hvis der er tale om væsentlige og gennemgribende fejl, afgiver vi en afkræftende erklæring. |
| --- | --- |

22.

Når vi konstaterer en væsentlig fejlforekomst og vurderer dens indvirkning på revisionserklæringen, skal vi afgøre, om fejlene — eller manglen på revisionsbevis — er »gennemgribende«. I den forbindelse følger vi vejledningen i ISSAI 1705 (og udvider den til at omfatte forhold vedrørende lovlighed og formel rigtighed i overensstemmelse med vores mandat). Hvis der er tale om væsentlige og gennemgribende fejl, afgiver vi en afkræftende erklæring.

| 23. | En fejl eller en mangel på revisionsbevis er gennemgribende, hvis den efter revisors vurdering ikke begrænser sig til specifikke elementer, konti eller poster i regnskabet (dvs. findes spredt i regnskabet eller de testede transaktioner), eller hvis den er begrænset til specifikke elementer, konti eller poster i regnskabet, repræsenterer eller kan repræsentere en væsentlig del af regnskabet, eller vedrører oplysninger, der er grundlæggende for brugernes forståelse af regnskabet. |
| --- | --- |

23.

En fejl eller en mangel på revisionsbevis er gennemgribende, hvis den efter revisors vurdering ikke begrænser sig til specifikke elementer, konti eller poster i regnskabet (dvs. findes spredt i regnskabet eller de testede transaktioner), eller hvis den er begrænset til specifikke elementer, konti eller poster i regnskabet, repræsenterer eller kan repræsentere en væsentlig del af regnskabet, eller vedrører oplysninger, der er grundlæggende for brugernes forståelse af regnskabet.

| 24. | Vores bedste skøn over fejlforekomsten i de samlede udgifter i 2016 er 3,1 %. Vi vurderer ikke, at fejlforekomsten er gennemgribende, da den begrænser sig til en specifik type udgifter på nogle bestemte udgiftsområder. Som beskrevet i kapitel 5-7, 9 og 10 varierer den anslåede fejlforekomst for de forskellige FFR-udgiftsområder. |
| --- | --- |

24.

Vores bedste skøn over fejlforekomsten i de samlede udgifter i 2016 er 3,1 %. Vi vurderer ikke, at fejlforekomsten er gennemgribende, da den begrænser sig til en specifik type udgifter på nogle bestemte udgiftsområder. Som beskrevet i kapitel 5-7, 9 og 10 varierer den anslåede fejlforekomst for de forskellige FFR-udgiftsområder.

Mistanke om svig

| 25. | Hvis vi har en begrundet mistanke om svig, meddeler vi dette til OLAF, EU's kontor for bekæmpelse af svig. OLAF har ansvaret for at foretage eventuelle undersøgelser. Vi indberetter hvert år adskillige sager til OLAF. |
| --- | --- |

25.

Hvis vi har en begrundet mistanke om svig, meddeler vi dette til OLAF, EU's kontor for bekæmpelse af svig. OLAF har ansvaret for at foretage eventuelle undersøgelser. Vi indberetter hvert år adskillige sager til OLAF.

DEL 3 — Sammenhængen mellem erklæringen om regnskabernes rigtighed og erklæringerne om transaktionernes formelle rigtighed

| 26. | Vi har afgivet:






  a) | en erklæring om Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det afsluttede regnskabsår og |
| --- | --- | --- |

26.

Vi har afgivet:

a)

en erklæring om Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det afsluttede regnskabsår og

| b) | erklæringer om den formelle rigtighed af de indtægter og betalinger, der ligger til grund for regnskabet. |
| --- | --- |

b)

erklæringer om den formelle rigtighed af de indtægter og betalinger, der ligger til grund for regnskabet.

| 27. | Vores arbejde er udført og vores erklæringer afgivet i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer. |
| --- | --- |

27.

Vores arbejde er udført og vores erklæringer afgivet i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer.

| 28. | Disse standarder fastsætter, at når revisor afgiver erklæringer om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed, fører en erklæring med forbehold om transaktionernes formelle rigtighed ikke i sig selv til en erklæring med forbehold om regnskabernes rigtighed. I det årsregnskab, som vi afgiver erklæring om, anerkendes det, at der er et væsentligt forhold, som vedrører overtrædelser af reglerne for de udgifter, der afholdes over EU-budgettet. Vi har derfor besluttet, at en væsentlig fejlforekomst med indvirkning på den formelle rigtighed ikke i sig selv er en grund til, at vores særskilte erklæring om regnskabernes rigtighed afgives med forbehold. |
| --- | --- |

28.

Disse standarder fastsætter, at når revisor afgiver erklæringer om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed, fører en erklæring med forbehold om transaktionernes formelle rigtighed ikke i sig selv til en erklæring med forbehold om regnskabernes rigtighed. I det årsregnskab, som vi afgiver erklæring om, anerkendes det, at der er et væsentligt forhold, som vedrører overtrædelser af reglerne for de udgifter, der afholdes over EU-budgettet. Vi har derfor besluttet, at en væsentlig fejlforekomst med indvirkning på den formelle rigtighed ikke i sig selv er en grund til, at vores særskilte erklæring om regnskabernes rigtighed afgives med forbehold.

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf.

BILAG 1.2

FREKVENSEN AF KONSTATEREDE FEJL I REVISIONSSTIKPRØVEN FOR REGNSKABSÅRET 2016

Image

---

KAPITEL 2

Den budgetmæssige og økonomiske forvaltning

INDHOLD

| Indledning | 2.1-2.3 |
| --- | --- |

| Den budgetmæssige forvaltning i 2016 | 2.4-2.14 |
| --- | --- |

| Betalingerne lå klart inden for de grænser, der er fastsat med det årlige budget | 2.4-2.7 |
| --- | --- |

| Omfattende brug af specielle instrumenter og margener giver kun begrænset fleksibilitet til at reagere på uforudsete begivenheder | 2.8-2.10 |
| --- | --- |

| De udestående forpligtelser nåede et rekordhøjt niveau | 2.11-2.14 |
| --- | --- |

| Forhold i forbindelse med den økonomiske forvaltning relateret til 2016-budgettet | 2.15-2.31 |
| --- | --- |

| EU-budgettets finansielle eksponering er betydelig | 2.15-2.20 |
| --- | --- |

| EU gør i stadig højere grad brug af finansielle instrumenter | 2.21-2.23 |
| --- | --- |

| Medlemsstaterne kan møde udfordringer for så vidt angår brugen af disponible EU-midler | 2.24-2.26 |
| --- | --- |

| Den samlede rapportering om udgifterne til migration og flygtningekrisen bør være mere sammenhængende og omfattende | 2.27-2.28 |
| --- | --- |

| EU's finansieringsordninger bliver stadig mere komplekse | 2.29-2.31 |
| --- | --- |

| Risici og udfordringer i fremtiden | 2.32-2.39 |
| --- | --- |

| Undgåelse af endnu en pukkel af ubetalte fordringer | 2.32-2.33 |
| --- | --- |

| Finansiering af den nye FFR | 2.34-2.39 |
| --- | --- |

| Konklusioner og anbefalinger | 2.40-2.48 |
| --- | --- |

| Konklusioner | 2.40-2.47 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 2.48 |
| --- | --- |

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 2.1. | Dette kapitel præsenterer vores bemærkninger om EU's budgetmæssige og økonomiske forvaltning i 2016 og identificerer en række centrale risici og udfordringer for fremtidige budgetter. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

2.1.

Dette kapitel præsenterer vores bemærkninger om EU's budgetmæssige og økonomiske forvaltning i 2016 og identificerer en række centrale risici og udfordringer for fremtidige budgetter.

| 2.2. | Budgettet for et givent år skal overholde de lofter for forpligtelses- og betalingsbevillinger, som er fastsat i den flerårige finansielle ramme (FFR)
   (1) for 2014-2020, som fastsætter, at EU i løbende priser kan indgå forpligtelser for op til 1 087,2  milliarder euro og afholde betalinger for op til 1 025,4  milliarder euro mellem 2014-2020 (2). Årets forpligtelses- og betalingsbevillinger (3) skal ligge inden for de grænser, der er fastsat med afgørelsen om egne indtægter (4). |
| --- | --- |

2.2.

Budgettet for et givent år skal overholde de lofter for forpligtelses- og betalingsbevillinger, som er fastsat i den flerårige finansielle ramme (FFR)
   (1) for 2014-2020, som fastsætter, at EU i løbende priser kan indgå forpligtelser for op til 1 087,2  milliarder euro og afholde betalinger for op til 1 025,4  milliarder euro mellem 2014-2020 (2). Årets forpligtelses- og betalingsbevillinger (3) skal ligge inden for de grænser, der er fastsat med afgørelsen om egne indtægter (4).

| 2.3. | Kommissionen fremlagde en midtvejsgennemgang af gennemførelsen af den nuværende FFR, som var ledsaget af lovgivningsforslag. Dele af dette kapitel bygger på synspunkter, som vi tidligere har givet udtryk for i forbindelse med disse lovgivningsforslag, som er relevante for forslaget til den næste FFR (5). |
| --- | --- |

2.3.

Kommissionen fremlagde en midtvejsgennemgang af gennemførelsen af den nuværende FFR, som var ledsaget af lovgivningsforslag. Dele af dette kapitel bygger på synspunkter, som vi tidligere har givet udtryk for i forbindelse med disse lovgivningsforslag, som er relevante for forslaget til den næste FFR (5).

BUDGETFORVALTNINGEN I 2016

Betalingerne lå klart inden for de grænser, der er fastsat med det årlige budget

| 2.4. | Betalinger afholdt mod budgetbevillingerne var 13,7  milliarder euro lavere end de disponible bevillinger i det oprindelige vedtagne budget (130,2  milliarder euro af mulige 143,9  milliarder euro (6), eller 90,5  % af det disponible samlede beløb) (jf.
  tekstboks 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.4.

Betalinger afholdt mod budgetbevillingerne var 13,7  milliarder euro lavere end de disponible bevillinger i det oprindelige vedtagne budget (130,2  milliarder euro af mulige 143,9  milliarder euro (6), eller 90,5  % af det disponible samlede beløb) (jf.
  tekstboks 2.1
  ).

| 2.5. | Det lave betalingsniveau skyldtes især, at medlemsstaternes myndigheder indgav anmodninger om lavere beløb fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) end forventet. Dette skyldtes forsinkelser i programgennemførelsen i de første år af den nuværende FFR. Kommissionen har givet følgende forklaringer (7) på disse forsinkelser: |
| --- | --- |

2.5.

Det lave betalingsniveau skyldtes især, at medlemsstaternes myndigheder indgav anmodninger om lavere beløb fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) end forventet. Dette skyldtes forsinkelser i programgennemførelsen i de første år af den nuværende FFR. Kommissionen har givet følgende forklaringer (7) på disse forsinkelser:

| a) | konsekvensen af væsentlige forsinkelser i gennemførelsen af programmerne for 2007-2013 |
| --- | --- |

a)

konsekvensen af væsentlige forsinkelser i gennemførelsen af programmerne for 2007-2013

| b) | EU's sene vedtagelse af retsgrundlaget for programmerne for 2014-2020 (8) |
| --- | --- |

b)

EU's sene vedtagelse af retsgrundlaget for programmerne for 2014-2020 (8)

| c) | forsinkelser i medlemsstaternes oprettelse af og meddelelse til EU om de nationale myndigheder, der er ansvarlige for forvaltning af EU-midler |
| --- | --- |

c)

forsinkelser i medlemsstaternes oprettelse af og meddelelse til EU om de nationale myndigheder, der er ansvarlige for forvaltning af EU-midler

| d) | den tid, der er nødvendig med hensyn til tilpasning til ændringerne i reglerne for programmer og projekter for en ny periode |
| --- | --- |

d)

den tid, der er nødvendig med hensyn til tilpasning til ændringerne i reglerne for programmer og projekter for en ny periode

| e) | bevillingen af et ekstra år i perioden 2014-2020 til medlemsstaternes indfrielse af forpligtelser (»n+3-reglen«) (9). |
| --- | --- |

e)

bevillingen af et ekstra år i perioden 2014-2020 til medlemsstaternes indfrielse af forpligtelser (»n+3-reglen«) (9).

| 2.6. | Som Kommissionen bemærkede (10), var forsinkelser i gennemførelsen af ESI-fondsprogrammerne i de første tre år af FFR 2014-2020 større, end de var ved starten på perioden 2007-2013 for programmerne under strukturfondene og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

2.6.

Som Kommissionen bemærkede (10), var forsinkelser i gennemførelsen af ESI-fondsprogrammerne i de første tre år af FFR 2014-2020 større, end de var ved starten på perioden 2007-2013 for programmerne under strukturfondene og Samhørighedsfonden.

| 2.7. | I betragtning af det lave antal betalingsanmodninger, som blev modtaget i løbet af året, ændrede budgetmyndigheden budgettet for 2016 med henblik på at reducere betalingsbevillingerne med 7,3  milliarder euro (11). Selv med denne reduktion resulterede det lave antal betalingsanmodninger i det højeste overskud siden 2002: på 6,4  milliarder euro (12) (2015: 1,3  milliarder euro). |
| --- | --- |

2.7.

I betragtning af det lave antal betalingsanmodninger, som blev modtaget i løbet af året, ændrede budgetmyndigheden budgettet for 2016 med henblik på at reducere betalingsbevillingerne med 7,3  milliarder euro (11). Selv med denne reduktion resulterede det lave antal betalingsanmodninger i det højeste overskud siden 2002: på 6,4  milliarder euro (12) (2015: 1,3  milliarder euro).

Tekstboks 2.1 —   Budgettet i 2016

(millioner euro)

Image

Kilde: Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2016, »Den konsoliderede beretning om gennemførelsen af budgettet og forklarende bemærkninger«, tabel 4.1 og 4.3.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Omfattende brug af specielle instrumenter og margener giver kun begrænset fleksibilitet til at reagere på uforudsete begivenheder

| 2.8. | FFR 2014-2020 indeholder en række instrumenter til at lette forvaltningen af budgettet og holde midler i reserve. De vigtigste af disse er: |
| --- | --- |

2.8.

FFR 2014-2020 indeholder en række instrumenter til at lette forvaltningen af budgettet og holde midler i reserve. De vigtigste af disse er:

| a) | den samlede margen for betalinger, der som fastsat i artikel 5 i den flerårige finansielle ramme, gør det muligt at overføre uudnyttede betalingsbevillinger til de kommende år, forudsat at FFR-loftet ikke overskrides. De uudnyttede 13,7  milliarder euro fra 2016, der er omhandlet i punkt 2.4, kan dermed overføres til brug i de kommende år. Grænsen for overførsel af uudnyttede betalingsbevillinger i 2011-priser, som er fastsat i FFR for årene 2018-2020, er på 31 milliarder euro (2018: 7 milliarder euro; 2019: 11 milliarder euro; 2020: 13 milliarder euro) |
| --- | --- |

a)

den samlede margen for betalinger, der som fastsat i artikel 5 i den flerårige finansielle ramme, gør det muligt at overføre uudnyttede betalingsbevillinger til de kommende år, forudsat at FFR-loftet ikke overskrides. De uudnyttede 13,7  milliarder euro fra 2016, der er omhandlet i punkt 2.4, kan dermed overføres til brug i de kommende år. Grænsen for overførsel af uudnyttede betalingsbevillinger i 2011-priser, som er fastsat i FFR for årene 2018-2020, er på 31 milliarder euro (2018: 7 milliarder euro; 2019: 11 milliarder euro; 2020: 13 milliarder euro)

| b) | fire »særlige instrumenter« (13) for at reagere på uforudsete begivenheder og ændre prioriteter. Ifølge Kommissionens midtvejsgennemgang i 2016 (14) var det samlede beløb, der stadig var til rådighed indtil 2020, på 7,4  milliarder euro. I henhold til en erklæring fra Rådet (15), som blev udstedt på tidspunktet for midtvejsrevisionen af FFR, kan budgetmyndigheden stadig i hvert enkelt tilfælde afgøre, om betalinger i forbindelse med særlige instrumenter kan lægges oven i betalingsloftet |
| --- | --- |

b)

fire »særlige instrumenter« (13) for at reagere på uforudsete begivenheder og ændre prioriteter. Ifølge Kommissionens midtvejsgennemgang i 2016 (14) var det samlede beløb, der stadig var til rådighed indtil 2020, på 7,4  milliarder euro. I henhold til en erklæring fra Rådet (15), som blev udstedt på tidspunktet for midtvejsrevisionen af FFR, kan budgetmyndigheden stadig i hvert enkelt tilfælde afgøre, om betalinger i forbindelse med særlige instrumenter kan lægges oven i betalingsloftet

| c) | den margen til uforudsete udgifter (16) på op til 0,03  % af BNI (ca. 4,5 milliarder euro), som gør det muligt som en sidste udvej at overføre bevillinger fra år til år og fra udgiftsområde til udgiftsområde som reaktion på uforudsete begivenheder, forudsat at FFR-lofterne ikke overskrides. Denne margen blev brugt til betalingsbevillinger i 2014 og skal modregnes 2017-2020. For så vidt angår forpligtelsesbevillinger blev margenen til uforudsete udgifter brugt til at overføre 2,1 milliard euro til FFR udgiftsområde 3 og 4 fra andre udgiftsområder i 2016 og 2017 som reaktion på flygtningekrisen (17). |
| --- | --- |

c)

den margen til uforudsete udgifter (16) på op til 0,03  % af BNI (ca. 4,5 milliarder euro), som gør det muligt som en sidste udvej at overføre bevillinger fra år til år og fra udgiftsområde til udgiftsområde som reaktion på uforudsete begivenheder, forudsat at FFR-lofterne ikke overskrides. Denne margen blev brugt til betalingsbevillinger i 2014 og skal modregnes 2017-2020. For så vidt angår forpligtelsesbevillinger blev margenen til uforudsete udgifter brugt til at overføre 2,1 milliard euro til FFR udgiftsområde 3 og 4 fra andre udgiftsområder i 2016 og 2017 som reaktion på flygtningekrisen (17).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| d) | den samlede margen for forpligtelser (18), som gør det muligt at overføre uudnyttede forpligtelsesbevillinger til de kommende år, men kun må bruges til vækst og beskæftigelse, især ungdomsarbejdsløshed. Næsten hele den samlede margen for forpligtelser for 2014 og 2015 (1,8  milliarder euro (19) ud af 2,0  milliarder euro) er blevet tildelt EFSI. |
| --- | --- |

d)

den samlede margen for forpligtelser (18), som gør det muligt at overføre uudnyttede forpligtelsesbevillinger til de kommende år, men kun må bruges til vækst og beskæftigelse, især ungdomsarbejdsløshed. Næsten hele den samlede margen for forpligtelser for 2014 og 2015 (1,8  milliarder euro (19) ud af 2,0  milliarder euro) er blevet tildelt EFSI.

| 2.9. | Disse instrumenter er blevet indført for at håndtere nødsituationer og give en vis fleksibilitet i forbindelse med et EU-budgetsystem, som er udformet til at yde forudsigelig finansiering til EU's langsigtede udgiftsprogrammer. Men eftersom EU's udgiftsprogrammer blev forsinket i de første år af FFR 2014-2020 og forventes at tage fart i årene frem til 2020, vil der muligvis ikke være tilstrækkelig fleksibilitet tilbage inden for FFR's lofter til at finansiere EU's reaktion på uforudsete begivenheder, som stadig kan opstå inden udgangen af den nuværende FFR. |
| --- | --- |

2.9.

Disse instrumenter er blevet indført for at håndtere nødsituationer og give en vis fleksibilitet i forbindelse med et EU-budgetsystem, som er udformet til at yde forudsigelig finansiering til EU's langsigtede udgiftsprogrammer. Men eftersom EU's udgiftsprogrammer blev forsinket i de første år af FFR 2014-2020 og forventes at tage fart i årene frem til 2020, vil der muligvis ikke være tilstrækkelig fleksibilitet tilbage inden for FFR's lofter til at finansiere EU's reaktion på uforudsete begivenheder, som stadig kan opstå inden udgangen af den nuværende FFR.

| 2.9. | Midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 giver mulighed for yderligere fleksibilitet for de resterende år, se Rådets forordning (EU, Euratom) 2017/1123). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ud over at gøre brug af de margener, der er beskrevet ovenfor, kan Rådet med enstemmighed ændre selve FFR-forordningen med henblik på at ændre lofterne for bevillinger (20). |
| --- | --- |

2.10.

Ud over at gøre brug af de margener, der er beskrevet ovenfor, kan Rådet med enstemmighed ændre selve FFR-forordningen med henblik på at ændre lofterne for bevillinger (20).

De udestående forpligtelser nåede et rekordhøjt niveau

| 2.11. | I 2016 indgik EU forpligtelser for 155,2  milliarder euro ud af mulige 156,1 milliard euro eller 99,4  % af de samlede disponible midler (21) eksklusive formålsbestemte indtægter. |
| --- | --- |

2.11.

I 2016 indgik EU forpligtelser for 155,2  milliarder euro ud af mulige 156,1 milliard euro eller 99,4  % af de samlede disponible midler (21) eksklusive formålsbestemte indtægter.

| 2.12. | Som et resultat af, at forpligtelsesbevillingerne næsten var udnyttet fuldt ud, og betalingerne var lavere end forventet, faldt de uindfriede forpligtelser først i 2014 og steg derefter igen i 2015 og 2016 og nåede op på et rekordhøjt niveau på 238,8  milliarder euro (jf.
  tekstboks 2.9
  ). De forventes også at stige yderligere i 2017, idet budgettet for 2017 omfatter forpligtelsesbevillinger på 157,9  milliarder euro og betalingsbevillinger på 134,4  milliarder euro, hvilket indebærer en stigning i de uindfriede forpligtelser på op til 23,5  milliarder euro. |
| --- | --- |

2.12.

Som et resultat af, at forpligtelsesbevillingerne næsten var udnyttet fuldt ud, og betalingerne var lavere end forventet, faldt de uindfriede forpligtelser først i 2014 og steg derefter igen i 2015 og 2016 og nåede op på et rekordhøjt niveau på 238,8  milliarder euro (jf.
  tekstboks 2.9
  ). De forventes også at stige yderligere i 2017, idet budgettet for 2017 omfatter forpligtelsesbevillinger på 157,9  milliarder euro og betalingsbevillinger på 134,4  milliarder euro, hvilket indebærer en stigning i de uindfriede forpligtelser på op til 23,5  milliarder euro.

| 2.13. | Denne beholdning af uindfriede forpligtelser er den kumulerede forskel mellem forpligtelser og betalinger til indfrielse af disse, minus frigørelser. Frigørelser udgjorde en relativt lille andel af forpligtelser indgået i perioden 2007-2016 (27 milliarder euro af et samlet beløb på 1 446  milliarder euro eller 1,9  %). |
| --- | --- |

2.13.

Denne beholdning af uindfriede forpligtelser er den kumulerede forskel mellem forpligtelser og betalinger til indfrielse af disse, minus frigørelser. Frigørelser udgjorde en relativt lille andel af forpligtelser indgået i perioden 2007-2016 (27 milliarder euro af et samlet beløb på 1 446  milliarder euro eller 1,9  %).

| 2.14. | Langt størstedelen af de uindfriede forpligtelser vedrører flerårige udgiftsprogrammer, hvor tidsintervallet mellem en forpligtelse og den tilsvarende betaling kan være mere end et år, og ofte op til tre år. Baseret på tallene fra 2016 var de uindfriede forpligtelser ved årets udgang 72 % højere end i 2007 og svarede til 2,9  års (22) betalinger mod 2,2 år i 2007. Denne stigning i udestående forpligtelser kan risikere at skabe finansieringsproblemer i fremtiden (jf. punkt 2.32-2.39). |
| --- | --- |

2.14.

Langt størstedelen af de uindfriede forpligtelser vedrører flerårige udgiftsprogrammer, hvor tidsintervallet mellem en forpligtelse og den tilsvarende betaling kan være mere end et år, og ofte op til tre år. Baseret på tallene fra 2016 var de uindfriede forpligtelser ved årets udgang 72 % højere end i 2007 og svarede til 2,9  års (22) betalinger mod 2,2 år i 2007. Denne stigning i udestående forpligtelser kan risikere at skabe finansieringsproblemer i fremtiden (jf. punkt 2.32-2.39).

| 2.14. | Stigningen i de uindfriede forpligtelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde i tredje år af programmeringsperioden er en del af den normale fase i gennemførelse af fondene, der tidligere blev fulgt for disse fonde. Den jævne årsprofil for forpligtelsesbevillingerne i perioden 2014-2020, indførelsen af n+3-reglen og den langsomme gennemførelse medførte en væsentlig stigning i de uindfriede forpligtelser. |
| --- | --- |

2.14.

FORHOLD I FORBINDELSE MED DEN ØKONOMISKE FORVALTNING RELATERET TIL 2016-BUDGETTET

EU-budgettets finansielle eksponering er betydelig

| 2.15. | EU havde foruden udestående forpligtelser en række betydelige langfristede forpligtelser, garantier og retlige forpligtelser, som stadig var udestående ved udgangen af 2016. |
| --- | --- |

2.15.

EU havde foruden udestående forpligtelser en række betydelige langfristede forpligtelser, garantier og retlige forpligtelser, som stadig var udestående ved udgangen af 2016.

| 2.16. | EU's største langsigtede passiv er de 67,2  milliarder euro til personalepensioner (2015: 63,8  milliarder euro). EU's ansatte bidrager til deres pensioner, men disse bidrag behandles som almindelige indtægter for EU-budgettet, og passiverne modsvares ikke af specifikke aktiver. |
| --- | --- |

2.16.

EU's største langsigtede passiv er de 67,2  milliarder euro til personalepensioner (2015: 63,8  milliarder euro). EU's ansatte bidrager til deres pensioner, men disse bidrag behandles som almindelige indtægter for EU-budgettet, og passiverne modsvares ikke af specifikke aktiver.

| 2.17. | EU har i de seneste år i stigende grad anvendt budgettet som sikkerhed for garantier for lån og finansielle instrumenter (jf.
  tekstboks 2.2
  ). Der er tale om eventualforpligtelser, som oplyses i EU's regnskab (23). Der skal opretholdes en margen mellem niveauet for betalingsbevillinger i budgettet og det niveau, der højst tillades i henhold til afgørelsen om egne indtægter med henblik på at dække disse garantier, hvis behovet skulle opstå. |
| --- | --- |

2.17.

EU har i de seneste år i stigende grad anvendt budgettet som sikkerhed for garantier for lån og finansielle instrumenter (jf.
  tekstboks 2.2
  ). Der er tale om eventualforpligtelser, som oplyses i EU's regnskab (23). Der skal opretholdes en margen mellem niveauet for betalingsbevillinger i budgettet og det niveau, der højst tillades i henhold til afgørelsen om egne indtægter med henblik på at dække disse garantier, hvis behovet skulle opstå.

Tekstboks 2.2 —   Eksponering over for garantier

(milliarder euro)

Image

| (*) | Eksponeringen pr. 31. december 2016 inkluderer kun udbetalte beløb til endelige modtagere. Der var indgået aftale om yderligere 17,5  milliarder euro, men de var endnu ikke udbetalt ved udgangen af 2016 (9,0  milliarder euro under garantien for det eksterne lånemandat, 6,9  milliarder euro under EFSI og 1,6  milliarder euro i finansiel bistand på makrofinansiel bistand og Euratom-lån). |
| --- | --- |

(*)

Eksponeringen pr. 31. december 2016 inkluderer kun udbetalte beløb til endelige modtagere. Der var indgået aftale om yderligere 17,5  milliarder euro, men de var endnu ikke udbetalt ved udgangen af 2016 (9,0  milliarder euro under garantien for det eksterne lånemandat, 6,9  milliarder euro under EFSI og 1,6  milliarder euro i finansiel bistand på makrofinansiel bistand og Euratom-lån).

| (1) | Jf. bemærkning 4.1.1 i »EU's konsoliderede årsregnskab for 2016 — Regnskabsåret 2016«). (»EU's regnskab for 2016«). |
| --- | --- |

(1)

Jf. bemærkning 4.1.1 i »EU's konsoliderede årsregnskab for 2016 — Regnskabsåret 2016«). (»EU's regnskab for 2016«).

| (2) | Jf. bemærkning 4.1.2 i EU's regnskab for 2016. |
| --- | --- |

(2)

Jf. bemærkning 4.1.2 i EU's regnskab for 2016.

| (3) | Jf. bemærkning 4.1.3 i EU's regnskab for 2016. |
| --- | --- |

(3)

Jf. bemærkning 4.1.3 i EU's regnskab for 2016.

Kilde: EU's regnskab for 2016, note 4.1.1-3 til årsregnskabet.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 2.18. | EU-budgettet råder over to fonde til dækning af budgetgarantier: Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland med en aktivværdi på 2,3  milliarder euro, og EFSI-garantifonden, med en aktivværdi på 1,0  milliarder euro ved udgangen af 2016 (24), som vil stige til 8 milliarder euro i 2022. Det opretholder også en hensættelse til forventede tab på garantier, som beløb sig til 0,9  milliarder euro ved udgangen af 2016 (25), efter at hensættelserne af 0,5  milliarder euro blev tilføjet i løbet af året, bl.a. i forbindelse med lån til Syrien. For så vidt angår garantierne relateret til finansiel bistand til medlemsstaterne kan enhver forpligtelse, der opstår, dækkes ved bevillinger ud over FFR-loftet (26), men skal afholdes over EU-budgettet. |
| --- | --- |

2.18.

EU-budgettet råder over to fonde til dækning af budgetgarantier: Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland med en aktivværdi på 2,3  milliarder euro, og EFSI-garantifonden, med en aktivværdi på 1,0  milliarder euro ved udgangen af 2016 (24), som vil stige til 8 milliarder euro i 2022. Det opretholder også en hensættelse til forventede tab på garantier, som beløb sig til 0,9  milliarder euro ved udgangen af 2016 (25), efter at hensættelserne af 0,5  milliarder euro blev tilføjet i løbet af året, bl.a. i forbindelse med lån til Syrien. For så vidt angår garantierne relateret til finansiel bistand til medlemsstaterne kan enhver forpligtelse, der opstår, dækkes ved bevillinger ud over FFR-loftet (26), men skal afholdes over EU-budgettet.

| 2.19. | Kommissionen har foreslået, at der oprettes en fælles hensættelsesfond til dækning af de finansielle forpligtelser, som følger af finansielle instrumenter, budgetgarantier og finansiel bistand (27). |
| --- | --- |

2.19.

Kommissionen har foreslået, at der oprettes en fælles hensættelsesfond til dækning af de finansielle forpligtelser, som følger af finansielle instrumenter, budgetgarantier og finansiel bistand (27).

| 2.20. | Der var også betydelige langsigtede retlige forpligtelser, som ikke var dækket af udestående budgetforpligtelser, til et samlet beløb af 22 milliarder euro (28) ved årets udgang (jf.
  tekstboks 2.3
  ), som vil blive afholdt over kommende årlige budgetter. |
| --- | --- |

2.20.

Der var også betydelige langsigtede retlige forpligtelser, som ikke var dækket af udestående budgetforpligtelser, til et samlet beløb af 22 milliarder euro (28) ved årets udgang (jf.
  tekstboks 2.3
  ), som vil blive afholdt over kommende årlige budgetter.

Tekstboks 2.3 —   Andre langsigtede retlige forpligtelser ved udgangen af 2016

(millioner euro)

Image

Kilde: EU's regnskab for 2016, note 5.3 til årsregnskabet.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

EU gør i stadig højere grad brug af finansielle instrumenter

| 2.21. | Et stigende antal finansielle instrumenter drager nytte af EU's budgetstøtte (jf.
  tekstboks 2.4
  ), og antallet forventes fortsat at stige indtil 2020. Omhyggelig forvaltning er nødvendig for at sikre, at de disponible midler anvendes på effektiv, produktiv og sparsommelig vis, og at eventuelle ændringer kun foretages efter en omhyggelig konsekvensanalyse. |
| --- | --- |

2.21.

Et stigende antal finansielle instrumenter drager nytte af EU's budgetstøtte (jf.
  tekstboks 2.4
  ), og antallet forventes fortsat at stige indtil 2020. Omhyggelig forvaltning er nødvendig for at sikre, at de disponible midler anvendes på effektiv, produktiv og sparsommelig vis, og at eventuelle ændringer kun foretages efter en omhyggelig konsekvensanalyse.

| 2.21. | Kommissionen har gennemført foranstaltninger, der sikrer gennemsigtighed og forsvarlig økonomisk forvaltning, når de tilgængelige midler anvendes.

  Når ændringer forventes, skal den forudgående evaluering indeholde en analyse af de erfaringer, der er gjort med tidligere lignende instrumenter.


  For centralt forvaltede instrumenter indeholder de pågældende retsgrundlag bestemmelser om midtvejsrevisioner eller evalueringer.


  For alle fremtidige midtvejsrevisioner af de finansielle instrumenter vil Kommissionen sikre, at de tager hensyn til de indhøstede erfaringer og virkningen af alle større socioøkonomiske ændringer i begrundelsen for instrumentet og det tilsvarende bidrag fra EU-budgettet. |
| --- | --- |

2.21.

Når ændringer forventes, skal den forudgående evaluering indeholde en analyse af de erfaringer, der er gjort med tidligere lignende instrumenter.

For centralt forvaltede instrumenter indeholder de pågældende retsgrundlag bestemmelser om midtvejsrevisioner eller evalueringer.

For alle fremtidige midtvejsrevisioner af de finansielle instrumenter vil Kommissionen sikre, at de tager hensyn til de indhøstede erfaringer og virkningen af alle større socioøkonomiske ændringer i begrundelsen for instrumentet og det tilsvarende bidrag fra EU-budgettet.

Tekstboks 2.4 —   Finansielle instrumenter, der drager nytte af EU's budgetstøtte

| (milliarder euro) |
| --- |
| | Programmeringsperioden 2007-2013
   (*3) | Programmeringsperioden 2014-2020 |
| Under delt forvaltning | | |
| EFRU, ESF (42), og Udvikling af Landdistrikterne (43) for perioden 2007-2013/ESI-fonde for perioden 2014-2020 | 12,0 | 21,5 |
| SMV-initiativet | 0 | 1,2  (*4) |
| Under direkte/indirekte forvaltning og budgetgarantier | | |
| Finansielle instrumenter under indirekte forvaltning | 3,8  (44) | 7,4  (*5) |
| EFSI — maksimal EU-budgetgaranti, herunder:






  — | Tilførsler til Garantifonden |

(milliarder euro)

Programmeringsperioden 2007-2013
   (*3)

Programmeringsperioden 2014-2020

Under delt forvaltning

EFRU, ESF (42), og Udvikling af Landdistrikterne (43) for perioden 2007-2013/ESI-fonde for perioden 2014-2020

12,0

21,5

SMV-initiativet

0

1,2  (*4)

Under direkte/indirekte forvaltning og budgetgarantier

Finansielle instrumenter under indirekte forvaltning

3,8  (44)

7,4  (*5)

EFSI — maksimal EU-budgetgaranti, herunder:

—

Tilførsler til Garantifonden

| — | Ufinansieret passiv til de nuværende og fremtidige EU-budgetter |
| --- | --- |

—

Ufinansieret passiv til de nuværende og fremtidige EU-budgetter

0

16

8

8

I alt

16,1

45,6

Foreslået stigning i finansiering (45)

10

Efter foreslået stigning i alt

55,6

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.22. | EFSI vil fortsat vokse og er ved at blive en vigtig finansieringskilde (29). EIB-Gruppen havde ved udgangen af 2016 underskrevet kontrakter til en værdi af 21,3  milliarder euro vedrørende EFSI (30). EFSI's investeringsperiode er ikke afsluttet endnu.
  Tekstboks 2.5
  viser finansieringen fra EFSI fordelt på medlemsstaterne frem til udgangen af 2016. |
| --- | --- |

2.22.

EFSI vil fortsat vokse og er ved at blive en vigtig finansieringskilde (29). EIB-Gruppen havde ved udgangen af 2016 underskrevet kontrakter til en værdi af 21,3  milliarder euro vedrørende EFSI (30). EFSI's investeringsperiode er ikke afsluttet endnu.
  Tekstboks 2.5
  viser finansieringen fra EFSI fordelt på medlemsstaterne frem til udgangen af 2016.

| 2.22. | Kommissionen er af den opfattelse, at tekstboks 2.5 for at kunne give et fuldstændigt billede af størrelsen af EFSI-finansieringen i de forskellige medlemsstater ikke udelukkende bør vise de nuværende beløb for medlemsstaternes EFSI-inventioner. Den bør også vise EFSI-investeringerne i procent af BNP og pr. indbygger i de respektive medlemsstater. |
| --- | --- |

2.22.

Tekstboks 2.5 —   Finansiering fra EFSI fordelt på medlemsstaterne

(millioner euro)

Image

Kilde: EIB's driftsrapport ved årets udgang for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer — IIW og SMV-vinduet. Tidsplan II for EFSI-aftalen — rapporteringssdato: 31. december 2016.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.23. | EFSI er en nyt centraliseret instrument for medlemsstaterne til støtte af investeringer i EU. Under EFSI's forvaltningsordninger er gennemførelsesbeføjelserne delegeret til EIB med mere begrænset offentlig kontrol end for andre instrumenter, som støttes af EU-budgettet, som illustreret i
  tekstboks 2.8
  . |
| --- | --- |

2.23.

EFSI er en nyt centraliseret instrument for medlemsstaterne til støtte af investeringer i EU. Under EFSI's forvaltningsordninger er gennemførelsesbeføjelserne delegeret til EIB med mere begrænset offentlig kontrol end for andre instrumenter, som støttes af EU-budgettet, som illustreret i
  tekstboks 2.8
  .

| 2.23. | Kommissionen mener, at EFSI er underlagt passende offentlig kontrol. |
| --- | --- |

2.23.

Medlemsstaterne kan møde udfordringer for så vidt angår brugen af disponible EU-midler

| 2.24. | Eftersom ESI-midlerne udgør en betydelig del af visse medlemsstaters offentlige udgifter, er det vigtigt at bemærke, at udestående forpligtelser vedrørende ESI-midler i ni medlemsstater udgør mere end 15 % af de samlede offentlige udgifter i 2016 (jf.
  tekstboks 2.6
  ). |
| --- | --- |

2.24.

Eftersom ESI-midlerne udgør en betydelig del af visse medlemsstaters offentlige udgifter, er det vigtigt at bemærke, at udestående forpligtelser vedrørende ESI-midler i ni medlemsstater udgør mere end 15 % af de samlede offentlige udgifter i 2016 (jf.
  tekstboks 2.6
  ).

| 2.25. | I betragtning af de betragtelige forpligtelsesbevillinger, som stadig er disponible under FFR 2014-2020, kan medlemsstater, hvor ESI-midlerne repræsenterer en betydelig procentdel af de offentlige udgifter, finde det udfordrende at identificere projekter, der er af tilstrækkelig høj kvalitet, som de disponible EU-midler kan bruges på, eller at yde medfinansiering. |
| --- | --- |

2.25.

I betragtning af de betragtelige forpligtelsesbevillinger, som stadig er disponible under FFR 2014-2020, kan medlemsstater, hvor ESI-midlerne repræsenterer en betydelig procentdel af de offentlige udgifter, finde det udfordrende at identificere projekter, der er af tilstrækkelig høj kvalitet, som de disponible EU-midler kan bruges på, eller at yde medfinansiering.

| 2.25. | Kommissionen er af den opfattelse, at det inden for rammerne af FFR for 2014-2020 endnu er for tidligt til at vurdere, hvorvidt de berørte medlemsstater kan udnytte de midler, der er afsat til dem. |
| --- | --- |

2.25.

Figur 2.6 —   ESI-fondenes udestående forpligtelser pr. 31. december 2016 som procentdel af de offentlige udgifter i 2016 efter medlemsstat

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen. Eurostats data om offentlige udgifter i 2016, april 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 2.26. | Indtægter fra EU's budget udgør en betydelig del af visse medlemsstaters kapitalinvestering i et givet år. Det betyder, at disse indtægters størrelse og timing kan have betydelig makroøkonomisk indvirkning på f.eks. investering, vækst og beskæftigelse, som der må tages tilstrækkeligt hensyn til ved planlægningen af fremtidige udgifter i EU-budgettet (jf.
  tekstboks 2.7
  ) (31). |
| --- | --- |

2.26.

Indtægter fra EU's budget udgør en betydelig del af visse medlemsstaters kapitalinvestering i et givet år. Det betyder, at disse indtægters størrelse og timing kan have betydelig makroøkonomisk indvirkning på f.eks. investering, vækst og beskæftigelse, som der må tages tilstrækkeligt hensyn til ved planlægningen af fremtidige udgifter i EU-budgettet (jf.
  tekstboks 2.7
  ) (31).

Tekstboks 2.7 —   EU-midler (*1) som en procentdel af medlemsstaternes faste bruttoinvesteringer (*2)

Image

| (***) | Kroatien tiltrådte EU i 2013. |
| --- | --- |

(***)

Kroatien tiltrådte EU i 2013.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen. Eurostats data om faste bruttoinvesteringer (Investeringer).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Den samlede rapportering om udgifterne til migration og flygtningekrisen bør være mere sammenhængende og omfattende

| 2.27. | En væsentlig udfordring i forbindelse med økonomisk forvaltning i 2016 var at mobilisere ressourcer til håndtering af flygtningekrisen og integrering af migranter, herunder nødhjælp i Unionen. EU's økonomiske indsats har omfattet en forøgelse af midlerne på visse eksisterende områder, etablering af nye finansieringsinstrumenter og tilskyndelse til yderligere bidrag fra tredjeparter (32). |
| --- | --- |

2.27.

En væsentlig udfordring i forbindelse med økonomisk forvaltning i 2016 var at mobilisere ressourcer til håndtering af flygtningekrisen og integrering af migranter, herunder nødhjælp i Unionen. EU's økonomiske indsats har omfattet en forøgelse af midlerne på visse eksisterende områder, etablering af nye finansieringsinstrumenter og tilskyndelse til yderligere bidrag fra tredjeparter (32).

| 2.28. | Kommissionen har ikke rapporteret om det samlede beløb for alle midler, der er mobiliseret i forbindelse med flygtninge- og migrationskrisen i 2016, og det er vanskeligt at foretage et skøn af dette. Som i mange tilfælde udgør disse midler kun en del af de tildelte budgetbevillinger i de berørte politikområder. Kommissionen rapporterer om hvert enkelt instrument, men vil være nødt til at etablere en særlig rapporteringsstruktur for at kunne rapportere om det samlede tal. |
| --- | --- |

2.28.

Kommissionen har ikke rapporteret om det samlede beløb for alle midler, der er mobiliseret i forbindelse med flygtninge- og migrationskrisen i 2016, og det er vanskeligt at foretage et skøn af dette. Som i mange tilfælde udgør disse midler kun en del af de tildelte budgetbevillinger i de berørte politikområder. Kommissionen rapporterer om hvert enkelt instrument, men vil være nødt til at etablere en særlig rapporteringsstruktur for at kunne rapportere om det samlede tal.

| 2.28. | Da interventioner i forbindelse med flygtninge- og migrationskrisen kan antage forskellige former over tid, er det svært at give en udtømmende definition af disse på forhånd. Desuden kan indholdet, der ligger til grund for informationen, og den underforståede definition af den fremlagte information variere med tiden. Kommissionen kræver, at OECD tilpasser sine DAC-koder for at få en almindeligt anerkendt definition af migration.

  Kommissionen vil analysere, om den eksisterende rapportering kan konsolideres for at fremlægge omfattende oplysninger om udgifter i forbindelse med flygtninge og migration. |
| --- | --- |

2.28.

Kommissionen vil analysere, om den eksisterende rapportering kan konsolideres for at fremlægge omfattende oplysninger om udgifter i forbindelse med flygtninge og migration.

EU's finansieringsordninger bliver stadig mere komplekse

| 2.29. | EU-budgettet har udviklet sig betydeligt i løbet af årene, og en række andre mekanismer til finansiering af EU's politikker er blevet tilføjet. Denne udvikling har været drevet af behovet for at finde yderligere midler som svar på nye udfordringer, såsom finanskrisen, klimaindsats, migration og flygtninge samt at bruge disponible midler mere effektivt og innovativt, f.eks. til lån, garantier og egenkapitalinvesteringer. |
| --- | --- |

2.29.

EU-budgettet har udviklet sig betydeligt i løbet af årene, og en række andre mekanismer til finansiering af EU's politikker er blevet tilføjet. Denne udvikling har været drevet af behovet for at finde yderligere midler som svar på nye udfordringer, såsom finanskrisen, klimaindsats, migration og flygtninge samt at bruge disponible midler mere effektivt og innovativt, f.eks. til lån, garantier og egenkapitalinvesteringer.

| 2.29-2.31. | EU's nuværende finansielle struktur har gjort det muligt at mobilisere midler til nye prioriteter og at gøre mere med mindre. EU-budgettet er ikke det eneste værktøj til finansiering af EU's politikker. EU's regnskab omfatter imidlertid alle instrumenter og de konsoliderede regnskaber for alle agenturer, der har en indvirkning på EU-budgettet. EU's regnskaber revideres af Revisionsretten. Nogle mekanismer blev oprettet som en reaktion på krisen i euroområdet, og de har en mellemstatslig karakter. Derfor falder de uden for rammerne af EU's budget. Andre instrumenter som EFSI og den Europæiske Investeringsfond supplerer EU-budgettets mere traditionelle gennemførselsmekanismer og forøger således dets rækkevidde og løftestangseffekt.


  Hvad angår de nye finansielle mekanismer, skal alle de organer, der forvalter disse mekanismer, forelægge årlige rapporter om ansvarlighed samt en udtalelse fra en ekstern revisor. Af hensyn til ansvarlighed og gennemsigtighed forelægges desuden specifikke rapporter om finansielle instrumenter, trustfonde og faciliteten for flygtninge i Tyrkiet.


  Kommissionen vedtog et oplæg om fremtiden for EU's finanser, hvor EU's nuværende finansielle struktur forklares. Dette emne bliver et centralt element i den næste FFR. |
| --- | --- |

2.29-2.31.

EU's nuværende finansielle struktur har gjort det muligt at mobilisere midler til nye prioriteter og at gøre mere med mindre. EU-budgettet er ikke det eneste værktøj til finansiering af EU's politikker. EU's regnskab omfatter imidlertid alle instrumenter og de konsoliderede regnskaber for alle agenturer, der har en indvirkning på EU-budgettet. EU's regnskaber revideres af Revisionsretten. Nogle mekanismer blev oprettet som en reaktion på krisen i euroområdet, og de har en mellemstatslig karakter. Derfor falder de uden for rammerne af EU's budget. Andre instrumenter som EFSI og den Europæiske Investeringsfond supplerer EU-budgettets mere traditionelle gennemførselsmekanismer og forøger således dets rækkevidde og løftestangseffekt.

Hvad angår de nye finansielle mekanismer, skal alle de organer, der forvalter disse mekanismer, forelægge årlige rapporter om ansvarlighed samt en udtalelse fra en ekstern revisor. Af hensyn til ansvarlighed og gennemsigtighed forelægges desuden specifikke rapporter om finansielle instrumenter, trustfonde og faciliteten for flygtninge i Tyrkiet.

Kommissionen vedtog et oplæg om fremtiden for EU's finanser, hvor EU's nuværende finansielle struktur forklares. Dette emne bliver et centralt element i den næste FFR.

| 2.30. | Antallet af enheder og instrumenter, som er involveret i finansiering af gennemførelsen af EU's politikker er derfor steget betydeligt, og har derved skabt et komplekst spind af ordninger omkring EU's budget (jf.
  tekstboks 2.8
  ). |
| --- | --- |

2.30.

Antallet af enheder og instrumenter, som er involveret i finansiering af gennemførelsen af EU's politikker er derfor steget betydeligt, og har derved skabt et komplekst spind af ordninger omkring EU's budget (jf.
  tekstboks 2.8
  ).

| 2.31. | EU's budget er én enkelt mekanisme, som er underlagt specifikke regler. Dette bidrager til at skabe ansvarliggørelse og gennemsigtighed over for vores interessenter, herunder Europa-Parlamentet og Rådet. Den stigende brug af andre finansielle mekanismer for at gennemføre EU-politikker sammen med EU's budget risikerer at underminere dette ansvarligheds- og gennemsigtighedsniveau, da ordningerne for rapportering, revision og offentlig kontrol ikke er tilpasset hinanden. F.eks. er det blot nogle af de finansielle mekanismer, vi reviderer og rapporterer om, hvilket begrænser den offentlige kontrol. Det er vores opfattelse, at de nuværende ordninger gør det vanskeligt at forvalte, revidere, kontrollere og rapportere effektivt og give et tilstrækkeligt overblik over borgernes omkostninger til og fordele ved EU. |
| --- | --- |

2.31.

EU's budget er én enkelt mekanisme, som er underlagt specifikke regler. Dette bidrager til at skabe ansvarliggørelse og gennemsigtighed over for vores interessenter, herunder Europa-Parlamentet og Rådet. Den stigende brug af andre finansielle mekanismer for at gennemføre EU-politikker sammen med EU's budget risikerer at underminere dette ansvarligheds- og gennemsigtighedsniveau, da ordningerne for rapportering, revision og offentlig kontrol ikke er tilpasset hinanden. F.eks. er det blot nogle af de finansielle mekanismer, vi reviderer og rapporterer om, hvilket begrænser den offentlige kontrol. Det er vores opfattelse, at de nuværende ordninger gør det vanskeligt at forvalte, revidere, kontrollere og rapportere effektivt og give et tilstrækkeligt overblik over borgernes omkostninger til og fordele ved EU.

Tekstboks 2.8 —   Enheder og instrumenter involveret i finansieringen og gennemførelsen af EU's politikker

Image

Forklaring:

Image

| | Det bredere perspektiv — gennemførelsen af EU's politikker, operationer og finansieringsaktiviteter pr. juni 2017 |
| --- | --- |
| | Rapportering til og decharge fra budgetmyndigheden: Europa-Parlamentet og Rådet |
| | I et vist omfang rapportering til og decharge fra budgetmyndigheden: EP og Rådet |
| | Revision udført af Den Europæiske Revisionsret |
| | Forvaltes af Kommissionen — direkte/delt forvaltning |
| | Forvaltes af EIB-Gruppen |
| | EFSI-initiativet |
| | I et vist omfang EFSI-initiativet |
| | I EU's konsoliderede årsregnskab |

Det bredere perspektiv — gennemførelsen af EU's politikker, operationer og finansieringsaktiviteter pr. juni 2017

Image

Rapportering til og decharge fra budgetmyndigheden: Europa-Parlamentet og Rådet

Image

I et vist omfang rapportering til og decharge fra budgetmyndigheden: EP og Rådet

Image

Revision udført af Den Europæiske Revisionsret

Image

Forvaltes af Kommissionen — direkte/delt forvaltning

Image

Forvaltes af EIB-Gruppen

Image

EFSI-initiativet

Image

I et vist omfang EFSI-initiativet

Image

I EU's konsoliderede årsregnskab

Finansieringskilder angivet efter tekstboksenes farve:

Image

| (1) | Herunder også retlige forpligtelser, som endnu ikke er dækket af budgetmæssige forpligtelsesbevillinger: Connecting Europe-faciliteten (CEF), Copernicus, ITER, Galileo, fiskeriaftaler og andre. |
| --- | --- |

(1)

Herunder også retlige forpligtelser, som endnu ikke er dækket af budgetmæssige forpligtelsesbevillinger: Connecting Europe-faciliteten (CEF), Copernicus, ITER, Galileo, fiskeriaftaler og andre.

| (2) | SMV-initiativet, som forvaltes af EIB for medlemsstaterne ved delt forvaltning med Kommissionen, andre finansielle instrumenter forvaltet af EIB for Kommissionen som en bemyndiget enhed. |
| --- | --- |

(2)

SMV-initiativet, som forvaltes af EIB for medlemsstaterne ved delt forvaltning med Kommissionen, andre finansielle instrumenter forvaltet af EIB for Kommissionen som en bemyndiget enhed.

| (3) | Bestyrelse med medlemmer fra hver enkelt medlemsstat som beslutningstagende organ. |
| --- | --- |

(3)

Bestyrelse med medlemmer fra hver enkelt medlemsstat som beslutningstagende organ.

| (4) | Forvaltes af EIB for Kommissionen som en bemyndiget enhed. |
| --- | --- |

(4)

Forvaltes af EIB for Kommissionen som en bemyndiget enhed.

| (5) | Midler og aktioner gennemført af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(5)

Midler og aktioner gennemført af medlemsstaterne.

| (6) | Bestyrelse med medlemmer fra medlemsstaterne og andre interessenter som beslutningstagende organ. Ikke alle medlemsstater er repræsenteret i alle bestyrelser. |
| --- | --- |

(6)

Bestyrelse med medlemmer fra medlemsstaterne og andre interessenter som beslutningstagende organ. Ikke alle medlemsstater er repræsenteret i alle bestyrelser.

| (7) | Kun den del af blandingsinstrumenterne, der er finansieret over EU's almindelige budget, meddeles decharge af budgetmyndigheden. |
| --- | --- |

(7)

Kun den del af blandingsinstrumenterne, der er finansieret over EU's almindelige budget, meddeles decharge af budgetmyndigheden.

| (8) | Instrumenter til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI): naboskabsinvesteringsfaciliteten, investeringsfaciliteten for Centralasien og den asiatiske investeringsfacilitet, den latinamerikanske investeringsfacilitet. |
| --- | --- |

(8)

Instrumenter til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI): naboskabsinvesteringsfaciliteten, investeringsfaciliteten for Centralasien og den asiatiske investeringsfacilitet, den latinamerikanske investeringsfacilitet.

| (9) | Finansieret af forretningsbanker. Bestyrelsen består af medlemmer fra hver enkelt medlemsstat. |
| --- | --- |

(9)

Finansieret af forretningsbanker. Bestyrelsen består af medlemmer fra hver enkelt medlemsstat.

| (10) | Kun operationer garanteret af EU's almindelige budget revideres af Revisionsretten. |
| --- | --- |

(10)

Kun operationer garanteret af EU's almindelige budget revideres af Revisionsretten.

| (11) | Beretning om gennemførelsen af budgettet til fremsendt til Rådet — Decharge fra agenturernes bestyrelser. Kommissionen kan på EU's vegne deltage i agenturernes projekter. De medlemsstater, der er medlemmer af et agentur, yder støtte. Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik er ansvarlig for agenturernes generelle struktur og funktion. |
| --- | --- |

(11)

Beretning om gennemførelsen af budgettet til fremsendt til Rådet — Decharge fra agenturernes bestyrelser. Kommissionen kan på EU's vegne deltage i agenturernes projekter. De medlemsstater, der er medlemmer af et agentur, yder støtte. Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik er ansvarlig for agenturernes generelle struktur og funktion.

| (12) | Mellemstatslig enhed. |
| --- | --- |

(12)

Mellemstatslig enhed.

| (13) | Revisionsrettens revisionsbeføjelser er begrænset til undersøgelse af den operationelle effektivitet af Den Europæiske Centralbanks forvaltning. |
| --- | --- |

(13)

Revisionsrettens revisionsbeføjelser er begrænset til undersøgelse af den operationelle effektivitet af Den Europæiske Centralbanks forvaltning.

| (14) | Den Europæiske Revisionsret reviderer kun EIB's EU-mandat. EIF er en del af EIB-Gruppen. |
| --- | --- |

(14)

Den Europæiske Revisionsret reviderer kun EIB's EU-mandat. EIF er en del af EIB-Gruppen.

| (15) | Aktionærerne er EU's medlemsstater, andre lande, EU og EIB. |
| --- | --- |

(15)

Aktionærerne er EU's medlemsstater, andre lande, EU og EIB.

Anvendte akronymer og forkortelser

| AVS-EU | Partnerskab mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og Den Europæiske Union | ELM | Eksternt lånemandat |
| --- | --- | --- | --- |
| BB | Betalingsbalance | EP | Europa-Parlamentet |
| Bevill. | Bevillinger | ESF | Den Europæiske Socialfond |
| CF | Samhørighedsfonden | ESI-fonde | Europæiske struktur- og investeringsfonde |
| Copernicus | EU-jordobservationsprogrammet | ESM | Den europæiske stabilitetsmekanisme |
| COSME | Program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME) | EUF | Den Europæiske Udviklingsfond |
| CPVO | EF-Sortsmyndigheden | EUIPO | Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret |
| EaSi | Beskæftigelse og social innovation | EUTF Bêkou | Nødtrustfond for Den Centralafrikanske Republik |
| EBRD | Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling | EUTF Colombia | Trustfond for Columbia |
| ECB | Den Europæiske Centralbank | EUTF Madad | Den Europæiske Unions regionale trustfond som reaktion på den syriske krise |
| EFRU | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling | FRT | Facilitet for flygtninge i Tyrkiet |
| EFSF | Den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet | Galileo | EU's verdensomspændende satellitnavigationssystem |
| EFSI | Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer | GLF | Den græske lånefacilitet |
| EFSM | Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme | Horisont 2020 | Horisont 2020 EU's forskning og innovation |
| EHFF | Den Europæiske Hav- og Fiskerifond | IPOL | Interne politikker |
| EIB | Den Europæiske Investeringsbank | ITER | International termonuklear forsøgsreaktor (aftale og organisation) |
| EIF | Den Europæiske Investeringsfond | MFA | Makrofinansiel bistand |
| EKSF | Det europæiske Kul- og Stålfællesskab | Progr. | Program |
| ELFUL | Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne | SMV-initiativet | Initiativet for små og mellemstore virksomheder |

AVS-EU

Partnerskab mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og Den Europæiske Union

ELM

Eksternt lånemandat

BB

Betalingsbalance

EP

Europa-Parlamentet

Bevill.

Bevillinger

ESF

Den Europæiske Socialfond

CF

Samhørighedsfonden

ESI-fonde

Europæiske struktur- og investeringsfonde

Copernicus

EU-jordobservationsprogrammet

ESM

Den europæiske stabilitetsmekanisme

COSME

Program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME)

EUF

Den Europæiske Udviklingsfond

CPVO

EF-Sortsmyndigheden

EUIPO

Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret

EaSi

Beskæftigelse og social innovation

EUTF Bêkou

Nødtrustfond for Den Centralafrikanske Republik

EBRD

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling

EUTF Colombia

Trustfond for Columbia

ECB

Den Europæiske Centralbank

EUTF Madad

Den Europæiske Unions regionale trustfond som reaktion på den syriske krise

EFRU

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

FRT

Facilitet for flygtninge i Tyrkiet

EFSF

Den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet

Galileo

EU's verdensomspændende satellitnavigationssystem

EFSI

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer

GLF

Den græske lånefacilitet

EFSM

Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme

Horisont 2020

Horisont 2020 EU's forskning og innovation

EHFF

Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

IPOL

Interne politikker

EIB

Den Europæiske Investeringsbank

ITER

International termonuklear forsøgsreaktor (aftale og organisation)

EIF

Den Europæiske Investeringsfond

MFA

Makrofinansiel bistand

EKSF

Det europæiske Kul- og Stålfællesskab

Progr.

Program

ELFUL

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne

SMV-initiativet

Initiativet for små og mellemstore virksomheder

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

RISICI OG UDFORDRINGER I FREMTIDEN

Undgåelse af endnu en pukkel af ubetalte fordringer

| 2.32. | Der er en risiko for, at der kan opstå en pukkel af ubetalte anmeldelser, som minder om den fra 2013-2015, i de sidste år af den nuværende flerårige finansielle ramme og de første år af den næste. Det skyldes, at de betalingsforpligtelser, som blev godkendt under den nuværende FFR muligvis ikke rækker til at betale alle anmeldelser, der indgives til betaling indtil 2020 (33). |
| --- | --- |

2.32.

Der er en risiko for, at der kan opstå en pukkel af ubetalte anmeldelser, som minder om den fra 2013-2015, i de sidste år af den nuværende flerårige finansielle ramme og de første år af den næste. Det skyldes, at de betalingsforpligtelser, som blev godkendt under den nuværende FFR muligvis ikke rækker til at betale alle anmeldelser, der indgives til betaling indtil 2020 (33).

| 2.32. | Risikoen for efterslæb afhænger ikke kun af de disponible lofter i FFR, men også af de beløb, som Rådet og Parlamentet afsætter i de årlige budgetter, og af programmernes faktiske betalingsprofil. Den samlede margen for betalinger, der har været til rådighed i denne FFR, skal sikre, at det fulde betalingsloft er til rådighed. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Kommissionen konkluderede i sit overslag for slutningen af 2020 i midtvejsgennemgangen (34), at de samlede betalingslofter for den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 skulle være akkurat tilstrækkelige, så man undgår en unormal pukkel af ubetalte anmeldelser ved periodens udgang. Det var imidlertid betinget af særlige instrumenter, som lægges oven i FFR-lofterne, og afskaffelse af maksimumbeløb for anvendelsen af den globale margen til betalinger i 2018-2020, som er fastsat i FFR-forordningen. Som følge af revisionen af FFR-forordningen (35), er det ikke sikkert, om særlige instrumenter vil blive lagt oven i lofterne (jf. punkt 2.8 b)), og de maksimale lofter for den globale margen for betalinger forbliver de samme (jf. punkt 2.8 a)). Hertil kommer, at medlemsstaterne kan indgive et større antal betalingsanmeldelser end forventet. |
| --- | --- |

2.33.

Kommissionen konkluderede i sit overslag for slutningen af 2020 i midtvejsgennemgangen (34), at de samlede betalingslofter for den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 skulle være akkurat tilstrækkelige, så man undgår en unormal pukkel af ubetalte anmeldelser ved periodens udgang. Det var imidlertid betinget af særlige instrumenter, som lægges oven i FFR-lofterne, og afskaffelse af maksimumbeløb for anvendelsen af den globale margen til betalinger i 2018-2020, som er fastsat i FFR-forordningen. Som følge af revisionen af FFR-forordningen (35), er det ikke sikkert, om særlige instrumenter vil blive lagt oven i lofterne (jf. punkt 2.8 b)), og de maksimale lofter for den globale margen for betalinger forbliver de samme (jf. punkt 2.8 a)). Hertil kommer, at medlemsstaterne kan indgive et større antal betalingsanmeldelser end forventet.

| 2.33. | Kommissionen foreslår altid at lægge betalingerne for særlige instrumenter oven i lofterne. Den endelige afgørelse træffes imidlertid af budgetmyndigheden fra sag til sag i overensstemmelse med den udtalelse, der er vedhæftet midtvejsrevisionen af FFR. Hvad angår anvendelsen af den samlede margen for betalinger for de resterende år i FFR for 2014-2020, gives der inden for rammerne af midtvejsrevisionen af FFR mere fleksibilitet. |
| --- | --- |

2.33.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Finansiering af den nye flerårige finansielle ramme

| 2.34. | Hvis de nuværende tendenser fortsætter (36), forventer vi, at de udestående forpligtelser (jf.
  tekstboks 2.9
  ) i 2020 vil nå en rekord på 262 milliarder euro, hvilket er tæt på Kommissionens prognose i midtvejsrevisionen (37). |
| --- | --- |

2.34.

Hvis de nuværende tendenser fortsætter (36), forventer vi, at de udestående forpligtelser (jf.
  tekstboks 2.9
  ) i 2020 vil nå en rekord på 262 milliarder euro, hvilket er tæt på Kommissionens prognose i midtvejsrevisionen (37).

| 2.35. | Disse udestående forpligtelser vil skulle udbetales ved brug af betalingsbevillinger fra den næste flerårige finansieringsramme hovedsagelig i de første tre år af den næste FFR. |
| --- | --- |

2.35.

Disse udestående forpligtelser vil skulle udbetales ved brug af betalingsbevillinger fra den næste flerårige finansieringsramme hovedsagelig i de første tre år af den næste FFR.

Tekstboks 2.9 —   Forpligtelses- og betalingsprognoser indtil udgangen af den flerårige finansielle ramme i 2020

(milliarder euro)

Image

Kilde: Vedrørende regnskabsårene 2007-2016: det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union; vedrørende prognoserne for regnskabsårene 2017-2020: FFR-forordningen og den tekniske justering fra 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 2.36. | En clearing af denne forhøjelse af udestående forpligtelser, og derved behandling af den yderligere eksponering og risikoen for, at der skabes pukler, kan opnås ved at inkludere tilstrækkelige yderligere betalingsbevillinger ud over dem, der allerede er nødvendige til dækning af den nye flerårige finansielle rammes programmer og/eller at reducere forpligtelsesbevillingerne til nye programmer under den næste FFR med henblik på at sikre tilstrækkelige betalingsbevillinger til at dække de uindfriede forpligtelser. |
| --- | --- |

2.36.

En clearing af denne forhøjelse af udestående forpligtelser, og derved behandling af den yderligere eksponering og risikoen for, at der skabes pukler, kan opnås ved at inkludere tilstrækkelige yderligere betalingsbevillinger ud over dem, der allerede er nødvendige til dækning af den nye flerårige finansielle rammes programmer og/eller at reducere forpligtelsesbevillingerne til nye programmer under den næste FFR med henblik på at sikre tilstrækkelige betalingsbevillinger til at dække de uindfriede forpligtelser.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.37. | Det ville være at foretrække frem for at anvende forsinkelser i gennemførelsen af programmer under den nye flerårige finansielle ramme til at skabe betalingsbevillinger til dækning af de udestående forpligtelser, som det utilsigtet skete i de tidlige år af den nuværende FFR, da det blot udskyder problemet igen. |
| --- | --- |

2.37.

Det ville være at foretrække frem for at anvende forsinkelser i gennemførelsen af programmer under den nye flerårige finansielle ramme til at skabe betalingsbevillinger til dækning af de udestående forpligtelser, som det utilsigtet skete i de tidlige år af den nuværende FFR, da det blot udskyder problemet igen.

| 2.38. | Artikel 323 i TEUF fastsætter, at »Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen sørger for, at der er tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til, at Unionen kan opfylde sine juridiske forpligtelser over for tredjemand«. Afgørelsen om egne indtægter (38) kræver, at »der fastholdes et bestemt forhold mellem bevillinger til forpligtelser og bevillinger til betalinger for at sikre disse bevillingers forenelighed ...«. |
| --- | --- |

2.38.

Artikel 323 i TEUF fastsætter, at »Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen sørger for, at der er tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til, at Unionen kan opfylde sine juridiske forpligtelser over for tredjemand«. Afgørelsen om egne indtægter (38) kræver, at »der fastholdes et bestemt forhold mellem bevillinger til forpligtelser og bevillinger til betalinger for at sikre disse bevillingers forenelighed ...«.

| 2.39. | Kommissionen får mulighed for at behandle dette forhold, når den præsenterer sine forslag til den nye flerårige finansielle ramme (39) på grundlag af en prognose for udgifter i perioden efter 2020 (40), som anbefalet i vores årsberetninger i de seneste år (41). |
| --- | --- |

2.39.

Kommissionen får mulighed for at behandle dette forhold, når den præsenterer sine forslag til den nye flerårige finansielle ramme (39) på grundlag af en prognose for udgifter i perioden efter 2020 (40), som anbefalet i vores årsberetninger i de seneste år (41).

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 2.40. | Forsinkelserne i gennemførelsen af programmer i de første tre år af den nuværende FFR resulterede i overførslen af forpligtelsesbevillinger fra 2014, især til 2015 og 2016, og lave betalinger i 2016 (punkt 2.4-2.10). |
| --- | --- |

2.40.

Forsinkelserne i gennemførelsen af programmer i de første tre år af den nuværende FFR resulterede i overførslen af forpligtelsesbevillinger fra 2014, især til 2015 og 2016, og lave betalinger i 2016 (punkt 2.4-2.10).

| 2.41. | Særlige instrumenter og margener blev anvendt i vid udstrækning, men de beløb, der er tilbage, er muligvis ikke nok til at finansiere uforudsete begivenheder, som stadig kan opstå inden 2020 (punkt 2.8-2.10). |
| --- | --- |

2.41.

Særlige instrumenter og margener blev anvendt i vid udstrækning, men de beløb, der er tilbage, er muligvis ikke nok til at finansiere uforudsete begivenheder, som stadig kan opstå inden 2020 (punkt 2.8-2.10).

| 2.41. | I midtvejsrevisionen af FFR forventes der mere fleksibilitet for de resterende år af FFR for 2014-2020. |
| --- | --- |

2.41.

| 2.42. | Et rekordhøjt niveau af udestående forpligtelser er blevet skabt, nemlig 72 % højere end i 2007. Det har øget de beløb, som EU skylder, og dermed den finansielle eksponering af EU's budget (punkt 2.11-2.14). Den samlede finansielle eksponering af EU's budget er vokset med betydelige langsigtede passiver, garantier og retlige forpligtelser (punkt 2.15-2.20), hvilket indebærer, at der bør anvendes omhyggelig forvaltning i fremtiden. |
| --- | --- |

2.42.

Et rekordhøjt niveau af udestående forpligtelser er blevet skabt, nemlig 72 % højere end i 2007. Det har øget de beløb, som EU skylder, og dermed den finansielle eksponering af EU's budget (punkt 2.11-2.14). Den samlede finansielle eksponering af EU's budget er vokset med betydelige langsigtede passiver, garantier og retlige forpligtelser (punkt 2.15-2.20), hvilket indebærer, at der bør anvendes omhyggelig forvaltning i fremtiden.

| 2.42. | Den nøje overvågning af de uindfriede forpligtelser vil blive videreført i den nuværende og fremtidige FFR. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | EU gør i stadig højere grad brug af finansielle instrumenter. Etableringen af EFSI skaber nye forvaltningsordninger med mere begrænset offentlig kontrol end det er tilfældet for andre instrumenter, som støttes gennem EU's budget (punkt 2.21-2.23). |
| --- | --- |

2.43.

EU gør i stadig højere grad brug af finansielle instrumenter. Etableringen af EFSI skaber nye forvaltningsordninger med mere begrænset offentlig kontrol end det er tilfældet for andre instrumenter, som støttes gennem EU's budget (punkt 2.21-2.23).

| 2.43. | Kommissionen finder, at den har angivet alle relaterede oplysninger i forbindelse med regnskaberne for 2016 og dertil knyttede noter på en omfattende, klar og gennemskuelig måde, samt at EFSI er underlagt passende offentlig kontrol. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | EU-midler udgør en betydelig del af visse medlemsstaters udgifter, og midlernes størrelse og tidspunktet for modtagelsen af dem kan have en betydelig makroøkonomisk indvirkning på f.eks. investering, vækst og beskæftigelse (punkt 2.24-2.26). |
| --- | --- |

2.44.

EU-midler udgør en betydelig del af visse medlemsstaters udgifter, og midlernes størrelse og tidspunktet for modtagelsen af dem kan have en betydelig makroøkonomisk indvirkning på f.eks. investering, vækst og beskæftigelse (punkt 2.24-2.26).

| 2.45. | Kommissionen mobiliserede forskellige ressourcer for at håndtere flygtninge- og migrantkrisen, men den etablerede ikke en rapporteringsstruktur, som sætter den i stand til at rapportere udførligt om anvendelsen af de involverede midler (punkt 2.27-2.28). |
| --- | --- |

2.45.

Kommissionen mobiliserede forskellige ressourcer for at håndtere flygtninge- og migrantkrisen, men den etablerede ikke en rapporteringsstruktur, som sætter den i stand til at rapportere udførligt om anvendelsen af de involverede midler (punkt 2.27-2.28).

| 2.45. | Da interventioner i forbindelse med flygtninge- og migrationskrisen kan antage forskellige former over tid, er det svært at give en udtømmende definition af disse på forhånd. Desuden kan indholdet, der ligger til grund for informationen, og den underforståede definition af den fremlagte information variere med tiden. Kommissionen kræver, at OECD tilpasser sine DAC-koder for at få en almindeligt anerkendt definition af migration.

  Kommissionen vil analysere, om den eksisterende rapportering kan konsolideres for at fremlægge omfattende oplysninger om udgifter i forbindelse med flygtninge og migration. |
| --- | --- |

2.45.

Kommissionen vil analysere, om den eksisterende rapportering kan konsolideres for at fremlægge omfattende oplysninger om udgifter i forbindelse med flygtninge og migration.

| 2.46. | Mekanismerne til finansiering af EU-politikker er blevet stadig mere komplekse, hvilket risikerer at svække ansvarlighed og gennemsigtighed (punkt 2.29-2.31). |
| --- | --- |

2.46.

Mekanismerne til finansiering af EU-politikker er blevet stadig mere komplekse, hvilket risikerer at svække ansvarlighed og gennemsigtighed (punkt 2.29-2.31).

| 2.46. | Kommissionen vedtog et oplæg om fremtiden for EU's finanser, hvor EU's nuværende finansielle struktur forklares. Dette emne bliver et centralt element i den næste FFR. |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | En pukkel af betalinger kan opstå hen imod udgangen af den nuværende FFR og i de første år af den ny FFR, og finansieringen af den nye FFR vil kræve realistiske budgetmæssige bevillinger for at dække de forventede udestående forpligtelser (punkt 2.32-2.39). |
| --- | --- |

2.47.

En pukkel af betalinger kan opstå hen imod udgangen af den nuværende FFR og i de første år af den ny FFR, og finansieringen af den nye FFR vil kræve realistiske budgetmæssige bevillinger for at dække de forventede udestående forpligtelser (punkt 2.32-2.39).

| 2.47. | Den måde, som den samlede margen for betalinger fungerer på, bør forhindre et nyt unormalt efterslæb i slutningen af denne FFR. |
| --- | --- |

2.47.

Anbefalinger

| 2.48. | Vi anbefaler, at Kommissionen: |
| --- | --- |

2.48.

Vi anbefaler, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: tager hensyn til væksten i udestående forpligtelser i sine overslag over betalingsbevillinger for den næste FFR med henblik på bistå med at sikre en bestemt balance mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: tager hensyn til væksten i udestående forpligtelser i sine overslag over betalingsbevillinger for den næste FFR med henblik på bistå med at sikre en bestemt balance mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Kommissionen vil sikre, at dens forslag indeholder en rimelig balance mellem forpligtelser og betalinger. Dog bemærker Kommissionen, at de endelige afgørelser foretages af medlovgiverne.

| — | Anbefaling 2: sammen med Europa-Parlamentet og Rådet sikrer en konsekvent tilgang til spørgsmålet om, hvorvidt særlige instrumenter skal holdes inden for lofterne for betalingsbevillinger i FFR. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: sammen med Europa-Parlamentet og Rådet sikrer en konsekvent tilgang til spørgsmålet om, hvorvidt særlige instrumenter skal holdes inden for lofterne for betalingsbevillinger i FFR.

Kommissionen accepterer delvist anbefalingen.

Kommissionen foreslår altid at lægge betalingerne for særlige instrumenter oven i lofterne. Den endelige afgørelse træffes imidlertid af budgetmyndigheden fra sag til sag.

| — | Anbefaling 3: af hensyn til forvaltning og rapportering etablerer en måde at registrere EU's budgetudgifter på, som vil gøre det muligt at rapportere om alle midler vedrørende flygtninge- og migrationskrisen. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: af hensyn til forvaltning og rapportering etablerer en måde at registrere EU's budgetudgifter på, som vil gøre det muligt at rapportere om alle midler vedrørende flygtninge- og migrationskrisen.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen vil analysere, om den eksisterende rapportering kan konsolideres for at fremlægge omfattende oplysninger om udgifter i forbindelse med flygtninge og migration.

| — | Anbefaling 4: opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til i forbindelse med drøftelserne om Europas fremtid at overveje, hvordan EU's budgetsystem kan reformeres med henblik på at sikre en bedre balance mellem forudsigelighed og reaktionsevne samt at overveje, hvordan det bedst kan sikres, at de overordnede finansieringsordninger ikke er mere komplicerede end nødvendigt for at opfylde EU's politiske mål og garantere ansvarlighed, gennemsigtighed og mulighed for revision. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til i forbindelse med drøftelserne om Europas fremtid at overveje, hvordan EU's budgetsystem kan reformeres med henblik på at sikre en bedre balance mellem forudsigelighed og reaktionsevne samt at overveje, hvordan det bedst kan sikres, at de overordnede finansieringsordninger ikke er mere komplicerede end nødvendigt for at opfylde EU's politiske mål og garantere ansvarlighed, gennemsigtighed og mulighed for revision.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Hvidbogen om Europas fremtid i 2025 igangsatte en almen debat og en refleksionsproces forud for forberedelserne til den næste FFR. I den forbindelse vedtog Kommissionen i juni 2017 et oplæg om EU's finanser. EU's finansielle struktur og andre temaer såsom varighed, fleksibilitet og forudsigelighed bliver en del af den overordnede refleksionsproces ved forberedelsen af den næste FFR.

---

(1)  Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (»FFR-forordningen«) (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884).

(2)  Disse tal svarer til bevillinger til forpligtelse på 1,04 % af EU's BNI og bevillinger til betaling på 0,98 % af EU's BNI for 2014-2020, som fastsat i den seneste tekniske justering til FFR — COM(2016) 311 final af 30. juni 2016. »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Teknisk justering af den finansielle ramme for 2017 på grundlag af udviklingen i BNI og justering af rammebeløbene for samhørighedspolitikken (artikel 6 og 7 i forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020)« (»teknisk justering 2017«).

(3)  Yderligere betalingsbevillinger, som overskrider grænsen for egne ressourcer, kan afholdes over andre indtægter end egne indtægter.

(4)  Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105) fastsætter en grænse for bevillinger til forpligtelse på 1,26 % af EU's BNI og for bevillinger til betaling på 1,20 % af EU's BNI.

(5)  Et baggrundsnotat om Kommissionens meddelelse: »EU-budgettet: Er tiden inde til reformer? Et baggrundsnotat om midtvejsgennemgangen af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020«, en udtalelse om forslaget om at forlænge og udvide Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), udtalelse nr. 2/2016 (EUT C 465 af 13.12.2016), og en udtalelse om forslag om revision af finansforordningen, udtalelse nr. 1/2017 (EUT C 91 af 23.3.2017).

(6)  Eksklusive fremførsler og formålsbestemte indtægter.

(7)  Vedrørende disse forsinkelser jf. side 45 og 46 i »Report on Budgetary and Financial Management of the European Commission — Financial year 2016« og bilag 6 »Payment forecast«— sektion 3, tredje afsnit i dokument SWD(2016)299 final af 14. september 2016»Commission staff working document accompanying document »Communication from the Commission to the European Parliament and the Council: Mid-term review/revision of the multiannual financial framework 2014-2020 (COM(2016) 603 final)««.

(8)  Årsagerne til varigheden af proceduren for vedtagelse af retsgrundlaget for programmerne for 2014-2020 beskrives i punkt 11 og 36 i vores særberetning nr. 2/2017 (http://eca.europa.eu).

(9)  Særberetning nr. 36/2016 (http://eca.europa.eu).

(10)  Bilag 6 »Payment forecast« — sektion 3, tredje afsnit — SWD(2016) 299 final.

(11)  Ændringsbudget nr. 4. Dette og andre ændringsbudgetter øgede forpligtelsesbevillingerne med 273 millioner euro og betalingsbevillingerne med 31 millioner euro.

(12)  Jf. siden om resultatet af gennemførelsen af EU's budget i afsnittet »Beretningerne om budgetgennemførelsen og forklarende bemærkninger«»Konsolideret årsregnskab for Den Europæiske Union 2016« (årsregnskab for EU for 2016).

(13)  Nødhjælpsreserven, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og fleksibilitetsinstrumentet. Jf. FFR-forordningens artikel 9-12.

(14)  »Payment forecast, sektion 6 i bilag 6« til SWD(2016) 299 final.

(15)  Jf. Rådets dokument 7031/17 ADD 1.

(16)  Artikel 13 i FFR-forordningen

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/339 og (EU) 2017/344 af 14. december 2016 om mobilisering af margenen til uforudsete udgifter (EUT L 50 af 28.2.2017)

(18)  Artikel 14 i FFR-forordningen.

(19)  Baseret på den tekniske justering for 2017.

(20)  Artikel 17 i FFR-forordningen.

(21)  En »forpligtelse« har et forskelligt grundlag i forskellige budgetområder — jf. punkt 2.5 og figur 2.1 i vores årsberetning for 2015.

(22)  Vi når frem til dette tal ved at dividere udestående forpligtelser (2016: 238,3 milliarder euro; 2007: 138,4 milliarder euro) med afholdte opdelte betalinger, dvs. betalinger, som blev afholdt vedrørende flerårige forpligtelser i løbet af året (2016: 81,5 milliarder euro; 2007: 63,3 milliarder euro).

(23)  Jf. bemærkning 4 i EU's regnskab for 2016.

(24)  Jf. bemærkning 2.4.1 i EU's regnskab for 2016.

(25)  Jf. bemærkning 2.10 i EU's regnskab for 2016.

(26)  Artikel 3, stk. 3, i FFR-forordningen.

(27)  Vi anbefalede dette i vores udtalelse nr. 1/2017 om forslaget.

(28)  Jf. bemærkning 5.3 i EU's regnskab for 2016.

(29)  Kommissionen fremlagde et forslag til budgetmyndigheden om at forøge EFSI's størrelse. Vi offentliggjorde udtalelse nr. 2/2016 om forslaget.

(30)  EIB's driftsrapport ved årets udgang for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer — IIW og SMV-vinduet. Tidsplan II for EFSI-aftalen — rapporteringssdato: 31. december 2016. EFSI-garantien dækker 11,2 milliarder euro.

(31)  Faste bruttoinvesteringer betragtes af økonomer ofte som værende en vigtig indikator for langsigtet økonomisk vækst og produktivitet.

(*1)  EU-midlerne omfatter ikke FFR's udgiftsområde 5 »Administration«.

(*2)  Medlemsstater, hvor EU-midlerne i gennemsnit udgjorde mere end 5 % af de faste bruttoinvesteringer i 2007-2015. De faste bruttoinvesteringer består af residente producenters anskaffelser minus afhændelser af faste materielle eller immaterielle aktiver.

(32)  Foranstaltninger truffet hidtil omfattede:

| — | etablering af en flygtningefacilitet for Tyrkiet, oprettelse af en nødtrustfond for Den Centralafrikanske Republik (»Bêkou-trustfonden«) |
| --- | --- |

—

etablering af en flygtningefacilitet for Tyrkiet, oprettelse af en nødtrustfond for Den Centralafrikanske Republik (»Bêkou-trustfonden«)

| — | styrkelse af trustfonden for Syrien (»Madadfonden«) |
| --- | --- |

—

styrkelse af trustfonden for Syrien (»Madadfonden«)

| — | øgede midler til Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF) og Fonden for Intern Sikkerhed (ISF). |
| --- | --- |

—

øgede midler til Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF) og Fonden for Intern Sikkerhed (ISF).

| — | overførsel af midler til en ny budgetpost for ydelse af nødhjælp i EU og |
| --- | --- |

—

overførsel af midler til en ny budgetpost for ydelse af nødhjælp i EU og

| — | styrkelse af budgetter for relevante agenturer, Frontex, Europol, Det Europæiske Asylstøttekontor og Det Europæiske Center for Migrantsmugling. |
| --- | --- |

—

styrkelse af budgetter for relevante agenturer, Frontex, Europol, Det Europæiske Asylstøttekontor og Det Europæiske Center for Migrantsmugling.

(33)  Jf. punkt 1.46 og 1.52 i vores årsberetning for 2012.

(34)  Konklusioner til bilag 6 til dokumentet SWD(2016) 299 final.

(35)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2017/1123 (EUT L 163 af 24.6.2017, s. 1)

(36)  På grundlag af eksisterende resultater ved udgangen af 2016 og den flerårige finansielle ramme, herunder den tekniske justering fra 2017, har vi gjort os den konservative antagelse, at 98 % af forpligtelsesbevillingerne vil blive konverteret til forpligtelser. Vi har brugt det overslag over frigørelser, som Kommissionen har beregnet i midtvejsrevisionen, og vi har antaget, at 99 % af betalingsbevillingerne vil blive til betalinger, undtagen betalinger som vedrører særlige instrumenter, som i Kommissionens antagelse. De formålsbestemte indtægter og fremførsler er holdt uden for prognoserne for 2017-2020, da de er vanskelige at beregne og har en minimal indvirkning på prognoserne.

(37)  Bilag 6 til dokumentet SWD(2016) 299 final angiver et tal på 254 milliarder euro. Vores prognose er baseret på en anslået anvendelse af 648,1 milliard euro i forpligtelsesbevillinger og 604,3 milliarder euro i betalingsbevillinger, som er disponible under FFR for årene 2017-2020 (baseret på den tekniske justering fra 2017).

(38)  Artikel 3, stk. 2, andet afsnit, i afgørelse 2014/335/EU, Euratom.

(39)  Artikel 25 i FFR-forordningen.

(40)  Artikel 9 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning.

(41)  Jf. punkt 2.47, anbefaling 2, i vores årsberetning for 2015.

(*3)  Baseret på de senest tilgængelige gennemførelsesberetninger.

(*4)  Baseret på tildelinger af maksimumsbeløb til operationelle programmer pr. 31. december 2016.

(*5)  For så vidt angår programmeringsperioden 2014-2020 anslog vi det vejledende budget for de finansielle instrumenter under indirekte forvaltning til at være på 7,4 milliarder euro (årsberetningen for 2015, figur 2.10).

(42)  For så vidt angår EFRU's og ESF's finansielle instrumenter udgjorde det samlede beløb svarende til EU's bidrag betalt den 31. december 201511,6 milliarder euro, hvoraf blot 8,5 milliarder euro (73 %) nåede de endelige støttemodtagere. Disse beløb svarer til en niårig gennemførelsesperiode (2007-2015) (Kommissionens dokument EGESIF_16-0011-00, Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25), s. 66).

(43)  Særberetning nr. 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(44)  Pr. 31 december 2014 beløb EU's samlede bidrag til programmeringsperioden 2007-2013 til finansielle instrumenter under indirekte forvaltning sig til næsten 3,8 milliarder euro (eksklusive blandingsfaciliteter).

(45)  Jf. punkt 2.22 og fodnote 35.

---

KAPITEL 3

Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet

INDHOLD

| Indledning | 3.1 |
| --- | --- |

| Del 1 — | Resultatrapportering: Svarer Kommissionens tilgang til god praksis? |
| --- | --- |

Del 1 —

Resultatrapportering: Svarer Kommissionens tilgang til god praksis?

| Afsnit 1 — | Rammen for resultatrapportering |
| --- | --- |

Afsnit 1 —

Rammen for resultatrapportering

| Afsnit 2 — | Sammenligning med praksis for god resultatrapportering andre steder |
| --- | --- |

Afsnit 2 —

Sammenligning med praksis for god resultatrapportering andre steder

| Del 2 — | Resultaterne af Revisionsrettens forvaltningsrevisioner: fælles udfordringer konstateret i en række særberetninger for 2016 |
| --- | --- |

Del 2 —

Resultaterne af Revisionsrettens forvaltningsrevisioner: fælles udfordringer konstateret i en række særberetninger for 2016

| Del 3 — | Opfølgning af anbefalinger |
| --- | --- |

Del 3 —

Opfølgning af anbefalinger

| Konklusioner og anbefalinger | 3.72-3.77 |
| --- | --- |

| Konklusioner | 3.72-3.75 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 3.76-3.77 |
| --- | --- |

| Bilag 3.1 — | Detaljeret status for anbefalingerne i de respektive beretninger |
| --- | --- |

Bilag 3.1 —

| Bilag 3.2 — | Vigtigste forbedringer og uløste mangler pr. beretning |
| --- | --- |

Bilag 3.2 —

| Bilag 3.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende performancespørgsmål |
| --- | --- |

Bilag 3.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 3.1. | I dette kapitel analyserer vi hvert år en række aspekter vedrørende performance: De resultater, der er opnået med EU's budget, som gennemføres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne (1). I år har vi nærmere bestemt set på:






  i) | den ramme for resultatrapportering, som Kommissionen anvender |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

3.1.

I dette kapitel analyserer vi hvert år en række aspekter vedrørende performance: De resultater, der er opnået med EU's budget, som gennemføres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne (1). I år har vi nærmere bestemt set på:

i)

den ramme for resultatrapportering, som Kommissionen anvender

| ii) | de vigtigste resultater fra vores særberetninger om performance i 2016 |
| --- | --- |

ii)

de vigtigste resultater fra vores særberetninger om performance i 2016

| iii) | Kommissionens implementering af anbefalingerne i et udvalg af tidligere særberetninger. |
| --- | --- |

iii)

Kommissionens implementering af anbefalingerne i et udvalg af tidligere særberetninger.

DEL 1 — RESULTATRAPPORTERING: SVARER KOMMISSIONENS TILGANG TIL GOD PRAKSIS?

| 3.2. | De fleste store og komplekse organisationer har procedurer til resultatmåling og rapportering for at angive, hvor vellykkede aktionerne er, og hvor der bør foretages forbedringer. I punkt 3.3-3.12 giver vi et overblik over rammen for resultatrapportering. I punkt 3.13-3.51 sammenligner vi rammen med standarder og gode praksis, som anvendes andre steder. |
| --- | --- |

3.2.

De fleste store og komplekse organisationer har procedurer til resultatmåling og rapportering for at angive, hvor vellykkede aktionerne er, og hvor der bør foretages forbedringer. I punkt 3.3-3.12 giver vi et overblik over rammen for resultatrapportering. I punkt 3.13-3.51 sammenligner vi rammen med standarder og gode praksis, som anvendes andre steder.

Afsnit 1 — Rammen for resultatrapportering

| 3.3. | Kommissionen har i de seneste år indført flere ændringer på dette område — navnlig ved at føre an i initiativet til det »resultatorienterede budget« (BFOR) (2). Resultatrapportering har en central plads i initiativet, som har til formål at finde metoder, der kan sikre større åbenhed, rettidighed og effektivitet i kommunikationen om resultaterne af EU's budget. |
| --- | --- |

3.3.

Kommissionen har i de seneste år indført flere ændringer på dette område — navnlig ved at føre an i initiativet til det »resultatorienterede budget« (BFOR) (2). Resultatrapportering har en central plads i initiativet, som har til formål at finde metoder, der kan sikre større åbenhed, rettidighed og effektivitet i kommunikationen om resultaterne af EU's budget.

| 3.3. | EU-budgettets effektivitet og dertil hørende resultatrapportering er blevet styrket igennem den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR). Siden lanceringen af initiativet »et resultatorienteret EU-budget« har Kommissionen i betydelig grad styrket og strømlinet sin resultatrapportering. Kommissionen udarbejdede eksempelvis for første gang i 2016 en integreret regnskabspakke, der indeholder detaljerede oplysninger om indtægter, udgifter samt EU-budgettets forvaltning og resultater i overensstemmelse med bedste praksis inden for gennemsigtighed og ansvarlighed. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tekstboks 3.1
  giver et overblik over rammen for resultatrapportering. Den afspejler Kommissionens sondring mellem sin egen performance og EU-budgettets performance. I dette afsnit beskriver vi de vigtigste rapporter, som vises i tekstboksen. |
| --- | --- |

3.4.

Tekstboks 3.1
  giver et overblik over rammen for resultatrapportering. Den afspejler Kommissionens sondring mellem sin egen performance og EU-budgettets performance. I dette afsnit beskriver vi de vigtigste rapporter, som vises i tekstboksen.

| 3.4. | På ledelsesniveau omfatter resultatrapporteringen om EU-budgettet to hovedrapporter: programerklæringerne og den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport. Kommissionen benytter de programerklæringer, der ledsager budgetforslaget, til at begrunde tildelingen af finansielle ressourcer over for budgetmyndigheden og gøre det muligt for denne at tage hensyn til resultatoplysninger. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport giver dechargemyndigheden en overordnet sammenfatning af, hvordan EU-budgettet har støttet den Europæiske Unions politiske prioriteter, og de resultater, der er opnået med EU-budgettet, samt redegørelser vedrørende Kommissionens forvaltning af budgettet. |
| --- | --- |

3.4.

Tekstboks 3.1 —   Kommissionens ramme for resultatrapportering

Image

Kilde: Revisionsretten baseret på oplysninger fra Kommissionen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

A.   Programerklæringer

| 3.5. | I henhold til finansforordningen skal Kommissionen udarbejde »programerklæringer« (3) for at begrunde de midler til EU's programmer, der anmodes om i budgetforslaget. For hver enkelt program giver erklæringerne en opdatering om gennemførelsen sammen med de vigtigste finansielle oplysninger og resultatoplysninger (4) målt i forhold til indikatorer, der gælder for hele den flerårige finansielle ramme på syv år (jf.
  tekstboks 3.2
  ). Denne tilgang gør det muligt for budgetmyndigheden at tage hensyn til performance under budgetproceduren. |
| --- | --- |

3.5.

I henhold til finansforordningen skal Kommissionen udarbejde »programerklæringer« (3) for at begrunde de midler til EU's programmer, der anmodes om i budgetforslaget. For hver enkelt program giver erklæringerne en opdatering om gennemførelsen sammen med de vigtigste finansielle oplysninger og resultatoplysninger (4) målt i forhold til indikatorer, der gælder for hele den flerårige finansielle ramme på syv år (jf.
  tekstboks 3.2
  ). Denne tilgang gør det muligt for budgetmyndigheden at tage hensyn til performance under budgetproceduren.

| 3.5. | Tekstboksen henviser til de programerklæringer for 2017, der blev offentliggjort i juni 2016. De omfatter mere end 700 indikatorer, der anvendes til at overvåge resultaterne af programmerne i løbet af deres livscyklus. Der foreligger derfor endnu ikke data for et vist antal indikatorer. I programerklæringerne for 2018 (5) foreligger der oplysninger om over 80 % af indikatorerne, hvilket udgør en stigning på over 20 % i forhold til det foregående år. Mængden af resultatoplysninger vil fortsat stige i takt med gennemførelsen af de programmer, der medfinansieres af EU-budgettet. |
| --- | --- |

3.5.

Tekstboks 3.2 —   Programerklæringer for 2017: målsætninger og indikatorer

| | Antal generelle målsætninger | Antal specifikke målsætninger | Antal anvendte indikatorer | Indikatorer fjernet på grund af manglende data | Betalingsbudget for 2016

  (milliarder euro) | Antal indikatorer pr. milliard euro |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Udgiftsområde 1a — Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse | 25 | 90 | 154 | 93 | 17,4 | 14 |
| Udgiftsområde 1b — Økonomisk, social og territorial samhørighed | 3 | 21 | 8 | 76 | 48,8 | 2 |
| Udgiftsområde 2 — Bæredygtig vækst: naturressourcer | 6 | 28 | 29 | 69 | 55,1 | 2 |
| Udgiftsområde 3 — Sikkerhed og medborgerskab | 13 | 48 | 148 | 28 | 3,0 | 59 |
| Udgiftsområde 4 — Et globalt Europa | 14 | 44 | 97 | 5 | 10,2 | 10 |
| Særlige instrumenter | 0 | 2 | 2 | 0 | 0,4 | 5 |
| I ALT | 61 | 233 | 438 | 271 | 134,9 | 5 |
| | 294 målsætninger | 709 indikatorer | | |
| Kilde: Revisionsretten baseret på forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017 — programerklæringer for aktionsudgifterne (COM(2016)300 — juni 2016). |

Antal generelle målsætninger

Antal specifikke målsætninger

Antal anvendte indikatorer

Indikatorer fjernet på grund af manglende data

Betalingsbudget for 2016

(milliarder euro)

Antal indikatorer pr. milliard euro

Udgiftsområde 1a — Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

25

90

154

93

17,4

14

Udgiftsområde 1b — Økonomisk, social og territorial samhørighed

3

21

8

76

48,8

2

Udgiftsområde 2 — Bæredygtig vækst: naturressourcer

6

28

29

69

55,1

2

Udgiftsområde 3 — Sikkerhed og medborgerskab

13

48

148

28

3,0

59

Udgiftsområde 4 — Et globalt Europa

14

44

97

5

10,2

10

Særlige instrumenter

0

2

2

0

0,4

5

I ALT

61

233

438

271

134,9

5

294 målsætninger

709 indikatorer

Kilde: Revisionsretten baseret på forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017 — programerklæringer for aktionsudgifterne (COM(2016)300 — juni 2016).

RETTENS BEMÆRKNINGER

B.   Sektorspecifikke rapporter

| 3.6. | På nogle udgiftsområder skal Kommissionen ifølge TEUF, finansforordningen eller sektorspecifikke regler udarbejde sektorspecifikke rapporter. Eftersom disse rapporters mål, struktur og indhold varierer alt efter de forskellige krav, varierer deres fokus på performanceaspekter også. Visse sektorspecifikke rapporter indeholder omfattende, kvantificerede resultatoplysninger. Kommissionen overvåger visse sektorspecifikke data online og ajourfører ofte oplysninger. |
| --- | --- |

3.6.

På nogle udgiftsområder skal Kommissionen ifølge TEUF, finansforordningen eller sektorspecifikke regler udarbejde sektorspecifikke rapporter. Eftersom disse rapporters mål, struktur og indhold varierer alt efter de forskellige krav, varierer deres fokus på performanceaspekter også. Visse sektorspecifikke rapporter indeholder omfattende, kvantificerede resultatoplysninger. Kommissionen overvåger visse sektorspecifikke data online og ajourfører ofte oplysninger.

C.   Strategiske planer, forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter

| 3.7. | Kommissionens generaldirektorater (GD'er) har udarbejdet flerårige (2016-2020) strategiske planer, der fastsætter mål og giver mellemfristede retningslinjer for operationelle aktiviteter. I forvaltningsplanerne opdeler generaldirektoraterne deres flerårige strategi og målsætninger i årlige output, aktioner og interventioner. Hvert GD's årlige aktivitetsrapport angiver resultaterne i forhold til de opstillede mål og indeholder en vurdering af, i hvilket omfang aktionsudgifterne har bidraget til politiske resultater (6). De årlige aktivitetsrapporter omfatter også finansielle oplysninger og forvaltningsoplysninger såsom resultaterne af kontrollen vedrørende lovlighed og formel rigtighed. |
| --- | --- |

3.7.

Kommissionens generaldirektorater (GD'er) har udarbejdet flerårige (2016-2020) strategiske planer, der fastsætter mål og giver mellemfristede retningslinjer for operationelle aktiviteter. I forvaltningsplanerne opdeler generaldirektoraterne deres flerårige strategi og målsætninger i årlige output, aktioner og interventioner. Hvert GD's årlige aktivitetsrapport angiver resultaterne i forhold til de opstillede mål og indeholder en vurdering af, i hvilket omfang aktionsudgifterne har bidraget til politiske resultater (6). De årlige aktivitetsrapporter omfatter også finansielle oplysninger og forvaltningsoplysninger såsom resultaterne af kontrollen vedrørende lovlighed og formel rigtighed.

D.   Evalueringer

| 3.8. | I sine retningslinjer for bedre regulering (7) definerer Kommissionen en evaluering som en evidensbaseret vurdering af, i hvilket omfang en intervention:






  — | er effektiv og produktiv |
| --- | --- | --- |

3.8.

I sine retningslinjer for bedre regulering (7) definerer Kommissionen en evaluering som en evidensbaseret vurdering af, i hvilket omfang en intervention:

—

er effektiv og produktiv

| — | er relevant i betragtning af behovene og dens målsætninger |
| --- | --- |

—

er relevant i betragtning af behovene og dens målsætninger

| — | er sammenhængende både internt og i forhold til andre EU-tiltag på politikområdet og |
| --- | --- |

—

er sammenhængende både internt og i forhold til andre EU-tiltag på politikområdet og

| — | opnår en EU-merværdi. |
| --- | --- |

—

opnår en EU-merværdi.

| 3.9. | Retningslinjerne for bedre regulering forpligter Kommissionen til på en forholdsmæssig måde at evaluere alle EU's udgifts- og ikkeudgiftsrelaterede aktiviteter, som har til formål at skabe en social eller økonomisk virkning. Hvert GD er ansvarligt for at evaluere sine egne aktiviteter. Evalueringerne kan centraliseres fuldt ud i en horisontal enhed, delegeres fuldstændigt til operationelle enheder eller, i en hybrid model, decentraliseres af hensyn til den operationelle forvaltning, dog med støtte fra en central evalueringsenhed. |
| --- | --- |

3.9.

Retningslinjerne for bedre regulering forpligter Kommissionen til på en forholdsmæssig måde at evaluere alle EU's udgifts- og ikkeudgiftsrelaterede aktiviteter, som har til formål at skabe en social eller økonomisk virkning. Hvert GD er ansvarligt for at evaluere sine egne aktiviteter. Evalueringerne kan centraliseres fuldt ud i en horisontal enhed, delegeres fuldstændigt til operationelle enheder eller, i en hybrid model, decentraliseres af hensyn til den operationelle forvaltning, dog med støtte fra en central evalueringsenhed.

| 3.10. | Indtil udgangen af 2015 førte Kommissionen en evalueringsdatabase (8) over næsten 1 600 evalueringer gennemført mellem 1999 og 2015, svarende til et årligt gennemsnit på 100 (jf.
  tekstboks 3.3
  ). De samlede evalueringsomkostninger i 2016 var på mere end 60 millioner euro (210 millioner, hvis undersøgelser (9) medregnes). Kommissionen har siden nedlagt den offentlige evalueringsdatabase og indført en »undersøgelsesdatabase«. Ifølge Kommissionen er det vigtigste formål med sidstnævnte at gøre det muligt at udveksle evalueringsresultater mellem de forskellige EU-institutioner, mens den offentlige platform for udveksling af alle oplysninger om evalueringer og undersøgelser er EU Bookshop. |
| --- | --- |

3.10.

Indtil udgangen af 2015 førte Kommissionen en evalueringsdatabase (8) over næsten 1 600 evalueringer gennemført mellem 1999 og 2015, svarende til et årligt gennemsnit på 100 (jf.
  tekstboks 3.3
  ). De samlede evalueringsomkostninger i 2016 var på mere end 60 millioner euro (210 millioner, hvis undersøgelser (9) medregnes). Kommissionen har siden nedlagt den offentlige evalueringsdatabase og indført en »undersøgelsesdatabase«. Ifølge Kommissionen er det vigtigste formål med sidstnævnte at gøre det muligt at udveksle evalueringsresultater mellem de forskellige EU-institutioner, mens den offentlige platform for udveksling af alle oplysninger om evalueringer og undersøgelser er EU Bookshop.

Tekstboks 3.3 —   Antal evalueringer i Kommissionen mellem 2000 og 2015 (glidende gennemsnit for en treårig periode og tal på årsbasis)

Image

Kilde: Kommissionens evalueringsdatabase (2000-2015).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

E.   Årlig forvaltnings- og effektivitetsrapport

| 3.11. | Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport udarbejdes for at opfylde kravene i både artikel 318 i TEUF (om en resultatbaseret evalueringsrapport af EU's resultater) og artikel 66, stk. 9, i finansforordningen (om en sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter). Kommissionens formål med at kombinere to tidligere særskilte rapporter var at kunne fremlægge ét enkelt dokument for dechargemyndigheden, som både dækkede forvaltningen af EU's budget og evalueringen af de opnåede resultater. |
| --- | --- |

3.11.

Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport udarbejdes for at opfylde kravene i både artikel 318 i TEUF (om en resultatbaseret evalueringsrapport af EU's resultater) og artikel 66, stk. 9, i finansforordningen (om en sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter). Kommissionens formål med at kombinere to tidligere særskilte rapporter var at kunne fremlægge ét enkelt dokument for dechargemyndigheden, som både dækkede forvaltningen af EU's budget og evalueringen af de opnåede resultater.

| 3.11. | Kommissionen har med offentliggørelsen af den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 fortsat sine bestræbelser på at strømline og forbedre resultatrapporteringen til EU-budgettet. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 udgør yderligere fremskridt i den henseende. |
| --- | --- |

3.11.

F.   Andre rapporter med resultatoplysninger

| 3.12. | Andre rapporter fra Kommissionen, både regelmæssige og lejlighedsvise, giver oplysninger om mål og resultatindikatorer samt projektfordele og resultater. |
| --- | --- |

3.12.

Andre rapporter fra Kommissionen, både regelmæssige og lejlighedsvise, giver oplysninger om mål og resultatindikatorer samt projektfordele og resultater.

| i) | Den årlige almindelige rapport om Unionens virksomhed (10), som offentliggøres i marts, indeholder detaljerede oplysninger om større begivenheder, initiativer og beslutninger i det foregående år, inddelt efter Kommissionens ti prioriteter. |
| --- | --- |

i)

Den årlige almindelige rapport om Unionens virksomhed (10), som offentliggøres i marts, indeholder detaljerede oplysninger om større begivenheder, initiativer og beslutninger i det foregående år, inddelt efter Kommissionens ti prioriteter.

| ii) | Den årlige finansielle beretning om EU's budget (11), der offentliggøres i juli som en del af Kommissionens integrerede regnskabsaflæggelsespakke, behandler budgetforvaltningen i det foregående år. |
| --- | --- |

ii)

Den årlige finansielle beretning om EU's budget (11), der offentliggøres i juli som en del af Kommissionens integrerede regnskabsaflæggelsespakke, behandler budgetforvaltningen i det foregående år.

| iii) | The Juncker Commission two years on (12) var en række præsentationer, som blev offentliggjort i november 2016 for at give et overblik over de fremskridt, der var gjort med hensyn til at opfylde Kommissionens ti prioriteter i de to år, der var gået, siden den tiltrådte. |
| --- | --- |

iii)

The Juncker Commission two years on (12) var en række præsentationer, som blev offentliggjort i november 2016 for at give et overblik over de fremskridt, der var gjort med hensyn til at opfylde Kommissionens ti prioriteter i de to år, der var gået, siden den tiltrådte.

| iv) | Formandens årlige tale om Unionens tilstand (13) til Europa-Parlamentet i september, hvortil der offentliggøres støttedokumenter. |
| --- | --- |

iv)

Formandens årlige tale om Unionens tilstand (13) til Europa-Parlamentet i september, hvortil der offentliggøres støttedokumenter.

| v) | Webværktøjet om EU-resultater (14), er et onlineudvalg af EU-finansierede projekter, hver med en oversigt over resultater og, undertiden, numeriske data. |
| --- | --- |

v)

Webværktøjet om EU-resultater (14), er et onlineudvalg af EU-finansierede projekter, hver med en oversigt over resultater og, undertiden, numeriske data.

Afsnit 2 — Sammenligning med praksis for god resultatrapportering andre steder

A.   Indledning

| 3.13. | For at identificere god praksis for resultatrapportering gjorde vi følgende: |
| --- | --- |

3.13.

For at identificere god praksis for resultatrapportering gjorde vi følgende:

| i) | Vi konsulterede relevante internationale standarder, såsom IPSASB Recommended Practice Guideline 3 — Reporting Service Performance Information (15) |
| --- | --- |

i)

Vi konsulterede relevante internationale standarder, såsom IPSASB Recommended Practice Guideline 3 — Reporting Service Performance Information (15)

| ii) | Vi gennemførte en undersøgelse om resultatrapportering. Foruden et omfattende svar fra Kommissionen så vi på 17 svar fra EU's medlemsstater, andre nationale regeringer og andre internationale organisationer |
| --- | --- |

ii)

Vi gennemførte en undersøgelse om resultatrapportering. Foruden et omfattende svar fra Kommissionen så vi på 17 svar fra EU's medlemsstater, andre nationale regeringer og andre internationale organisationer

| iii) | Vi gennemgik offentligt tilgængelige resultatoplysninger om 14 udvalgte stater og internationale organisationer (16) |
| --- | --- |

iii)

Vi gennemgik offentligt tilgængelige resultatoplysninger om 14 udvalgte stater og internationale organisationer (16)

| iv) | Vi gennemgik evalueringsrapporter udgivet af Multilateral Organisation Performance Assessment Network (MOPAN) (17) mellem 2011 og 2016. Rapporterne indeholdt altid elementer om organisationernes resultatrapportering. |
| --- | --- |

iv)

Vi gennemgik evalueringsrapporter udgivet af Multilateral Organisation Performance Assessment Network (MOPAN) (17) mellem 2011 og 2016. Rapporterne indeholdt altid elementer om organisationernes resultatrapportering.

| 3.14. | Der er betydelige forskelle mellem EU og andre internationale organisationer og offentlige forvaltninger, men sidstnævnte skal også overholde lovkrav og er underlagt specifikke operationelle begrænsninger. Andre internationale organisationer er ikke mindre udsatte for komplikationer, når der skal etableres en forbindelse mellem deres aktioner og de endelige virkninger/resultater. Vi identificerede seks områder (B til G nedenfor), hvor de gode praksis, vi observerede, vil kunne hjælpe Kommissionen med at videreudvikle sin resultatrapportering. |
| --- | --- |

3.14.

Der er betydelige forskelle mellem EU og andre internationale organisationer og offentlige forvaltninger, men sidstnævnte skal også overholde lovkrav og er underlagt specifikke operationelle begrænsninger. Andre internationale organisationer er ikke mindre udsatte for komplikationer, når der skal etableres en forbindelse mellem deres aktioner og de endelige virkninger/resultater. Vi identificerede seks områder (B til G nedenfor), hvor de gode praksis, vi observerede, vil kunne hjælpe Kommissionen med at videreudvikle sin resultatrapportering.

| 3.14. | Som led i initiativet om »det resultatorienterede EU-budget« har Kommissionen indledt en dialog om resultatrammer med relevante eksperter fra nationale forvaltninger og andre internationale organisationer, herunder OECD, med henblik på at indsamle erfaringer og kortlægge god praksis. Repræsentanter fra Europa-Parlamentet og Rådet har også deltaget i denne dialog, som har dækket et bredt spektrum af emner, såsom resultater, evaluering og EU-merværdi. Det er herigennem blevet tydeligt, at en resultatramme bør udvikles gradvist, og at der ikke kan anvendes samme tilgang til dem alle. Kommissionen fortsætter denne dialog med eksperter og tovholdere og vil tage disse resultater i betragtning under udarbejdelsen af resultatrammen for den næste flerårlige finansielle ramme. |
| --- | --- |

3.14.

RETTENS BEMÆRKNINGER

B.   Behov for at forbedre resultatrammen

a)   Kommissionen anvender to sæt mål og indikatorer til måling af henholdsvis tjenestegrenenes og udgiftsprogrammernes performance

Gode praksis

| 3.15. | I Australien udarbejder ministerierne tre centrale dokumenter som en del af resultatrammen: oversigter over budgetporteføljer, der kvantificerer programbudgetterne, forretningsplaner, der fastlægger offentlige enheders formål og aktiviteter, og årsrapporter med feedback om resultaterne. Enhederne skal sikre en klar sammenhæng mellem disse dokumenter (18). Resultatkriterierne i det enkelte dokument skal rapporteres kollektivt i en enkelt årlig resultaterklæring (i årsrapporten ved regnskabsårets udgang). |
| --- | --- |

3.15.

I Australien udarbejder ministerierne tre centrale dokumenter som en del af resultatrammen: oversigter over budgetporteføljer, der kvantificerer programbudgetterne, forretningsplaner, der fastlægger offentlige enheders formål og aktiviteter, og årsrapporter med feedback om resultaterne. Enhederne skal sikre en klar sammenhæng mellem disse dokumenter (18). Resultatkriterierne i det enkelte dokument skal rapporteres kollektivt i en enkelt årlig resultaterklæring (i årsrapporten ved regnskabsårets udgang).

| 3.16. | I Frankrig er det offentlige budget opdelt efter »missioner«. Hver enkelt af de 31 missioner i budgettet omfatter flere programmer (118 i 2017). Hvert program har en strategi, mål og kvantificerede resultatindikatorer, og de vigtigste indikatorer er også udpeget som indikatorer for missionerne. Anvendelsen af identiske indikatorer sikrer sammenhæng mellem missioner og programmer. Indikatorerne dækker både programmernes og ministeriernes performance. |
| --- | --- |

3.16.

I Frankrig er det offentlige budget opdelt efter »missioner«. Hver enkelt af de 31 missioner i budgettet omfatter flere programmer (118 i 2017). Hvert program har en strategi, mål og kvantificerede resultatindikatorer, og de vigtigste indikatorer er også udpeget som indikatorer for missionerne. Anvendelsen af identiske indikatorer sikrer sammenhæng mellem missioner og programmer. Indikatorerne dækker både programmernes og ministeriernes performance.

| 3.17. | I Canada skal alle føderale organisationer, som modtager budgetbevillinger, planlægge og forvalte deres operationer og rapportere om deres resultater i forhold til 16 udfaldsområder, der dækker hele forvaltningen. Denne ramme etablerer en klar og enkel forbindelse mellem finansielle tildelinger, programaktiviteter og nationale resultater. |
| --- | --- |

3.17.

I Canada skal alle føderale organisationer, som modtager budgetbevillinger, planlægge og forvalte deres operationer og rapportere om deres resultater i forhold til 16 udfaldsområder, der dækker hele forvaltningen. Denne ramme etablerer en klar og enkel forbindelse mellem finansielle tildelinger, programaktiviteter og nationale resultater.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Situationen i Kommissionen

| 3.18. | Før starten på FFR for 2014-2020 gav Kommissionen sine tjenestegrene besked på at »uddybe (...) resultatramme[n]« (19). Med henblik herpå fastsatte den en intern regel (20) om, at de nye programmål og -indikatorer skal defineres klart i programerklæringer, forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter. Dette blev for første gang gjort i 2014 og satte Kommissionen i stand til at fremlægge en sammenhængende resultatbeskrivelse: Mål, som fik tildelt midler i budgettet, blev en del af planlægningsprocessen i det relevante GD's forvaltningsplan, og resultaterne blev rapporteret i dets årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

3.18.

Før starten på FFR for 2014-2020 gav Kommissionen sine tjenestegrene besked på at »uddybe (...) resultatramme[n]« (19). Med henblik herpå fastsatte den en intern regel (20) om, at de nye programmål og -indikatorer skal defineres klart i programerklæringer, forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter. Dette blev for første gang gjort i 2014 og satte Kommissionen i stand til at fremlægge en sammenhængende resultatbeskrivelse: Mål, som fik tildelt midler i budgettet, blev en del af planlægningsprocessen i det relevante GD's forvaltningsplan, og resultaterne blev rapporteret i dets årlige aktivitetsrapport.

| 3.18. | Kommissionens arbejde med Den Interne Revisionstjeneste (IAS) tilvejebringer også yderligere merværdi og kontrol til Kommissionens og adskillige generaldirektoraters (GD'er) resultatrammer og målingssystemer. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Siden 2016 har Kommissionen ikke længere anvendt denne tilgang. Den har i stedet oprettet et nyt planlægningsdokument, den femårige strategiske plan, hvori GD'erne forventes at fastlægge nye organisatoriske mål og indikatorer, som er i overensstemmelse med Kommissionens prioriteter, men er forskellige fra de mål og indikatorer, der allerede er fastlagt for programmerne. De årlige aktivitetsrapporter rapporterer nu om den resultatramme, der er fastsat i strategi- og forvaltningsplanerne, og skal henvise til programerklæringerne for så vidt angår programmernes resultater. Af de seks årlige aktivitetsrapporter for 2016, som vi gennemgik, var der dog kun én, der havde krydshenvisninger til de resultater, der var rapporteret i programerklæringerne. Det gør det vanskeligt at sammenligne de forskellige typer af resultatdokumenter og afspejler ikke det forhold, at Kommissionen i sidste ende er ansvarlig for, at budgettet gennemføres under hensyntagen til principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. |
| --- | --- |

3.19.

Siden 2016 har Kommissionen ikke længere anvendt denne tilgang. Den har i stedet oprettet et nyt planlægningsdokument, den femårige strategiske plan, hvori GD'erne forventes at fastlægge nye organisatoriske mål og indikatorer, som er i overensstemmelse med Kommissionens prioriteter, men er forskellige fra de mål og indikatorer, der allerede er fastlagt for programmerne. De årlige aktivitetsrapporter rapporterer nu om den resultatramme, der er fastsat i strategi- og forvaltningsplanerne, og skal henvise til programerklæringerne for så vidt angår programmernes resultater. Af de seks årlige aktivitetsrapporter for 2016, som vi gennemgik, var der dog kun én, der havde krydshenvisninger til de resultater, der var rapporteret i programerklæringerne. Det gør det vanskeligt at sammenligne de forskellige typer af resultatdokumenter og afspejler ikke det forhold, at Kommissionen i sidste ende er ansvarlig for, at budgettet gennemføres under hensyntagen til principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning.

| 3.19. | Revisionsretten bemærkede i sin årsberetning for 2015, at mange af målene i Kommissionens forvaltningsplaner ikke var fastsat på det rette ansvarlighedsniveau. Siden da har Kommissionen revideret sin strategiske planlægnings- og programmeringscyklus. Målet med dette var at skabe en tydeligere ramme for Kommissionens/generaldirektoraters ansvarlighed samt at gøre planlægningsdokumenter mere strømlinede og fokuserede på Kommissionens prioriteter og generaldirektoratets kompetenceområder. De mål og indikatorer, der er udvalgt til de strategiske planer, er nu blevet skræddersyet til deres særlige kompetencer og afspejler, at Kommissionens tjenestegrenes ansvarsområder omfatter andet og mere end gennemførelse af budgettet og programforvaltning.

  Derfor er det ikke længere påkrævet at tilpasse målene og indikatorerne i Kommissionens tjenestegrenes resultatramme til de mål og indikatorer, der er defineret i programmernes retsgrundlag. Kommissionens tjenestegrene opfordres dog til at henvise til programerklæringer, når de beskriver deres aktiviteter i forbindelse med programmerne. Dette er med til at begrænse gentagelsen af oplysninger og sikre enslydende oplysninger, og dette vil blive styrket fremover.


  Kommissionen mener, at dens ansvar for budgettets gennemførelse er klart. Alle generaldirektører underskriver i deres årlige aktivitetsrapport en forvaltningserklæring, der angiver, at ressourcerne er blevet anvendt til de tilsigtede formål og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, samt at de underliggende transaktioner er lovlige og legitime. På ledelsesniveau påtager kommissærkollegiet sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet ved hvert år at vedtage den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU's budget. |
| --- | --- |

3.19.

Derfor er det ikke længere påkrævet at tilpasse målene og indikatorerne i Kommissionens tjenestegrenes resultatramme til de mål og indikatorer, der er defineret i programmernes retsgrundlag. Kommissionens tjenestegrene opfordres dog til at henvise til programerklæringer, når de beskriver deres aktiviteter i forbindelse med programmerne. Dette er med til at begrænse gentagelsen af oplysninger og sikre enslydende oplysninger, og dette vil blive styrket fremover.

Kommissionen mener, at dens ansvar for budgettets gennemførelse er klart. Alle generaldirektører underskriver i deres årlige aktivitetsrapport en forvaltningserklæring, der angiver, at ressourcerne er blevet anvendt til de tilsigtede formål og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, samt at de underliggende transaktioner er lovlige og legitime. På ledelsesniveau påtager kommissærkollegiet sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet ved hvert år at vedtage den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU's budget.

| 3.20. | I rapporterne bruger Kommissionen ikke samme opdeling for udgifter og for resultater. I de årlige aktivitetsrapporter er GD'ernes årlige betalinger opdelt efter aktivitetstype/udgiftsprogram, mens resultaterne rapporteres på grundlag af opnåelsen af generelle og specifikke mål uden angivelse af de tilsvarende udgifter. Det er derfor ikke muligt at vurdere, hvor mange midler der blev brugt på at forfølge de opstillede mål. Den årlige forvaltnings- og resultatrapport indeholder ikke oplysninger om udgifterne relateret til programmernes resultater opdelt efter generelle og specifikke mål. |
| --- | --- |

3.20.

I rapporterne bruger Kommissionen ikke samme opdeling for udgifter og for resultater. I de årlige aktivitetsrapporter er GD'ernes årlige betalinger opdelt efter aktivitetstype/udgiftsprogram, mens resultaterne rapporteres på grundlag af opnåelsen af generelle og specifikke mål uden angivelse af de tilsvarende udgifter. Det er derfor ikke muligt at vurdere, hvor mange midler der blev brugt på at forfølge de opstillede mål. Den årlige forvaltnings- og resultatrapport indeholder ikke oplysninger om udgifterne relateret til programmernes resultater opdelt efter generelle og specifikke mål.

| 3.20. | Kommissionen mener, at dens rapportering i de årlige aktivitetsrapporter er passende for dens institutionelle og organisatoriske kontekst. De generelle og specifikke mål dækker ikke alene forvaltning af udgiftsprogrammer, men også aktiviteter, der ikke er relateret til udgifter (såsom politikudformning og lovgivningsmæssige aktiviteter). |
| --- | --- |

3.20.

b)   Kommissionen har en lang række mål og indikatorer

Gode praksis

| 3.21. | OECD gennemførte i 2016 en undersøgelse vedrørende resultatbudgettering i OECD-landene og i Kommissionen. Diagrammet i
  tekstboks 3.4
  sammenligner forekomst, anvendelse og konsekvenser (21) af resultatrammer under de forskellige jurisdiktioner. OECD fandt Kommissionens resultatramme mest vidtgående, hvilket til dels kan forklares ved antallet af lovkrav i EU. OECD's diagram indikerer imidlertid, at anvendelsen og konsekvenserne af rammerne for beslutningstagning ikke afspejler denne højere specifikationsgrad. |
| --- | --- |

3.21.

OECD gennemførte i 2016 en undersøgelse vedrørende resultatbudgettering i OECD-landene og i Kommissionen. Diagrammet i
  tekstboks 3.4
  sammenligner forekomst, anvendelse og konsekvenser (21) af resultatrammer under de forskellige jurisdiktioner. OECD fandt Kommissionens resultatramme mest vidtgående, hvilket til dels kan forklares ved antallet af lovkrav i EU. OECD's diagram indikerer imidlertid, at anvendelsen og konsekvenserne af rammerne for beslutningstagning ikke afspejler denne højere specifikationsgrad.

| 3.21. | EU-budgettets resultatramme blev udviklet både for at opfylde lovkrav og som svar på krav fra tovholdere og på Kommissionens egne behov.

  Kommissionen anvender resultatoplysningerne vedrørende udgiftsprogrammer til a) at overvåge programmers fremskridt, b) ansvarlighed og gennemsigtighed, c) som grundlag for beslutningstagningen om forvaltning af et program, d) begrundelse for eller forslag om tilpasning af fordelingen af midler til budgetmyndigheden, e) udarbejdelse af forslag om ændringer af retsgrundlaget eller fremtidige programmer.


  Kommissionen bemærker dog, at selv om resultatoplysninger tages i betragtning under den årlige budgetbehandling, er de ikke de eneste faktorer, der indgår i beslutninger om budgettet. |
| --- | --- |

3.21.

Kommissionen anvender resultatoplysningerne vedrørende udgiftsprogrammer til a) at overvåge programmers fremskridt, b) ansvarlighed og gennemsigtighed, c) som grundlag for beslutningstagningen om forvaltning af et program, d) begrundelse for eller forslag om tilpasning af fordelingen af midler til budgetmyndigheden, e) udarbejdelse af forslag om ændringer af retsgrundlaget eller fremtidige programmer.

Kommissionen bemærker dog, at selv om resultatoplysninger tages i betragtning under den årlige budgetbehandling, er de ikke de eneste faktorer, der indgår i beslutninger om budgettet.

Tekstboks 3.4 —   Resultaterne af OECD's 2016-undersøgelse vedrørende resultatbudgettering

Image

Kilde: OECD, præsentation på det 12. årlige møde for ledende budgetansvarlige i OECD's netværk for performance og resultater, 25. november 2016.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.22. | Visse lande har gradvist reduceret kompleksiteten af deres resultatramme og antallet af mål og indikatorer. |
| --- | --- |

3.22.

Visse lande har gradvist reduceret kompleksiteten af deres resultatramme og antallet af mål og indikatorer.

| i) | Det franske parlament vedtog i august 2001 en lov (22), der fastsætter nye regler for udarbejdelse og gennemførelse af statsbudgettet. Dette indebar, at økonomi- og finansministeriet mellem 2014-2017 reducerede antallet af mål og indikatorer med henholdsvis 20 % og 24 %. |
| --- | --- |

i)

Det franske parlament vedtog i august 2001 en lov (22), der fastsætter nye regler for udarbejdelse og gennemførelse af statsbudgettet. Dette indebar, at økonomi- og finansministeriet mellem 2014-2017 reducerede antallet af mål og indikatorer med henholdsvis 20 % og 24 %.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| ii) | Nederlandene indførte i 2012 og 2013 en reform om ansvarlig budgetlægning, som fastlagde strengere betingelser for regeringens anvendelse af politiske oplysninger (resultatindikatorer og tekster, der forklarer de politiske målsætninger). Antallet af resultatindikatorer i budgetdokumenterne blev halveret. |
| --- | --- |

ii)

Nederlandene indførte i 2012 og 2013 en reform om ansvarlig budgetlægning, som fastlagde strengere betingelser for regeringens anvendelse af politiske oplysninger (resultatindikatorer og tekster, der forklarer de politiske målsætninger). Antallet af resultatindikatorer i budgetdokumenterne blev halveret.

Situationen i Kommissionen

| 3.23. | Programerklæringerne i EU's forslag til det almindelige budget for 2017 indeholder 294 målsætninger og 709 indikatorer (jf.
  tekstboks 3.2
  ). Der er specielt mange under FFR-udgiftsområderne 1a, 3 og 4. Via BFOR-initiativet er Kommissionen for øjeblikket i færd med at gennemgå sine indikatorer for at levere input til den næste generation af udgiftsprogrammer.
  Tekstboks 3.5
  illustrerer de fremskridt, som Kommissionen kunne sigte mod at gøre, men der bør også tages hensyn til visse faktorer, som er specifikke for institutionen. |
| --- | --- |

3.23.

Programerklæringerne i EU's forslag til det almindelige budget for 2017 indeholder 294 målsætninger og 709 indikatorer (jf.
  tekstboks 3.2
  ). Der er specielt mange under FFR-udgiftsområderne 1a, 3 og 4. Via BFOR-initiativet er Kommissionen for øjeblikket i færd med at gennemgå sine indikatorer for at levere input til den næste generation af udgiftsprogrammer.
  Tekstboks 3.5
  illustrerer de fremskridt, som Kommissionen kunne sigte mod at gøre, men der bør også tages hensyn til visse faktorer, som er specifikke for institutionen.

| 3.23. | Der indgår over 700 indikatorer i retsgrundlaget for programmerne for 2014-2020, som skal hjælpe til med at overvåge programmernes resultater i løbet af deres livscyklus. De er resultatet af en lovgivningsproces og afspejler derfor medlovgivernes forventninger, med hensyn til hvilken slags oplysninger og af hvilken størrelsesorden der er behov for at følge resultaterne. Indberetninger om disse indikatorer i programerklæringerne gør det muligt for budgetmyndigheden at tage hensyn til resultatoplysninger i budgetbehandlingen. I forbindelse med initiativet »et resultatorienteret EU-budget« gennemgår Kommissionen de indikatorer for udgiftsprogrammerne, som blev fastlagt i retsgrundlaget, med henblik på at drage på erfaringer før forberedelsen af næste generation af udgiftsprogrammer.

  I Revisionsrettens sammenligning medtages der ikke kontekstuelle nøglefaktorer såsom antallet af interventioner og deres art, hvilke politikområder der dækkes, eller hvordan de gennemføres, og indikatorernes kvalitet og relevans måles heller ikke.


  Kommissionen bemærker også, at antallet af mål og indikatorer, der anvendes i de strategiske planer for Kommissionens tjenestegrene, er blevet reduceret markant med den nylige reform. Antallet af generelle mål er blevet reduceret fra 84 til 11, virkningsindikatorer fra 187 til 37, specifikke mål fra 426 til 386 og resultatindikatorer fra 969 til 825. |
| --- | --- |

3.23.

I Revisionsrettens sammenligning medtages der ikke kontekstuelle nøglefaktorer såsom antallet af interventioner og deres art, hvilke politikområder der dækkes, eller hvordan de gennemføres, og indikatorernes kvalitet og relevans måles heller ikke.

Kommissionen bemærker også, at antallet af mål og indikatorer, der anvendes i de strategiske planer for Kommissionens tjenestegrene, er blevet reduceret markant med den nylige reform. Antallet af generelle mål er blevet reduceret fra 84 til 11, virkningsindikatorer fra 187 til 37, specifikke mål fra 426 til 386 og resultatindikatorer fra 969 til 825.

Tekstboks 3.5 —   EU har flere mål og indikatorer (pr. milliard euro) end Frankrig og Nederlandene

| | Mål | Indikatorer |
| --- | --- | --- |
| pr. milliard euro | pr. milliard euro |
| Frankrig — Nettoudgifter i statens almindelige budget | 1,0 | 2,0 |
| Nederlandene — Statens budget | 0,6 | 2,5 |
| EU — Betalingsbevillinger | 2,0 | 5,0 |
| Kilde: Revisionsretten på grundlag af oplysninger om EU's budget og nationale budgetoplysninger. |

Mål

Indikatorer

pr. milliard euro

pr. milliard euro

Frankrig — Nettoudgifter i statens almindelige budget

1,0

2,0

Nederlandene — Statens budget

0,6

2,5

EU — Betalingsbevillinger

2,0

5,0

Kilde: Revisionsretten på grundlag af oplysninger om EU's budget og nationale budgetoplysninger.

RETTENS BEMÆRKNINGER

C.   Resultatrapporteringen er ikke udtømmende

a)   Resultatrapporteringen er ikke i god balance, idet den giver begrænsede oplysninger om udfordringer og mangler

Gode praksis

| 3.24. | Andre regeringer og internationale organisationer har taget skridt til at sikre afbalanceret resultatrapportering, som de internationale standarder anbefaler (23). |
| --- | --- |

3.24.

Andre regeringer og internationale organisationer har taget skridt til at sikre afbalanceret resultatrapportering, som de internationale standarder anbefaler (23).

| i) | I USA skal de årlige resultatrapporter give et klart billede af resultaterne, vise tendenser over tid og skabe en forbindelse til kilden til resultatoplysningerne og redegøre for fremskridt og mangler. |
| --- | --- |

i)

I USA skal de årlige resultatrapporter give et klart billede af resultaterne, vise tendenser over tid og skabe en forbindelse til kilden til resultatoplysningerne og redegøre for fremskridt og mangler.

| ii) | WHO's »end of biennium assessment« for 2014-2015 gav et overblik over de vigtigste fremskridt og udfordringer for hvert enkelt programområde (24). I forordet til WHO's vigtigste resultatrapport for 2014-2015 (25) konstaterer generaldirektøren, at der gives et ærligt billede af fiaskoer såvel som succeser. I overensstemmelse med dette beskriver teksten systematisk udfordringerne sammen med resultaterne. |
| --- | --- |

ii)

WHO's »end of biennium assessment« for 2014-2015 gav et overblik over de vigtigste fremskridt og udfordringer for hvert enkelt programområde (24). I forordet til WHO's vigtigste resultatrapport for 2014-2015 (25) konstaterer generaldirektøren, at der gives et ærligt billede af fiaskoer såvel som succeser. I overensstemmelse med dette beskriver teksten systematisk udfordringerne sammen med resultaterne.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| iii) | Verdensbanken (26) vurderede, hvorvidt dens overvågning og evaluering var tilstrækkelig med hensyn til at give input til de igangværende bestræbelser på at øge bankens effektivitet og fremme en kultur for udvikling af løsninger og evidensbaseret beslutningstagning. Den påpegede væsentlige mangler i udformningen og anvendelsen af sine egne systemer. |
| --- | --- |

iii)

Verdensbanken (26) vurderede, hvorvidt dens overvågning og evaluering var tilstrækkelig med hensyn til at give input til de igangværende bestræbelser på at øge bankens effektivitet og fremme en kultur for udvikling af løsninger og evidensbaseret beslutningstagning. Den påpegede væsentlige mangler i udformningen og anvendelsen af sine egne systemer.

| iv) | MOPAN's vurdering af Den Interamerikanske Udviklingsbank for 2015-2016 (27) bemærkede, at bankens oversigt over udviklingseffektiviteten indeholdt et nyt afsnit om at tage ved lære af fejltagelser. |
| --- | --- |

iv)

MOPAN's vurdering af Den Interamerikanske Udviklingsbank for 2015-2016 (27) bemærkede, at bankens oversigt over udviklingseffektiviteten indeholdt et nyt afsnit om at tage ved lære af fejltagelser.

Situationen i Kommissionen

| 3.25. | I vejledningen vedrørende den årlige aktivitetsrapport for 2016 (28) nævnes princippet om afbalanceret rapportering ikke udtrykkeligt, men det hedder, at resuméet i et realistisk perspektiv samler de vigtigste budskaber om de politiske resultater og konklusionerne om den økonomiske forvaltning og den interne kontrol. |
| --- | --- |

3.25.

I vejledningen vedrørende den årlige aktivitetsrapport for 2016 (28) nævnes princippet om afbalanceret rapportering ikke udtrykkeligt, men det hedder, at resuméet i et realistisk perspektiv samler de vigtigste budskaber om de politiske resultater og konklusionerne om den økonomiske forvaltning og den interne kontrol.

| 3.25. | Princippet om afbalanceret rapportering forklares yderligere i modellen til den årlige aktivitetsrapport for 2016, som ledsagede vejledningen til den årlige aktivitetsrapport for 2016 (29). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | På trods af ovenstående indeholdt de årlige aktivitetsrapporter, vi gennemgik, kun få oplysninger om manglende resultater og om udfordringer vedrørende GD'ernes mål. Det er ligeledes vanskeligt at identificere disse mangler og udfordringer, fordi der ikke specifikt er afsat plads til dem i de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

3.26.

På trods af ovenstående indeholdt de årlige aktivitetsrapporter, vi gennemgik, kun få oplysninger om manglende resultater og om udfordringer vedrørende GD'ernes mål. Det er ligeledes vanskeligt at identificere disse mangler og udfordringer, fordi der ikke specifikt er afsat plads til dem i de årlige aktivitetsrapporter.

| 3.26. | I modellen til den årlige aktivitetsrapport for 2016, som ledsagede vejledningen til den årlige aktivitetsrapport for 2016, anmodes generaldirektørerne om at udføre udtømmende rapportering om alle de mål, indikatorer og resultater (herunder dem, hvis resultater afviger betydeligt fra de fastsatte, planlagte værdier), som blev anført i deres strategiske planer for 2016-2020 og deres forvaltningsplaner for 2016. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Med forvaltnings- og effektivitetsrapporten for 2015 er Kommissionen begyndt at give et samlet performanceoverblik baseret på et EU-budget med fokus på resultater. Men forvaltnings- og effektivitetsrapporten dækkede ikke fuldt ud resultaterne og var alt for positiv, idet de eneste mangler, den nævner, er forsinkelser i gennemførelsen. Det bemærkes ligeledes, at rapporten |
| --- | --- |

3.27.

Med forvaltnings- og effektivitetsrapporten for 2015 er Kommissionen begyndt at give et samlet performanceoverblik baseret på et EU-budget med fokus på resultater. Men forvaltnings- og effektivitetsrapporten dækkede ikke fuldt ud resultaterne og var alt for positiv, idet de eneste mangler, den nævner, er forsinkelser i gennemførelsen. Det bemærkes ligeledes, at rapporten

| 3.27. | Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport er en overordnet sammenfatning af, hvordan EU-budgettet har støttet den Europæiske Unions politiske prioriteter, og de nøgleresultater, der er opnået med EU-budgettet. Den er ikke ment som en udtømmende og detaljeret rapport om EU-budgettets resultater. Rapporten henviser til andre effektivitetsrapporter, hvor der findes yderligere resultatoplysninger (evalueringer, programerklæringer, årlige aktivitetsrapporter osv.).

  Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 henviser til en række mangler og problemer, der skal håndteres. Rapportens første del vedrører ikke blot de udfordringer, der påvirker den rettidige gennemførelse af programmer, men også begrænsningerne for vurderingen af programmernes resultater (f.eks. henvisninger til evalueringerne af programmet for sundhed fra 2007-2013 og programmer under udgiftsområde 4, der påpeger begrænsningerne for vurdering af disse programmers overordnede resultater). |
| --- | --- |

3.27.

Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 henviser til en række mangler og problemer, der skal håndteres. Rapportens første del vedrører ikke blot de udfordringer, der påvirker den rettidige gennemførelse af programmer, men også begrænsningerne for vurderingen af programmernes resultater (f.eks. henvisninger til evalueringerne af programmet for sundhed fra 2007-2013 og programmer under udgiftsområde 4, der påpeger begrænsningerne for vurdering af disse programmers overordnede resultater).

| — | gav begrænset indsigt i resultaterne af Europa 2020-strategien, på trods af at Parlamentet havde anmodet om dette i sin dechargeafgørelse for 2014 |
| --- | --- |

—

gav begrænset indsigt i resultaterne af Europa 2020-strategien, på trods af at Parlamentet havde anmodet om dette i sin dechargeafgørelse for 2014

| — | Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport er ikke en særlig rapport om Europa 2020 (30). Rapporten omfatter dog ikke desto mindre en sammenfatning om fremskridtene hen mod Europa 2020-strategiens overordnede mål og relevante indikatorer og dækker både status for gennemførelsen af 2014-2020-programmerne og resultaterne fra 2007-2013-programmerne med udgangspunkt i Europa 2020-prioriteringerne om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.


  Kommissionen overvåger og rapporterer om Europa 2020-strategien igennem det europæiske semester. Detaljeret og omfattende rapportering om medlemsstaternes resultater i forbindelse med deres nationale Europa 2020-strategimål er indbefattet i landerapporterne som en del af det europæiske semester samt i Eurostats årlige opdateringer om Europa 2020-indikatorerne. Programerklæringerne knytter også forbindelse mellem udgifterne og Europa 2020-strategien. De viser programmernes anslåede bidrag til de overordnede mål (en teoretisk forbindelse) og til Europa 2020-prioriteterne. |
| --- | --- |

—

Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport er ikke en særlig rapport om Europa 2020 (30). Rapporten omfatter dog ikke desto mindre en sammenfatning om fremskridtene hen mod Europa 2020-strategiens overordnede mål og relevante indikatorer og dækker både status for gennemførelsen af 2014-2020-programmerne og resultaterne fra 2007-2013-programmerne med udgangspunkt i Europa 2020-prioriteringerne om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.

Kommissionen overvåger og rapporterer om Europa 2020-strategien igennem det europæiske semester. Detaljeret og omfattende rapportering om medlemsstaternes resultater i forbindelse med deres nationale Europa 2020-strategimål er indbefattet i landerapporterne som en del af det europæiske semester samt i Eurostats årlige opdateringer om Europa 2020-indikatorerne. Programerklæringerne knytter også forbindelse mellem udgifterne og Europa 2020-strategien. De viser programmernes anslåede bidrag til de overordnede mål (en teoretisk forbindelse) og til Europa 2020-prioriteterne.

| — | ikke altid klart forklarede eksterne faktorers indvirkning på resultaterne |
| --- | --- |

—

ikke altid klart forklarede eksterne faktorers indvirkning på resultaterne

| — | Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 beskriver forholdene omkring arbejdet ved i indledningen at henvise til årets store politiske og økonomiske udfordringer. Her tydeliggøres det, at EU-budgettet blot er ét instrument, der anvendes i kombination med andre (dvs. de nationale budgetter og andre politiske og lovgivningsmæssige redskaber på EU- og medlemsstatsplan) til at levere politiske resultater, samt at 80 % af EU-budgettet bruges i samarbejde med medlemsstaterne. Det konkluderes i rapportens første del vedrørende performance og resultater, at: »(...) Der er grænser for, i hvor høj grad indikatorer kan vise et nøjagtigt billede af effektiviteten. (...) Endvidere har kontekstbestemte faktorer stor indflydelse på de endelige resultater, og indikatorer kan ikke fjerne eller justere for disse faktorer (...)«, og at »effektivitet er et fælles ansvar: Ansvaret for gennemførelsen af Europa 2020-strategien samt målene i de finansielle rammer er i vidt omfang delt med medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

—

Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 beskriver forholdene omkring arbejdet ved i indledningen at henvise til årets store politiske og økonomiske udfordringer. Her tydeliggøres det, at EU-budgettet blot er ét instrument, der anvendes i kombination med andre (dvs. de nationale budgetter og andre politiske og lovgivningsmæssige redskaber på EU- og medlemsstatsplan) til at levere politiske resultater, samt at 80 % af EU-budgettet bruges i samarbejde med medlemsstaterne. Det konkluderes i rapportens første del vedrørende performance og resultater, at: »(...) Der er grænser for, i hvor høj grad indikatorer kan vise et nøjagtigt billede af effektiviteten. (...) Endvidere har kontekstbestemte faktorer stor indflydelse på de endelige resultater, og indikatorer kan ikke fjerne eller justere for disse faktorer (...)«, og at »effektivitet er et fælles ansvar: Ansvaret for gennemførelsen af Europa 2020-strategien samt målene i de finansielle rammer er i vidt omfang delt med medlemsstaterne.«

| — | blev offentliggjort for sent til at blive behandlet i vores årsberetning (31). |
| --- | --- |

—

blev offentliggjort for sent til at blive behandlet i vores årsberetning (31).

| — | Fristen for vedtagelse af rapporten i henhold til finansforordningen er den 15. juni. Kommissionen er afhængig af finansielle oplysninger fra medlemsstaterne med hensyn til fælles forvaltningsprogrammer, og disse bliver først tilgængelige i løbet af marts måned. Det er derfor ikke muligt at vedtage rapporten væsentligt tidligere. |
| --- | --- |

—

Fristen for vedtagelse af rapporten i henhold til finansforordningen er den 15. juni. Kommissionen er afhængig af finansielle oplysninger fra medlemsstaterne med hensyn til fælles forvaltningsprogrammer, og disse bliver først tilgængelige i løbet af marts måned. Det er derfor ikke muligt at vedtage rapporten væsentligt tidligere.

b)   Begrænsede oplysninger om resultatdataenes kvalitet påvirker gennemsigtigheden

Gode praksis

| 3.28. | I Nederlandene er måling og rapportering af indikatorer underlagt revision. Ministeriernes årsrapporter indeholder et obligatorisk feedbackafsnit om resultatoplysningernes pålidelighed. |
| --- | --- |

3.28.

I Nederlandene er måling og rapportering af indikatorer underlagt revision. Ministeriernes årsrapporter indeholder et obligatorisk feedbackafsnit om resultatoplysningernes pålidelighed.

| 3.29. | I USA offentliggør alle statslige organer hvert år rapporten »Fiscal Year Annual Performance Report and Fiscal Year n+2 Annual Performance Plan«. Dette dokument beskriver, hvordan agenturerne vil sikre nøjagtigheden og pålideligheden af de data, der anvendes til at måle de fremskridt, de har gjort i retning af at opfylde deres resultatmål. |
| --- | --- |

3.29.

I USA offentliggør alle statslige organer hvert år rapporten »Fiscal Year Annual Performance Report and Fiscal Year n+2 Annual Performance Plan«. Dette dokument beskriver, hvordan agenturerne vil sikre nøjagtigheden og pålideligheden af de data, der anvendes til at måle de fremskridt, de har gjort i retning af at opfylde deres resultatmål.

| 3.30. | I Australien støtter 2017-rapporten om de statslige tjenester anvendelsen af ufuldstændige data af hensyn til en mere detaljeret rapportering (32). For at opveje denne mangel omfatter hver enkelt indikator i rapporten en vurdering af sammenligneligheden og fuldstændigheden af de underliggende tal. |
| --- | --- |

3.30.

I Australien støtter 2017-rapporten om de statslige tjenester anvendelsen af ufuldstændige data af hensyn til en mere detaljeret rapportering (32). For at opveje denne mangel omfatter hver enkelt indikator i rapporten en vurdering af sammenligneligheden og fuldstændigheden af de underliggende tal.

| 3.31. | Et andet aspekt af datakvalitet er rettidighed. Nylige evalueringsrapporter fra MOPAN har beskrevet interessante tendenser i realtidsrapportering i Vaccine Alliance, UNAIDS og Verdensbanken. Vores undersøgelse (33) viste også, at nær ved halvdelen af respondenterne rapporterer om resultater mere end en gang om året (jf.
  tekstboks 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.31.

Et andet aspekt af datakvalitet er rettidighed. Nylige evalueringsrapporter fra MOPAN har beskrevet interessante tendenser i realtidsrapportering i Vaccine Alliance, UNAIDS og Verdensbanken. Vores undersøgelse (33) viste også, at nær ved halvdelen af respondenterne rapporterer om resultater mere end en gang om året (jf.
  tekstboks 3.6
  ).

Tekstboks 3.6 —   Rapporteringshyppighed i forbindelse med overvågning af igangværende resultater

Image

Kilde: Revisionsretten baseret på undersøgelsen om resultatrapportering.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Situationen i Kommissionen

| 3.32. | På nuværende tidspunkt indeholder Kommissionens resultatdokumenter ikke systematisk en vurdering af kvaliteten af de anvendte data. Mangler i datakvaliteten kan påpeges, men det er ikke et krav. Resultatrapporterne identificerer datakilderne, men de har ikke et særligt afsnit med oplysninger om dataenes nøjagtighed og pålidelighed. Ifølge værktøjskassen for bedre regulering (34) kan eksterne bedømmere kommentere datakvaliteten og fremsætte anbefalinger til, hvordan der kan opnås bedre data, men dette er ikke en regel. |
| --- | --- |

3.32.

På nuværende tidspunkt indeholder Kommissionens resultatdokumenter ikke systematisk en vurdering af kvaliteten af de anvendte data. Mangler i datakvaliteten kan påpeges, men det er ikke et krav. Resultatrapporterne identificerer datakilderne, men de har ikke et særligt afsnit med oplysninger om dataenes nøjagtighed og pålidelighed. Ifølge værktøjskassen for bedre regulering (34) kan eksterne bedømmere kommentere datakvaliteten og fremsætte anbefalinger til, hvordan der kan opnås bedre data, men dette er ikke en regel.

| 3.32. | Det interne kontrolsystem, som hver enkelt af Kommissionens tjenestegrene har iværksat, har til formål at sørge for rimelig sikkerhed i forbindelse med blandt andet pålideligheden af den finansielle rapportering. Alle generaldirektorater indberetter om dette område i del 2 i den årlige aktivitetsrapport, og i afsnit 2 i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport sammenfattes og berettes om generaldirektørernes vurdering af, hvor godt de interne kontrolsystemer i Kommissionens tjenestegrene fungerer.

  Med hensyn til evalueringer præciseres det i værktøjskassen til bedre regulering, at arbejdsdokumenter vedrørende evaluering fra Kommissionens tjenestegrene til slut skal indeholde en tydelig sammenfatning af enhver utilstrækkelighed i de oplysninger, der anvendes til at underbygge konklusionerne og resultaternes robusthed. Derudover fastlægger retningslinjerne for bedre regulering, at enhver begrænsning for den anvendte dokumentation og metode, navnlig med hensyn til deres evne til at understøtte konklusionerne, skal forklares tydeligt i evalueringsrapporterne. Dette bestyrkes yderligere i de reviderede retningslinjer/værktøjer for bedre regulering (SWD(2017) 350 final af 7.7.2017). |
| --- | --- |

3.32.

Med hensyn til evalueringer præciseres det i værktøjskassen til bedre regulering, at arbejdsdokumenter vedrørende evaluering fra Kommissionens tjenestegrene til slut skal indeholde en tydelig sammenfatning af enhver utilstrækkelighed i de oplysninger, der anvendes til at underbygge konklusionerne og resultaternes robusthed. Derudover fastlægger retningslinjerne for bedre regulering, at enhver begrænsning for den anvendte dokumentation og metode, navnlig med hensyn til deres evne til at understøtte konklusionerne, skal forklares tydeligt i evalueringsrapporterne. Dette bestyrkes yderligere i de reviderede retningslinjer/værktøjer for bedre regulering (SWD(2017) 350 final af 7.7.2017).

RETTENS BEMÆRKNINGER

D.   Resultatrapporter er i høj grad beskrivende, og der kunne gøres bedre brug af visuelle hjælpemidler og gives bedre muligheder for at navigere rundt i teksten

Gode praksis

| 3.33. | Nedenfor gives eksempler på gode praksis i Australien, i Frankrig og i Verdensbanken. |
| --- | --- |

3.33.

Nedenfor gives eksempler på gode praksis i Australien, i Frankrig og i Verdensbanken.

| Tekstboks 3.7 — | Australien: Ministeriernes rapporter skal indeholde værktøjer, der gør det nemmere for læserne at navigere i teksten |
| --- | --- |

Tekstboks 3.7 —

Image

Kilde: Australian Department of Social Services, Annual Report 2015-2016 (35) (s. 253 og 258) og Department of Education and Training, Annual Report 2015-2016 (36) (s. 225 og 238).

Tekstboks 3.8 —   Frankrig: I resultatrapporten om det almindelige statsbudget anvendes der billeder i stedet for tekst

Image

Kilde: Revisionsretten på basis af rapporten om statens almindelige budget for 2015.

© Direction du Budget, ministère de l'Action et des Comptes publics, France.

Tekstboks 3.9 —   Verdensbanken: Årsrapporten for 2016 anvender mange værktøjer for at gøre den mere tilgængelig

Image

Kilde: Revisionsretten på grundlag af Verdensbankens årsrapport for 2016.

»World Bank. 2016. The World Bank Annual Report 2016. Washington, DC. © World Bank.
  https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/24985
  License: CC BY 3.0 IGO.«

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Situationen i Kommissionen

| 3.34. | Kommissionen anvender kvantitative og kvalitative data til at fremlægge resultatoplysninger ved hjælp af en kombination af grafik og forklarende beskrivelser.
  Tekstboks 3.10
  viser, at en række udvalgte rapporter især indeholder oplysninger i tekstform, selv om diagrammer, grafer og tabeller er almindelige. Værktøjskassen for bedre regulering har et afsnit om visuelle hjælpemidler, men dette er begrænset til blot tre typer (problemtræer, måltræer og diagrammer for interventionslogik. Andre mere generelle værktøjer til forbedring af den visuelle præsentation — såsom farvekodning eller infografik — behandles ikke. |
| --- | --- |

3.34.

Kommissionen anvender kvantitative og kvalitative data til at fremlægge resultatoplysninger ved hjælp af en kombination af grafik og forklarende beskrivelser.
  Tekstboks 3.10
  viser, at en række udvalgte rapporter især indeholder oplysninger i tekstform, selv om diagrammer, grafer og tabeller er almindelige. Værktøjskassen for bedre regulering har et afsnit om visuelle hjælpemidler, men dette er begrænset til blot tre typer (problemtræer, måltræer og diagrammer for interventionslogik. Andre mere generelle værktøjer til forbedring af den visuelle præsentation — såsom farvekodning eller infografik — behandles ikke.

| 3.34. | Kommissionen anerkender vigtigheden af at benytte visuelle hjælpemidler i sine forskellige effektivitetsrapporter og har foretaget forbedringer på dette område. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 anvender eksempelvis tekstbokse for at gøre hovedpointerne og eksemplerne mere tydelige og for at gøre rapporten nemmere at læse. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 har forbedret fremlæggelsen yderligere, idet der heri anvendes grafik, skemaer og billeder samt en kort sammenfatning. Denne rapport samt andre rapporter i den integrerede regnskabspakke ledsages af ensides faktablade med en sammenfatning af hovedpunkterne, der er nem at gå til for læseren. I vejledningen til den årlige aktivitetsrapport opfordres generaldirektører desuden til at anvende visuelle elementer i de årlige aktivitetsrapporter for at gøre dem mere letlæselige.

  Værktøjskassen til bedre regulering indeholder et værktøj til visuelle hjælpemidler. Målet med dette værktøj er at præsentere eksempler på instrumenter, der betragtes som særligt relevante for politiske tiltag, og som kan bruges til at skabe opmærksomhed omkring den merværdi, som disse hjælpemidler giver, blandt Kommissionens tjenestegrene. Det er på ingen måde ment som en opsamling af alle eksisterende visuelle hjælpemidler. |
| --- | --- |

3.34.

Værktøjskassen til bedre regulering indeholder et værktøj til visuelle hjælpemidler. Målet med dette værktøj er at præsentere eksempler på instrumenter, der betragtes som særligt relevante for politiske tiltag, og som kan bruges til at skabe opmærksomhed omkring den merværdi, som disse hjælpemidler giver, blandt Kommissionens tjenestegrene. Det er på ingen måde ment som en opsamling af alle eksisterende visuelle hjælpemidler.

| 3.35. | Navigationshjælpemidler — f.eks. glossarer, lister over forkortelser og alfabetiske fortegnelser — anvendes næsten aldrig. Kommissionen har ikke indført den praksis at udarbejde interaktive onlineudgaver af centrale resultatrapporter. |
| --- | --- |

3.35.

Navigationshjælpemidler — f.eks. glossarer, lister over forkortelser og alfabetiske fortegnelser — anvendes næsten aldrig. Kommissionen har ikke indført den praksis at udarbejde interaktive onlineudgaver af centrale resultatrapporter.

Tekstboks 3.10 —   Anvendelse af visuelle hjælpemidler og navigationshjælpemidler i Kommissionens resultatrapporter

| | Antal sider | Antal grafer og diagrammer | Antal tabeller | Farvekoder | Interaktiv onlineudgave | Visuelt resumé af centrale budskaber | Glossar | Alfabetisk oversigt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport 2015 | 58 | 8 | 2 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| GD ENER's årlige aktivitetsrapport for 2015
  (uden bilag) | 99 | 27 | 19 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| GD HOME's årlige aktivitetsrapport for 2015
  (uden bilag) | 64 | 6 | 18 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| GD MOVE's årlige aktivitetsrapport for 2015
  (uden bilag) | 123 | 13 | 23 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| GD TRADE's årlige aktivitetsrapport for 2015
  (uden bilag) | 38 | 3 | 5 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| EU i 2016 | 95 | 18 | 0 | Ja | Nej | Ja | Nej | Nej |
| Kilde: Revisionsretten på grundlag af Kommissionens rapporter. |

Antal sider

Antal grafer og diagrammer

Antal tabeller

Farvekoder

Interaktiv onlineudgave

Visuelt resumé af centrale budskaber

Glossar

Alfabetisk oversigt

Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport 2015

58

8

2

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

GD ENER's årlige aktivitetsrapport for 2015

(uden bilag)

99

27

19

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

GD HOME's årlige aktivitetsrapport for 2015

(uden bilag)

64

6

18

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

GD MOVE's årlige aktivitetsrapport for 2015

(uden bilag)

123

13

23

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

GD TRADE's årlige aktivitetsrapport for 2015

(uden bilag)

38

3

5

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

EU i 2016

95

18

0

Ja

Nej

Ja

Nej

Nej

Kilde: Revisionsretten på grundlag af Kommissionens rapporter.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

E.   Kommissionen demonstrerer ikke, at den systematisk anvender evalueringsresultater

a)   Der fremsættes ikke altid anbefalinger

Gode praksis

| 3.36. | De UNESCO-evalueringer, vi gennemgik, fremsatte anbefalinger med strategiske muligheder til overvejelse. Alle anbefalinger følger samme mønster: De fastsætter et mål og midlerne til at nå det, efterfulgt af en liste over realiserbare forslag til gennemførelsen. |
| --- | --- |

3.36.

De UNESCO-evalueringer, vi gennemgik, fremsatte anbefalinger med strategiske muligheder til overvejelse. Alle anbefalinger følger samme mønster: De fastsætter et mål og midlerne til at nå det, efterfulgt af en liste over realiserbare forslag til gennemførelsen.

| 3.37. | En nylig evaluering fra WHO (37) vurderer rækkevidden, nytten og anvendelsen af en stikprøve på ca. 15 000  publikationer over ti år. Evalueringen fremsætter seks strategiske anbefalinger og præsenterer specifikke foranstaltninger ved siden af hver enkelt anbefaling for at forklare, hvad aktionerne indebærer, og for at fremme opfølgningen. |
| --- | --- |

3.37.

En nylig evaluering fra WHO (37) vurderer rækkevidden, nytten og anvendelsen af en stikprøve på ca. 15 000  publikationer over ti år. Evalueringen fremsætter seks strategiske anbefalinger og præsenterer specifikke foranstaltninger ved siden af hver enkelt anbefaling for at forklare, hvad aktionerne indebærer, og for at fremme opfølgningen.

Situationen i Kommissionen

| 3.38. | Retningslinjerne for bedre regulering kræver ikke, at bedømmerne fremsætter anbefalinger, som Kommissionen skal overveje. Vi er af den opfattelse, at dette bør være grundlaget for et velfungerende opfølgningssystem, der også omfatter handlingsplaner til afhjælpning af svagheder. Blandt de tolv evalueringer, vi gennemgik, var der varierende praksis med hensyn til fremsættelse af anbefalinger:






  — | seks evalueringer indeholdt anbefalinger og foreslog gennemførelsesforanstaltninger |
| --- | --- | --- |

3.38.

Retningslinjerne for bedre regulering kræver ikke, at bedømmerne fremsætter anbefalinger, som Kommissionen skal overveje. Vi er af den opfattelse, at dette bør være grundlaget for et velfungerende opfølgningssystem, der også omfatter handlingsplaner til afhjælpning af svagheder. Blandt de tolv evalueringer, vi gennemgik, var der varierende praksis med hensyn til fremsættelse af anbefalinger:

—

seks evalueringer indeholdt anbefalinger og foreslog gennemførelsesforanstaltninger

| — | fire evalueringer indeholdt generelle anbefalinger, men foreslog ingen konkrete foranstaltninger til forbedring af situationen |
| --- | --- |

—

fire evalueringer indeholdt generelle anbefalinger, men foreslog ingen konkrete foranstaltninger til forbedring af situationen

| — | to evalueringer indeholdt ingen anbefalinger. |
| --- | --- |

—

to evalueringer indeholdt ingen anbefalinger.

| 3.38. | Retningslinjerne for bedre regulering fastsætter, at alle arbejdsdokumenter vedrørende evaluering skal omfatte de resultater og konklusioner, som udgør grundlaget for eventuel opfølgning fra Kommissionen. De indeholder også krav til formidling af evalueringsresultaterne og fastlæggelsen af hensigtsmæssig opfølgning. De opfølgende foranstaltninger, der er under overvejelse i Kommissionen, opstilles almindeligvis i en officiel rapport til lovgiveren. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Kommissionen har ikke foretaget eller fået foretaget en undersøgelse om sin anvendelse af evalueringsresultater siden 2005. |
| --- | --- |

3.39.

Kommissionen har ikke foretaget eller fået foretaget en undersøgelse om sin anvendelse af evalueringsresultater siden 2005.

| 3.39. | I pakken om bedre regulering fra 2015 har Kommissionen forpligtet sig til at vurdere systemets anvendelse før slutningen af 2019. Det forberedende arbejde til denne vurdering er nu i gang. |
| --- | --- |

3.39.

b)   Kommissionen demonstrerer ikke, at der systematisk følges op på evalueringsanbefalinger

Gode praksis

| 3.40. | Vi fandt adskillige eksempler på gode praksis med hensyn til opfølgning af evalueringer, og hvordan der rapporteres herom: |
| --- | --- |

3.40.

Vi fandt adskillige eksempler på gode praksis med hensyn til opfølgning af evalueringer, og hvordan der rapporteres herom:

| i) | Verdensbanken sporer og rapporterer fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af evalueringsanbefalinger, herunder forvaltningsforanstaltninger og handlingsplaner med indikatorer, mål, tidsfrister og ansvarlige enheder, gennem sin Management and Action Record (38). Dette gør det muligt at drage samlede konklusioner vedrørende anbefalingernes type og deres gennemførelse (39). |
| --- | --- |

i)

Verdensbanken sporer og rapporterer fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af evalueringsanbefalinger, herunder forvaltningsforanstaltninger og handlingsplaner med indikatorer, mål, tidsfrister og ansvarlige enheder, gennem sin Management and Action Record (38). Dette gør det muligt at drage samlede konklusioner vedrørende anbefalingernes type og deres gennemførelse (39).

| ii) | FN's agenturers reaktion på evalueringsanbefalinger omfatter forvaltningsforanstaltninger og tidsbestemte handlingsplaner med identifikation af de ansvarlige enheder. |
| --- | --- |

ii)

FN's agenturers reaktion på evalueringsanbefalinger omfatter forvaltningsforanstaltninger og tidsbestemte handlingsplaner med identifikation af de ansvarlige enheder.

| iii) | Canadas resultatpolitik (40) kræver, at evalueringsrapporterne angiver forvaltningsforanstaltninger og handlingsplaner. De tre evalueringer, vi gennemgik, opfyldte dette krav og udpegede også ansvarlige organer, fastsatte en dato for gennemførelsen samt definerede resultater. |
| --- | --- |

iii)

Canadas resultatpolitik (40) kræver, at evalueringsrapporterne angiver forvaltningsforanstaltninger og handlingsplaner. De tre evalueringer, vi gennemgik, opfyldte dette krav og udpegede også ansvarlige organer, fastsatte en dato for gennemførelsen samt definerede resultater.

Situationen i Kommissionen

| 3.41. | Kommissionen har ikke et dokumenteret institutionelt system til regelmæssig opfølgning af evalueringer. Siden 2015 har der ifølge retningslinjerne for bedre regulering (41) i forbindelse med alle evalueringer skullet udarbejdes et arbejdsdokument, der sammenfatter og præsenterer de endelige resultater af evalueringsprocessen. Kommissionen har endnu ikke gennemført dette nye krav fuldt ud. |
| --- | --- |

3.41.

Kommissionen har ikke et dokumenteret institutionelt system til regelmæssig opfølgning af evalueringer. Siden 2015 har der ifølge retningslinjerne for bedre regulering (41) i forbindelse med alle evalueringer skullet udarbejdes et arbejdsdokument, der sammenfatter og præsenterer de endelige resultater af evalueringsprocessen. Kommissionen har endnu ikke gennemført dette nye krav fuldt ud.

| 3.41. | Opfølgning på evalueringer er en hjørnesten i systemet til bedre regulering i Kommissionen, hvor evalueringsresultaterne indgår i konsekvensanalyser, som er offentligt tilgængelige, og Kommissionens planlægning og programmering hvert år.

  Kommissionen følger op på sine evalueringers resultater inden for rammerne af Kommissionens arbejdsprogram. Under planlægningen af arbejdsprogrammet gennemgår Kommissionen evalueringsresultaterne systematisk og fastlægger deres opfølgning. Opfølgningen af visse evalueringsresultater er også beskrevet i REFIT-resultattavlen, som årligt bliver ajourført, samt i de rapporter fra Kommissionen til lovgiveren, som vedlægges evalueringerne. |
| --- | --- |

3.41.

Kommissionen følger op på sine evalueringers resultater inden for rammerne af Kommissionens arbejdsprogram. Under planlægningen af arbejdsprogrammet gennemgår Kommissionen evalueringsresultaterne systematisk og fastlægger deres opfølgning. Opfølgningen af visse evalueringsresultater er også beskrevet i REFIT-resultattavlen, som årligt bliver ajourført, samt i de rapporter fra Kommissionen til lovgiveren, som vedlægges evalueringerne.

| 3.42. | Retningslinjerne for bedre regulering præciserer, at forvaltningsplanerne skal registrere de foranstaltninger, der — uanset i hvilken form — træffes for at følge op på evalueringerne (42). Dette er imidlertid ikke et krav i de relevante instruktioner, og i praksis gav forvaltningsplanerne for 2016 ikke noget grundlag for overvågning af sådanne foranstaltninger. Idet Kommissionen ikke har et overblik over konklusioner, anbefalinger eller handlingsplaner som følge af evalueringerne og heller ikke sporer gennemførelsen af disse på institutionelt plan eller GD-plan, kan den ikke informere interessenterne om evalueringernes positive virkninger. |
| --- | --- |

3.42.

Retningslinjerne for bedre regulering præciserer, at forvaltningsplanerne skal registrere de foranstaltninger, der — uanset i hvilken form — træffes for at følge op på evalueringerne (42). Dette er imidlertid ikke et krav i de relevante instruktioner, og i praksis gav forvaltningsplanerne for 2016 ikke noget grundlag for overvågning af sådanne foranstaltninger. Idet Kommissionen ikke har et overblik over konklusioner, anbefalinger eller handlingsplaner som følge af evalueringerne og heller ikke sporer gennemførelsen af disse på institutionelt plan eller GD-plan, kan den ikke informere interessenterne om evalueringernes positive virkninger.

| 3.42. | Instrukserne til forvaltningsplanerne for 2018 vil omfatte en eksplicit henvisning til det relevante afsnit i retningslinjerne for bedre regulering.

  Resultaterne fra nogle evalueringer og opfølgningen heraf i løbet af lovgivningscyklussen præsenteres i REFIT-resultattavlen. REFIT-anvendelsesområdet er blevet forlænget betydeligt i 2017. Tovholdere opfordres til at give feedback om evalueringsresultaterne og opfølgningen via portalen for bedre regulering. REFIT-resultattavlen forventes at blive fuldt integreret på portalen i fremtiden. |
| --- | --- |

3.42.

Resultaterne fra nogle evalueringer og opfølgningen heraf i løbet af lovgivningscyklussen præsenteres i REFIT-resultattavlen. REFIT-anvendelsesområdet er blevet forlænget betydeligt i 2017. Tovholdere opfordres til at give feedback om evalueringsresultaterne og opfølgningen via portalen for bedre regulering. REFIT-resultattavlen forventes at blive fuldt integreret på portalen i fremtiden.

F.   De centrale resultatrapporter indeholder ikke en erklæring eller oplysninger om resultatoplysningernes kvalitet

Gode praksis

| 3.43. | Resultaterklæringerne udformes forskelligt og afgives på forskellige ansvarsniveauer. Med hensyn til omfang og ansvarsniveau er praksis i visse centraladministrationer mere vidtgående end den/de erklæring(er), der afgives i Kommissionen: |
| --- | --- |

3.43.

Resultaterklæringerne udformes forskelligt og afgives på forskellige ansvarsniveauer. Med hensyn til omfang og ansvarsniveau er praksis i visse centraladministrationer mere vidtgående end den/de erklæring(er), der afgives i Kommissionen:

| i) | Afsnit 39 i Australiens Public Governance, Performance and Accountability Act fra 2013 (43) fastsætter, at den ansvarlige myndighed i en enhed under Commonwealth skal udarbejde årlige resultaterklæringer. |
| --- | --- |

i)

Afsnit 39 i Australiens Public Governance, Performance and Accountability Act fra 2013 (43) fastsætter, at den ansvarlige myndighed i en enhed under Commonwealth skal udarbejde årlige resultaterklæringer.

| ii) | I USA varierer resultaterklæringerne. Undervisningsministeriets årlige resultatrapport for 2015 og den årlige præstationsplan for 2017 omfatter en erklæring, hvori undervisningsministeren efter bedste overbevisning erklærer, at efterprøvelsen og godkendelsen af dataene og de anvendte datakilder, i den udstrækning det er muligt, sikrer, at resultatdataene vedrørende mål og målsætninger i den strategiske plan for regnskabsårene 2014-2018 er fuldstændige og pålidelige. |
| --- | --- |

ii)

I USA varierer resultaterklæringerne. Undervisningsministeriets årlige resultatrapport for 2015 og den årlige præstationsplan for 2017 omfatter en erklæring, hvori undervisningsministeren efter bedste overbevisning erklærer, at efterprøvelsen og godkendelsen af dataene og de anvendte datakilder, i den udstrækning det er muligt, sikrer, at resultatdataene vedrørende mål og målsætninger i den strategiske plan for regnskabsårene 2014-2018 er fuldstændige og pålidelige.

| iii) | I Det Forenede Kongerige indeholder ansvarlighedsrapporten, som er en del af den årsrapport og det årsregnskab, som ministerierne fremlægger, en erklæring om regnskabsførerens ansvar. I det relevante punkt i denne erklæring bekræfter regnskabsføreren, at årsrapporten som helhed er retvisende, afbalanceret og forståelig, og han tager personligt ansvaret for årsrapporten og årsregnskabet og de vurderinger, der kræves for at afgøre, at oplysningerne i rapporten og regnskabet er retvisende, afbalancerede og forståelige. |
| --- | --- |

iii)

I Det Forenede Kongerige indeholder ansvarlighedsrapporten, som er en del af den årsrapport og det årsregnskab, som ministerierne fremlægger, en erklæring om regnskabsførerens ansvar. I det relevante punkt i denne erklæring bekræfter regnskabsføreren, at årsrapporten som helhed er retvisende, afbalanceret og forståelig, og han tager personligt ansvaret for årsrapporten og årsregnskabet og de vurderinger, der kræves for at afgøre, at oplysningerne i rapporten og regnskabet er retvisende, afbalancerede og forståelige.

Situationen i Kommissionen

| 3.44. | I hver enkelt årlige aktivitetsrapport erklærer generaldirektøren, at oplysningerne i rapporten giver et retvisende billede (44). Det fremgår imidlertid ikke klart af erklæringen, at den sikkerhed, der gives, ikke omfatter oplysningerne om de opnåede resultater (45). |
| --- | --- |

3.44.

I hver enkelt årlige aktivitetsrapport erklærer generaldirektøren, at oplysningerne i rapporten giver et retvisende billede (44). Det fremgår imidlertid ikke klart af erklæringen, at den sikkerhed, der gives, ikke omfatter oplysningerne om de opnåede resultater (45).

| 3.44 og 3.45. | De overordnede principper for ansvarskæden er forankret i EU-traktaterne. I overensstemmelse med hvidbogen om nye styreformer omfatter ansvarskæden inden for Kommissionen, at en af delegation bemyndiget anvisningsberettiget har en fremtrædende rolle i et decentraliseret system, der fungerer under kommissærkollegiets politiske ansvar, i dettes egenskab som anvisningsberettiget. Dette gælder navnlig for organiseringen af den finansielle forvaltning. I slutningen af en rapporteringscyklus vedtager kollegiet EU-budgettets årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport og overtager det politiske ansvar for forvaltningen af EU's budget på baggrund af de ved delegation bemyndiget anvisningsberettigedes årlige erklæringer.

  Kommissionens erklæring om ansvar for forvaltningen af EU's budget medtages for at gøre det klart, at Kommissionen har det endelige finansielle ansvar for forvaltningen af EU's budget, hvorimod en bred vifte af aktører på europæisk og nationalt niveau deler ansvaret for de resultater, der opnås med EU-budgettet.


  Se også Kommissionens svar på punkt 3.32. |
| --- | --- |

3.44 og 3.45.

Kommissionens erklæring om ansvar for forvaltningen af EU's budget medtages for at gøre det klart, at Kommissionen har det endelige finansielle ansvar for forvaltningen af EU's budget, hvorimod en bred vifte af aktører på europæisk og nationalt niveau deler ansvaret for de resultater, der opnås med EU-budgettet.

Se også Kommissionens svar på punkt 3.32.

| 3.45. | Eftersom de årlige aktivitetsrapporter ikke omfatter en erklæring om kvaliteten af de rapporterede resultatdata, anvendes der er lignende tilgang i den årlige forvaltnings- og resultatrapport. Ved at vedtage sidstnævnte påtager kommissærkollegiet sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet (46), men ikke for oplysningerne om performance og resultater (47). |
| --- | --- |

3.45.

Eftersom de årlige aktivitetsrapporter ikke omfatter en erklæring om kvaliteten af de rapporterede resultatdata, anvendes der er lignende tilgang i den årlige forvaltnings- og resultatrapport. Ved at vedtage sidstnævnte påtager kommissærkollegiet sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet (46), men ikke for oplysningerne om performance og resultater (47).

G.   Resultatoplysningerne fra Kommissionen er ikke let tilgængelige

Gode praksis

| 3.46. | I Nederlandene har finansministeriet et enkelt websted (48), som indeholder alle officielle hollandske budgetdokumenter med oplysninger om planlægning og opnåelse af resultater, erfaringer fra evalueringer og større politiske ændringer. For at gøre det nemmere at navigere i dokumenterne er disse opdelt efter type og år (og andre relevante underkategorier). Korte beskrivelser giver et overblik over formålet med de forskellige dokumenttyper og deres indhold. |
| --- | --- |

3.46.

I Nederlandene har finansministeriet et enkelt websted (48), som indeholder alle officielle hollandske budgetdokumenter med oplysninger om planlægning og opnåelse af resultater, erfaringer fra evalueringer og større politiske ændringer. For at gøre det nemmere at navigere i dokumenterne er disse opdelt efter type og år (og andre relevante underkategorier). Korte beskrivelser giver et overblik over formålet med de forskellige dokumenttyper og deres indhold.

| 3.47. | Den amerikanske regering driver et websted (www.performance.gov), hvis formål er at informere offentligheden om de fremskridt, de vigtigste forbundsmyndigheder gør i retning af at opfylde deres fælles og individuelle mål. Resultaterne fremlægges efter myndighed, mål, forvaltningsinitiativer og programmer. |
| --- | --- |

3.47.

Den amerikanske regering driver et websted (www.performance.gov), hvis formål er at informere offentligheden om de fremskridt, de vigtigste forbundsmyndigheder gør i retning af at opfylde deres fælles og individuelle mål. Resultaterne fremlægges efter myndighed, mål, forvaltningsinitiativer og programmer.

| 3.48. | Det Forenede Kongeriges regering følger de offentlige myndigheders performance via en »performanceplatform« (https://www.gov.uk/performance). Platformen er en del af statens websted, som også omfatter en database over offentlige publikationer (49). Databasen har en brugervenlig søgegrænseflade og flere nyttige filtre (publikationstype, politikområde, ministerium, dokumentets officielle status, placering i verden og publikationsdato). |
| --- | --- |

3.48.

Det Forenede Kongeriges regering følger de offentlige myndigheders performance via en »performanceplatform« (https://www.gov.uk/performance). Platformen er en del af statens websted, som også omfatter en database over offentlige publikationer (49). Databasen har en brugervenlig søgegrænseflade og flere nyttige filtre (publikationstype, politikområde, ministerium, dokumentets officielle status, placering i verden og publikationsdato).

| 3.49. | Verdensbanken har et centralt knudepunkt (50) for lokalisering af oplysninger om bankens performance og de udviklingsområder, hvor den opererer. For at gøre resultaterne mere tilgængelige er de inddelt i enkle kategorier og ofte præsenteret som link til grafer og andre websteder. Tilgængeligheden styrkes også af, at læserne kan vælge den ønskede detaljeringsgrad — se f.eks. President's Delivery Unit's websted (51). |
| --- | --- |

3.49.

Verdensbanken har et centralt knudepunkt (50) for lokalisering af oplysninger om bankens performance og de udviklingsområder, hvor den opererer. For at gøre resultaterne mere tilgængelige er de inddelt i enkle kategorier og ofte præsenteret som link til grafer og andre websteder. Tilgængeligheden styrkes også af, at læserne kan vælge den ønskede detaljeringsgrad — se f.eks. President's Delivery Unit's websted (51).

Situationen i Kommissionen

| 3.50. | Der findes ikke et centralt websted om resultater med oplysninger fra alle Kommissionens tjenestegrene om alle områder af EU-budgettet. Webstedet Publikationer og dokumenter (52) fungerer som adgangsportal til forskellige informationskilder, men det mangler et kort med forklaring om, hvor de forskellige dokumenter findes, hvad deres formål er, og hvordan de forskellige dele passer sammen. Webstedet er også ufuldstændigt: Listen over strategiske dokumenter indeholder ikke programerklæringer (jf. punkt 3.5) eller sektorbestemte rapporter og andre resultatrapporter. |
| --- | --- |

3.50.

Der findes ikke et centralt websted om resultater med oplysninger fra alle Kommissionens tjenestegrene om alle områder af EU-budgettet. Webstedet Publikationer og dokumenter (52) fungerer som adgangsportal til forskellige informationskilder, men det mangler et kort med forklaring om, hvor de forskellige dokumenter findes, hvad deres formål er, og hvordan de forskellige dele passer sammen. Webstedet er også ufuldstændigt: Listen over strategiske dokumenter indeholder ikke programerklæringer (jf. punkt 3.5) eller sektorbestemte rapporter og andre resultatrapporter.

| 3.50. | Der er blevet udviklet en særlig hjemmeside for EU's resultater under initiativet »det resultatorienterede EU-budget«. Hjemmesiden er en database, der er rettet mod at blive en fælles portal for alle EU-finansierede projekter, igennem direkte, indirekte og fælles forvaltning. I slutningen af maj 2017 havde databasen været vært for cirka 1 600 EU-finansierede projekter i og uden for EU. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | EU Bookshop har over 110 000  titler, bl.a. Kommissionens undersøgelser og evalueringer. Boghandelen har ikke en særlig sektion for disse dokumenter (som for »forfatter«, »emner« eller »e-bøger«), så den eneste måde at finde en undersøgelse eller en evaluering på er ved at anvende en avanceret søgefunktion. Søgefunktionen har filtre for undersøgelser eller evalueringer, men hits præsenteres ikke på en brugervenlig måde (f.eks. vises dokumenter, som supplerer undersøgelser og evalueringer, som separate hits). |
| --- | --- |

3.51.

EU Bookshop har over 110 000  titler, bl.a. Kommissionens undersøgelser og evalueringer. Boghandelen har ikke en særlig sektion for disse dokumenter (som for »forfatter«, »emner« eller »e-bøger«), så den eneste måde at finde en undersøgelse eller en evaluering på er ved at anvende en avanceret søgefunktion. Søgefunktionen har filtre for undersøgelser eller evalueringer, men hits præsenteres ikke på en brugervenlig måde (f.eks. vises dokumenter, som supplerer undersøgelser og evalueringer, som separate hits).

| 3.51. | Kommissionen arbejder til stadighed på at forbedre præsentationen af undersøgelser og evalueringer på hjemmesiden EU Bookshop med henblik på at gøre indholdet tydeligere og lettere at gå til for læsere udefra. Den nuværende udgave af EU Bookshop vil snart blive udfaset og erstattet af en ny og forbedret platform. |
| --- | --- |

3.51.

DEL 2 — RESULTATERNE AF REVISIONSRETTENS FORVALTNINGSREVISIONER: FÆLLES UDFORDRINGER KONSTATERET I EN RÆKKE SÆRBERETNINGER FRA 2016

Indledning

| 3.52. | Vi udsender hvert år en række særberetninger, hvor vi undersøger, i hvor høj grad principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning overholdes under gennemførelsen af EU-budgettet. I 2016 vedtog vi 36 særberetninger (53) — flere end i noget tidligere år (jf.
  tekstboks 3.11
  ). De dækkede alle udgiftsområder i FFR (54) (jf.
  tekstboks 3.12
  ) og indeholdt i alt 337 anbefalinger (jf.
  tekstboks 3.13
  ). Vores særberetninger fra 2016 havde også specifikke positive bemærkninger om hvert enkelt af de undersøgte områder. De offentliggjorte svar på vores beretninger viser, at næsten tre fjerdedele af vores anbefalinger blev accepteret fuldt ud af den reviderede enhed, der som oftest var Kommissionen (jf.
  tekstboks 3.14
  ). |
| --- | --- |

3.52.

Vi udsender hvert år en række særberetninger, hvor vi undersøger, i hvor høj grad principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning overholdes under gennemførelsen af EU-budgettet. I 2016 vedtog vi 36 særberetninger (53) — flere end i noget tidligere år (jf.
  tekstboks 3.11
  ). De dækkede alle udgiftsområder i FFR (54) (jf.
  tekstboks 3.12
  ) og indeholdt i alt 337 anbefalinger (jf.
  tekstboks 3.13
  ). Vores særberetninger fra 2016 havde også specifikke positive bemærkninger om hvert enkelt af de undersøgte områder. De offentliggjorte svar på vores beretninger viser, at næsten tre fjerdedele af vores anbefalinger blev accepteret fuldt ud af den reviderede enhed, der som oftest var Kommissionen (jf.
  tekstboks 3.14
  ).

| 3.52. | Kommissionen bemærker, at Revisionsrettens oversigt over fælles udfordringer er baseret på den situation, der blev præsenteret i særberetningerne på det tidspunkt, hvor de blev fremlagt, og at de ikke tager de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet siden da, i betragtning. Nogle af de problemer, som Revisionsretten fremhæver i punkt 3.54-3.59, er der derfor allerede blevet rettet op på. |
| --- | --- |

3.52.

Tekstboks 3.11 —   Flere særberetninger end nogensinde før (treårigt glidende gennemsnit og tal på årsbasis)

Image

Kilde: Revisionsretten.

Tekstboks 3.12 —   Vores særberetninger dækker alle udgiftsområder i FFR og mere til

Image

Kilde: Revisionsretten.

Tekstboks 3.13 —   Vores anbefalinger dækker en bred vifte af emner

Image

Kilde: Revisionsretten.

Tekstboks 3.14 —   Hvor overbevisende er vi?

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.53. | De prioriteter, Revisionsretten har fastsat i sin strategi for målretning af sit arbejde i 2013-2017, er: i) holdbare offentlige finanser, ii) miljø og klimaændringer og iii) merværdi og vækst. I de følgende afsnit gør vi opmærksom på en række udvalgte særberetninger med relation til disse prioriteter. De valgte beretninger udgør ca. en tredjedel af de 36 beretninger, vi udsendte i 2016. Fra disse beretninger præsenterer vi et udvalg af fælles udfordringer, der førte til anbefalinger, men vi forsøger ikke at gentage de overordnede konklusioner.
  Tekstboks 3.15
  ,
  3.16
  og
  3.17
  giver en oversigt over disse udfordringer vedrørende hver af prioriteterne i strategien for 2013-2017. |
| --- | --- |

3.53.

De prioriteter, Revisionsretten har fastsat i sin strategi for målretning af sit arbejde i 2013-2017, er: i) holdbare offentlige finanser, ii) miljø og klimaændringer og iii) merværdi og vækst. I de følgende afsnit gør vi opmærksom på en række udvalgte særberetninger med relation til disse prioriteter. De valgte beretninger udgør ca. en tredjedel af de 36 beretninger, vi udsendte i 2016. Fra disse beretninger præsenterer vi et udvalg af fælles udfordringer, der førte til anbefalinger, men vi forsøger ikke at gentage de overordnede konklusioner.
  Tekstboks 3.15
  ,
  3.16
  og
  3.17
  giver en oversigt over disse udfordringer vedrørende hver af prioriteterne i strategien for 2013-2017.

| 3.53. | Kommissionen fremhæver, at Revisionsretten i nogle af de udvalgte særberetninger i tekstboks 3.15, 3.16 og 3.17 også har fundet gode resultater og præstationer såsom følgende:






  — | Revisionsretten fremlægger i SB 19/2016, at lovgivningsprocessen er blevet forbedret betydeligt, hvad angår forvaltningsomkostninger og -gebyrer, og at der er sat et loft på de samlede beløb, som ligger under lofterne for programperioden 2007-2013. |
| --- | --- | --- |

3.53.

—

Revisionsretten fremlægger i SB 19/2016, at lovgivningsprocessen er blevet forbedret betydeligt, hvad angår forvaltningsomkostninger og -gebyrer, og at der er sat et loft på de samlede beløb, som ligger under lofterne for programperioden 2007-2013.

| — | Revisionsretten finder i SB 10/2016, at Kommissionen i de senere år har gjort prisværdige bestræbelser på at forbedre gennemsigtigheden. |
| --- | --- |

—

Revisionsretten finder i SB 10/2016, at Kommissionen i de senere år har gjort prisværdige bestræbelser på at forbedre gennemsigtigheden.

| — | I SB 31/2016 påpeger Revisionsretten, at der er en ambitiøs indsats i gang, og at der overordnet set er sket fremskridt med hensyn til at nå målet. Indførelsen af denne målsætning har ført til mere og bedre fokuseret støtte til klimaindsatsen i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

—

I SB 31/2016 påpeger Revisionsretten, at der er en ambitiøs indsats i gang, og at der overordnet set er sket fremskridt med hensyn til at nå målet. Indførelsen af denne målsætning har ført til mere og bedre fokuseret støtte til klimaindsatsen i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden.

| — | I SB 4/2016 påpeger Revisionsretten, at de tre videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er), som blev lanceret i 2010, takket være Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) har kunnet bringe over 500 partnere sammen på tværs af forskellige discipliner, landegrænser og sektorer. VIF'erne er autonome, og VIF-partnerne værdsætter især denne EIT-egenskab. VIF'erne har igennem EIT kunnet tilbyde nye muligheder for at udføre innovative aktiviteter, og de har været med til at fremme iværksætterkulturen. Revisionsretten glæder sig over EIT's beslutning om at revidere sine indikatorer i 2015 ved at indføre et nyt styringssystem for indikatorer af nøgleresultater. |
| --- | --- |

—

I SB 4/2016 påpeger Revisionsretten, at de tre videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er), som blev lanceret i 2010, takket være Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) har kunnet bringe over 500 partnere sammen på tværs af forskellige discipliner, landegrænser og sektorer. VIF'erne er autonome, og VIF-partnerne værdsætter især denne EIT-egenskab. VIF'erne har igennem EIT kunnet tilbyde nye muligheder for at udføre innovative aktiviteter, og de har været med til at fremme iværksætterkulturen. Revisionsretten glæder sig over EIT's beslutning om at revidere sine indikatorer i 2015 ved at indføre et nyt styringssystem for indikatorer af nøgleresultater.

Holdbare offentlige finanser

| 3.54. | Tre af de særberetninger, vi vedtog i 2016, omhandlede de offentlige finansers holdbarhed. Selv om de havde fokus på forskellige instrumenter udformet til at beskytte EU's budget eller medlemsstaternes budgetter, påpegede de en række gennemgående svagheder i gennemførelsen. To af elementerne i vores revisionsresultater (problemer med hensyn til datakvalitet og gennemsigtighed) er forhold, som vi konstaterede på mange områder. |
| --- | --- |

3.54.

Tre af de særberetninger, vi vedtog i 2016, omhandlede de offentlige finansers holdbarhed. Selv om de havde fokus på forskellige instrumenter udformet til at beskytte EU's budget eller medlemsstaternes budgetter, påpegede de en række gennemgående svagheder i gennemførelsen. To af elementerne i vores revisionsresultater (problemer med hensyn til datakvalitet og gennemsigtighed) er forhold, som vi konstaterede på mange områder.

| 3.54. | Kommissionen fremhæver følgende med hensyn til »retningslinjer« og »datakvalitet« i SB 19/2016, som nævnes i tekstboks 3.15:

  Da denne blev offentliggjort, tilbød Kommissionen omfattende vejledning, manualer og mulighed for erfaringsudveksling. Alt dette kan findes under https://www.fi-compass.eu/resources/ec. Emnerne omfatter blandt andet forudgående evalueringer, betalingsmetoder, forvaltningsomkostninger og -gebyrer, kombination af ESI-fonde og EFSI og udvælgelse af de organer, der indfører finansielle instrumenter. Disse emner er blevet udvalgt på baggrund af medlemsstaternes ønske om mere vejledning.


  De tilfælde, der nævnes i Revisionsrettens rapport, på nær vejledning om præferencebehandling (som blev forelagt medlemsstaterne i oktober 2015), knytter sig til anbefalinger til Kommissionen om at give medlemsstaterne yderligere vejledning i brug af stordriftsfordele, overholdelse af de fiskale bestemmelser og det at træffe passende foranstaltninger for at opretholde fondenes revolverende karakter i den otteårige periode efter støtteberettigelsesperioden afslutning i programmeringsperioden 2014-2020. Der henvises i SB 19/2016 udelukkende til datakvalitet i forbindelse med de forvaltningsomkostninger og -gebyrer, som forvaltningsmyndighederne har indberettet. Revisionsrettens rapport påpeger, at oplysningerne om forvaltningsomkostninger og -gebyrer for en række finansielle instrumenter enten ikke er blevet indberettet eller ikke blev fundet plausible. En obligatorisk rapportering om de forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der er blevet pådraget og betalt, blev først retligt fastsat ved afslutningen, inden marts 2017.


  Kommissionen understreger også, at på baggrund af erfaringerne fra perioden 2007-2013 vil kravene til perioden 2014-2020 være langt mere detaljerede, og der forventes forelæggelse af mere strukturerede oplysninger. |
| --- | --- |

3.54.

Da denne blev offentliggjort, tilbød Kommissionen omfattende vejledning, manualer og mulighed for erfaringsudveksling. Alt dette kan findes under https://www.fi-compass.eu/resources/ec. Emnerne omfatter blandt andet forudgående evalueringer, betalingsmetoder, forvaltningsomkostninger og -gebyrer, kombination af ESI-fonde og EFSI og udvælgelse af de organer, der indfører finansielle instrumenter. Disse emner er blevet udvalgt på baggrund af medlemsstaternes ønske om mere vejledning.

De tilfælde, der nævnes i Revisionsrettens rapport, på nær vejledning om præferencebehandling (som blev forelagt medlemsstaterne i oktober 2015), knytter sig til anbefalinger til Kommissionen om at give medlemsstaterne yderligere vejledning i brug af stordriftsfordele, overholdelse af de fiskale bestemmelser og det at træffe passende foranstaltninger for at opretholde fondenes revolverende karakter i den otteårige periode efter støtteberettigelsesperioden afslutning i programmeringsperioden 2014-2020. Der henvises i SB 19/2016 udelukkende til datakvalitet i forbindelse med de forvaltningsomkostninger og -gebyrer, som forvaltningsmyndighederne har indberettet. Revisionsrettens rapport påpeger, at oplysningerne om forvaltningsomkostninger og -gebyrer for en række finansielle instrumenter enten ikke er blevet indberettet eller ikke blev fundet plausible. En obligatorisk rapportering om de forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der er blevet pådraget og betalt, blev først retligt fastsat ved afslutningen, inden marts 2017.

Kommissionen understreger også, at på baggrund af erfaringerne fra perioden 2007-2013 vil kravene til perioden 2014-2020 være langt mere detaljerede, og der forventes forelæggelse af mere strukturerede oplysninger.

Tekstboks 3.15 —   Gennemgående problemer konstateret i beretninger om de offentlige finansers holdbarhed

| | Vejledning | Datakvalitet | Gennemsigtighed |
| --- | --- | --- | --- |
| SB 10/2016 — | Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP) |

Vejledning

Datakvalitet

Gennemsigtighed

SB 10/2016 —

Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP)

X

X

X

| SB 19/2016 — | Gennemførelse af EU's budget gennem finansielle instrumenter |
| --- | --- |

SB 19/2016 —

Gennemførelse af EU's budget gennem finansielle instrumenter

X

X

ikke relevant

| SB 29/2016 — | Den fælles tilsynsmekanisme (FTM) |
| --- | --- |

SB 29/2016 —

Den fælles tilsynsmekanisme (FTM)

X

X

X

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.55. | Eksempler på gennemgående revisionsresultater i disse beretninger: |
| --- | --- |

3.55.

Eksempler på gennemgående revisionsresultater i disse beretninger:

3.55.

| i) | Utilstrækkelige retningslinjer (SB 29/2016): Med henblik på at forbedre FTM-tilsynsrådets beslutningsproces samt sikre effektiviteten og produktiviteten af dets møder bør der udarbejdes yderligere retningslinjer i form af tjeklister, skabeloner og flowdiagrammer. |
| --- | --- |

i)

Utilstrækkelige retningslinjer (SB 29/2016): Med henblik på at forbedre FTM-tilsynsrådets beslutningsproces samt sikre effektiviteten og produktiviteten af dets møder bør der udarbejdes yderligere retningslinjer i form af tjeklister, skabeloner og flowdiagrammer.

| i) | Utilstrækkelige retningslinjer (SB 29/2016): Kommissionen bemærker, at SB 29/2016 ikke indeholdt anbefalinger rettet mod Kommissionen, men derimod mod Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

i)

Utilstrækkelige retningslinjer (SB 29/2016): Kommissionen bemærker, at SB 29/2016 ikke indeholdt anbefalinger rettet mod Kommissionen, men derimod mod Den Europæiske Centralbank.

| ii) | Datakvalitet (SB 19/2016): Kommissionen havde ikke et samlet overblik over forvaltningsomkostningerne og -gebyrerne til gennemførelsen af de finansielle instrumenter under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond. Tilsvarende manglede Kommissionen oplysninger om de enkelte medlemsstaters samlede ekstra administrationsomkostninger til gennemførelse af de europæiske struktur- og investeringsfonde ved hjælp af tilskud eller finansielle instrumenter i perioden 2014-2020. |
| --- | --- |

ii)

Datakvalitet (SB 19/2016): Kommissionen havde ikke et samlet overblik over forvaltningsomkostningerne og -gebyrerne til gennemførelsen af de finansielle instrumenter under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond. Tilsvarende manglede Kommissionen oplysninger om de enkelte medlemsstaters samlede ekstra administrationsomkostninger til gennemførelse af de europæiske struktur- og investeringsfonde ved hjælp af tilskud eller finansielle instrumenter i perioden 2014-2020.

| ii) | Datakvalitet (SB 19/2016): For perioden 2007-2013 overvåger Kommissionen forvaltningsomkostninger og -gebyrer ved hjælp af sammenfatningen af data fra finansielle instrumenter fra medlemsstaternes rapporter. Dette krav blev indført i 2011.

  For perioden 2014-2020 vil Kommissionen have et mere fuldstændigt og pålideligt datasæt til at overvåge hele gennemførelsen af de finansielle instrumenter, herunder forvaltningsomkostninger og -gebyrer.
  De nationale myndigheder er for begge perioder ansvarlige for at sikre, at forvaltningsomkostningerne og -gebyrerne er berettigede i henhold til de gældende regler og nærhedsprincippet. |
| --- | --- |

ii)

Datakvalitet (SB 19/2016): For perioden 2007-2013 overvåger Kommissionen forvaltningsomkostninger og -gebyrer ved hjælp af sammenfatningen af data fra finansielle instrumenter fra medlemsstaternes rapporter. Dette krav blev indført i 2011.

| iii) | Gennemsigtighed (SB 10/2016: De analyser, der lå til grund for Kommissionens forslag til EDP-afgørelser og -henstillinger, manglede generelt gennemsigtighed. Vi konstaterede et behov for at afbalancere den øgede kompleksitet og de større muligheder for økonomisk vurdering ved at styrke gennemsigtigheden og således give offentligheden lettere adgang til at kontrollere. Eurostat rapporterede ikke til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og offentliggjorde ikke alle de forudgående/efterfølgende råd, det gav medlemsstaterne på bilateral basis. Årsagerne til Eurostats forbehold og ændringer samt procedurerne bag forbeholdene kunne også gøres mere gennemsigtige. |
| --- | --- |

iii)

Gennemsigtighed (SB 10/2016: De analyser, der lå til grund for Kommissionens forslag til EDP-afgørelser og -henstillinger, manglede generelt gennemsigtighed. Vi konstaterede et behov for at afbalancere den øgede kompleksitet og de større muligheder for økonomisk vurdering ved at styrke gennemsigtigheden og således give offentligheden lettere adgang til at kontrollere. Eurostat rapporterede ikke til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og offentliggjorde ikke alle de forudgående/efterfølgende råd, det gav medlemsstaterne på bilateral basis. Årsagerne til Eurostats forbehold og ændringer samt procedurerne bag forbeholdene kunne også gøres mere gennemsigtige.

| iii) | Gennemsigtighed (SB 10/2016): Eurostat har en procedure, der fastlægger trin, tidsplaner og hver aktørs rolle med hensyn til analysen af de indberettede oplysninger vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Denne procedure omfatter regelmæssige møder med den øverste ledelse og med generaldirektøren. På baggrund af Revisionsrettens revision har Eurostat faktisk siden sommeren 2016 offentliggjort forudgående og efterfølgende råd til medlemsstaterne på sin hjemmeside, og disse bliver indberettet til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. Disse råd kan findes under følgende sektion af Eurostats hjemmeside: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states.

  Med hensyn til årsagerne til Eurostats forbehold og ændringer, som er baseret på faglige bedømmelser, har Eurostat som resultat af Revisionsrettens revision indført procedurer for fastlæggelse af forbehold over for og ændringer. |
| --- | --- |

iii)

Gennemsigtighed (SB 10/2016): Eurostat har en procedure, der fastlægger trin, tidsplaner og hver aktørs rolle med hensyn til analysen af de indberettede oplysninger vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Denne procedure omfatter regelmæssige møder med den øverste ledelse og med generaldirektøren. På baggrund af Revisionsrettens revision har Eurostat faktisk siden sommeren 2016 offentliggjort forudgående og efterfølgende råd til medlemsstaterne på sin hjemmeside, og disse bliver indberettet til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. Disse råd kan findes under følgende sektion af Eurostats hjemmeside: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states.

Miljø, energi og klimaændringer

| 3.56. | I 2016 offentliggjorde vi fire beretninger om miljø, energi og klimaændringer. Selv om emnerne for disse beretninger var forskellige, påpegede de også en række gennemgående forhold. Ligesom på andre områder var der problemer med hensyn til datakvalitet og overvågning. På dette område var der desuden problemer med hensyn til rettidighed. |
| --- | --- |

3.56.

I 2016 offentliggjorde vi fire beretninger om miljø, energi og klimaændringer. Selv om emnerne for disse beretninger var forskellige, påpegede de også en række gennemgående forhold. Ligesom på andre områder var der problemer med hensyn til datakvalitet og overvågning. På dette område var der desuden problemer med hensyn til rettidighed.

| 3.56. | Se Kommissionens svar på punkt 3.57. |
| --- | --- |

3.56.

Tekstboks 3.16 —   Gennemgående problemer konstateret i beretninger om miljø, energi og klimaændringer

| | Datakvalitet | Rettidig gennemførelse | Overvågning og tilsyn |
| --- | --- | --- | --- |
| SB 3/2016 — | Næringsstofforurening i Østersøen |

Datakvalitet

Rettidig gennemførelse

Overvågning og tilsyn

SB 3/2016 —

Næringsstofforurening i Østersøen

X

X

X

| SB 18/2016 — | Certificering af biobrændstoffer |
| --- | --- |

SB 18/2016 —

Certificering af biobrændstoffer

X

ikke relevant

X

| SB 22/2016 — | Nuklear nedlukning i Litauen, Bulgarien og Slovakiet |
| --- | --- |

SB 22/2016 —

Nuklear nedlukning i Litauen, Bulgarien og Slovakiet

ikke relevant

X

X

| SB 31/2016 — | EU's klimaindsats |
| --- | --- |

SB 31/2016 —

EU's klimaindsats

X

X

X

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.57. | Eksempler på gennemgående revisionsresultater i disse beretninger: |
| --- | --- |

3.57.

Eksempler på gennemgående revisionsresultater i disse beretninger:

3.57.

| i) | Datakvalitet (SB 3/2016): Proceduren for overvågning af den forurening af Østersøen, der kommer fra næringsstoftilførslen, sikrede ikke pålidelige data med henblik på at vurdere overholdelsen af HELCOM-målene (55). |
| --- | --- |

i)

Datakvalitet (SB 3/2016): Proceduren for overvågning af den forurening af Østersøen, der kommer fra næringsstoftilførslen, sikrede ikke pålidelige data med henblik på at vurdere overholdelsen af HELCOM-målene (55).

| ii) | Rettidighed (SB 22/2016): Der var opstået forsinkelser i næsten alle de centrale infrastrukturprojekter i de tre reviderede medlemsstater. De største forsinkelser var opstået i Litauen, hvor slutdatoen for dekommissioneringen var blevet udsat med ni år til 2038. (SB 31/2016): Der var sat ambitiøse tiltag i værk for at nå målet om at bruge mindst 20 % af EU-budgettet i perioden 2014-2020 på klimaindsatsen, men der er en alvorlig risiko for, at dette mål ikke vil blive nået. Kommissionen anslår, at der samlet set vil blive brugt 18,9  % på klimaindsatsen, og at 20 %-målet således ikke vil blive nået. |
| --- | --- |

ii)

Rettidighed (SB 22/2016): Der var opstået forsinkelser i næsten alle de centrale infrastrukturprojekter i de tre reviderede medlemsstater. De største forsinkelser var opstået i Litauen, hvor slutdatoen for dekommissioneringen var blevet udsat med ni år til 2038. (SB 31/2016): Der var sat ambitiøse tiltag i værk for at nå målet om at bruge mindst 20 % af EU-budgettet i perioden 2014-2020 på klimaindsatsen, men der er en alvorlig risiko for, at dette mål ikke vil blive nået. Kommissionen anslår, at der samlet set vil blive brugt 18,9  % på klimaindsatsen, og at 20 %-målet således ikke vil blive nået.

| ii) | Rettidighed (SB 22/2016): Kommissionen bemærker, at dekommissioneringsprogrammerne i de tre medlemsstater befinder sig på forskellige udviklingsstadier. Programmerne Bohunice (SK) og Kozloduy (BG) er mest udviklede og vil ifølge planen kunne færdiggøres i henholdsvis 2025 og 2030. Det sidstnævnte program blev forkortet med 5 år, da det blev revideret i 2011.

  I Ignalina (LT) er dekommissioneringen af reaktorerne af Tjernobyl-typen den første af sin slags, hvilket faktisk medfører de største udfordringer. Den blev forsinket under den seneste flerårige finansielle ramme. Kontrol- og forvaltningsstrukturerne er efterfølgende blevet styrket for at afhjælpe problemerne.
  Til trods for de fremskridt, der allerede er opnået, anerkender Kommissionen, at der er behov for en løbende forbedring af dekommissioneringsprogrammerne. |
| --- | --- |

ii)

Rettidighed (SB 22/2016): Kommissionen bemærker, at dekommissioneringsprogrammerne i de tre medlemsstater befinder sig på forskellige udviklingsstadier. Programmerne Bohunice (SK) og Kozloduy (BG) er mest udviklede og vil ifølge planen kunne færdiggøres i henholdsvis 2025 og 2030. Det sidstnævnte program blev forkortet med 5 år, da det blev revideret i 2011.

| iii) | Overvågning (SB 18/2016): Kommissionen førte ikke tilsyn med de frivillige ordninger for certificering af biobrændstoffer og kunne derfor ikke være sikker på, at de faktisk anvendte de angivne standarder, eller opdage overtrædelser af reglerne. |
| --- | --- |

iii)

Overvågning (SB 18/2016): Kommissionen førte ikke tilsyn med de frivillige ordninger for certificering af biobrændstoffer og kunne derfor ikke være sikker på, at de faktisk anvendte de angivne standarder, eller opdage overtrædelser af reglerne.

| iii) | Overvågning (SB 18/2016): Kommissionen bemærker, at dens »tilsynsbeføjelser« med hensyn til indføringen af alle aktiviteterne begrænses af lovgiveren. Kommissionen fører tilsyn med frivillige ordninger i overensstemmelse med de retlige kompetencer, der sikres i direktivet om fremme af vedvarende energi som ændret ved direktiv (EU) 2015/1513, som pålægger frivillige ordninger at aflægge rapport om deres drift hvert år.

  Kommissionen er enig i, at overvågningen og gennemsigtigheden, herunder klageprocedurerne, kan styrkes yderligere. |
| --- | --- |

iii)

Overvågning (SB 18/2016): Kommissionen bemærker, at dens »tilsynsbeføjelser« med hensyn til indføringen af alle aktiviteterne begrænses af lovgiveren. Kommissionen fører tilsyn med frivillige ordninger i overensstemmelse med de retlige kompetencer, der sikres i direktivet om fremme af vedvarende energi som ændret ved direktiv (EU) 2015/1513, som pålægger frivillige ordninger at aflægge rapport om deres drift hvert år.

Merværdi/omkostningsreduktion

| 3.58. | Skabelse af merværdi er et tilbagevendende tema i alle vores særberetninger, og vi har i mange tilfælde fremsat anbefalinger om udarbejdelse af lovgivning eller procedurer eller — sjældnere — om reduktion af omkostninger. Vi konstaterede gennemgående problemer vedrørende dette spørgsmål i fire beretninger om EU's institutioner, organer og agenturer. På dette område var der også hyppige problemer med hensyn til overvågning og gennemsigtighed — en almindelig konstatering i mange af vores beretninger. |
| --- | --- |

3.58.

Skabelse af merværdi er et tilbagevendende tema i alle vores særberetninger, og vi har i mange tilfælde fremsat anbefalinger om udarbejdelse af lovgivning eller procedurer eller — sjældnere — om reduktion af omkostninger. Vi konstaterede gennemgående problemer vedrørende dette spørgsmål i fire beretninger om EU's institutioner, organer og agenturer. På dette område var der også hyppige problemer med hensyn til overvågning og gennemsigtighed — en almindelig konstatering i mange af vores beretninger.

Tekstboks 3.17 —   Gennemgående problemer konstateret i beretninger om EU's institutioner, organer og agenturer

| | Merværdi/omkostningsreduktion | Overvågning | Gennemsigtighed |
| --- | --- | --- | --- |
| SB 4/2016 — | Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) |

Merværdi/omkostningsreduktion

Overvågning

Gennemsigtighed

SB 4/2016 —

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)

X

X

X

| SB 7/2016 — | EU-Udenrigstjenestens bygninger |
| --- | --- |

SB 7/2016 —

EU-Udenrigstjenestens bygninger

X

X

ikke relevant

| SB 12/2016 — | Agenturernes anvendelse af tilskud |
| --- | --- |

SB 12/2016 —

Agenturernes anvendelse af tilskud

X

X

X

| SB 17/2016 — | EU-institutionernes udbud |
| --- | --- |

SB 17/2016 —

EU-institutionernes udbud

ikke relevant

X

X

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.59. | Eksempler på gennemgående revisionsresultater i disse beretninger: |
| --- | --- |

3.59.

Eksempler på gennemgående revisionsresultater i disse beretninger:

3.59.

| i) | Merværdi (SB 4/2016): EIT har sin eksistensberettigelse, men de komplekse operationelle rammer og ledelsesproblemer havde hæmmet dets samlede effektivitet, og det bør ændre fokus og koncentrere sig om levering af resultater. |
| --- | --- |

i)

Merværdi (SB 4/2016): EIT har sin eksistensberettigelse, men de komplekse operationelle rammer og ledelsesproblemer havde hæmmet dets samlede effektivitet, og det bør ændre fokus og koncentrere sig om levering af resultater.

| i) | Merværdi (SB 4/2016): Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi har indført en række foranstaltninger for at afhjælpe manglerne i forbindelse med effektiviteten. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi har taget hånd om de komplekse operationelle rammer gennem Ekspertgruppen for Forenkling, EIT-overvågningsstrategien og principperne for god forvaltningspraksis og bæredygtige offentlige finanser. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi har derudover styrket sine strukturer inden for ledelse, forvaltning og styring. |
| --- | --- |

i)

Merværdi (SB 4/2016): Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi har indført en række foranstaltninger for at afhjælpe manglerne i forbindelse med effektiviteten. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi har taget hånd om de komplekse operationelle rammer gennem Ekspertgruppen for Forenkling, EIT-overvågningsstrategien og principperne for god forvaltningspraksis og bæredygtige offentlige finanser. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi har derudover styrket sine strukturer inden for ledelse, forvaltning og styring.

| ii) | Overvågning (SB 7/2016): EU-Udenrigstjenesten tog ikke højde for alle relevante faktorer, når den overvågede det disponible areal pr. person i sine bygninger, og den sikrede heller ikke altid, at den leje, den betalte for boliger og kontorbygninger, var i tråd med markedspriserne, eller at de beløb, den afkrævede andre lejere, sikrede fuld omkostningsdækning. |
| --- | --- |

ii)

Overvågning (SB 7/2016): EU-Udenrigstjenesten tog ikke højde for alle relevante faktorer, når den overvågede det disponible areal pr. person i sine bygninger, og den sikrede heller ikke altid, at den leje, den betalte for boliger og kontorbygninger, var i tråd med markedspriserne, eller at de beløb, den afkrævede andre lejere, sikrede fuld omkostningsdækning.

| iii) | Gennemsigtighed (SB 12/2016): Vi konstaterede mangler i tilfælde, hvor de reviderede agenturer anvendte særlige procedurer for udvælgelse af eksperter og tildeling af tilskud baseret på undtagelser i deres oprettelsesforordning. Som følge heraf var der risici med hensyn til principperne om ligebehandling og gennemsigtighed, og potentielle interessekonflikter var ikke blevet imødegået fuldt ud. (SB 17/2016): EU-institutionernes udbudsaktiviteter var lidet synlige på internettet. Oplysningerne om resultaterne af udbudsaktiviteterne var ikke tilgængelige på en sådan måde, at dechargemyndigheden og den brede offentlighed kunne foretage effektiv overvågning med henblik på at øge gennemsigtigheden og styrke tilliden. |
| --- | --- |

iii)

Gennemsigtighed (SB 12/2016): Vi konstaterede mangler i tilfælde, hvor de reviderede agenturer anvendte særlige procedurer for udvælgelse af eksperter og tildeling af tilskud baseret på undtagelser i deres oprettelsesforordning. Som følge heraf var der risici med hensyn til principperne om ligebehandling og gennemsigtighed, og potentielle interessekonflikter var ikke blevet imødegået fuldt ud. (SB 17/2016): EU-institutionernes udbudsaktiviteter var lidet synlige på internettet. Oplysningerne om resultaterne af udbudsaktiviteterne var ikke tilgængelige på en sådan måde, at dechargemyndigheden og den brede offentlighed kunne foretage effektiv overvågning med henblik på at øge gennemsigtigheden og styrke tilliden.

RETTENS BEMÆRKNINGER

DEL 3 — OPFØLGNING AF ANBEFALINGER

| 3.60. | Opfølgning af anbefalingerne i vores revisionsberetninger er et afgørende trin i cyklussen i en forvaltningsrevision. Ud over at give os og andre interessenter (især Europa-Parlamentet og Rådet) feedback om effekten af vores arbejde bidrager opfølgningen til at fremme Kommissionens og medlemsstaternes implementering af vores anbefalinger. |
| --- | --- |

3.60.

Opfølgning af anbefalingerne i vores revisionsberetninger er et afgørende trin i cyklussen i en forvaltningsrevision. Ud over at give os og andre interessenter (især Europa-Parlamentet og Rådet) feedback om effekten af vores arbejde bidrager opfølgningen til at fremme Kommissionens og medlemsstaternes implementering af vores anbefalinger.

| 3.61. | Denne del af kapitlet indeholder resultaterne af vores årlige gennemgang af, i hvilken udstrækning Kommissionen har truffet korrigerende foranstaltninger med relation til vores anbefalinger. |
| --- | --- |

3.61.

Denne del af kapitlet indeholder resultaterne af vores årlige gennemgang af, i hvilken udstrækning Kommissionen har truffet korrigerende foranstaltninger med relation til vores anbefalinger.

Omfang og metode

| 3.62. | I år udvalgte vi 13 beretninger: |
| --- | --- |

3.62.

I år udvalgte vi 13 beretninger:

| — | som vi havde offentliggjort mindst tre år tidligere |
| --- | --- |

—

som vi havde offentliggjort mindst tre år tidligere

| — | som stadig var relevante |
| --- | --- |

—

som stadig var relevante

| — | som vi ikke tidligere havde fulgt op på i en særberetning eller en årsberetning. |
| --- | --- |

—

som vi ikke tidligere havde fulgt op på i en særberetning eller en årsberetning.

Beretningerne indeholdt i alt 131 anbefalinger fremsat mellem 2010 og 2013 vedrørende forskellige emner (jf.
  tekstboks 3.18
  ). Nærmere oplysninger om status for deres implementering findes i
  bilag 3.1
  .

Tekstboks 3.18 —   Der er blevet fulgt op på flere anbefalinger end i noget tidligere år

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.63. | Vi foretog vores opfølgning på grundlag af dokumentgennemgang og samtaler med ansatte i Kommissionen. For at sikre en fair og afbalanceret opfølgning sendte vi derefter vores resultater til Kommissionen og tog hensyn til dens svar i vores endelige analyse. Vi drog konklusioner om implementeringen af 108 anbefalinger. Vi kunne ikke drage konklusioner om de resterende 23 anbefalinger, enten fordi de ikke var rettet direkte til Kommissionen, eller fordi de ikke længere var relevante. |
| --- | --- |

3.63.

Vi foretog vores opfølgning på grundlag af dokumentgennemgang og samtaler med ansatte i Kommissionen. For at sikre en fair og afbalanceret opfølgning sendte vi derefter vores resultater til Kommissionen og tog hensyn til dens svar i vores endelige analyse. Vi drog konklusioner om implementeringen af 108 anbefalinger. Vi kunne ikke drage konklusioner om de resterende 23 anbefalinger, enten fordi de ikke var rettet direkte til Kommissionen, eller fordi de ikke længere var relevante.

Hvordan har Kommissionen behandlet vores anbefalinger?

| 3.64. | Med hensyn til de 108 anbefalinger konkluderede vi, at Kommissionen havde implementeret 72 fuldt ud, mens 18 var implementeret i de fleste henseender, 12 var implementeret i nogle henseender, og seks var ikke implementeret (jf.
  tekstboks 3.19
  ). |
| --- | --- |

3.64.

Med hensyn til de 108 anbefalinger konkluderede vi, at Kommissionen havde implementeret 72 fuldt ud, mens 18 var implementeret i de fleste henseender, 12 var implementeret i nogle henseender, og seks var ikke implementeret (jf.
  tekstboks 3.19
  ).

Tekstboks 3.19 —   Mange anbefalinger var implementeret

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.65. | Dette stemmer stort set overens med resultaterne i de foregående år. Procentdelen af fuldt implementerede anbefalinger er imidlertid det højeste, siden vi er begyndt at offentliggøre konsoliderede tal. |
| --- | --- |

3.65.

Dette stemmer stort set overens med resultaterne i de foregående år. Procentdelen af fuldt implementerede anbefalinger er imidlertid det højeste, siden vi er begyndt at offentliggøre konsoliderede tal.

| 3.66. | Selv i de tilfælde, hvor vores anbefalinger ikke var fuldt implementeret, havde de ofte udløst korrigerende foranstaltninger (jf.
  tekstboks 3.20
  ). Et stort flertal af disse var blevet truffet inden for to år. |
| --- | --- |

3.66.

Selv i de tilfælde, hvor vores anbefalinger ikke var fuldt implementeret, havde de ofte udløst korrigerende foranstaltninger (jf.
  tekstboks 3.20
  ). Et stort flertal af disse var blevet truffet inden for to år.

Tekstboks 3.20 —   Anbefalingerne havde ofte ført til væsentlige korrigerende foranstaltninger

Image

Kilde: Revisionsretten.

| 3.67. | 21 anbefalinger (16 % af det samlede antal) kunne vi ikke efterprøve, fordi de udelukkende var rettet til medlemsstaterne (56). |
| --- | --- |

3.67.

21 anbefalinger (16 % af det samlede antal) kunne vi ikke efterprøve, fordi de udelukkende var rettet til medlemsstaterne (56).

| 3.68. | Kommissionen oplyste, at den ville gennemgå væsentlige forhold med medlemsstaterne i forbindelse med specifikke sager under delt forvaltning, hvor den har en tilsynsrolle. En fælles arbejdsgruppe nedsat af Revisionsretten og Kommissionen drøfter i øjeblikket muligheden for at etablere en mekanisme til rapportering og efterprøvning af disse resultater. Vi har også planer om at samarbejde med Kontaktkomitéen (57) og Rådet om at identificere samarbejdsordninger, der kan give yderligere nyttig information om medlemsstaternes implementering af vores anbefalinger. |
| --- | --- |

3.68.

Kommissionen oplyste, at den ville gennemgå væsentlige forhold med medlemsstaterne i forbindelse med specifikke sager under delt forvaltning, hvor den har en tilsynsrolle. En fælles arbejdsgruppe nedsat af Revisionsretten og Kommissionen drøfter i øjeblikket muligheden for at etablere en mekanisme til rapportering og efterprøvning af disse resultater. Vi har også planer om at samarbejde med Kontaktkomitéen (57) og Rådet om at identificere samarbejdsordninger, der kan give yderligere nyttig information om medlemsstaternes implementering af vores anbefalinger.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Blandede resultater

| 3.69. | Vores opfølgning viser, at vores anbefalinger har ført til flere vigtige forbedringer. De svagheder, der ikke er blevet udbedret, er beskrevet i
  bilag 3.2
  . |
| --- | --- |

3.69.

Vores opfølgning viser, at vores anbefalinger har ført til flere vigtige forbedringer. De svagheder, der ikke er blevet udbedret, er beskrevet i
  bilag 3.2
  .

| 3.70. | Seks anbefalinger er ikke blevet implementeret (beretningernes titler kan findes i
  bilag 3.1
  ): |
| --- | --- |

3.70.

Seks anbefalinger er ikke blevet implementeret (beretningernes titler kan findes i
  bilag 3.1
  ):

3.70.

| — | SB 20/2012 (punkt 77 a)). Lovgivningsforslagene fra 2015 implementerede ikke vores anbefaling om at fastsætte bindende mål på EU-plan. Det skyldes, at Kommissionen i stedet for at fastsætte mål er begyndt at støtte foranstaltninger til affaldsforebyggelse, f.eks. mindskelse af madspild og fremme af miljøvenligt design. |
| --- | --- |

—

SB 20/2012 (punkt 77 a)). Lovgivningsforslagene fra 2015 implementerede ikke vores anbefaling om at fastsætte bindende mål på EU-plan. Det skyldes, at Kommissionen i stedet for at fastsætte mål er begyndt at støtte foranstaltninger til affaldsforebyggelse, f.eks. mindskelse af madspild og fremme af miljøvenligt design.

| — | SB 20/2012. Kommissionen yder fortsat retlig og finansiel støtte til affaldsforebyggelse som øverste led i affaldshierarkiet, igennem eksempelvis EU's samhørighedsfonde. Uanset om den reviderede lovgivning om affald vil indeholde henvisninger til forebyggelse af affald (herunder genanvendelse) eller ej, kan målene ikke forudsiges på dette tidspunkt, i og med at lovgivningsprocessen vedrørende Kommissionens forslag stadig er i gang (og vil fortsætte i andet halvår af 2017). |
| --- | --- |

—

SB 20/2012. Kommissionen yder fortsat retlig og finansiel støtte til affaldsforebyggelse som øverste led i affaldshierarkiet, igennem eksempelvis EU's samhørighedsfonde. Uanset om den reviderede lovgivning om affald vil indeholde henvisninger til forebyggelse af affald (herunder genanvendelse) eller ej, kan målene ikke forudsiges på dette tidspunkt, i og med at lovgivningsprocessen vedrørende Kommissionens forslag stadig er i gang (og vil fortsætte i andet halvår af 2017).

| — | SB 14/2012 (punkt 54 b)). Der var endnu ikke foretaget en evaluering af effekten af den EU-finansiering, der var ydet til implementering af hygiejne- og fødevaresikkerhedsstandarderne på slagterierne. |
| --- | --- |

—

SB 14/2012 (punkt 54 b)). Der var endnu ikke foretaget en evaluering af effekten af den EU-finansiering, der var ydet til implementering af hygiejne- og fødevaresikkerhedsstandarderne på slagterierne.

| — | SB 14/2012. Hvis medlemsstaterne har dækket hygiejne- og fødevaresikkerhedsstandarderne i deres efterfølgende evalueringer af programmerne for udvikling af landdistrikter for 2007-2013, vil Kommissionen medtage resultaterne heraf i sin sammenfattende evaluering. Under alle omstændigheder er tiltaget blevet indstillet i den igangværende programmeringsperiode. |
| --- | --- |

—

SB 14/2012. Hvis medlemsstaterne har dækket hygiejne- og fødevaresikkerhedsstandarderne i deres efterfølgende evalueringer af programmerne for udvikling af landdistrikter for 2007-2013, vil Kommissionen medtage resultaterne heraf i sin sammenfattende evaluering. Under alle omstændigheder er tiltaget blevet indstillet i den igangværende programmeringsperiode.

| — | SB 14/2012 (punkt 54 c)). Eftersom ovennævnte evaluering ikke var foretaget, var det ikke muligt at undersøge, om der burde træffes yderligere foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

SB 14/2012 (punkt 54 c)). Eftersom ovennævnte evaluering ikke var foretaget, var det ikke muligt at undersøge, om der burde træffes yderligere foranstaltninger.

| — | SB 14/2012. Tiltaget er blevet indstillet i den igangværende programmeringsperiode (2014-2020). |
| --- | --- |

—

SB 14/2012. Tiltaget er blevet indstillet i den igangværende programmeringsperiode (2014-2020).

| — | SB 2/2013 (første del af anbefaling 7, punkt 104). Kommissionen havde ikke indført effektive foranstaltninger til at sikre additionalitet i forbindelse med risikodelingsfacilitetens efterfølger. Dette blev i november 2016 bekræftet af en uafhængig evaluering, som udtrykte bekymring med hensyn til den manglende additionalitet i 28 % af projekterne og anbefalede, at der blev fastsat klare udvælgelseskriterier for at sikre additionalitet. |
| --- | --- |

—

SB 2/2013 (første del af anbefaling 7, punkt 104). Kommissionen havde ikke indført effektive foranstaltninger til at sikre additionalitet i forbindelse med risikodelingsfacilitetens efterfølger. Dette blev i november 2016 bekræftet af en uafhængig evaluering, som udtrykte bekymring med hensyn til den manglende additionalitet i 28 % af projekterne og anbefalede, at der blev fastsat klare udvælgelseskriterier for at sikre additionalitet.

| — | SB 2/2013. Det vil altid være vanskeligt forudgående at sikre additionaliteten for hvert projekt. Denne vurdering afhænger af en række faktorer, der er i konstant forandring, og som er knyttet til de vekslende økonomiske forhold. De finansielle instrumenter for 2014-2020 er dog blevet forbedret med hensyn til krav til evaluering, overvågning og indberetning, og InnovFins foreløbige evaluering har til formål at besvare Revisionsrettens bekymringer. Vanskelig adgang til finansiering er stadig et problem for SMV'er. |
| --- | --- |

—

SB 2/2013. Det vil altid være vanskeligt forudgående at sikre additionaliteten for hvert projekt. Denne vurdering afhænger af en række faktorer, der er i konstant forandring, og som er knyttet til de vekslende økonomiske forhold. De finansielle instrumenter for 2014-2020 er dog blevet forbedret med hensyn til krav til evaluering, overvågning og indberetning, og InnovFins foreløbige evaluering har til formål at besvare Revisionsrettens bekymringer. Vanskelig adgang til finansiering er stadig et problem for SMV'er.

| — | SB 12/2012 (punkt 108 d)). I strid med vores anbefaling udnævnes Eurostats generaldirektør stadig uden forudgående inddragelse af Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan, Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

—

SB 12/2012 (punkt 108 d)). I strid med vores anbefaling udnævnes Eurostats generaldirektør stadig uden forudgående inddragelse af Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan, Europa-Parlamentet og Rådet.

| — | SB 12/2012. Der findes en passende retlig ramme og nødvendige beskyttelsesforanstaltninger, der sikrer, at procedurerne vedrørende udnævnelse og afskedigelse af Eurostats generaldirektør er gennemsigtige, og dermed sikres fuld overensstemmelse med princippet om uafhængighed som fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009 om dette emne.


  Det er blevet bekræftet, at der har hersket gennemsigtighed omkring processen i forbindelse med det nylige stillingsopslag som generaldirektør for Eurostat, som også var tilgængeligt for eksterne ansøgere. Derudover kan ESGAB bedst rapportere uafhængigt om Kommissionens (Eurostats) implementering af adfærdskodekset, hvis dette ikke er direkte involveret i udnævnelsen af Eurostats generaldirektør. Endelig er de interinstitutionelle forhold mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen veletablerede, for eksempel med hensyn til lovgivningsproceduren, men også fordi Kommissionen gøres ansvarlig over for Europa-Parlamentet. Den årlige statistiske dialog, som er fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009, har til formål at sikre passende inddragelse af og oplysninger til Parlamentet om statistiske spørgsmål, herunder ved at fastlægge, at den nyligt ansatte generaldirektør for Eurostat skal mødes med det relevante udvalg i Europa-Parlamentet umiddelbart efter sin ansættelse. |
| --- | --- |

—

SB 12/2012. Der findes en passende retlig ramme og nødvendige beskyttelsesforanstaltninger, der sikrer, at procedurerne vedrørende udnævnelse og afskedigelse af Eurostats generaldirektør er gennemsigtige, og dermed sikres fuld overensstemmelse med princippet om uafhængighed som fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009 om dette emne.

Det er blevet bekræftet, at der har hersket gennemsigtighed omkring processen i forbindelse med det nylige stillingsopslag som generaldirektør for Eurostat, som også var tilgængeligt for eksterne ansøgere. Derudover kan ESGAB bedst rapportere uafhængigt om Kommissionens (Eurostats) implementering af adfærdskodekset, hvis dette ikke er direkte involveret i udnævnelsen af Eurostats generaldirektør. Endelig er de interinstitutionelle forhold mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen veletablerede, for eksempel med hensyn til lovgivningsproceduren, men også fordi Kommissionen gøres ansvarlig over for Europa-Parlamentet. Den årlige statistiske dialog, som er fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009, har til formål at sikre passende inddragelse af og oplysninger til Parlamentet om statistiske spørgsmål, herunder ved at fastlægge, at den nyligt ansatte generaldirektør for Eurostat skal mødes med det relevante udvalg i Europa-Parlamentet umiddelbart efter sin ansættelse.

| — | SB 23/2012 (punkt 73 e)), sidste sætning). Kommissionen havde i første omgang ikke accepteret denne anbefaling om opfølgning på anvendelsen af tilbagebetalingsklausuler i tilskudsbeslutninger vedrørende retableringsprojekter, fordi den mente, at medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder havde ansvaret for opfølgningen. |
| --- | --- |

—

SB 23/2012 (punkt 73 e)), sidste sætning). Kommissionen havde i første omgang ikke accepteret denne anbefaling om opfølgning på anvendelsen af tilbagebetalingsklausuler i tilskudsbeslutninger vedrørende retableringsprojekter, fordi den mente, at medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder havde ansvaret for opfølgningen.

| — | SB 23/2012. Som nævnt i Kommissionens svar til denne anbefaling mener Kommissionen, at det er god praksis at inddrage en tilbagebetalingsklausul i tilsagnsskrivelsen fra forvaltningsmyndigheden, og at denne praksis kan indarbejdes i medlemsstaternes nationale regler.


  I henhold til princippet om delt forvaltning bør forvaltningsmyndighederne dog, eftersom det er dem, der træffer beslutningerne om tilskud og fører tilsyn med projekternes gennemførelse, også føre tilsyn med anvendelsen af tilbagebetalingsklausulen. |
| --- | --- |

—

SB 23/2012. Som nævnt i Kommissionens svar til denne anbefaling mener Kommissionen, at det er god praksis at inddrage en tilbagebetalingsklausul i tilsagnsskrivelsen fra forvaltningsmyndigheden, og at denne praksis kan indarbejdes i medlemsstaternes nationale regler.

I henhold til princippet om delt forvaltning bør forvaltningsmyndighederne dog, eftersom det er dem, der træffer beslutningerne om tilskud og fører tilsyn med projekternes gennemførelse, også føre tilsyn med anvendelsen af tilbagebetalingsklausulen.

| 3.71. | 11 anbefalinger var i første omgang ikke blevet accepteret af Kommissionen, heraf ni vedrørende GD DEVCO (seks i SB 9/2013). Ikke desto mindre blev alle på nær én efterfølgende implementeret delvis eller fuldt ud (jf.
  tekstboks 3.21
  ). |
| --- | --- |

3.71.

11 anbefalinger var i første omgang ikke blevet accepteret af Kommissionen, heraf ni vedrørende GD DEVCO (seks i SB 9/2013). Ikke desto mindre blev alle på nær én efterfølgende implementeret delvis eller fuldt ud (jf.
  tekstboks 3.21
  ).

| 3.71. | Efter omstruktureringen af Kommissionen i 2015 falder to ud af de ni anbefalinger, der oprindeligt blev afvist af Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO), nu ind under ansvarsområdet for Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger (GD NEAR).

  De resterende syv anbefalinger, der oprindeligt blev afvist, er omfattet af Revisionsrettens opfølgning i 2016:







  — | En anbefaling fra SB 13/2013, hvori Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil blev påkrævet at indføre en ny ordning for beregning og rapportering af de samlede administrationsomkostninger for udviklingsbistandsydelser til Centralasien, blev afvist, fordi Revisionsretten mentes at skulle have bragt ændringen af det eksisterende system for aktivitetsbaseret budgetlægning op på Kommissionsniveau og yderligere skulle være blevet aftalt med budgetmyndigheden. |
| --- | --- | --- |

3.71.

De resterende syv anbefalinger, der oprindeligt blev afvist, er omfattet af Revisionsrettens opfølgning i 2016:

—

En anbefaling fra SB 13/2013, hvori Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil blev påkrævet at indføre en ny ordning for beregning og rapportering af de samlede administrationsomkostninger for udviklingsbistandsydelser til Centralasien, blev afvist, fordi Revisionsretten mentes at skulle have bragt ændringen af det eksisterende system for aktivitetsbaseret budgetlægning op på Kommissionsniveau og yderligere skulle være blevet aftalt med budgetmyndigheden.

| — | I SB 9/2013 var GD DEVCO og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil ikke enige om seks ud af tolv anbefalinger, da de fleste foranstaltninger blev betragtet som allerede værende indført, hvilket blev forklaret i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Kommissionens fælles svar til Revisionsretten. Af denne grund burde resultatet ikke være overraskende. |
| --- | --- |

—

I SB 9/2013 var GD DEVCO og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil ikke enige om seks ud af tolv anbefalinger, da de fleste foranstaltninger blev betragtet som allerede værende indført, hvilket blev forklaret i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Kommissionens fælles svar til Revisionsretten. Af denne grund burde resultatet ikke være overraskende.

Se Kommissionen svar på punkt 3.70 med hensyn til SB 12/2012.

Tekstboks 3.21 —   Næsten alle de anbefalinger, Kommissionen i første omgang ikke havde accepteret, var ikke desto mindre blevet implementeret

| SB nummer | Afvist og ikke implementeret | Afvist og delvis implementeret | Afvist og fuldt ud implementeret |
| --- | --- | --- | --- |
| SB 23/2012
  Retablering | | | Anvendelse af princippet om, at forureneren betaler, er nu en betingelse for finansiering af retableringsprojekter. |
| SB 14/2013
  Den Palæstinensiske Myndighed | | PEGASE-programmet ydede oprindelig direkte finansiel støtte til Palæstina uden eksplicitte betingelser. Dette ændrede sig med indførelsen af en resultatorienteret tilgang. | |
| SB 13/2013
  Centralasien | | Det blev ikke anset for nødvendigt at indføre et nyt system til beregning af og rapportering om de samlede administrationsomkostninger ved levering af udviklingsbistand i Centralasien, eftersom det eksisterende aktivitetsbaserede budgetsystem var tilstrækkeligt. | |
| SB 9/2013
  Den Demokratiske Republik Congo | | Der blev ikke aftalt en standardtidsramme for projekter vedrørende regeringsførelse i Den Demokratiske Republik Congo, eftersom Kommissionen foretrak en metode baseret på den bedst tilgængelige viden, hvor projekter kunne ændres eller forlænges. Generelt er der dog blevet fastsat realistiske tidsbestemte indikatorer. | Vores anbefalinger om sikring af balance i støtten til provinserne i DR Congo blev ikke accepteret, men vi konstaterede en forholdsvis rimelig balance i støtten mellem centrale og afsides regioner. |
| | Kommissionen anførte, at den i stedet for at styrke anvendelsen af konditionalitet og politisk dialog anvendte de internationalt vedtagne principper for engagement i ustabile stater. Vi konstaterede ikke desto mindre, at konditionalitet og politisk dialog faktisk anvendes, dog endnu ikke med fuld effektivitet. | Det blev ikke anset for nødvendigt at træffe foranstaltninger til at forebygge eller mindske risici, idet Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten ville tilpasse foranstaltningerne efter situationens udvikling. Vi konstaterede, at Kommissionen med henblik på den nye programmeringsperiode i højere grad har taget hensyn til de mulige risici og intensiveret sin forebyggende foranstaltninger behørigt. |
| | | Kommissionen accepterede ikke, at der var behov for øget fleksibilitet under programgennemførelsen, eftersom det var normal praksis at foretage programændringer. Vi konstaterede, at programmer nu justeres på grundlag af regelmæssig evaluering, overvågning og revision. |
| | | Kommissionen accepterede ikke, at der var behov for at fremme koordineret politisk dialog mere, end den allerede gjorde. Vi fandt dokumentation for møder afholdt på alle niveauer såvel som fælles erklæringer. |
| SB 4/2013
  Egypten | | | Kommissionen anførte, at spørgsmål vedrørende forvaltning af offentlige finanser og svig i Egypten ville blive drøftet i forbindelse med den uformelle økonomiske dialog. Vi konstaterede, at der på linje med vores anbefaling var blevet nedsat et nationalt korruptionsudvalg. |
| SB 12/2012
  Eurostat | Kommissionen mener, at de nødvendige retsregler og sikkerhedsforanstaltninger findes og kan sikre, at Eurostats procedurer for udnævnelse og afskedigelse er gennemsigtige, hvilket sikrer fuld efterlevelse af princippet om uafhængighed. | | |
| Kilde: Revisionsretten samt Kommissionens anbefalinger, foranstaltninger og dechargedatabase. |

SB nummer

Afvist og ikke implementeret

Afvist og delvis implementeret

Afvist og fuldt ud implementeret

SB 23/2012

Retablering

Anvendelse af princippet om, at forureneren betaler, er nu en betingelse for finansiering af retableringsprojekter.

SB 14/2013

Den Palæstinensiske Myndighed

PEGASE-programmet ydede oprindelig direkte finansiel støtte til Palæstina uden eksplicitte betingelser. Dette ændrede sig med indførelsen af en resultatorienteret tilgang.

SB 13/2013

Centralasien

Det blev ikke anset for nødvendigt at indføre et nyt system til beregning af og rapportering om de samlede administrationsomkostninger ved levering af udviklingsbistand i Centralasien, eftersom det eksisterende aktivitetsbaserede budgetsystem var tilstrækkeligt.

SB 9/2013

Den Demokratiske Republik Congo

Der blev ikke aftalt en standardtidsramme for projekter vedrørende regeringsførelse i Den Demokratiske Republik Congo, eftersom Kommissionen foretrak en metode baseret på den bedst tilgængelige viden, hvor projekter kunne ændres eller forlænges. Generelt er der dog blevet fastsat realistiske tidsbestemte indikatorer.

Vores anbefalinger om sikring af balance i støtten til provinserne i DR Congo blev ikke accepteret, men vi konstaterede en forholdsvis rimelig balance i støtten mellem centrale og afsides regioner.

Kommissionen anførte, at den i stedet for at styrke anvendelsen af konditionalitet og politisk dialog anvendte de internationalt vedtagne principper for engagement i ustabile stater. Vi konstaterede ikke desto mindre, at konditionalitet og politisk dialog faktisk anvendes, dog endnu ikke med fuld effektivitet.

Det blev ikke anset for nødvendigt at træffe foranstaltninger til at forebygge eller mindske risici, idet Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten ville tilpasse foranstaltningerne efter situationens udvikling. Vi konstaterede, at Kommissionen med henblik på den nye programmeringsperiode i højere grad har taget hensyn til de mulige risici og intensiveret sin forebyggende foranstaltninger behørigt.

Kommissionen accepterede ikke, at der var behov for øget fleksibilitet under programgennemførelsen, eftersom det var normal praksis at foretage programændringer. Vi konstaterede, at programmer nu justeres på grundlag af regelmæssig evaluering, overvågning og revision.

Kommissionen accepterede ikke, at der var behov for at fremme koordineret politisk dialog mere, end den allerede gjorde. Vi fandt dokumentation for møder afholdt på alle niveauer såvel som fælles erklæringer.

SB 4/2013

Egypten

Kommissionen anførte, at spørgsmål vedrørende forvaltning af offentlige finanser og svig i Egypten ville blive drøftet i forbindelse med den uformelle økonomiske dialog. Vi konstaterede, at der på linje med vores anbefaling var blevet nedsat et nationalt korruptionsudvalg.

SB 12/2012

Eurostat

Kommissionen mener, at de nødvendige retsregler og sikkerhedsforanstaltninger findes og kan sikre, at Eurostats procedurer for udnævnelse og afskedigelse er gennemsigtige, hvilket sikrer fuld efterlevelse af princippet om uafhængighed.

Kilde: Revisionsretten samt Kommissionens anbefalinger, foranstaltninger og dechargedatabase.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 3.72. | God resultatmåling og rapportering giver et fingerpeg om, hvorvidt aktionerne er vellykkede, og viser, hvor der bør foretages forbedringer. Kommissionen anvender en kompleks og uensartet ramme for resultatrapportering, som består af flere forskellige rapporteringskanaler (jf. punkt 3.3-3.12). |
| --- | --- |

3.72.

God resultatmåling og rapportering giver et fingerpeg om, hvorvidt aktionerne er vellykkede, og viser, hvor der bør foretages forbedringer. Kommissionen anvender en kompleks og uensartet ramme for resultatrapportering, som består af flere forskellige rapporteringskanaler (jf. punkt 3.3-3.12).

| 3.73. | I lighed med andre centraladministrationer og internationale organisationer sigter Kommissionen på nuværende tidspunkt mod at sætte større fokus på resultater. Hos centraladministrationer og internationale organisationer rundt om i verden identificerede vi seks områder med god praksis, hvor Kommissionen kunne overveje forbedringer (jf. punkt 3.13-3.51): |
| --- | --- |

3.73.

I lighed med andre centraladministrationer og internationale organisationer sigter Kommissionen på nuværende tidspunkt mod at sætte større fokus på resultater. Hos centraladministrationer og internationale organisationer rundt om i verden identificerede vi seks områder med god praksis, hvor Kommissionen kunne overveje forbedringer (jf. punkt 3.13-3.51):

3.73.

1.   Behov for forbedring af resultatrammen (punkt 3.15-3.23)

| — | Kommissionens anvendelse af to sæt mål og indikatorer — et for programmer og et andet for GD'erne — afspejler ikke det forhold, at Kommissionen i sidste ende er ansvarlig for, at EU-budgettet gennemføres under hensyntagen til principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. Vi giver eksempler på centraladministrationer, der ved at tilpasse de anvendte parametre har bestræbt sig på at skabe en klar ramme og give mulighed for at få et bedre overblik over deres resultater. Udgiftsoplysningerne i Kommissionens rapporter er ikke opdelt efter generelle og specifikke mål. |
| --- | --- |

—

Kommissionens anvendelse af to sæt mål og indikatorer — et for programmer og et andet for GD'erne — afspejler ikke det forhold, at Kommissionen i sidste ende er ansvarlig for, at EU-budgettet gennemføres under hensyntagen til principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. Vi giver eksempler på centraladministrationer, der ved at tilpasse de anvendte parametre har bestræbt sig på at skabe en klar ramme og give mulighed for at få et bedre overblik over deres resultater. Udgiftsoplysningerne i Kommissionens rapporter er ikke opdelt efter generelle og specifikke mål.

| — | Revisionsretten bemærkede i sin årsberetning for 2015, at mange af målene i Kommissionens forvaltningsplaner ikke var fastsat på det rette ansvarlighedsniveau. Siden da har Kommissionen revideret sin strategiske planlægnings- og programmeringscyklus. Målet med dette var at skabe en tydeligere ramme for Kommissionens/generaldirektoraters ansvarlighed samt at gøre planlægningsdokumenter mere strømlinede og fokuserede på Kommissionens prioriteter og generaldirektoratets kompetenceområder. De mål og indikatorer, der er udvalgt til de strategiske planer, er nu blevet skræddersyet til deres særlige kompetencer og afspejler, at Kommissionens tjenestegrenes ansvarsområder omfatter andet og mere end gennemførelse af budgettet og programforvaltning.


  Derfor er det ikke længere påkrævet at tilpasse målene og indikatorerne i Kommissionens tjenestegrenes resultatramme til de mål og indikatorer, der er defineret i programmernes retsgrundlag. Kommissionens tjenestegrene opfordres dog til at henvise til programerklæringer, når de beskriver deres aktiviteter i forbindelse med programmerne. Dette er med til at begrænse gentagelsen af oplysninger og sikre enslydende oplysninger, og dette vil blive styrket fremover.


  Kommissionen mener, at dens ansvar for budgettets gennemførelse er klart. Alle generaldirektører underskriver i deres årlige aktivitetsrapport en forvaltningserklæring, der angiver, at ressourcerne er blevet anvendt til de tilsigtede formål og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, samt at de underliggende transaktioner er lovlige og legitime. På ledelsesniveau påtager kommissærkollegiet sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet ved hvert år at vedtage den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU's budget. |
| --- | --- |

—

Revisionsretten bemærkede i sin årsberetning for 2015, at mange af målene i Kommissionens forvaltningsplaner ikke var fastsat på det rette ansvarlighedsniveau. Siden da har Kommissionen revideret sin strategiske planlægnings- og programmeringscyklus. Målet med dette var at skabe en tydeligere ramme for Kommissionens/generaldirektoraters ansvarlighed samt at gøre planlægningsdokumenter mere strømlinede og fokuserede på Kommissionens prioriteter og generaldirektoratets kompetenceområder. De mål og indikatorer, der er udvalgt til de strategiske planer, er nu blevet skræddersyet til deres særlige kompetencer og afspejler, at Kommissionens tjenestegrenes ansvarsområder omfatter andet og mere end gennemførelse af budgettet og programforvaltning.

Derfor er det ikke længere påkrævet at tilpasse målene og indikatorerne i Kommissionens tjenestegrenes resultatramme til de mål og indikatorer, der er defineret i programmernes retsgrundlag. Kommissionens tjenestegrene opfordres dog til at henvise til programerklæringer, når de beskriver deres aktiviteter i forbindelse med programmerne. Dette er med til at begrænse gentagelsen af oplysninger og sikre enslydende oplysninger, og dette vil blive styrket fremover.

Kommissionen mener, at dens ansvar for budgettets gennemførelse er klart. Alle generaldirektører underskriver i deres årlige aktivitetsrapport en forvaltningserklæring, der angiver, at ressourcerne er blevet anvendt til de tilsigtede formål og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, samt at de underliggende transaktioner er lovlige og legitime. På ledelsesniveau påtager kommissærkollegiet sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet ved hvert år at vedtage den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU's budget.

| — | Kommissionen anvender mange forskellige mål og indikatorer. Mens Kommissionen er ved at foretage en gennemgang af BFOR-initiativet, er andre enheder allerede gået endnu videre i retning af at forenkle deres resultatramme. |
| --- | --- |

—

Kommissionen anvender mange forskellige mål og indikatorer. Mens Kommissionen er ved at foretage en gennemgang af BFOR-initiativet, er andre enheder allerede gået endnu videre i retning af at forenkle deres resultatramme.

| — | EU-budgettets resultatramme blev udviklet både for at opfylde lovkrav og som svar på krav fra tovholdere og på Kommissionens egne behov.


  Kommissionen anvender resultatoplysningerne vedrørende udgiftsprogrammer til a) at overvåge programmers fremskridt, b) ansvarlighed og gennemsigtighed, c) som grundlag for beslutningstagningen om forvaltning af et program, d) begrundelse for eller forslag om tilpasning af fordelingen af midler til budgetmyndigheden, e) udarbejdelse af forslag om ændringer af retsgrundlaget eller fremtidige programmer.


  Kommissionen bemærker dog, at selv om resultatoplysninger tages i betragtning under den årlige budgetbehandling, er de ikke de eneste faktorer, der indgår i beslutninger om budgettet.


  Der indgår over 700 indikatorer i retsgrundlaget for programmerne for 2014-2020, som skal hjælpe til med at overvåge programmernes resultater i løbet af deres livscyklus. De er resultatet af en lovgivningsproces og afspejler derfor medlovgivernes forventninger, med hensyn til hvilken slags oplysninger og af hvilken størrelsesorden der er behov for at følge resultaterne. Indberetninger om disse indikatorer i programerklæringerne gør det muligt for budgetmyndigheden at tage hensyn til resultatoplysninger i budgetbehandlingen. I forbindelse med initiativet »et resultatorienteret EU-budget« gennemgår Kommissionen de indikatorer for udgiftsprogrammerne, som blev fastlagt i retsgrundlaget, med henblik på at drage på erfaringer før forberedelsen af næste generation af udgiftsprogrammer.


  Kommissionen bemærker, at antallet af mål og indikatorer, der anvendes i de strategiske planer for Kommissionens tjenestegrene, er blevet reduceret markant med den nylige reform. Antallet af generelle mål er blevet reduceret fra 84 til 11, virkningsindikatorer fra 187 til 37, specifikke mål fra 426 til 386 og resultatindikatorer fra 969 til 825. |
| --- | --- |

—

EU-budgettets resultatramme blev udviklet både for at opfylde lovkrav og som svar på krav fra tovholdere og på Kommissionens egne behov.

Kommissionen anvender resultatoplysningerne vedrørende udgiftsprogrammer til a) at overvåge programmers fremskridt, b) ansvarlighed og gennemsigtighed, c) som grundlag for beslutningstagningen om forvaltning af et program, d) begrundelse for eller forslag om tilpasning af fordelingen af midler til budgetmyndigheden, e) udarbejdelse af forslag om ændringer af retsgrundlaget eller fremtidige programmer.

Kommissionen bemærker dog, at selv om resultatoplysninger tages i betragtning under den årlige budgetbehandling, er de ikke de eneste faktorer, der indgår i beslutninger om budgettet.

Der indgår over 700 indikatorer i retsgrundlaget for programmerne for 2014-2020, som skal hjælpe til med at overvåge programmernes resultater i løbet af deres livscyklus. De er resultatet af en lovgivningsproces og afspejler derfor medlovgivernes forventninger, med hensyn til hvilken slags oplysninger og af hvilken størrelsesorden der er behov for at følge resultaterne. Indberetninger om disse indikatorer i programerklæringerne gør det muligt for budgetmyndigheden at tage hensyn til resultatoplysninger i budgetbehandlingen. I forbindelse med initiativet »et resultatorienteret EU-budget« gennemgår Kommissionen de indikatorer for udgiftsprogrammerne, som blev fastlagt i retsgrundlaget, med henblik på at drage på erfaringer før forberedelsen af næste generation af udgiftsprogrammer.

Kommissionen bemærker, at antallet af mål og indikatorer, der anvendes i de strategiske planer for Kommissionens tjenestegrene, er blevet reduceret markant med den nylige reform. Antallet af generelle mål er blevet reduceret fra 84 til 11, virkningsindikatorer fra 187 til 37, specifikke mål fra 426 til 386 og resultatindikatorer fra 969 til 825.

2.   Resultatrapporteringen er ikke udtømmende (punkt 3.24-3.32)

| — | Sammenlignet med andre enheder rapporterer Kommission kun i begrænset omfang om udfordringer og mangler. Afbalanceret rapportering indebærer en mere klar analyse af tidligere resultater med henblik på at træffe bedre beslutninger i fremtiden, den styrker også de indhentede oplysningers objektivitet. |
| --- | --- |

—

Sammenlignet med andre enheder rapporterer Kommission kun i begrænset omfang om udfordringer og mangler. Afbalanceret rapportering indebærer en mere klar analyse af tidligere resultater med henblik på at træffe bedre beslutninger i fremtiden, den styrker også de indhentede oplysningers objektivitet.

| — | Kommissionen stræber efter at udarbejde resultatrapporter af høj kvalitet, og som beskriver resultaterne på en afbalanceret måde.


  Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport er en overordnet sammenfatning af, hvordan EU-budgettet har støttet den Europæiske Unions politiske prioriteter, og de nøgleresultater, der er opnået med EU-budgettet. Den er ikke ment som en udtømmende og detaljeret rapport om EU-budgettets resultater. Rapporten henviser til andre effektivitetsrapporter, hvor der findes yderligere resultatoplysninger (evalueringer, programerklæringer, årlige aktivitetsrapporter osv.).


  Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 henviser til en række mangler og problemer, der skal håndteres. Rapportens første del vedrører ikke blot de udfordringer, der påvirker den rettidige gennemførelse af programmer, men også begrænsningerne for vurderingen af programmernes resultater (f.eks. henvisninger til evalueringerne af programmet for sundhed 2007-2013 og programmer under udgiftsområde 4, der påpeger begrænsningerne for vurdering af disse programmers overordnede resultater). |
| --- | --- |

—

Kommissionen stræber efter at udarbejde resultatrapporter af høj kvalitet, og som beskriver resultaterne på en afbalanceret måde.

Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport er en overordnet sammenfatning af, hvordan EU-budgettet har støttet den Europæiske Unions politiske prioriteter, og de nøgleresultater, der er opnået med EU-budgettet. Den er ikke ment som en udtømmende og detaljeret rapport om EU-budgettets resultater. Rapporten henviser til andre effektivitetsrapporter, hvor der findes yderligere resultatoplysninger (evalueringer, programerklæringer, årlige aktivitetsrapporter osv.).

Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 henviser til en række mangler og problemer, der skal håndteres. Rapportens første del vedrører ikke blot de udfordringer, der påvirker den rettidige gennemførelse af programmer, men også begrænsningerne for vurderingen af programmernes resultater (f.eks. henvisninger til evalueringerne af programmet for sundhed 2007-2013 og programmer under udgiftsområde 4, der påpeger begrænsningerne for vurdering af disse programmers overordnede resultater).

| — | De begrænsede oplysninger om datakvaliteten i Kommissionens rapporter påvirker gennemsigtigheden. Andre enheders rapportering om resultatoplysningernes pålidelighed er mere dækkende. |
| --- | --- |

—

De begrænsede oplysninger om datakvaliteten i Kommissionens rapporter påvirker gennemsigtigheden. Andre enheders rapportering om resultatoplysningernes pålidelighed er mere dækkende.

| — | Det interne kontrolsystem, som hver enkelt af Kommissionens tjenestegrene har iværksat, har til formål at sørge for rimelig sikkerhed i forbindelse med blandt andet pålideligheden af den finansielle rapportering. Alle generaldirektorater indberetter om dette område i del 2 i den årlige aktivitetsrapport, og i afsnit 2 i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport sammenfattes og berettes om generaldirektørernes vurdering af, hvor godt de interne kontrolsystemer i Kommissionens tjenestegrene fungerer.


  Med hensyn til evalueringer præciserer værktøjer til bedre regulering, at arbejdsdokumenter vedrørende evaluering fra Kommissionens tjenestegrene ved slutningen af en evaluering skal indeholde en tydelig sammenfatning af enhver utilstrækkelighed i de oplysninger, der anvendes til at underbygge konklusionerne og resultaternes robusthed. Derudover fastlægger retningslinjerne for bedre regulering, at enhver begrænsning for den anvendte dokumentation og metode, navnlig med hensyn til deres evne til at understøtte konklusionerne, skal forklares tydeligt i evalueringsrapporterne. Dette bestyrkes yderligere i de reviderede retningslinjer/værktøjer for bedre regulering. |
| --- | --- |

—

Det interne kontrolsystem, som hver enkelt af Kommissionens tjenestegrene har iværksat, har til formål at sørge for rimelig sikkerhed i forbindelse med blandt andet pålideligheden af den finansielle rapportering. Alle generaldirektorater indberetter om dette område i del 2 i den årlige aktivitetsrapport, og i afsnit 2 i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport sammenfattes og berettes om generaldirektørernes vurdering af, hvor godt de interne kontrolsystemer i Kommissionens tjenestegrene fungerer.

Med hensyn til evalueringer præciserer værktøjer til bedre regulering, at arbejdsdokumenter vedrørende evaluering fra Kommissionens tjenestegrene ved slutningen af en evaluering skal indeholde en tydelig sammenfatning af enhver utilstrækkelighed i de oplysninger, der anvendes til at underbygge konklusionerne og resultaternes robusthed. Derudover fastlægger retningslinjerne for bedre regulering, at enhver begrænsning for den anvendte dokumentation og metode, navnlig med hensyn til deres evne til at understøtte konklusionerne, skal forklares tydeligt i evalueringsrapporterne. Dette bestyrkes yderligere i de reviderede retningslinjer/værktøjer for bedre regulering.

3.   Resultatrapporterne er i høj grad beskrivende, og der kunne gøres bedre brug af visuelle hjælpemidler og navigationsredskaber (punkt 3.33-3.35)

| — | Kommissionen bestræber sig på at udarbejde rapporter, som er mere attraktive for læsere og interessenter. Visse andre enheder er bedre til at sætte fokus på, hvad der er det vigtigste, og gør i videre udstrækning brug af grafer, tabeller, farvekodning, infografikker, interaktive websteder med navigationsredskaber osv. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bestræber sig på at udarbejde rapporter, som er mere attraktive for læsere og interessenter. Visse andre enheder er bedre til at sætte fokus på, hvad der er det vigtigste, og gør i videre udstrækning brug af grafer, tabeller, farvekodning, infografikker, interaktive websteder med navigationsredskaber osv.

| — | Kommissionen anerkender vigtigheden af at benytte visuelle hjælpemidler i sine forskellige effektivitetsrapporter og har foretaget forbedringer på dette område. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 anvender eksempelvis tekstbokse for at gøre hovedpointerne og eksemplerne tydeligere og for at gøre rapporten nemmere at læse. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 har forbedret fremlæggelsen yderligere, idet der heri anvendes grafik, skemaer og billeder samt en kort sammenfatning. Denne rapport samt andre rapporter i den integrerede regnskabspakke ledsages af ensides faktablade med en sammenfatning af hovedpunkterne, der er nem at gå til for læseren. I vejledningen til den årlige aktivitetsrapport opfordres generaldirektører desuden til at anvende visuelle elementer i de årlige aktivitetsrapporter for at gøre dem mere letlæselige.


  Værktøjskassen til bedre regulering indeholder et værktøj til visuelle hjælpemidler. Målet med dette værktøj er at præsentere eksempler på instrumenter, der betragtes som særligt relevante for politiske tiltag, og som kan bruges til at skabe opmærksomhed omkring den merværdi, som disse hjælpemidler giver, blandt Kommissionens tjenestegrene. Det er på ingen måde ment som en opsamling af alle eksisterende visuelle hjælpemidler. |
| --- | --- |

—

Kommissionen anerkender vigtigheden af at benytte visuelle hjælpemidler i sine forskellige effektivitetsrapporter og har foretaget forbedringer på dette område. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015 anvender eksempelvis tekstbokse for at gøre hovedpointerne og eksemplerne tydeligere og for at gøre rapporten nemmere at læse. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 har forbedret fremlæggelsen yderligere, idet der heri anvendes grafik, skemaer og billeder samt en kort sammenfatning. Denne rapport samt andre rapporter i den integrerede regnskabspakke ledsages af ensides faktablade med en sammenfatning af hovedpunkterne, der er nem at gå til for læseren. I vejledningen til den årlige aktivitetsrapport opfordres generaldirektører desuden til at anvende visuelle elementer i de årlige aktivitetsrapporter for at gøre dem mere letlæselige.

Værktøjskassen til bedre regulering indeholder et værktøj til visuelle hjælpemidler. Målet med dette værktøj er at præsentere eksempler på instrumenter, der betragtes som særligt relevante for politiske tiltag, og som kan bruges til at skabe opmærksomhed omkring den merværdi, som disse hjælpemidler giver, blandt Kommissionens tjenestegrene. Det er på ingen måde ment som en opsamling af alle eksisterende visuelle hjælpemidler.

4.   Kommissionen demonstrerer ikke, at den systematisk anvender evalueringsresultater (punkt 3.36-3.42)

| — | Det er ikke alle evalueringer foretaget af eller for Kommissionen, der omfatter anbefalinger og forslag til gennemførelsesforanstaltninger, som det er tilfældet i de bedste eksempler fra andre internationale organisationer og centraladministrationer. Kommissionen har ikke foretaget eller fået foretaget en undersøgelse af sin anvendelse af evalueringsresultater siden 2005. |
| --- | --- |

—

Det er ikke alle evalueringer foretaget af eller for Kommissionen, der omfatter anbefalinger og forslag til gennemførelsesforanstaltninger, som det er tilfældet i de bedste eksempler fra andre internationale organisationer og centraladministrationer. Kommissionen har ikke foretaget eller fået foretaget en undersøgelse af sin anvendelse af evalueringsresultater siden 2005.

| — | Retningslinjerne for bedre regulering fastsætter, at alle arbejdsdokumenter vedrørende evaluering skal omfatte de resultater og konklusioner, som udgør grundlaget for eventuel opfølgning fra Kommissionen. De indeholder også krav til formidling af evalueringsresultaterne og fastlæggelsen af hensigtsmæssig opfølgning. Evalueringerne kan på grund af deres juridiske karakter ikke forpligte Kommissionen direkte til at iværksætte foranstaltninger. De opfølgende foranstaltninger, der er under overvejelse i Kommissionen, opstilles almindeligvis i en officiel rapport til lovgiveren.


  I pakken om bedre regulering fra 2015 har Kommissionen forpligtet sig til at vurdere systemets anvendelse før slutningen af 2019. Det forberedende arbejde til denne vurdering er nu i gang. |
| --- | --- |

—

Retningslinjerne for bedre regulering fastsætter, at alle arbejdsdokumenter vedrørende evaluering skal omfatte de resultater og konklusioner, som udgør grundlaget for eventuel opfølgning fra Kommissionen. De indeholder også krav til formidling af evalueringsresultaterne og fastlæggelsen af hensigtsmæssig opfølgning. Evalueringerne kan på grund af deres juridiske karakter ikke forpligte Kommissionen direkte til at iværksætte foranstaltninger. De opfølgende foranstaltninger, der er under overvejelse i Kommissionen, opstilles almindeligvis i en officiel rapport til lovgiveren.

I pakken om bedre regulering fra 2015 har Kommissionen forpligtet sig til at vurdere systemets anvendelse før slutningen af 2019. Det forberedende arbejde til denne vurdering er nu i gang.

| — | I modsætning til visse andre organisationer og centraladministrationer har Kommissionen ikke indført et dokumenteret institutionelt system til regelmæssig opfølgning på evalueringsanbefalinger, handlingsplaner og forvaltningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

I modsætning til visse andre organisationer og centraladministrationer har Kommissionen ikke indført et dokumenteret institutionelt system til regelmæssig opfølgning på evalueringsanbefalinger, handlingsplaner og forvaltningsforanstaltninger.

| — | Opfølgning på evalueringer er en hjørnesten i systemet til bedre regulering i Kommissionen, hvor evalueringsresultaterne indgår i konsekvensanalyser, som er offentligt tilgængelige, og Kommissionens planlægnings- og programmeringsarbejde hvert år. Kommissionen følger op på sine evalueringers resultater inden for rammerne af Kommissionens arbejdsprogram. Under planlægningen af arbejdsprogrammet gennemgår Kommissionen evalueringsresultaterne systematisk og fastlægger deres opfølgning. Opfølgningen på visse evalueringsresultater er beskrevet i REFIT-resultattavlen, som årligt bliver ajourført, samt i de kommissionsrapporter, som vedlægges evalueringerne til lovgiveren. |
| --- | --- |

—

Opfølgning på evalueringer er en hjørnesten i systemet til bedre regulering i Kommissionen, hvor evalueringsresultaterne indgår i konsekvensanalyser, som er offentligt tilgængelige, og Kommissionens planlægnings- og programmeringsarbejde hvert år. Kommissionen følger op på sine evalueringers resultater inden for rammerne af Kommissionens arbejdsprogram. Under planlægningen af arbejdsprogrammet gennemgår Kommissionen evalueringsresultaterne systematisk og fastlægger deres opfølgning. Opfølgningen på visse evalueringsresultater er beskrevet i REFIT-resultattavlen, som årligt bliver ajourført, samt i de kommissionsrapporter, som vedlægges evalueringerne til lovgiveren.

5.   De centrale resultatrapporter indeholder ikke en erklæring om resultatoplysningernes kvalitet (punkt 3.43-3.45)

| — | Kommissærkollegiet og generaldirektørerne påtager sig ikke ansvaret for de resultatoplysninger, de leverer. |
| --- | --- |

—

Kommissærkollegiet og generaldirektørerne påtager sig ikke ansvaret for de resultatoplysninger, de leverer.

| — | De overordnede principper for ansvarskæden er forankret i EU-traktaterne. I overensstemmelse med hvidbogen om nye styreformer omfatter ansvarskæden inden for Kommissionen, at en af delegation bemyndiget anvisningsberettiget har en fremtrædende rolle i et decentraliseret system, der fungerer under kommissærkollegiets politiske ansvar, i dettes egenskab som anvisningsberettiget. Dette gælder navnlig for organiseringen af den finansielle forvaltning. I slutningen af en rapporteringscyklus vedtager kollegiet EU-budgettets årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport og overtager det politiske ansvar for forvaltningen af EU's budget på baggrund af de ved delegation bemyndiget anvisningsberettigedes årlige erklæringer.


  Kommissionens erklæring om ansvar for forvaltningen af EU's budget medtages for at gøre det klart, at Kommissionen har det endelige finansielle ansvar for forvaltningen af EU's budget, hvorimod en bred vifte af aktører på europæisk og nationalt niveau deler ansvaret for de resultater, der opnås med EU-budgettet. |
| --- | --- |

—

De overordnede principper for ansvarskæden er forankret i EU-traktaterne. I overensstemmelse med hvidbogen om nye styreformer omfatter ansvarskæden inden for Kommissionen, at en af delegation bemyndiget anvisningsberettiget har en fremtrædende rolle i et decentraliseret system, der fungerer under kommissærkollegiets politiske ansvar, i dettes egenskab som anvisningsberettiget. Dette gælder navnlig for organiseringen af den finansielle forvaltning. I slutningen af en rapporteringscyklus vedtager kollegiet EU-budgettets årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport og overtager det politiske ansvar for forvaltningen af EU's budget på baggrund af de ved delegation bemyndiget anvisningsberettigedes årlige erklæringer.

Kommissionens erklæring om ansvar for forvaltningen af EU's budget medtages for at gøre det klart, at Kommissionen har det endelige finansielle ansvar for forvaltningen af EU's budget, hvorimod en bred vifte af aktører på europæisk og nationalt niveau deler ansvaret for de resultater, der opnås med EU-budgettet.

6.   Resultatoplysningerne fra Kommissionen er ikke let tilgængelige 3.46-3.51)

| — | Kommissionen producerer en stor mængde resultatoplysninger. Andre centraladministrationer og organisationer grupperer deres resultatoplysninger mere rationelt, f.eks. på et særligt websted med en sofistikeret søgemaskine, brugervejledninger og andre navigationsredskaber. |
| --- | --- |

—

Kommissionen producerer en stor mængde resultatoplysninger. Andre centraladministrationer og organisationer grupperer deres resultatoplysninger mere rationelt, f.eks. på et særligt websted med en sofistikeret søgemaskine, brugervejledninger og andre navigationsredskaber.

| — | Der er blevet udviklet en særlig hjemmeside for EU's resultater under initiativet »det resultatorienterede EU-budget«. Hjemmesiden er en database, der er rettet mod at blive en fælles portal for alle EU-finansierede projekter, igennem direkte, indirekte og fælles forvaltning. I slutningen af maj 2017 havde databasen været vært for cirka 1 600 EU-finansierede projekter i og uden for EU. |
| --- | --- |

—

Der er blevet udviklet en særlig hjemmeside for EU's resultater under initiativet »det resultatorienterede EU-budget«. Hjemmesiden er en database, der er rettet mod at blive en fælles portal for alle EU-finansierede projekter, igennem direkte, indirekte og fælles forvaltning. I slutningen af maj 2017 havde databasen været vært for cirka 1 600 EU-finansierede projekter i og uden for EU.

| 3.74. | I punkt 3.52-3.59 præsenterer vi fælles udfordringer identificeret i en række af vores særberetninger for 2016. |
| --- | --- |

3.74.

I punkt 3.52-3.59 præsenterer vi fælles udfordringer identificeret i en række af vores særberetninger for 2016.

| 3.75. | Dette års opfølgning af tidligere anbefalinger (jf. punkt 3.60-3.71) viste, at: |
| --- | --- |

3.75.

Dette års opfølgning af tidligere anbefalinger (jf. punkt 3.60-3.71) viste, at:

| — | Kommissionen accepterer og implementerer en stor del af anbefalingerne fra vores revisioner inden for tre år |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterer og implementerer en stor del af anbefalingerne fra vores revisioner inden for tre år

| — | anbefalinger, der i første omgang ikke accepteres, senere kan blive implementeret delvis eller fuldt ud. |
| --- | --- |

—

anbefalinger, der i første omgang ikke accepteres, senere kan blive implementeret delvis eller fuldt ud.

Anbefalinger

| 3.76. | Bilag 3.3
  viser resultaterne af vores gennemgang af Kommissionens fremskridt med hensyn til at implementere anbefalingerne vedrørende performancespørgsmål i vores årsberetning for 2013. Det pågældende år indeholdt kapitel 10 tre anbefalinger. To af dem var implementeret i nogle henseender, og én var ikke implementeret. |
| --- | --- |

3.76.

Bilag 3.3
  viser resultaterne af vores gennemgang af Kommissionens fremskridt med hensyn til at implementere anbefalingerne vedrørende performancespørgsmål i vores årsberetning for 2013. Det pågældende år indeholdt kapitel 10 tre anbefalinger. To af dem var implementeret i nogle henseender, og én var ikke implementeret.

| 3.77. | På grundlag af vores konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

3.77.

På grundlag af vores konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: strømliner resultatrapporteringen
   (58) ved |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: strømliner resultatrapporteringen
   (58) ved

| | a) | yderligere at reducere antallet af de mål og indikatorer, som den anvender til sine forskellige resultatrapporter, og koncentrerer sig om dem, der bedst kan måle EU-budgettets performance. I forbindelse med forberedelsen af den næste flerårige finansielle ramme bør Kommissionen foreslå, at der fastsættes færre og mere hensigtsmæssige indikatorer i rammebestemmelserne for den næste generation af programmer. Kommissionen bør i den forbindelse også overveje, om det er relevant at have indikatorer, som der først kan skaffes oplysninger om efter flere års forløb. |
| --- | --- | --- |

a)

yderligere at reducere antallet af de mål og indikatorer, som den anvender til sine forskellige resultatrapporter, og koncentrerer sig om dem, der bedst kan måle EU-budgettets performance. I forbindelse med forberedelsen af den næste flerårige finansielle ramme bør Kommissionen foreslå, at der fastsættes færre og mere hensigtsmæssige indikatorer i rammebestemmelserne for den næste generation af programmer. Kommissionen bør i den forbindelse også overveje, om det er relevant at have indikatorer, som der først kan skaffes oplysninger om efter flere års forløb.

| a) | Kommissionen accepterer anbefalingen.

  I øjeblikket gennemgår Kommissionen i forbindelse med initiativet »et resultatorienteret EU-budget« de indikatorer for udgiftsprogrammerne, der er fastlagt i deres retsgrundlag. Dette vil indgå i udarbejdelsen af forslag til den næste flerårlige finansielle ramme. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| | b) | at fremlægge de finansielle oplysninger på en måde, der gør dem sammenlignelige med resultatoplysninger, så der er en klar forbindelse mellem udgifter og resultater |
| --- | --- | --- |

b)

at fremlægge de finansielle oplysninger på en måde, der gør dem sammenlignelige med resultatoplysninger, så der er en klar forbindelse mellem udgifter og resultater

| b) | Kommissionen accepterer anbefalingen.

  Kommissionen mener, at denne anbefaling indføres igennem programerklæringerne, som er det instrument, hvorigennem Kommissionen begrunder de finansielle midler i udgiftsprogrammet i budgetforslaget. Erklæringerne i budgetforslaget for 2018 omfatter oplysninger til hvert enkelt program om finansiel programmering, finansiel gennemførelse og resultater. Programerklæringerne menes derfor at forelægge oplysningerne på en måde, der gør det muligt at knytte udgifterne til resultaterne. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| | c) | at forklare og forbedre den overordnede sammenhæng mellem sine to sæt af mål og indikatorer for henholdsvis programmerne og GD'erne. |
| --- | --- | --- |

c)

at forklare og forbedre den overordnede sammenhæng mellem sine to sæt af mål og indikatorer for henholdsvis programmerne og GD'erne.

| c) | Kommissionen accepterer anbefalingen.

  I arbejdet med de kommende årlige aktivitetsrapporter agter Kommissionen at styrke dette aspekt ved at gøre større brug af krydshenvisninger til programerklæringerne i de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| — | Anbefaling 2: sikrer bedre balance i resultatrapporteringen ved tydeligt at oplyse om de største udfordringer med hensyn til resultatopnåelse i sine centrale resultatrapporter. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: sikrer bedre balance i resultatrapporteringen ved tydeligt at oplyse om de største udfordringer med hensyn til resultatopnåelse i sine centrale resultatrapporter.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen stræber efter at udarbejde resultatrapporter af høj kvalitet, og som beskriver resultaterne på en afbalanceret måde.

I den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport rapporterer Kommissionen om større forvaltningsmæssige udfordringer i et særskilt afsnit (under del 2). I det omfang, der blev konstateret problemer i løbet af året, beskrives det i rapporten, hvordan Kommissionens tjenestegrene tacklede disse udfordringer. Kommissionen vil fremover bestræbe sig på at fremlægge flere oplysninger om de vigtigste udfordringer med hensyn til at opnå resultater i sine centrale effektivitetsrapporter (årlige aktivitetsrapporter, årlige forvaltnings- og effektivitetsrapporter og programerklæringer).

| — | Anbefaling 3: yderligere forbedrer resultatrapporternes brugervenlighed ved at gøre mere brug af metoder og værktøjer såsom grafer, oversigter, farvekoder, infografik og interaktive websteder. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: yderligere forbedrer resultatrapporternes brugervenlighed ved at gøre mere brug af metoder og værktøjer såsom grafer, oversigter, farvekoder, infografik og interaktive websteder.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen stræber efter at blive ved med at forbedre brugervenligheden i sin resultatrapportering. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 er allerede blevet væsentligt forbedret ved hjælp af grafik, skemaer og billeder.

| — | Anbefaling 4: bedre dokumenterer, at evalueringsresultaterne anvendes hensigtsmæssigt ved at: |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: bedre dokumenterer, at evalueringsresultaterne anvendes hensigtsmæssigt ved at:

| | a) | kræve, at evalueringerne altid omfatter konklusioner, som der kan reageres på, eller anbefalinger, som Kommissionen efterfølgende bør følge op på |
| --- | --- | --- |

a)

kræve, at evalueringerne altid omfatter konklusioner, som der kan reageres på, eller anbefalinger, som Kommissionen efterfølgende bør følge op på

| a) | Kommissionen accepterer anbefalingen.

  Konklusioner på evalueringer og opfølgningen heraf er allerede en integreret del af Kommissionens system for bedre regulering samt Kommissionens årlige programmerings- og planlægningsaktiviteter. Dette system styrkes yderligere af de reviderede retningslinjer/værktøjer for bedre regulering. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| | b) | foretage eller få foretaget en ny undersøgelse af anvendelsen af evalueringerne i institutionen og deres effekt, herunder også deres rettidighed. |
| --- | --- | --- |

b)

foretage eller få foretaget en ny undersøgelse af anvendelsen af evalueringerne i institutionen og deres effekt, herunder også deres rettidighed.

| b) | Kommissionen accepterer anbefalingen.

  I pakken om bedre regulering fra 2015 har Kommissionen forpligtet sig til at vurdere systemets anvendelse, herunder evalueringer, inden udgangen af 2019. Det forberedende arbejde til denne vurdering er gået gang. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| — | Anbefaling 5: i de centrale resultatrapporter oplyser, om de afgivne resultatoplysninger efter Kommissionens bedste overbevisning er af tilstrækkelig god kvalitet. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: i de centrale resultatrapporter oplyser, om de afgivne resultatoplysninger efter Kommissionens bedste overbevisning er af tilstrækkelig god kvalitet.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen vil fremlægge information om kilderne til oplysningerne og deres kvalitet, når disse er tilgængelige, for at øge gennemsigtigheden. Da medlemsstaterne tilvejebringer en betydelig del af resultatoplysningerne, vil Kommissionen undersøge, i hvilken udstrækning de tilvejebringer oplysninger om kvaliteten af resultatoplysninger.

| — | Anbefaling 6: gør resultatoplysningerne lettere tilgængelige ved at udvikle en særlig webportal og en søgemaskine. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: gør resultatoplysningerne lettere tilgængelige ved at udvikle en særlig webportal og en søgemaskine.

Kommissionen accepterer delvist anbefalingen.

Kommissionen vil bestræbe sig på at gøre resultatoplysninger lettere tilgængelige. Kommissionen stræber efter at gennemføre en vurdering af muligheden for og omkostningerne og de eventuelle fordele ved en sådan hjemmeside. Den anbefalede foranstaltning ville kunne blive gennemført med forbehold af resultatet af ovennævnte vurdering. I overensstemmelse med Kommissionens beslutning om synergier og effektivitet (»Synergies and Efficiencies«) af april 2016 bør det ikke tilstræbes at skabe en webportal og søgemaskine udelukkende til dette formål, men derimod et relevant websted via organisationens søgemaskine under Europa-hjemmesiden.

---

(1)  Artikel 317 i TEUF.

(2)  Initiativet er bygget op omkring fire centrale spørgsmål: Hvor bruger vi pengene? Hvordan bruger vi pengene? Hvordan bliver vi vurderet? Hvordan kommunikerer vi? http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm

(3)  Artikel 38, stk. 3, litra e). Finansforordningen anvendte indtil udgangen af 2017 udtrykket »aktivitetserklæring«.

(4)  Erklæringernes struktur og indhold er blevet ændret fra og med 2017. Denne beskrivelse afspejler de ændrede erklæringer.

(5)  http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2018/DB2018_WD01_en.pdf.

(6)  Finansforordningens artikel 66, stk. 9.

(7)  Kommissionens arbejdsdokument — Better Regulation Guidelines, SWD(2015) 111 final af 19.5.2015, s. 49.

(8)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/search.do

(9)  Ifølge retningslinjerne for bedre regulering kan kravet om at levere vurderinger være en kritisk faktor, som adskiller en evaluering fra en undersøgelse.

(10)  https://ec.europa.eu/commission/news/eu-2016-general-report-activities-european-union_en

(11)  http://ec.europa.eu/budget/financialreport/2015/foreword/index_en.html

(12)  http://europa.eu/rapid/press-release_AC-16-3892_en.htm?locale=FR

(13)  https://ec.europa.eu/commission/state-union-2016_en

(14)  https://ec.europa.eu/budget/euprojects/search-projects_en

(15)  Udgivet af International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB) i marts 2015.

(16)  Stater: Australien, Canada, Frankrig, Nederlandene, Det Forenede Kongerige og USA. Andre internationale organisationer: Europarådet, De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO), Den Internationale Røde Kors Komité (ICRC), OECD, UNESCO, FN's Generalsekretariat, Verdensbanken og Verdenssundhedsorganisationen (WHO).

(17)  MOPAN er et netværk af ligesindede donorlande, der overvåger multilaterale udviklingsorganisationers resultater på landeniveau. Jf. http://www.mopanonline.org/

(18)  Department of Finance, Resource management guide 131-137 http://www.finance.gov.au/resource-management/performance/

(19)  Jf. Sammenfatningen af Kommissionens resultater i 2012, COM(2013) 334 final, s. 3.

(20)  Jf. »Standing Instructions for 2013 annual activity reports«, s. 3, og »Instructions for the 2014 Management Plans«, s. 9.

(21)  Forekomst = de tilgængelige resultatoplysningers omfang; anvendelse = i hvilket omfang der anvendes resultatoplysninger, når der træffes budgetafgørelser; konsekvenser = virkningerne for forvaltningen og/eller budgettet.

(22)  »Loi organique relative aux lois de finance«.

(23)  Jf. f.eks. IPSASB Recommended Practice Guideline 3.

(24)  http://extranet.who.int/programmebudget/Biennium2014/Programme/Overview/12

(25)  http://www.who.int/about/finances-accountability/reports/en/

(26)  Independent Evaluation Group: »Behind the mirror — A report on the self-evaluation systems of the World Bank Group (2016)«.

(27)  http://www.mopanonline.org/assessments/iadb2015-16/index.htm

(28)  Ref. Ares(2016)6517649 — 21/11/2016.

(29)

»GD'erne gives fleksibilitet i udvælgelsen af de generelle og specifikke hovedmål, som de ønsker at aflægge rapport om i beskrivelsen i del 1. Effektivitetshistorien skal tage udgangspunkt i en udvælgelse og beskrivelse af »nøgleresultaterne« (negative og positive) med henblik på at opnå de generelle og specifikke hovedmål. Det er ikke nødvendigt at dække alle mål og resultater, på nær følgende:

| — | de mål og resultater, der er af en sådan betydning, at læseren ville forvente at finde dem i en årlig aktivitetsrapport (fordi en udeladelse af dem vil føre til en fordrejet opfattelse af GD'ets resultater, eller fordi afvigelser fra målene er bemærkelsesværdige, eller fordi visse aktiviteter har fået stor mediedækning eller lignende), selv om GD'et ikke mener, at de har haft reel indvirkning på sikkerheden, og |
| --- | --- |

—

de mål og resultater, der er af en sådan betydning, at læseren ville forvente at finde dem i en årlig aktivitetsrapport (fordi en udeladelse af dem vil føre til en fordrejet opfattelse af GD'ets resultater, eller fordi afvigelser fra målene er bemærkelsesværdige, eller fordi visse aktiviteter har fået stor mediedækning eller lignende), selv om GD'et ikke mener, at de har haft reel indvirkning på sikkerheden, og

| — | de mål og resultater, der i bilagenes resultatskemaer viser store afvigelser fra de planlagte, fastsatte tal.« |
| --- | --- |

—

de mål og resultater, der i bilagenes resultatskemaer viser store afvigelser fra de planlagte, fastsatte tal.«

(30)  Det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der er vedlagt Kommissionens beretning om opfølgningen af dechargen for 2014, fastlægger en metode til rapportering af resultaterne af Europa 2020-strategien.

(31)  Udtalelse nr. 1/2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, punkt 97.

(32)  Fremgangsmåden forklares her: http://www.pc.gov.au/research/ongoing/report-on-government-services/2017/approach/performance-measurement

(33)  Jf. punkt 3.13 ii).

(34)  Værktøjskassen supplerer retningslinjerne for bedre regulering, som gælder for konsekvensanalyser, evalueringer og kvalitetskontrol. Jf. http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_en.htm, s. 287 og s. 290.

(35)  https://www.dss.gov.au/about-the-department/publications-articles/corporate-publications/annual-reports/dss-annual-report-2015-16-0

(36)  https://docs.education.gov.au/documents/department-education-and-training-annual-report-2015-16

(37)  http://www.who.int/about/finances-accountability/evaluation/evaluation-report-nov2016.pdf

(38)  https://ieg.worldbankgroup.org/managementactionrecord

(39)  Kapitel 3 i oversigtsrapporten »Results and performance of the World Bank Group 2015«.

(40)  http://www.tbs-sct.gc.ca/pol/doc-eng.aspx?id=31300

(41)  SWD(2015) 111 final, kapitel VI »Guidelines on evaluation and fitness checks«.

(42)  Konsekvensanalyse, vejledning, yderligere overvågning ...

(43)  http://www.finance.gov.au/resource-management/pgpa-act/

(44)  Retvisende billede betyder i denne sammenhæng et pålideligt, fuldstændigt og korrekt billede af situationen i det pågældende GD.

(45)  Vi henviste ligeledes til dette emne i vores udtalelse nr. 1/2017, punkt 95.

(46)  Kommissionen forklarede sit overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU's budget i sit svar på punkt 21 i vores særberetning nr. 27/2016: »Kommissionen mener, at dette omfatter ansvar for tjenestegrenenes arbejde.«

(47)  http://ec.europa.eu/info/files/2015-annual-management-and-performance-report-eu-budget-com-2016-446-final_en, s. 5 og 58.

(48)  http://www.rijksbegroting.nl/

(49)  https://www.gov.uk/government/publications

(50)  http://www.worldbank.org/en/results

(51)  http://pdu.worldbankgroup.org/

(52)  https://europa.eu/european-union/documents-publications_en

(53)  http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx?ty=Special%20report&tab =tab4

(54)  1a (»Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«), 1b (»Økonomisk, social og territorial samhørighed«), 2 (»Bæredygtig vækst: naturressourcer«), 3 (»Sikkerhed og medborgerskab«), 4 (»Et globalt Europa«), 5 (»Administration«).

(55)  HELCOM er det styrende organ for Helsingforskonventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet.

(56)  I SB 20/2012 og SB 23/2012.

(57)  Kontaktkomitéen er en forsamling af formændene for de overordnede revisionsorganer i EU, herunder Revisionsretten.

(58)  Jf. også vores udtalelse nr. 1/2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (punkt 90-99). http://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=40627

BILAG 3.1

DETALJERET STATUS FOR ANBEFALINGERNE I DE RESPEKTIVE BERETNINGER

| Nr. | SB | Titel | Punkt | Fuldt ud implementeret | Implementeret i de fleste henseender | Implementeret i nogle henseender | Ikke implementeret | Ikke længere relevant | Kunne ikke kontrolleres |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SB 14/2010 | Kommissionens forvaltning af systemet for veterinærkontrol af importeret kød efter reformen af hygiejnelovgivningen i 2004
  (Naturressourcer) | 90, bullet 1 | x | | | | | |
| 90, bullet 2 | x | | | | | |
| 90, bullet 3 | x | | | | | |
| 90, bullet 4 | | x | | | | |
| 90, bullet 5 | | x | | | | |
| 90, bullet 6 | x | | | | | |
| 90, bullet 7 | x | | | | | |
| 90, bullet 8 | x | | | | | |
| 91 | x | | | | | |
| 2 | SB 11/2012 | Direkte støtte for ammekøer, moderfår og geder under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen
  (Naturressourcer) | 58 | x | | | | | |
| 60 | x | | | | | |
| 64 | x | | | | | |
| 64 | | | x | | | |
| 3 | SB 14/2012 | Implementeringen af EU's hygiejnelovgivning på slagterier i de lande, der har tiltrådt EU siden 2004
  (Naturressourcer) | 52 a) | x | | | | | |
| 52 b) | x | | | | | |
| 52 c) | x | | | | | |
| 52 d) | x | | | | | |
| 53 a) | x | | | | | |
| 53 b) | x | | | | | |
| 53 c) | x | | | | | |
| 53 d) | | x | | | | |
| 54 a) | x | | | | | |
| 54 b) | | | | x | | |
| 54 c) | | | | x | | |
| 4 | SB 20/2012 | Hjælper strukturforanstaltningernes finansiering af projekter vedrørende infrastrukturer til håndtering af kommunalt affald effektivt medlemsstaterne med at opfylde EU's affaldspolitiske mål?
  (Naturressourcer) | 72 a), nr. i) | | | | | | x |
| 72 a), nr. ii) | | | | | | x |
| 72 a), nr. iii) | | | | | | x |
| 72 b) | | | x | | | |
| 74 a) | | | | | | x |
| 74 b) | | x | | | | |
| 74 c) | x | | | | | |
| 76 a), nr. i) | | | | | | x |
| 76 a), nr. ii) | | | | | | x |
| 76 a), nr. iii) | | | | | | x |
| 76 b), nr. i) | x | | | | | |
| 76 b), nr. ii) | | | x | | | |
| 77 a) | | | | x | | |
| 77 b) | x | | | | | |
| 77 c) | x | | | | | |
| 77 d) | | | | | x | |
| 5 | SB 23/2012 | Har EU's strukturforanstaltninger til retablering af industrielle og militære brownfieldområder givet gode resultater?
  (Samhørighed) | 65 a) (MS) | | | | | | x |
| 65 b) (MS) | | | | | | x |
| 65 c) (MS) | | | | | | x |
| 65 a) (KOM) | | | x | | | |
| 65 b) (KOM) | x | | | | | |
| 68 a) (MS) | | | | | | x |
| 68 b) (MS) | | | | | | x |
| 68 c) (MS) | | | | | | x |
| 68 d) (MS) | | | | | | x |
| 68 e) (MS) | | | | | | x |
| 68 f) (MS) | | | | | | x |
| 68 a) (KOM og MS) | x | | | | | |
| 73 a) (MS) | | | | | | x |
| 73 b) (MS) | | | | | | x |
| 73 c) (MS) | | | | | | x |
| 73 d) (MS) | | | | | | x |
| 73 e) (MS) | | | | | | x |
| 73 a) (KOM) | x | | | | | |
| 73 b) (KOM) | x | | | | | |
| 73 e) (MS, sidste sætning) | | | | x | | |
| 6 | SB 5/2013 | Er de EU-samhørighedsmidler, som anvendes på veje, givet godt ud?
  (Samhørighed) | 55, anb. 1 | | | x | | | |
| 55, anb. 2 a) | x | | | | | |
| 55, anb. 2 b) | | x | | | | |
| 55, anb. 2 c) | x | | | | | |
| 55, anb. 3 | x | | | | | |
| 55, anb. 4 | | | x | | | |
| 7 | SB 17/2013 | EU's klimafinansiering inden for rammerne af ekstern bistand
  (Foranstaltninger udadtil) | 69, anb. 1 | x | | | | | |
| 69, anb. 2 | x | | | | | |
| 69, anb. 3 | | | x | | | |
| 69, anb. 4 | | x | | | | |
| 69, anb. 5 | x | | | | | |
| 8 | SB 14/2013 | Den Europæiske Unions direkte finansielle støtte til Den Palæstinensiske Myndighed
  (Foranstaltninger udadtil) | 81 a) | x | | | | | |
| 81 b) | x | | | | | |
| 81 c) | x | | | | | |
| 82 a) | x | | | | | |
| 82 b) | x | | | | | |
| 83 | | x | | | | |
| 84 | | x | | | | |
| 85 | | | x | | | |
| 9 | SB 13/2013 | EU's udviklingsbistand til Centralasien
  (Foranstaltninger udadtil) | 87, første led | x | | | | | |
| 87, andet led | x | | | | | |
| 87, tredje led | | | x | | | |
| 87, fjerde led | x | | | | | |
| 87, femte led | x | | | | | |
| 87, sjette led | | x | | | | |
| 10 | SB 9/2013 | EU's støtte til regeringsførelse i Den Demokratiske Republik Congo
  (Foranstaltninger udadtil) | 94, anb. 1 a) | x | | | | | |
| 94, anb. 1 b) | | x | | | | |
| 94, anb. 1 c) | | x | | | | |
| 94, anb. 1 d) | | x | | | | |
| 94, anb. 2 a) | x | | | | | |
| 94, anb. 2 b) | x | | | | | |
| 94, anb. 3 a) | x | | | | | |
| 94, anb. 3 b) | | x | | | | |
| 94, anb. 3 c) | x | | | | | |
| 94, anb. 4 a) | | x | | | | |
| 94, anb. 4 b) | | | x | | | |
| 94, anb. 4 c) | x | | | | | |
| 11 | SB 4/2013 | EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse
  (Foranstaltninger udadtil) | 80 a) | x | | | | | |
| 80 b) | x | | | | | |
| 80 c) | x | | | | | |
| 80 d) | x | | | | | |
| 80 e) | x | | | | | |
| 81 a) | x | | | | | |
| 81 b) | x | | | | | |
| 81 c) | x | | | | | |
| 82 | x | | | | | |
| 12 | SB 12/2012 | Har Kommissionen og Eurostat forbedret metoden til udarbejdelse af pålidelige og troværdige europæiske statistikker?
  (Andet) | 107 | | | x | | | |
| 108 a) | x | | | | | |
| 108 b) | x | | | | | |
| 108 c) | | | x | | | |
| 108 d) | | | | x | | |
| 108 e) | | x | | | | |
| 108 f) | x | | | | | |
| 108 g) | x | | | | | |
| 109 a) | x | | | | | |
| 109 b) | x | | | | | |
| 109 c) | x | | | | | |
| 109 d) | x | | | | | |
| 109 e) | | x | | | | |
| 109 f) | | x | | | | |
| 109 g) | x | | | | | |
| 13 | SB 2/2013 | Har Kommissionen sørget for, at syvende rammeprogram for forskning gennemføres effektivt?
  (Intelligent og inklusiv vækst) | 99, anb. 1, andet og tredje led | x | | | | | |
| 99, anb. 1, første og fjerde led | x | | | | | |
| 99, anb. 2 | | x | | | | |
| 100, anb. 3, første led | x | | | | | |
| 100, anb. 3, andet led | x | | | | | |
| 101 | x | | | | | |
| 102 | x | | | | | |
| 103 | x | | | | | |
| 104, første del | | | | x | | |
| 104, anden del | | | | | x | |
| Anbefalinger i alt | 131 | 72 | 18 | 12 | 6 | 2 | 21 |

Nr.

SB

Titel

Punkt

Fuldt ud implementeret

Implementeret i de fleste henseender

Implementeret i nogle henseender

Ikke implementeret

Ikke længere relevant

Kunne ikke kontrolleres

1

SB 14/2010

Kommissionens forvaltning af systemet for veterinærkontrol af importeret kød efter reformen af hygiejnelovgivningen i 2004

(Naturressourcer)

90, bullet 1

x

90, bullet 2

x

90, bullet 3

x

90, bullet 4

x

90, bullet 5

x

90, bullet 6

x

90, bullet 7

x

90, bullet 8

x

91

x

2

SB 11/2012

Direkte støtte for ammekøer, moderfår og geder under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen

(Naturressourcer)

58

x

60

x

64

x

64

x

3

SB 14/2012

Implementeringen af EU's hygiejnelovgivning på slagterier i de lande, der har tiltrådt EU siden 2004

(Naturressourcer)

52 a)

x

52 b)

x

52 c)

x

52 d)

x

53 a)

x

53 b)

x

53 c)

x

53 d)

x

54 a)

x

54 b)

x

54 c)

x

4

SB 20/2012

Hjælper strukturforanstaltningernes finansiering af projekter vedrørende infrastrukturer til håndtering af kommunalt affald effektivt medlemsstaterne med at opfylde EU's affaldspolitiske mål?

(Naturressourcer)

72 a), nr. i)

x

72 a), nr. ii)

x

72 a), nr. iii)

x

72 b)

x

74 a)

x

74 b)

x

74 c)

x

76 a), nr. i)

x

76 a), nr. ii)

x

76 a), nr. iii)

x

76 b), nr. i)

x

76 b), nr. ii)

x

77 a)

x

77 b)

x

77 c)

x

77 d)

x

5

SB 23/2012

Har EU's strukturforanstaltninger til retablering af industrielle og militære brownfieldområder givet gode resultater?

(Samhørighed)

65 a) (MS)

x

65 b) (MS)

x

65 c) (MS)

x

65 a) (KOM)

x

65 b) (KOM)

x

68 a) (MS)

x

68 b) (MS)

x

68 c) (MS)

x

68 d) (MS)

x

68 e) (MS)

x

68 f) (MS)

x

68 a) (KOM og MS)

x

73 a) (MS)

x

73 b) (MS)

x

73 c) (MS)

x

73 d) (MS)

x

73 e) (MS)

x

73 a) (KOM)

x

73 b) (KOM)

x

73 e) (MS, sidste sætning)

x

6

SB 5/2013

Er de EU-samhørighedsmidler, som anvendes på veje, givet godt ud?

(Samhørighed)

55, anb. 1

x

55, anb. 2 a)

x

55, anb. 2 b)

x

55, anb. 2 c)

x

55, anb. 3

x

55, anb. 4

x

7

SB 17/2013

EU's klimafinansiering inden for rammerne af ekstern bistand

(Foranstaltninger udadtil)

69, anb. 1

x

69, anb. 2

x

69, anb. 3

x

69, anb. 4

x

69, anb. 5

x

8

SB 14/2013

Den Europæiske Unions direkte finansielle støtte til Den Palæstinensiske Myndighed

(Foranstaltninger udadtil)

81 a)

x

81 b)

x

81 c)

x

82 a)

x

82 b)

x

83

x

84

x

85

x

9

SB 13/2013

EU's udviklingsbistand til Centralasien

(Foranstaltninger udadtil)

87, første led

x

87, andet led

x

87, tredje led

x

87, fjerde led

x

87, femte led

x

87, sjette led

x

10

SB 9/2013

EU's støtte til regeringsførelse i Den Demokratiske Republik Congo

(Foranstaltninger udadtil)

94, anb. 1 a)

x

94, anb. 1 b)

x

94, anb. 1 c)

x

94, anb. 1 d)

x

94, anb. 2 a)

x

94, anb. 2 b)

x

94, anb. 3 a)

x

94, anb. 3 b)

x

94, anb. 3 c)

x

94, anb. 4 a)

x

94, anb. 4 b)

x

94, anb. 4 c)

x

11

SB 4/2013

EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse

(Foranstaltninger udadtil)

80 a)

x

80 b)

x

80 c)

x

80 d)

x

80 e)

x

81 a)

x

81 b)

x

81 c)

x

82

x

12

SB 12/2012

Har Kommissionen og Eurostat forbedret metoden til udarbejdelse af pålidelige og troværdige europæiske statistikker?

(Andet)

107

x

108 a)

x

108 b)

x

108 c)

x

108 d)

x

108 e)

x

108 f)

x

108 g)

x

109 a)

x

109 b)

x

109 c)

x

109 d)

x

109 e)

x

109 f)

x

109 g)

x

13

SB 2/2013

Har Kommissionen sørget for, at syvende rammeprogram for forskning gennemføres effektivt?

(Intelligent og inklusiv vækst)

99, anb. 1, andet og tredje led

x

99, anb. 1, første og fjerde led

x

99, anb. 2

x

100, anb. 3, første led

x

100, anb. 3, andet led

x

101

x

102

x

103

x

104, første del

x

104, anden del

x

Anbefalinger i alt

131

72

18

12

6

2

21

Kommissionens svar

SB 14/2012:

Svar til punkt 54 c): Kommissionen mener, at anbefalingen ikke længere er relevant. Tiltaget er blevet indstillet i den igangværende programmeringsperiode (2014-2020).

BILAG 3.2

VIGTIGSTE FORBEDRINGER OG ULØSTE MANGLER PR. BERETNING

| Nr. | SB | Titel | Forbedringer | Svagheder |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SB 14/2010 | Kommissionens forvaltning af systemet for veterinærkontrol af importeret kød efter reformen af hygiejnelovgivningen i 2004 | Kommissionens forslag om importkontrol er blevet vedtaget. Det gør den lovgivningsmæssige ramme enklere og klarere. Harmonisering af regler for skærpet kontrol.
  Forbedring af IT-net.
  Udarbejdelse af vejledningsdokumenter og uddannelsesprogrammer.
  Forbedring af det risikovurderingsmodul, der bruges ved programmeringen af Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerheds revisioner.
  Medlemsstaterne træffer korrigerende foranstaltninger på grundlag af anbefalinger fra Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerhed.
  EU's dyrevelfærdsstrategi er inkluderet i internationale aftaler om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger. | Nogle internationale aftaler om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger er stadig under forhandling. Tredjelande er (med enkelte undtagelser) uvillige til at anerkende EU som en enkelt enhed.
  Den nye EU-forordning om offentlig kontrol forventes at træde i kraft ved udgangen af 2019. Gennemførelsesretsakterne er endnu ikke vedtaget.
  Rådet og Parlamentet har ikke taget hensyn til den artikel i Kommissionens forslag, der tillægger Kommissionen beføjelser til at fastsætte regler for resultatindikatorer.
  Verifikation af de specifikke beløb, der opkræves i gebyr for importkontrol, har lav prioritet i Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerheds revisioner vedrørende import. |
| 2 | SB 11/2012 | Direkte støtte for ammekøer, moderfår og geder under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen | Der er indført krav om målretning i forbindelse med koblet støtte. Medlemsstaterne skal nu angive den specifikke produktionstype i begrundelserne for deres foranstaltninger. Kommissionen har etableret en fælles overvågnings- og evalueringsramme med specifikke regler og indikatorer. | En del evalueringsarbejde er allerede udført eller i gang, men Kommissionen har endnu ikke foretaget en samlet evaluering af ordningernes effekt. |
| 3 | SB 14/2012 | Implementeringen af EU's hygiejnelovgivning på slagterier i de lande, der har tiltrådt EU siden 2004 | Der foretages regelmæssigt opfølgende revisioner vedrørende GD SANTE's henstillinger til medlemsstaterne.
  Der er udarbejdet retningslinjer, og der afholdes kurser og workshops. Der er udviklet en elektronisk database over nationale retningslinjer for hygiejne.
  Der er vedtaget en ramme af standardprocedurer med henblik på at præcisere ansvarsfordelingen mellem GD SANCO og Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer. | Der foreligger ingen oversigtsrapporter om revision/analyse af medlemsstaternes flerårige nationale kontrolplaner. Der foreligger ingen evalueringsrapport om tendenser i udviklingen af nationale retningslinjer eller om disses kvalitet.
  Der mangler statistik om uddannelsestiltag rettet mod ledere af fødevarevirksomheder i de enkelte medlemsstater.
  Der foreligger ingen evaluering af effekten af den EU-finansiering, der anvendes til implementering af hygiejne- og fødevaresikkerhedsstandarder. |
| 4 | SB 20/2012 | Hjælper strukturforanstaltningernes finansiering af projekter vedrørende infrastrukturer til håndtering af kommunalt affald effektivt medlemsstaterne med at opfylde EU's affaldspolitiske mål? | Forhåndsbetingelser sikrer, at der foreligger affaldshåndteringsplaner, og knytter EU-støtten til resultater. Bedre definition af affaldsmængder. Vejledning og udveksling af oplysninger om affaldsplaner. Fremskridt med hensyn til affaldsforebyggelse og genanvendelse af produkter. Spørgsmål vedrørende affaldsbehandling er afklaret. | Der er ingen sikkerhed for, at de aktioner, der er beskrevet i affaldshåndteringsplanerne, sikrer behandling af affaldet, før det bortskaffes på deponeringsanlæg, og at der er fokus på infrastrukturer til affaldshåndtering, der håndterer kildesorteret affald. Der er ingen sikkerhed for, at overvågningssystemer og databaser vedrørende affald leverer pålidelige data. De nedsatte støttesatser anvendes ikke systematisk. Der er ikke fastsat mål for affaldsforebyggelse. |
| 5 | SB 23/2012 | Har EU's strukturforanstaltninger til retablering af industrielle og militære brownfieldområder givet gode resultater? | Der tilskyndes specifikt til integreret bæredygtig byudvikling og retablering.
  Retablering og rensning af brownfieldområder er en prioritet i perioden 2014-2020.
  Der er fastlagt definitioner og retningslinjer for anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler.
  Det kontrolleres, om EU's statsstøtteregler er overholdt, og mellemliggende betalinger kan suspenderes i tilfælde af manglende overholdelse.
  Der er udsendt yderligere vejledning for at minde medlemsstaterne om deres forpligtelse til at beregne finansieringskløften. | Ingen EU-standarder for definition af forurenede arealer og fastlæggelse af de miljø- og sundhedsmæssige risici, som de udgør.
  Ingen EU-metode til fastlæggelse af områdespecifikke oprydningsstandarder.
  Ingen opfølgning på anvendelsen af tilbagebetalingsklausuler. |
| 6 | SB 5/2013 | Er de EU-samhørighedsmidler, som anvendes på veje, givet godt ud? | En ny vejledning i cost-benefit-analyse offentliggjort i 2014 indeholder et casestudie vedrørende vejprojekter, som omfatter en omkostningsoversigt og angiver hovedårsagerne til forskelle i enhedsomkostninger.
  Hovedprincipperne for cost-benefit-analyser er fastlagt i retsakterne, og vejledningen er mere detaljeret.
  Fremtidig medfinansiering af store vejprojekter og projekter under Connecting Europe-faciliteten er betinget af, at der foreligger en cost-benefit-analyse, som omfatter en feasibilityundersøgelse, en analyse af alternativer og en behovsanalyse med trafikprognoser og modeller. Kvaliteten kontrolleres af uafhængige eksperter.
  Der udveksles bedste praksis med hensyn til trafikprognoser, og der ydes særlig bistand til medlemsstaterne (af Jaspers). | Beregningen af enhedsomkostninger er endnu ikke helt afsluttet. Der er fortsat problemer med hensyn til andre projekter end store projekter, som udelukkende udformes, udvælges og gennemføres på medlemsstatsniveau. Der findes ingen EU-dækkende database med omkostningsbenchmarks. |
| 7 | SB 17/2013 | EU's klimafinansiering inden for rammerne af ekstern bistand | Køreplanen for klimafinansiering er blevet offentliggjort.
  Kommissionen har udsendt retningslinjer for rapportering og foreslået en metode til vurdering af additionalitet. Forpligtelsesbevillingerne vises.
  En uafhængig evaluering af den globale klimaalliance er offentligt tilgængelig.
  Handlingsplanen for klimadiplomati blev vedtaget i 2015.
  Ekspertarbejdsgrupper er blevet nedsat og mødes regelmæssigt. | Der er ingen oplysninger om, hvorvidt EU-målet om at anvende 20 % af udviklingsstøtten på klimaforanstaltninger bliver nået.
  Den uafhængige evaluering indeholder kun en kort vurdering af, hvorfor de fleste medlemsstater har valgt ikke at medfinansiere den globale klimaalliance. |
| 8 | SB 14/2013 | Den Europæiske Unions direkte finansielle støtte til Den Palæstinensiske Myndighed | Der er etableret forbindelser mellem EU's og Den Palæstinensiske Myndighed handlingsplan og EU's støtte til Palæstina.
  EU-støtten programmeres over flere år.
  Den resultatorienterede ramme indeholder specifikke og tidsbestemte indikatorer.
  Der er blevet anvendt konkurrencebaserede udbud.
  Der er truffet afgørelse om at indstille finansieringen af lønninger og pensioner til offentligt ansatte i Gaza.
  Specifikke spørgsmål vedrørende EU-støtten er blevet behandlet på tekniske møder med de israelske myndigheder. | Der er ikke systematisk blevet anvendt forhåndsbetingelser.
  Der er endnu ikke modtaget dokumentation for gennemførelsen af afgørelsen om lønninger og pensioner.
  Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten har hverken udarbejdet en detaljeret handlingsplan med angivelse af de skridt, Israel skal tage for at øge effektiviteten af EU's støtte til Palæstina, eller brugt et potentielt udvidet samarbejde mellem EU og Israel som forhandlingsredskab. |
| 9 | SB 13/2013 | EU's udviklingsbistand til Centralasien | EU's værdier fremmes ved hjælp af en mere pragmatisk og fleksibel tilgang.
  Antallet af sektorer er blevet reduceret.
  Der udarbejdes overslag over de nødvendige menneskelige ressourcer (i mandår).
  Der fastsættes betingelser for budgetstøtte. Forvaltningen af de offentlige finanser overvåges, og der gennemføres foranstaltninger til bekæmpelse af korruption.
  Der er udarbejdet nye programmer.
  Nøgleresultatindikatorer rapporteres og overvåges. | Der mangler rapportering om administrationsomkostningerne (menneskelige ressourcer, udstyr osv.) på regionalt niveau og landeniveau.
  Der foreligger ingen rapportering om faktiske udgifter sammenholdt med planlagte udgifter og om opfyldte mål på regionalt niveau. |
| 10 | SB 9/2013 | EU's støtte til regeringsførelse i Den Demokratiske Republik Congo | Forbedret programmering, der også fokuserer på udvikling af landdistrikter og infrastruktur.
  Lokale aktører inddrages i udviklingen af miljøprogrammet, og deres behov bliver imødekommet.
  Der har været politisk dialog.
  EU har gentagne gange fremhævet betydningen af at afholde valg som fastsat i forfatningen.
  Større gennemsigtighed i forvaltningen af naturressourcer.
  Bedre forvaltning og større gennemsigtighed og ansvarlighed har forbedret situationen med hensyn til svig og korruption.
  Kommissionen identificerer væsentlige risici og foreslår afhjælpende foranstaltninger.
  EU-bistanden er rettet mod færre sektorer end i den foregående periode.
  Indikatorerne er normalt tidsbestemte og mere realistiske.
  Programjusteringer dokumenteres.
  Lederne har afholdt møder og udsendt fælles erklæringer. | Kommissionen øremærker ikke bistand til at støtte valgprocessen.
  Den politiske dialog om præsident- og parlamentsvalg er stadig ineffektiv.
  Det nationale vejledende program angiver ingen støtte til styrkelse af den eksterne revision og de nationale tilsynsinstitutioner.
  Der mangler veldefinerede indikatorer for korruption. Håndhævelse af lovene om bekæmpelse af korruption er ikke nævnt i programmet.
  Mange vigtige tematiske grupper er inaktive. De mangler generelt også oplysninger om deres opgaver, mål, strategier, budgetter og ansvarsområder, og koordineringen mellem medlemmerne er mangelfuld. |
| 11 | SB 4/2013 | EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse | Der er identificeret et begrænset antal prioriteter vedrørende menneskerettigheder og demokrati, og dialogen om disse er genoptaget.
  Finansieringen til Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder og civilsamfundsorganisationerne er øget.
  Der sikres koordinering og en hensigtsmæssig fordeling af midlerne på de forskellige instrumenter.
  Støtten til civilsamfundsorganisationerne tilpasses efter en køreplan, og finansforordningen gør det muligt at fremskynde processen.
  På møder lægges der vægt på forvaltning af de offentlige finanser og bekæmpelse af korruption.
  Der er blevet anvendt forhåndsbetingelser: Kommissionen har suspenderet budgetstøtteaktioner i Egypten. | |
| 12 | SB 12/2012 | Har Kommissionen og Eurostat forbedret metoden til udarbejdelse af pålidelige og troværdige europæiske statistikker? | Det europæiske statistiske system er blevet styrket.
  Retsgrundlaget er blevet ændret for at anerkende adfærdskodeksens betydning.
  Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan har deltaget i peerevalueringer, som nu er offentligt tilgængelige.
  Der er fastlagt retningslinjer og procedurer for EU's statistiske program. Prioriteterne revideres.
  Der rapporteres regelmæssigt om gennemførelsen af moderniseringsprojekter.
  Personaleomkostningerne er blevet analyseret med henblik på at øge produktiviteten.
  Retningslinjer for udbud sikrer mere konkurrence. | Der er behov for gennemsigtige og objektive procedurer for ansættelse og afskedigelse af statistiske kontorers ledere.
  Der er stadig hindringer vedrørende adgang til og effektiv anvendelse af data.
  Der er problemer med hensyn til koordinering af statistikker og ressourcer.
  Der er ikke etableret en overvågningsfunktion vedrørende kontroller og inspektioner. |
| 13 | SB 2/2013 | Har Kommissionen sørget for, at syvende rammeprogram for forskning gennemføres effektivt? | Horisont 2020 har indført mere fleksibilitet i omkostningsrapporteringen.
  Kravene til ansøgerne er blevet strømlinet. Det fælles støttecenter sikrer mere sammenhæng i forvaltningen af syvende rammeprogram.
  Integrerede IT-workflows, indikatorer, fælles revisionstjeneste.
  Rammen for de fælles teknologiinitiativer er mere fleksibel. | EIT er ikke omfattet af det fælles støttecenter, og EIT's regler er ikke konsekvent harmoniseret med rammen for Horisont 2020, hvilket fører til ineffektivitet for modtagerne.
  Kommissionen har ikke indført effektive foranstaltninger til at sikre additionalitet i forbindelse med risikodelingsfacilitetens efterfølger. Dette blev i november 2016 bekræftet af en uafhængig evaluering, som udtrykte bekymring med hensyn til den manglende additionalitet i 28 % af projekterne og anbefalede, at der blev fastsat klare udvælgelseskriterier for at sikre additionalitet. |

Nr.

SB

Titel

Forbedringer

Svagheder

1

SB 14/2010

Kommissionens forvaltning af systemet for veterinærkontrol af importeret kød efter reformen af hygiejnelovgivningen i 2004

Kommissionens forslag om importkontrol er blevet vedtaget. Det gør den lovgivningsmæssige ramme enklere og klarere. Harmonisering af regler for skærpet kontrol.

Forbedring af IT-net.

Udarbejdelse af vejledningsdokumenter og uddannelsesprogrammer.

Forbedring af det risikovurderingsmodul, der bruges ved programmeringen af Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerheds revisioner.

Medlemsstaterne træffer korrigerende foranstaltninger på grundlag af anbefalinger fra Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerhed.

EU's dyrevelfærdsstrategi er inkluderet i internationale aftaler om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger.

Nogle internationale aftaler om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger er stadig under forhandling. Tredjelande er (med enkelte undtagelser) uvillige til at anerkende EU som en enkelt enhed.

Den nye EU-forordning om offentlig kontrol forventes at træde i kraft ved udgangen af 2019. Gennemførelsesretsakterne er endnu ikke vedtaget.

Rådet og Parlamentet har ikke taget hensyn til den artikel i Kommissionens forslag, der tillægger Kommissionen beføjelser til at fastsætte regler for resultatindikatorer.

Verifikation af de specifikke beløb, der opkræves i gebyr for importkontrol, har lav prioritet i Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerheds revisioner vedrørende import.

2

SB 11/2012

Direkte støtte for ammekøer, moderfår og geder under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen

Der er indført krav om målretning i forbindelse med koblet støtte. Medlemsstaterne skal nu angive den specifikke produktionstype i begrundelserne for deres foranstaltninger. Kommissionen har etableret en fælles overvågnings- og evalueringsramme med specifikke regler og indikatorer.

En del evalueringsarbejde er allerede udført eller i gang, men Kommissionen har endnu ikke foretaget en samlet evaluering af ordningernes effekt.

3

SB 14/2012

Implementeringen af EU's hygiejnelovgivning på slagterier i de lande, der har tiltrådt EU siden 2004

Der foretages regelmæssigt opfølgende revisioner vedrørende GD SANTE's henstillinger til medlemsstaterne.

Der er udarbejdet retningslinjer, og der afholdes kurser og workshops. Der er udviklet en elektronisk database over nationale retningslinjer for hygiejne.

Der er vedtaget en ramme af standardprocedurer med henblik på at præcisere ansvarsfordelingen mellem GD SANCO og Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer.

Der foreligger ingen oversigtsrapporter om revision/analyse af medlemsstaternes flerårige nationale kontrolplaner. Der foreligger ingen evalueringsrapport om tendenser i udviklingen af nationale retningslinjer eller om disses kvalitet.

Der mangler statistik om uddannelsestiltag rettet mod ledere af fødevarevirksomheder i de enkelte medlemsstater.

Der foreligger ingen evaluering af effekten af den EU-finansiering, der anvendes til implementering af hygiejne- og fødevaresikkerhedsstandarder.

4

SB 20/2012

Hjælper strukturforanstaltningernes finansiering af projekter vedrørende infrastrukturer til håndtering af kommunalt affald effektivt medlemsstaterne med at opfylde EU's affaldspolitiske mål?

Forhåndsbetingelser sikrer, at der foreligger affaldshåndteringsplaner, og knytter EU-støtten til resultater. Bedre definition af affaldsmængder. Vejledning og udveksling af oplysninger om affaldsplaner. Fremskridt med hensyn til affaldsforebyggelse og genanvendelse af produkter. Spørgsmål vedrørende affaldsbehandling er afklaret.

Der er ingen sikkerhed for, at de aktioner, der er beskrevet i affaldshåndteringsplanerne, sikrer behandling af affaldet, før det bortskaffes på deponeringsanlæg, og at der er fokus på infrastrukturer til affaldshåndtering, der håndterer kildesorteret affald. Der er ingen sikkerhed for, at overvågningssystemer og databaser vedrørende affald leverer pålidelige data. De nedsatte støttesatser anvendes ikke systematisk. Der er ikke fastsat mål for affaldsforebyggelse.

5

SB 23/2012

Har EU's strukturforanstaltninger til retablering af industrielle og militære brownfieldområder givet gode resultater?

Der tilskyndes specifikt til integreret bæredygtig byudvikling og retablering.

Retablering og rensning af brownfieldområder er en prioritet i perioden 2014-2020.

Der er fastlagt definitioner og retningslinjer for anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler.

Det kontrolleres, om EU's statsstøtteregler er overholdt, og mellemliggende betalinger kan suspenderes i tilfælde af manglende overholdelse.

Der er udsendt yderligere vejledning for at minde medlemsstaterne om deres forpligtelse til at beregne finansieringskløften.

Ingen EU-standarder for definition af forurenede arealer og fastlæggelse af de miljø- og sundhedsmæssige risici, som de udgør.

Ingen EU-metode til fastlæggelse af områdespecifikke oprydningsstandarder.

Ingen opfølgning på anvendelsen af tilbagebetalingsklausuler.

6

SB 5/2013

Er de EU-samhørighedsmidler, som anvendes på veje, givet godt ud?

En ny vejledning i cost-benefit-analyse offentliggjort i 2014 indeholder et casestudie vedrørende vejprojekter, som omfatter en omkostningsoversigt og angiver hovedårsagerne til forskelle i enhedsomkostninger.

Hovedprincipperne for cost-benefit-analyser er fastlagt i retsakterne, og vejledningen er mere detaljeret.

Fremtidig medfinansiering af store vejprojekter og projekter under Connecting Europe-faciliteten er betinget af, at der foreligger en cost-benefit-analyse, som omfatter en feasibilityundersøgelse, en analyse af alternativer og en behovsanalyse med trafikprognoser og modeller. Kvaliteten kontrolleres af uafhængige eksperter.

Der udveksles bedste praksis med hensyn til trafikprognoser, og der ydes særlig bistand til medlemsstaterne (af Jaspers).

Beregningen af enhedsomkostninger er endnu ikke helt afsluttet. Der er fortsat problemer med hensyn til andre projekter end store projekter, som udelukkende udformes, udvælges og gennemføres på medlemsstatsniveau. Der findes ingen EU-dækkende database med omkostningsbenchmarks.

7

SB 17/2013

EU's klimafinansiering inden for rammerne af ekstern bistand

Køreplanen for klimafinansiering er blevet offentliggjort.

Kommissionen har udsendt retningslinjer for rapportering og foreslået en metode til vurdering af additionalitet. Forpligtelsesbevillingerne vises.

En uafhængig evaluering af den globale klimaalliance er offentligt tilgængelig.

Handlingsplanen for klimadiplomati blev vedtaget i 2015.

Ekspertarbejdsgrupper er blevet nedsat og mødes regelmæssigt.

Der er ingen oplysninger om, hvorvidt EU-målet om at anvende 20 % af udviklingsstøtten på klimaforanstaltninger bliver nået.

Den uafhængige evaluering indeholder kun en kort vurdering af, hvorfor de fleste medlemsstater har valgt ikke at medfinansiere den globale klimaalliance.

8

SB 14/2013

Den Europæiske Unions direkte finansielle støtte til Den Palæstinensiske Myndighed

Der er etableret forbindelser mellem EU's og Den Palæstinensiske Myndighed handlingsplan og EU's støtte til Palæstina.

EU-støtten programmeres over flere år.

Den resultatorienterede ramme indeholder specifikke og tidsbestemte indikatorer.

Der er blevet anvendt konkurrencebaserede udbud.

Der er truffet afgørelse om at indstille finansieringen af lønninger og pensioner til offentligt ansatte i Gaza.

Specifikke spørgsmål vedrørende EU-støtten er blevet behandlet på tekniske møder med de israelske myndigheder.

Der er ikke systematisk blevet anvendt forhåndsbetingelser.

Der er endnu ikke modtaget dokumentation for gennemførelsen af afgørelsen om lønninger og pensioner.

Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten har hverken udarbejdet en detaljeret handlingsplan med angivelse af de skridt, Israel skal tage for at øge effektiviteten af EU's støtte til Palæstina, eller brugt et potentielt udvidet samarbejde mellem EU og Israel som forhandlingsredskab.

9

SB 13/2013

EU's udviklingsbistand til Centralasien

EU's værdier fremmes ved hjælp af en mere pragmatisk og fleksibel tilgang.

Antallet af sektorer er blevet reduceret.

Der udarbejdes overslag over de nødvendige menneskelige ressourcer (i mandår).

Der fastsættes betingelser for budgetstøtte. Forvaltningen af de offentlige finanser overvåges, og der gennemføres foranstaltninger til bekæmpelse af korruption.

Der er udarbejdet nye programmer.

Nøgleresultatindikatorer rapporteres og overvåges.

Der mangler rapportering om administrationsomkostningerne (menneskelige ressourcer, udstyr osv.) på regionalt niveau og landeniveau.

Der foreligger ingen rapportering om faktiske udgifter sammenholdt med planlagte udgifter og om opfyldte mål på regionalt niveau.

10

SB 9/2013

EU's støtte til regeringsførelse i Den Demokratiske Republik Congo

Forbedret programmering, der også fokuserer på udvikling af landdistrikter og infrastruktur.

Lokale aktører inddrages i udviklingen af miljøprogrammet, og deres behov bliver imødekommet.

Der har været politisk dialog.

EU har gentagne gange fremhævet betydningen af at afholde valg som fastsat i forfatningen.

Større gennemsigtighed i forvaltningen af naturressourcer.

Bedre forvaltning og større gennemsigtighed og ansvarlighed har forbedret situationen med hensyn til svig og korruption.

Kommissionen identificerer væsentlige risici og foreslår afhjælpende foranstaltninger.

EU-bistanden er rettet mod færre sektorer end i den foregående periode.

Indikatorerne er normalt tidsbestemte og mere realistiske.

Programjusteringer dokumenteres.

Lederne har afholdt møder og udsendt fælles erklæringer.

Kommissionen øremærker ikke bistand til at støtte valgprocessen.

Den politiske dialog om præsident- og parlamentsvalg er stadig ineffektiv.

Det nationale vejledende program angiver ingen støtte til styrkelse af den eksterne revision og de nationale tilsynsinstitutioner.

Der mangler veldefinerede indikatorer for korruption. Håndhævelse af lovene om bekæmpelse af korruption er ikke nævnt i programmet.

Mange vigtige tematiske grupper er inaktive. De mangler generelt også oplysninger om deres opgaver, mål, strategier, budgetter og ansvarsområder, og koordineringen mellem medlemmerne er mangelfuld.

11

SB 4/2013

EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse

Der er identificeret et begrænset antal prioriteter vedrørende menneskerettigheder og demokrati, og dialogen om disse er genoptaget.

Finansieringen til Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder og civilsamfundsorganisationerne er øget.

Der sikres koordinering og en hensigtsmæssig fordeling af midlerne på de forskellige instrumenter.

Støtten til civilsamfundsorganisationerne tilpasses efter en køreplan, og finansforordningen gør det muligt at fremskynde processen.

På møder lægges der vægt på forvaltning af de offentlige finanser og bekæmpelse af korruption.

Der er blevet anvendt forhåndsbetingelser: Kommissionen har suspenderet budgetstøtteaktioner i Egypten.

12

SB 12/2012

Har Kommissionen og Eurostat forbedret metoden til udarbejdelse af pålidelige og troværdige europæiske statistikker?

Det europæiske statistiske system er blevet styrket.

Retsgrundlaget er blevet ændret for at anerkende adfærdskodeksens betydning.

Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan har deltaget i peerevalueringer, som nu er offentligt tilgængelige.

Der er fastlagt retningslinjer og procedurer for EU's statistiske program. Prioriteterne revideres.

Der rapporteres regelmæssigt om gennemførelsen af moderniseringsprojekter.

Personaleomkostningerne er blevet analyseret med henblik på at øge produktiviteten.

Retningslinjer for udbud sikrer mere konkurrence.

Der er behov for gennemsigtige og objektive procedurer for ansættelse og afskedigelse af statistiske kontorers ledere.

Der er stadig hindringer vedrørende adgang til og effektiv anvendelse af data.

Der er problemer med hensyn til koordinering af statistikker og ressourcer.

Der er ikke etableret en overvågningsfunktion vedrørende kontroller og inspektioner.

13

SB 2/2013

Har Kommissionen sørget for, at syvende rammeprogram for forskning gennemføres effektivt?

Horisont 2020 har indført mere fleksibilitet i omkostningsrapporteringen.

Kravene til ansøgerne er blevet strømlinet. Det fælles støttecenter sikrer mere sammenhæng i forvaltningen af syvende rammeprogram.

Integrerede IT-workflows, indikatorer, fælles revisionstjeneste.

Rammen for de fælles teknologiinitiativer er mere fleksibel.

EIT er ikke omfattet af det fælles støttecenter, og EIT's regler er ikke konsekvent harmoniseret med rammen for Horisont 2020, hvilket fører til ineffektivitet for modtagerne.

Kommissionen har ikke indført effektive foranstaltninger til at sikre additionalitet i forbindelse med risikodelingsfacilitetens efterfølger. Dette blev i november 2016 bekræftet af en uafhængig evaluering, som udtrykte bekymring med hensyn til den manglende additionalitet i 28 % af projekterne og anbefalede, at der blev fastsat klare udvælgelseskriterier for at sikre additionalitet.

Kommissionens svar

SB 12/2012:

Der findes en passende retlig ramme og nødvendige beskyttelsesforanstaltninger, der sikrer, at procedurerne vedrørende udnævnelse og afskedigelse af Eurostats generaldirektør er gennemsigtige, og dermed sikres fuld overensstemmelse med princippet om uafhængighed som fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009 om dette emne.

Det er blevet bekræftet, at der har hersket gennemsigtighed omkring processen i forbindelse med det nylige stillingsopslag som generaldirektør for Eurostat, som også var tilgængeligt for eksterne ansøgere. Derudover kan ESGAB bedst rapportere uafhængigt om Kommissionens (Eurostats) implementering af adfærdskodekset, hvis dette ikke er direkte involveret i udnævnelsen af Eurostats generaldirektør. Endelig er de interinstitutionelle forhold mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen veletablerede, for eksempel med hensyn til lovgivningsproceduren, men også fordi Kommissionen gøres ansvarlig over for Europa-Parlamentet. Den årlige statistiske dialog, som er fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009, har til formål at sikre passende inddragelse af og oplysninger til Parlamentet om statistiske spørgsmål, herunder ved at fastlægge, at den nyligt ansatte generaldirektør for Eurostat skal mødes med det relevante udvalg i Europa-Parlamentet umiddelbart efter sin ansættelse.

BILAG 3.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE PERFORMANCESPØRGSMÅL

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Kommissionen bør: | | | | | | | |
| Anbefaling 1:

  i forbindelse med den næste gennemgang af finansforordningen rationalisere rammen for rapportering om performance | | | X | | | | |
| Anbefaling 2:

  sikre, at evalueringsrapporten indeholder en redegørelse, der samler alle de tilgængelige oplysninger om fremskridtene hen imod Europa 2020-målene, så læserne kan få et klart overblik over de opnåede resultater | | | X | | | | |
| Anbefaling 3:

  videreudvikle sit system for resultatstyring og -rapportering, så det giver den mulighed for i generaldirektørernes årlige erklæringer at påtage sig ansvaret for den økonomiske forvaltnings forsvarlighed såvel som for EU-budgettets bidrag til opnåelsen af politikmål. | | | | X | | | |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Kommissionen bør:

Anbefaling 1:

i forbindelse med den næste gennemgang af finansforordningen rationalisere rammen for rapportering om performance

X

Anbefaling 2:

sikre, at evalueringsrapporten indeholder en redegørelse, der samler alle de tilgængelige oplysninger om fremskridtene hen imod Europa 2020-målene, så læserne kan få et klart overblik over de opnåede resultater

X

Anbefaling 3:

videreudvikle sit system for resultatstyring og -rapportering, så det giver den mulighed for i generaldirektørernes årlige erklæringer at påtage sig ansvaret for den økonomiske forvaltnings forsvarlighed såvel som for EU-budgettets bidrag til opnåelsen af politikmål.

X

---

KAPITEL 4

Indtægter

INDHOLD

| Indledning | 4.1-4.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af indtægterne | 4.2-4.5 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 4.6 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 4.7 |
| --- | --- |

| Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer | 4.8-4.20 |
| --- | --- |

| Oversigt over BNI- og momsforbehold samt udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter | 4.9 |
| --- | --- |

| Globaliseringens effekt på nationalregnskaberne i ENS 2010 | 4.10-4.13 |
| --- | --- |

| Forvaltning af traditionelle egne indtægter | 4.14-4.18 |
| --- | --- |

| Kommissionens beregning af EØS-/EFTA-bidragene og medlemsstaternes bidrag efter 2014-afgørelsens ikrafttræden | 4.19 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger | 4.20 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 4.21-4.23 |
| --- | --- |

| Konklusion | 4.21 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 4.22-4.23 |
| --- | --- |

| Bilag 4.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende indtægter |
| --- | --- |

Bilag 4.1 —

| Bilag 4.2 — | Medlemsstaternes udestående BNI-forbehold, momsforbehold og punkter vedrørende traditionelle egne indtægter pr. 31.12.2016 |
| --- | --- |

Bilag 4.2 —

| Bilag 4.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger om indtægter |
| --- | --- |

Bilag 4.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | Dette kapitel præsenterer vores revisionsresultater vedrørende indtægterne, som omfatter egne indtægter og andre indtægter. Indtægternes fordeling i 2016 vises i
  tekstboks 4.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

4.1.

Dette kapitel præsenterer vores revisionsresultater vedrørende indtægterne, som omfatter egne indtægter og andre indtægter. Indtægternes fordeling i 2016 vises i
  tekstboks 4.1
  .

Tekstboks 4.1 —   Indtægter — Fordeling i 2016

(milliarder euro)

| (milliarder euro) |
| --- |
| |
| Indtægter i alt 2016 (1) | 144,7 |

Image

Indtægter i alt 2016 (1)

144,7

Kort beskrivelse af indtægterne

| 4.2. | De fleste indtægter (91 %) kommer fra de tre kategorier af egne indtægter: |
| --- | --- |

4.2.

De fleste indtægter (91 %) kommer fra de tre kategorier af egne indtægter:

| — | Egne indtægter baseret på

  bruttonationalindkomsten

  (BNI) udgør 66 % af EU's indtægter og bruges til at skabe balance på EU-budgettet, når indtægterne fra alle andre kilder er beregnet. Hver medlemsstat bidrager proportionelt på grundlag af sit BNI (1) |
| --- | --- |

—

Egne indtægter baseret på

  bruttonationalindkomsten

  (BNI) udgør 66 % af EU's indtægter og bruges til at skabe balance på EU-budgettet, når indtægterne fra alle andre kilder er beregnet. Hver medlemsstat bidrager proportionelt på grundlag af sit BNI (1)

RETTENS BEMÆRKNINGER

| — | Traditionelle egne indtægter udgør 14 % af EU's indtægter. De omfatter told på importerede varer (20,0  milliarder euro) og produktionsafgifter på sukker (0,1 milliard euro). Begge indtægtstyper inkasseres af medlemsstaterne. 80 % af det samlede beløb går til EU-budgettet, og medlemsstaterne tilbageholder 20 % til dækning af inkasseringsomkostningerne |
| --- | --- |

—

Traditionelle egne indtægter udgør 14 % af EU's indtægter. De omfatter told på importerede varer (20,0  milliarder euro) og produktionsafgifter på sukker (0,1 milliard euro). Begge indtægtstyper inkasseres af medlemsstaterne. 80 % af det samlede beløb går til EU-budgettet, og medlemsstaterne tilbageholder 20 % til dækning af inkasseringsomkostningerne

| — | Momsbaserede egne indtægter udgør 11 % af EU's indtægter. Medlemsstaternes bidrag til denne indtægt beregnes ved at anvende en ensartet sats på deres harmoniserede momsgrundlag. |
| --- | --- |

—

Momsbaserede egne indtægter udgør 11 % af EU's indtægter. Medlemsstaternes bidrag til denne indtægt beregnes ved at anvende en ensartet sats på deres harmoniserede momsgrundlag.

| 4.3. | Indtægterne omfatter også beløb modtaget fra andre kilder. De væsentligste af disse er bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med EU-aftaler og -programmer (5,9  milliarder euro — 4 % af EU's indtægter) samt bøder og strafgebyrer (3,1 milliard euro — 2 % af EU's indtægter). |
| --- | --- |

4.3.

Indtægterne omfatter også beløb modtaget fra andre kilder. De væsentligste af disse er bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med EU-aftaler og -programmer (5,9  milliarder euro — 4 % af EU's indtægter) samt bøder og strafgebyrer (3,1 milliard euro — 2 % af EU's indtægter).

| 4.4. | Den 1. oktober 2016 trådte en ny afgørelse om ordningen for EU's egne indtægter (2014-afgørelsen) (2) i kraft. Eftersom den gjaldt med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2014, genberegnede Kommissionen medlemsstaternes bidrag for 2014 og 2015. Den justerede også deres planlagte bidrag for 2016 (3). |
| --- | --- |

4.4.

Den 1. oktober 2016 trådte en ny afgørelse om ordningen for EU's egne indtægter (2014-afgørelsen) (2) i kraft. Eftersom den gjaldt med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2014, genberegnede Kommissionen medlemsstaternes bidrag for 2014 og 2015. Den justerede også deres planlagte bidrag for 2016 (3).

| 4.5. | Tekstboks 4.2
  viser, hvordan genberegningen på grundlag af 2014-afgørelsen påvirkede omfanget af egne indtægter for 2014 og 2015 tilsammen.
  Tekstboks 4.3
  viser genberegningens indvirkning på de enkelte medlemsstaters bidrag for 2014 og 2015 tilsammen. Denne genberegning ændrede ikke EU's indtægternes samlede omfang. |
| --- | --- |

4.5.

Tekstboks 4.2
  viser, hvordan genberegningen på grundlag af 2014-afgørelsen påvirkede omfanget af egne indtægter for 2014 og 2015 tilsammen.
  Tekstboks 4.3
  viser genberegningens indvirkning på de enkelte medlemsstaters bidrag for 2014 og 2015 tilsammen. Denne genberegning ændrede ikke EU's indtægternes samlede omfang.

Tekstboks 4.2 —   Indvirkningen af den nye afgørelse om egne indtægter på omfanget af egne indtægter for 2014 og 2015

(milliarder euro)

| (milliarder euro) |
| --- |
| |
| Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016. |

Image

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016.

Tekstboks 4.3 —   Indvirkningen af den nye afgørelse om egne indtægter på de enkelte medlemsstaters bidrag for 2014 og 2015

(milliarder euro)

| (milliarder euro) |
| --- |
| |
| Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016. |

Image

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 4.6. | I 2016 udførte vi på indtægtsområdet følgende arbejde ved anvendelse af den revisionstilgang og -metode, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  :






  a) | en gennemgang af en stikprøve på 55 indtægtsordrer (4) fra Kommissionen. Stikprøven var udformet med henblik på at være repræsentativ for samtlige indtægtskilder |
| --- | --- | --- |

4.6.

I 2016 udførte vi på indtægtsområdet følgende arbejde ved anvendelse af den revisionstilgang og -metode, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  :

a)

en gennemgang af en stikprøve på 55 indtægtsordrer (4) fra Kommissionen. Stikprøven var udformet med henblik på at være repræsentativ for samtlige indtægtskilder

| b) | en undersøgelse af, om de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Budget (GD for Budget) og Eurostat indeholdt oplysninger om indtægternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater |
| --- | --- |

b)

en undersøgelse af, om de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Budget (GD for Budget) og Eurostat indeholdt oplysninger om indtægternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater

| c) | en gennemgang af følgende systemer i Kommissionen:






  i) | systemerne til sikring af, at medlemsstaternes BNI- og momsdata er passende som grundlag for beregningen af deres bidrag til EU's egne indtægter, samt systemerne til beregning og inkassering af disse bidrag (5) |
| --- | --- | --- |

c)

en gennemgang af følgende systemer i Kommissionen:

i)

systemerne til sikring af, at medlemsstaternes BNI- og momsdata er passende som grundlag for beregningen af deres bidrag til EU's egne indtægter, samt systemerne til beregning og inkassering af disse bidrag (5)

| ii) | systemerne til forvaltning af traditionelle egne indtægter, herunder procedurerne for overvågning af den toldrevision, medlemsstaterne udfører, efter at varer er importeret til EU (efterfølgende revision) |
| --- | --- |

ii)

systemerne til forvaltning af traditionelle egne indtægter, herunder procedurerne for overvågning af den toldrevision, medlemsstaterne udfører, efter at varer er importeret til EU (efterfølgende revision)

| iii) | systemerne til forvaltning af bøder og strafgebyrer |
| --- | --- |

iii)

systemerne til forvaltning af bøder og strafgebyrer

| iv) | systemerne til beregning af bidragene fra landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) (6), af korrektionsmekanismerne og af, hvordan 2014-afgørelsens ikrafttræden indvirker på medlemsstaternes bidrag for 2014 og 2015 |
| --- | --- |

iv)

systemerne til beregning af bidragene fra landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) (6), af korrektionsmekanismerne og af, hvordan 2014-afgørelsens ikrafttræden indvirker på medlemsstaternes bidrag for 2014 og 2015

| d) | en gennemgang af regnskabssystemerne for traditionelle egne indtægter (7), herunder systemerne for efterfølgende revision, i tre udvalgte medlemsstater (Belgien, Bulgarien og Sverige) (8). |
| --- | --- |

d)

en gennemgang af regnskabssystemerne for traditionelle egne indtægter (7), herunder systemerne for efterfølgende revision, i tre udvalgte medlemsstater (Belgien, Bulgarien og Sverige) (8).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 4.7. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1
  . Ingen af de 55 transaktioner, vi reviderede, var behæftet med fejl. |
| --- | --- |

4.7.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1
  . Ingen af de 55 transaktioner, vi reviderede, var behæftet med fejl.

GENNEMGANG AF DE ÅRLIGE AKTIVITETSRAPPORTER OG ANDRE ELEMENTER I DE INTERNE KONTROLSYSTEMER

| 4.8. | Som forklaret i punkt 4.6 udvalgte vi en række systemer til gennemgang. Bemærkningerne i det følgende påvirker ikke vores samlede erklæring om EU's indtægter (jf. kapitel 1), men fremhæver områder, hvor beregningen og inkasseringen af indtægterne kan forbedres yderligere. |
| --- | --- |

4.8.

Som forklaret i punkt 4.6 udvalgte vi en række systemer til gennemgang. Bemærkningerne i det følgende påvirker ikke vores samlede erklæring om EU's indtægter (jf. kapitel 1), men fremhæver områder, hvor beregningen og inkasseringen af indtægterne kan forbedres yderligere.

Oversigt over BNI- og momsforbehold samt udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter

| 4.9. | Når Kommissionen konstaterer mulige overtrædelser af forordningerne om egne indtægter (9), markerer den dataene som udestående punkter, der kan ændres. I forbindelse med BNI og moms kaldes dette at fastsætte et forbehold, og i forbindelse med traditionelle egne indtægter kaldes det at angive et udestående punkt. Ved udgangen af 2016 var der to udestående BNI-forbehold. Antallet af momsforbehold og udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter var på samme niveau som de foregående år.
  Bilag 4.2
  viser antallet af udestående BNI- og momsforbehold samt udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter for de enkelte medlemsstater. Effekten af disse forbehold og udestående punkter er endnu ikke fastlagt, men kan føre til ændringer i medlemsstaternes bidrag. |
| --- | --- |

4.9.

Når Kommissionen konstaterer mulige overtrædelser af forordningerne om egne indtægter (9), markerer den dataene som udestående punkter, der kan ændres. I forbindelse med BNI og moms kaldes dette at fastsætte et forbehold, og i forbindelse med traditionelle egne indtægter kaldes det at angive et udestående punkt. Ved udgangen af 2016 var der to udestående BNI-forbehold. Antallet af momsforbehold og udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter var på samme niveau som de foregående år.
  Bilag 4.2
  viser antallet af udestående BNI- og momsforbehold samt udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter for de enkelte medlemsstater. Effekten af disse forbehold og udestående punkter er endnu ikke fastlagt, men kan føre til ændringer i medlemsstaternes bidrag.

Globaliseringens effekt på nationalregnskaberne i ENS 2010

| 4.10. | 2014-afgørelsen fastsætter, at beregningen af BNI med henblik på egne indtægter skal foretages ved hjælp af regnskabssystemet ENS 2010 (10) i stedet for ENS 95 (11). En af de vigtige forskelle mellem de to systemer vedrører behandlingen af betalinger til forskning og udvikling (FoU). I ENS 95-systemet blev FoU-betalinger behandlet som løbende udgifter, mens de i ENS 2010-systemet behandles som investeringer (12). Multinationale selskaber kan let overføre FoU-aktiver fra land til land af økonomiske eller skattemæssige grunde. |
| --- | --- |

4.10.

2014-afgørelsen fastsætter, at beregningen af BNI med henblik på egne indtægter skal foretages ved hjælp af regnskabssystemet ENS 2010 (10) i stedet for ENS 95 (11). En af de vigtige forskelle mellem de to systemer vedrører behandlingen af betalinger til forskning og udvikling (FoU). I ENS 95-systemet blev FoU-betalinger behandlet som løbende udgifter, mens de i ENS 2010-systemet behandles som investeringer (12). Multinationale selskaber kan let overføre FoU-aktiver fra land til land af økonomiske eller skattemæssige grunde.

| 4.11. | For alle medlemsstater sammenholdt vi BNI-overslagene med de foreløbige BNI-data. Forskellene var generelt ikke væsentlige. Irlands BNI steg imidlertid meget væsentligt i 2015. Dette skyldtes, at multinationale selskaber flyttede FoU-aktiver til landet (jf.
  tekstboks 4.4
  ). |
| --- | --- |

4.11.

For alle medlemsstater sammenholdt vi BNI-overslagene med de foreløbige BNI-data. Forskellene var generelt ikke væsentlige. Irlands BNI steg imidlertid meget væsentligt i 2015. Dette skyldtes, at multinationale selskaber flyttede FoU-aktiver til landet (jf.
  tekstboks 4.4
  ).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Tekstboks 4.4 —
  Flytning af FoU-aktiver: Effekten på Irlands nationalregnskab

I september 2016 meddelte Irland Kommissionen, at dets BNI var steget med 23,9  % (+39,4  milliarder euro) i 2015. Dette skyldtes, at et lille antal multinationale selskaber havde overført store mængder immaterielle aktiver til Irland. Der var hovedsagelig tale om kapitaliserede FoU-udgifter, der opføres i balancen som produkter omfattet af intellektuelle ejendomsrettigheder. Specifikationerne vedrørende disse produkter anvendes som grundlag for kontraktproduktion i forskellige lande verden over.

Når FoU-aktiver flyttes, bidrager følgende faktorer til at komplicere beregningen af BNI:

| — | Anvendelsen af hjemstedskriterier. I ENS 2010 registreres outputtet vedrørende disse aktiver i det land, hvor aktiverne reelt kontrolleres. |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af hjemstedskriterier. I ENS 2010 registreres outputtet vedrørende disse aktiver i det land, hvor aktiverne reelt kontrolleres.

| — | Værdiansættelsen af aktiverne. I Irland blev oplysningerne krydskontrolleret med selskabernes årsregnskaber. |
| --- | --- |

—

Værdiansættelsen af aktiverne. I Irland blev oplysningerne krydskontrolleret med selskabernes årsregnskaber.

| 4.12. | Kommissionen reagerede straks på stigningen i Irlands BNI-data og undersøgte rimeligheden af den metode, der blev anvendt til at udarbejde Irlands nationalregnskab. Kommissionen bad også medlemsstaterne om at udfylde et spørgeskema om FoU og andre emner med relation til multinationale aktiviteter. Medlemsstaternes svar indikerede, at de ikke havde tilstrækkelige oplysninger om disse forhold. Kommissionen havde således kun begrænsede oplysninger om, hvordan disse forhold var blevet behandlet i forbindelse med beregningen af BNI. |
| --- | --- |

4.12.

Kommissionen reagerede straks på stigningen i Irlands BNI-data og undersøgte rimeligheden af den metode, der blev anvendt til at udarbejde Irlands nationalregnskab. Kommissionen bad også medlemsstaterne om at udfylde et spørgeskema om FoU og andre emner med relation til multinationale aktiviteter. Medlemsstaternes svar indikerede, at de ikke havde tilstrækkelige oplysninger om disse forhold. Kommissionen havde således kun begrænsede oplysninger om, hvordan disse forhold var blevet behandlet i forbindelse med beregningen af BNI.

| 4.12. | Fælles svar til punkt 4.11, 4.12 og 4.13.

  Dette spørgsmål har høj prioritet og behandles i øjeblikket i den igangværende kontrolrunde.


  Kommissionen undersøger i øjeblikket flere eksempler på dette fænomen. Der er oprettet en taskforce på højt plan med repræsentanter fra medlemsstaterne, og en af taskforcens første opgaver har været at fastlægge en procedure for tidlig varsling. De nationale statistiske kontorer forventes at informere Eurostat, så snart de bliver bekendt med en betydelig omstrukturering på nationalt plan, og der vil fra sag til sag blive nedsat en ad hoc-taskforce bestående af de berørte medlemsstater for at nå til enighed om sagens aspekter vedrørende metodologi og kompilering.


  Hvorvidt dette initiativ vil bære frugt afhænger af omfanget af samarbejdet mellem de multinationale virksomheder og de nationale statistiske kontorer på den ene side og samarbejdet mellem de nationale statistiske kontorer i de forskellige medlemsstater på den anden side, navnlig for så vidt angår informationsudveksling. |
| --- | --- |

4.12.

Dette spørgsmål har høj prioritet og behandles i øjeblikket i den igangværende kontrolrunde.

Kommissionen undersøger i øjeblikket flere eksempler på dette fænomen. Der er oprettet en taskforce på højt plan med repræsentanter fra medlemsstaterne, og en af taskforcens første opgaver har været at fastlægge en procedure for tidlig varsling. De nationale statistiske kontorer forventes at informere Eurostat, så snart de bliver bekendt med en betydelig omstrukturering på nationalt plan, og der vil fra sag til sag blive nedsat en ad hoc-taskforce bestående af de berørte medlemsstater for at nå til enighed om sagens aspekter vedrørende metodologi og kompilering.

Hvorvidt dette initiativ vil bære frugt afhænger af omfanget af samarbejdet mellem de multinationale virksomheder og de nationale statistiske kontorer på den ene side og samarbejdet mellem de nationale statistiske kontorer i de forskellige medlemsstater på den anden side, navnlig for så vidt angår informationsudveksling.

| 4.13. | For at identificere multinationale aktiviteters potentielle konsekvenser for nationalregnskaberne vil Kommissionen derfor skulle udføre yderligere arbejde, både på metodeplan og i kontrolprocessen. Eftersom de BNI-data, der skal bruges til beregningen af egne indtægter for perioden fra 2010, endnu ikke er endelige (13), kan medlemsstaternes bidrag stadig ændres. |
| --- | --- |

4.13.

For at identificere multinationale aktiviteters potentielle konsekvenser for nationalregnskaberne vil Kommissionen derfor skulle udføre yderligere arbejde, både på metodeplan og i kontrolprocessen. Eftersom de BNI-data, der skal bruges til beregningen af egne indtægter for perioden fra 2010, endnu ikke er endelige (13), kan medlemsstaternes bidrag stadig ændres.

Forvaltning af traditionelle egne indtægter

| 4.14. | Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over den told og de sukkerafgifter, den har inkasseret (A-regnskabet), og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der ikke er medtaget i A-regnskabet (B-regnskabet). |
| --- | --- |

4.14.

Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over den told og de sukkerafgifter, den har inkasseret (A-regnskabet), og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der ikke er medtaget i A-regnskabet (B-regnskabet).

| 4.15. | Vi undersøgte inkasseringen af traditionelle egne indtægter i Belgien, Bulgarien og Sverige. Vores analyse fokuserede på udarbejdelsen af A-regnskabet, på procedurerne for inkassering af beløbene i B-regnskabet og på efterfølgende revision (jf. punkt 4.6). Vi konstaterede ingen væsentlige problemer med hensyn til udarbejdelsen af A-regnskabet, men bemærkede gentagne mangler ved forvaltningen af B-regnskabet (14). |
| --- | --- |

4.15.

Vi undersøgte inkasseringen af traditionelle egne indtægter i Belgien, Bulgarien og Sverige. Vores analyse fokuserede på udarbejdelsen af A-regnskabet, på procedurerne for inkassering af beløbene i B-regnskabet og på efterfølgende revision (jf. punkt 4.6). Vi konstaterede ingen væsentlige problemer med hensyn til udarbejdelsen af A-regnskabet, men bemærkede gentagne mangler ved forvaltningen af B-regnskabet (14).

| 4.15. | Selv om de nationale toldmyndigheder omhyggeligt skal forvalte deres B-regnskab, er det klart, at der altid er risiko for mangler i et regnskab af denne type, dvs. i et register over problematiske sager. Det er derfor, at hver inspektion udført af Kommissionen omfatter en gennemgang af B-regnskabet for det eller de toldkontorer, der inspiceres. Kommissionen vil fortsætte med at følge op på de af Revisionsretten konstaterede mangler med de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Varer kan underkastes toldkontrol, efter at de er overgået til fri omsætning i EU (i modsætning til kontrol på indførselstidspunktet). Dette kaldes efterfølgende kontrol, og denne kategori omfatter efterfølgende revision. |
| --- | --- |

4.16.

Varer kan underkastes toldkontrol, efter at de er overgået til fri omsætning i EU (i modsætning til kontrol på indførselstidspunktet). Dette kaldes efterfølgende kontrol, og denne kategori omfatter efterfølgende revision.

| 4.17. | Ligesom i de foregående år (15) konstaterede vi svagheder med hensyn til, hvordan medlemsstaterne identificerer og udvælger importører til efterfølgende revision, og med hensyn til udførelsen af revisionerne. Sverige og Bulgarien havde fastlagt deres rammer for efterfølgende kontrol i overensstemmelse med Kommissionens vejledning i toldrevision. Belgien udvalgte derimod importører til efterfølgende kontrol på grundlag af de enkelte transaktioners karakteristika, ikke på grundlag af selskabernes risikoprofil, og vi konstaterede, at der generelt ikke blev udført efterfølgende revisioner. |
| --- | --- |

4.17.

Ligesom i de foregående år (15) konstaterede vi svagheder med hensyn til, hvordan medlemsstaterne identificerer og udvælger importører til efterfølgende revision, og med hensyn til udførelsen af revisionerne. Sverige og Bulgarien havde fastlagt deres rammer for efterfølgende kontrol i overensstemmelse med Kommissionens vejledning i toldrevision. Belgien udvalgte derimod importører til efterfølgende kontrol på grundlag af de enkelte transaktioners karakteristika, ikke på grundlag af selskabernes risikoprofil, og vi konstaterede, at der generelt ikke blev udført efterfølgende revisioner.

| 4.17. | Under inspektionen af de traditionelle egne indtægter anbefaler Kommissionen altid, at medlemsstaterne følger Kommissionens vejledning om toldrevision, herunder i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af efterfølgende kontroller. Den vil fortsætte med at opfordre medlemsstaterne hertil. Der følges op på manglen af efterfølgende revisioner i Belgien med de nationale myndigheder.

  I overensstemmelse med EU's strategi og handlingsplan for toldrisikostyring arbejder Kommissionen fortsat med medlemsstaterne på at forbedre den fælles ramme for risikostyring i toldkontrol vedrørende finansielle risici. Der er nedsat projektgrupper, der skal udvikle EU's fælles risikokriterier og standarder for finansielle risici samt undersøge muligheden for at udarbejde yderligere vejledning vedrørende efterfølgende revision ved spørgsmål, som rejses af Revisionsretten. Se også svaret til punkt 4.18. |
| --- | --- |

4.17.

I overensstemmelse med EU's strategi og handlingsplan for toldrisikostyring arbejder Kommissionen fortsat med medlemsstaterne på at forbedre den fælles ramme for risikostyring i toldkontrol vedrørende finansielle risici. Der er nedsat projektgrupper, der skal udvikle EU's fælles risikokriterier og standarder for finansielle risici samt undersøge muligheden for at udarbejde yderligere vejledning vedrørende efterfølgende revision ved spørgsmål, som rejses af Revisionsretten. Se også svaret til punkt 4.18.

| 4.18. | I juli 2016 (16) meddelte Kommissionen, at seks medlemsstater (17) enten ikke udførte efterfølgende revisioner eller ikke fremlagde oplysninger om disse revisioner (18). Disse medlemsstater tegnede sig for ca. 20 % af samtlige toldindtægter i EU. |
| --- | --- |

4.18.

I juli 2016 (16) meddelte Kommissionen, at seks medlemsstater (17) enten ikke udførte efterfølgende revisioner eller ikke fremlagde oplysninger om disse revisioner (18). Disse medlemsstater tegnede sig for ca. 20 % af samtlige toldindtægter i EU.

| 4.18. | Kommissionen giver regelmæssigt metodologiske forklaringer til alle medlemsstaterne, understreger betydningen af en præcis og pålidelig rapportering og opfordrer medlemsstaterne til at fremlægge manglende oplysninger og/eller præcisere de indsendte oplysninger, når det er nødvendigt. Kommissionen vil fortsat vurdere de rapporter, som medlemsstaterne udarbejder i henhold til artikel 6 i Rådets forordning (EU) nr. 608/2014, samt indskærpe over for medlemsstaterne, at det er nødvendigt, at der udføres effektive kontroller, herunder efterfølgende revisioner.

  Kommissionen vil inden for rammerne af det igangværende arbejde, der henvises til i punkt 4.17, rejse de nye spørgsmål, som nævnes i punkt 4.17 og 4.18, med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.18.

Kommissionen vil inden for rammerne af det igangværende arbejde, der henvises til i punkt 4.17, rejse de nye spørgsmål, som nævnes i punkt 4.17 og 4.18, med medlemsstaterne.

Kommissionens beregning af EØS-/EFTA-bidragene og medlemsstaternes bidrag efter 2014-afgørelsens ikrafttræden

| 4.19. | Vi konstaterede ingen væsentlige problemer med hensyn til genberegningen af medlemsstaternes bidrag efter 2014-afgørelsens ikrafttræden. Vi konstaterede derimod ubetydelige fejl i beregningen af EØS-/EFTA-bidragene for 2016. Fejlene er af samme type som dem, vi konstaterede sidste år (19). |
| --- | --- |

4.19.

Vi konstaterede ingen væsentlige problemer med hensyn til genberegningen af medlemsstaternes bidrag efter 2014-afgørelsens ikrafttræden. Vi konstaterede derimod ubetydelige fejl i beregningen af EØS-/EFTA-bidragene for 2016. Fejlene er af samme type som dem, vi konstaterede sidste år (19).

| 4.19. | Der blev i april 2017 oprettet et internt kontrolsystem vedrørende beregningen af EØS-/EFTA-bidrag, med henblik på at undgå fejl i forbindelse med fremtidige indkaldelser af midler. |
| --- | --- |

4.19.

Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger

| 4.20. | Oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter for 2016 fra GD for Budget og Eurostat bekræfter vores bemærkninger og konklusioner. Vi bemærker, at GD for Budget har taget forbehold vedrørende traditionelle egne indtægter, som Det Forenede Kongerige ikke har inkasseret. Dette skyldes en OLAF-efterforskning vedrørende værdiansættelsen af tekstiler og fodtøj importeret fra Kina. OLAF fremlagde sin endelige rapport og sine anbefalinger i marts 2017. Omfanget af de pågældende traditionelle egne indtægter mangler stadig at blive fastlagt på grundlag af oplysninger, der skal indsendes af Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

4.20.

Oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter for 2016 fra GD for Budget og Eurostat bekræfter vores bemærkninger og konklusioner. Vi bemærker, at GD for Budget har taget forbehold vedrørende traditionelle egne indtægter, som Det Forenede Kongerige ikke har inkasseret. Dette skyldes en OLAF-efterforskning vedrørende værdiansættelsen af tekstiler og fodtøj importeret fra Kina. OLAF fremlagde sin endelige rapport og sine anbefalinger i marts 2017. Omfanget af de pågældende traditionelle egne indtægter mangler stadig at blive fastlagt på grundlag af oplysninger, der skal indsendes af Det Forenede Kongerige.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 4.21. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i indtægterne ikke var væsentlig. Efter vores mening var de indtægtsrelaterede systemer, som vi undersøgte, generelt effektive. De centrale interne kontroller vedrørende traditionelle egne indtægter, som vi vurderede i bestemte medlemsstater, var delvis effektive. |
| --- | --- |

4.21.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i indtægterne ikke var væsentlig. Efter vores mening var de indtægtsrelaterede systemer, som vi undersøgte, generelt effektive. De centrale interne kontroller vedrørende traditionelle egne indtægter, som vi vurderede i bestemte medlemsstater, var delvis effektive.

Anbefalinger

| 4.22. | Bilag 4.3
  viser resultaterne af vores opfølgning på de fem anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (20). Kommissionen havde implementeret to af disse anbefalinger fuldt ud, mens tre var blevet implementeret i de fleste henseender. |
| --- | --- |

4.22.

Bilag 4.3
  viser resultaterne af vores opfølgning på de fem anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (20). Kommissionen havde implementeret to af disse anbefalinger fuldt ud, mens tre var blevet implementeret i de fleste henseender.

| 4.23. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

4.23.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: i samarbejde med medlemsstaterne analyserer multinationale aktiviteters potentielle konsekvenser for beregningen af BNI og vejleder dem i, hvordan sådanne aktiviteter skal behandles ved udarbejdelsen af nationalregnskaber |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: i samarbejde med medlemsstaterne analyserer multinationale aktiviteters potentielle konsekvenser for beregningen af BNI og vejleder dem i, hvordan sådanne aktiviteter skal behandles ved udarbejdelsen af nationalregnskaber

Kommissionen accepterer anbefalingen. Den er allerede i færd med at tilskynde medlemsstaterne til at give dette arbejde større prioritet, især med henblik på profilanalyse af store multinationale virksomheder. Kommissionen vil yde vejledning og om nødvendigt tage forbehold med hensyn hertil. Se også det fælles svar til punkt 4.11, 4.12 og 4.13.

| — | Anbefaling 2: i den aktuelle kontrolcyklus bekræfter, at FoU-aktiver er registreret korrekt i medlemsstaternes nationalregnskaber, med særligt fokus på værdiansættelsen af FoU-aktiver og på hjemstedskriterier i tilfælde, hvor multinationale aktiviteter er blevet flyttet. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: i den aktuelle kontrolcyklus bekræfter, at FoU-aktiver er registreret korrekt i medlemsstaternes nationalregnskaber, med særligt fokus på værdiansættelsen af FoU-aktiver og på hjemstedskriterier i tilfælde, hvor multinationale aktiviteter er blevet flyttet.

Kommissionen accepterer anbefalingen. Der lægges i den igangværende kontrolrunde stor vægt på FoU. Der føres detaljeret kontrol med gennemførelsen af de relevante ENS 2010-regler i alle medlemsstaterne, herunder globaliseringens betydning.

---

(1)  Den første beregning bygger på BNI-overslag. Forskellene mellem overslagene og de endelige BNI'er fører til justeringer i de efterfølgende år og påvirker den indbyrdes fordeling af medlemsstaternes bidrag til EU's egne indtægter, men ikke det samlede beløb, der inkasseres.

(2)  Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105).

(3)  Medlemsstaternes bidrag blev genberegnet under hensyntagen til følgende:

| — | Momsbidragssatsen blev reduceret til 0,15 % for Tyskland, Nederlandene og Sverige, mens den forblev 0,3 % for de øvrige medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Momsbidragssatsen blev reduceret til 0,15 % for Tyskland, Nederlandene og Sverige, mens den forblev 0,3 % for de øvrige medlemsstater.

| — | Østrig, Danmark, Nederlandene og Sverige fik reduceret deres BNI-baserede betalinger med faste beløb. |
| --- | --- |

—

Østrig, Danmark, Nederlandene og Sverige fik reduceret deres BNI-baserede betalinger med faste beløb.

| — | Satsen for tilbageholdelse af inkasserede traditionelle egne indtægter blev reduceret til 20 % (den var tidligere 25 %). |
| --- | --- |

—

Satsen for tilbageholdelse af inkasserede traditionelle egne indtægter blev reduceret til 20 % (den var tidligere 25 %).

| — | Med henblik på egne indtægter beregnes BNI i henhold til ENS 2010 (tidligere anvendtes ENS 95). Jf. fodnote 10. |
| --- | --- |

—

Med henblik på egne indtægter beregnes BNI i henhold til ENS 2010 (tidligere anvendtes ENS 95). Jf. fodnote 10.

(4)  En indtægtsordre er et dokument, hvor Kommissionen registrerer skyldige beløb.

(5)  Vores udgangspunkt var de aftalte BNI-data og det harmoniserede momsgrundlag, som medlemsstaterne havde udarbejdet. Vi foretog ikke direkte test af de statistikker og data, Kommissionen og medlemsstaterne havde produceret.

(6)  Island, Liechtenstein og Norge bidrager til EU-budgettet i henhold til EØS-aftalen. Schweiz bidrager også til EU-budgettet i henhold til forskellige aftaler.

(7)  Ved vores revision brugte vi data fra de besøgte medlemsstaters regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter. Vi kunne ikke revidere indførsler, som ikke var blevet angivet, eller som var sluppet uden om toldkontrollen.

(8)  Disse tre medlemsstater blev udvalgt efter en rotationsordning og under hensyntagen til omfanget af deres bidrag til EU's traditionelle egne indtægter.

(9)  Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 af 26. maj 2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 39) og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 608/2014 af 26. maj 2014 om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 29).

(10)  ENS 2010 (det europæiske national- og regionalregnskabssystem) er det seneste internationalt kompatible EU-regnskabssystem. Det bruges til at give en systematisk og detaljeret beskrivelse af en økonomi. Jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1).

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1).

(12)  Ændringen i nationalregnskabsreglerne (fra ENS 95 til ENS 2010) for behandling af FoU-betalinger førte til en stigning i medlemsstaternes BNI. Ifølge et nyligt skøn foretaget af Kommissionen medførte ændringen en gennemsnitlig stigning i BNI på 2,0 %.

(13)  Disse data kan ændres i fire år, hvorefter de forældes, medmindre Kommissionen fastsætter forbehold.

(14)  Jf. punkt 4.18 i årsberetningen for 2015, punkt 4.22 i årsberetningen for 2014, punkt 2.16 i årsberetningen for 2013 og punkt 2.32 og 2.33 i årsberetningen for 2012.

(15)  Jf. punkt 4.15 og 4.16 i årsberetningen for 2015, punkt 4.19 i årsberetningen for 2014, punkt 2.14 i årsberetningen for 2013 og punkt 2.31 i årsberetningen for 2012.

(16)  På mødet i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter den 7. juli 2016 fremlagde Kommissionen oplysninger om medlemsstaternes rapporter for 2015 i henhold til artikel 17, stk. 5, i forordningen om egne indtægter (Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1).

(17)  Belgien, Estland, Italien, Portugal, Rumænien og Slovenien.

(18)  Vi anbefalede i vores tidligere beretninger (jf. anbefaling 3 og 4 i årsberetningen for 2013 og anbefaling 3 i årsberetningen for 2014), at Kommissionen forbedrer den eksisterende vejledning vedrørende efterfølgende revisioner og tilskynder medlemsstaterne til at implementere den. Kommissionen har gjort visse fremskridt på dette område, men vores anbefalinger er endnu ikke fuldt ud implementeret.

(19)  Jf. punkt 4.20 i årsberetningen for 2015.

(20)  Vi valgte beretningen for 2013 til dette års opfølgning, da der under normale forhold burde være gået tid nok til, at Kommissionen kunne have implementeret vores anbefalinger.

(1)  Dette beløb repræsenterer EU's budgetindtægter. Beløbene i resultatopgørelsen er beregnet anderledes, nemlig ved hjælp af det periodiseringsbaserede system. Det betyder, at EU's indtægter ifølge resultatopgørelsen er på 146,2 milliarder euro.

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016.

BILAG 4.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE INDTÆGTER

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 55 | 55 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslåede fejlforekomst | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 0,0  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 0,0  % | |

2016

2015

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

55

55

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslåede fejlforekomst

0,0  %

0,0  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

0,0  %

Nedre fejlgrænse (NF)

0,0  %

BILAG 4.2

MEDLEMSSTATERNES UDESTÅENDE BNI-FORBEHOLD, MOMSFORBEHOLD OG PUNKTER VEDRØRENDE TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER PR. 31.12.2016

| Medlemsstat | BNI-forbehold (stilling pr. 31.12.2016) | Momsforbehold (stilling pr. 31.12.2016) | Udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter (stilling pr. 31.12.2016) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 0 | 4 | 29 |
| Bulgarien | 0 | 2 | 4 |
| Den Tjekkiske Republik | 0 | 0 | 6 |
| Danmark | 0 | 3 | 19 |
| Tyskland | 0 | 8 | 8 |
| Estland | 0 | 1 | 2 |
| Irland | 0 | 12 | 12 |
| Grækenland | 2 | 8 | 26 |
| Spanien | 0 | 1 | 26 |
| Frankrig | 0 | 5 | 26 |
| Kroatien | 0 | 1 | 0 |
| Italien | 0 | 4 | 18 |
| Cypern | 0 | 1 | 5 |
| Letland | 0 | 2 | 2 |
| Litauen | 0 | 0 | 0 |
| Luxembourg | 0 | 10 | 1 |
| Ungarn | 0 | 1 | 8 |
| Μalta | 0 | 0 | 2 |
| Nederlandene | 0 | 5 | 46 |
| Østrig | 0 | 10 | 6 |
| Polen | 0 | 4 | 8 |
| Portugal | 0 | 0 | 20 |
| Rumænien | 0 | 2 | 16 |
| Slovenien | 0 | 0 | 4 |
| Slovakiet | 0 | 0 | 2 |
| Finland | 0 | 4 | 10 |
| Sverige | 0 | 3 | 7 |
| Det Forenede Kongerige | 0 | 4 | 22 |
| I ALT pr. 31.12.2016 | 2 | 95 | 335 |
| I ALT pr. 31.12.2015 | 55 | 85 | 325 |
| De processpecifikke BNI-forbehold er ikke medtaget i tabellen.

  Kilde: Den Europæiske Revisionsret. |

Medlemsstat

BNI-forbehold (stilling pr. 31.12.2016)

Momsforbehold (stilling pr. 31.12.2016)

Udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter (stilling pr. 31.12.2016)

Belgien

0

4

29

Bulgarien

0

2

4

Den Tjekkiske Republik

0

0

6

Danmark

0

3

19

Tyskland

0

8

8

Estland

0

1

2

Irland

0

12

12

Grækenland

2

8

26

Spanien

0

1

26

Frankrig

0

5

26

Kroatien

0

1

0

Italien

0

4

18

Cypern

0

1

5

Letland

0

2

2

Litauen

0

0

0

Luxembourg

0

10

1

Ungarn

0

1

8

Μalta

0

0

2

Nederlandene

0

5

46

Østrig

0

10

6

Polen

0

4

8

Portugal

0

0

20

Rumænien

0

2

16

Slovenien

0

0

4

Slovakiet

0

0

2

Finland

0

4

10

Sverige

0

3

7

Det Forenede Kongerige

0

4

22

I ALT pr. 31.12.2016

2

95

335

I ALT pr. 31.12.2015

55

85

325

De processpecifikke BNI-forbehold er ikke medtaget i tabellen.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

BILAG 4.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM INDTÆGTER

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Anbefaling 1:

  Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at skabe større klarhed om de metoder, de bruger til kompileringen af data om den ikke-observerede økonomi, og fremme harmonisering mellem medlemsstaterne på dette område. | X | | | | | | |
| Anbefaling 2:

  Kommissionen bør iværksætte og nøje overvåge en detaljeret handlingsplan med klare milepæle for at tackle problemerne med udarbejdelsen af Grækenlands nationalregnskaber. | X | | | | | | |
| Anbefaling 3:

  Kommissionen bør fastsætte minimumsstandarder for risikoanalyse med henblik på toldmyndighedernes efterfølgende revision og i den forbindelse bygge videre på de oplysninger, der findes i de eksisterende databaser om import, for at gøre medlemsstaterne bedre i stand til at målrette indsatsen mod risikobetonede importører. | | X | | | | | |
| Anbefaling 4:

  Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at bruge den eksisterende vejledning og overvåge gennemførelsen af medlemsstaternes efterfølgende revision. | | X | | | | | Kommissionen vil fortsat vurdere de rapporter, som medlemsstaterne udarbejder i henhold til artikel 6 i Rådets forordning (EU) nr. 608/2014, samt indskærpe over for medlemsstaterne, at det er nødvendigt, at der udføres effektive kontroller, herunder efterfølgende revisioner. Under inspektionen af de traditionelle egne indtægter anbefaler Kommissionen altid, at medlemsstaterne følger Kommissionens vejledning om toldrevision. Kommissionen har ved inspektionerne i 2017 anmodet medlemsstaterne om at bekræfte, at de anvender vejledningen om toldrevision i forberedelsen og gennemførelsen af efterfølgende kontroller. Anbefalingen vedrører også en kontinuerlig proces, som Kommissionen fortsætter med at følge op på. |
| 2013 | Anbefaling 5:

  Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at anvende A- og B-regnskaberne korrekt og sikre, at de påviseligt er fuldstændige og korrekte. | | X | | | | | Ifølge de nugældende lovgivningsrammer henhører udførelsen af kontrol under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen opfordrer ved sine inspektioner medlemsstaterne til at anvende A- og B-regnskaberne korrekt, og den vil forsætte hermed. Den vil fortsat undersøge anvendelsen af A- og B-regnskaber under sine inspektioner og pålægge medlemsstaterne at sikre, at de er fuldstændige og korrekte. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Anbefaling 1:

Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at skabe større klarhed om de metoder, de bruger til kompileringen af data om den ikke-observerede økonomi, og fremme harmonisering mellem medlemsstaterne på dette område.

X

Anbefaling 2:

Kommissionen bør iværksætte og nøje overvåge en detaljeret handlingsplan med klare milepæle for at tackle problemerne med udarbejdelsen af Grækenlands nationalregnskaber.

X

Anbefaling 3:

Kommissionen bør fastsætte minimumsstandarder for risikoanalyse med henblik på toldmyndighedernes efterfølgende revision og i den forbindelse bygge videre på de oplysninger, der findes i de eksisterende databaser om import, for at gøre medlemsstaterne bedre i stand til at målrette indsatsen mod risikobetonede importører.

X

Anbefaling 4:

Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at bruge den eksisterende vejledning og overvåge gennemførelsen af medlemsstaternes efterfølgende revision.

X

Kommissionen vil fortsat vurdere de rapporter, som medlemsstaterne udarbejder i henhold til artikel 6 i Rådets forordning (EU) nr. 608/2014, samt indskærpe over for medlemsstaterne, at det er nødvendigt, at der udføres effektive kontroller, herunder efterfølgende revisioner. Under inspektionen af de traditionelle egne indtægter anbefaler Kommissionen altid, at medlemsstaterne følger Kommissionens vejledning om toldrevision. Kommissionen har ved inspektionerne i 2017 anmodet medlemsstaterne om at bekræfte, at de anvender vejledningen om toldrevision i forberedelsen og gennemførelsen af efterfølgende kontroller. Anbefalingen vedrører også en kontinuerlig proces, som Kommissionen fortsætter med at følge op på.

2013

Anbefaling 5:

Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at anvende A- og B-regnskaberne korrekt og sikre, at de påviseligt er fuldstændige og korrekte.

X

Ifølge de nugældende lovgivningsrammer henhører udførelsen af kontrol under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen opfordrer ved sine inspektioner medlemsstaterne til at anvende A- og B-regnskaberne korrekt, og den vil forsætte hermed. Den vil fortsat undersøge anvendelsen af A- og B-regnskaber under sine inspektioner og pålægge medlemsstaterne at sikre, at de er fuldstændige og korrekte.

---

KAPITEL 5

Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

INDHOLD

| Indledning | 5.1-5.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« | 5.2-5.5 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 5.6 |
| --- | --- |

| Del 1 — Transaktionernes formelle rigtighed | 5.7-5.27 |
| --- | --- |

| Den væsentligste kilde til kvantificerbare fejl er, at der blev godtgjort ikke-støtteberettigede omkostninger, som modtagerne havde anmeldt | 5.9-5.11 |
| --- | --- |

| De fleste ikke-kvantificerbare fejl vedrørte forsknings- og innovationsprojekter | 5.12 |
| --- | --- |

| Horisont 2020: fortsat forenkling, men der er behov for en yderligere indsats | 5.13-5.19 |
| --- | --- |

| De årlige aktivitetsrapporter bekræftede vores revisionsresultater og konklusioner, men vi konstaterede, at der var brugt forskellige metoder til deres præsentation af fejlforekomster og risikobeløb | 5.20-5.23 |
| --- | --- |

| Den fælles revisionstjeneste: behov for en væsentlig indsats for at forbedre planlægningen, overvågningen og rapporteringen i forbindelse med Horisont 2020 | 5.24-5.27 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 5.28-5.31 |
| --- | --- |

| Konklusion | 5.28-5.29 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 5.30-5.31 |
| --- | --- |

| Del 2 — Performancespørgsmål i forbindelse med forsknings- og innovationsprojekter | 5.32-5.35 |
| --- | --- |

| De fleste projekter nåede de forventede output og resultater | 5.34-5.35 |
| --- | --- |

| Bilag 5.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« |
| --- | --- |

Bilag 5.1 —

| Bilag 5.2 — | Oversigt over fejl i relation til »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« med en indvirkning på mindst 20 % |
| --- | --- |

Bilag 5.2 —

| Bilag 5.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« |
| --- | --- |

Bilag 5.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater på FFR-underudgiftsområdet »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«.
  Tekstboks 5.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette underudgiftsområde i 2016. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

5.1.

I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater på FFR-underudgiftsområdet »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«.
  Tekstboks 5.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette underudgiftsområde i 2016.

Tekstboks 5.1 —   FFR-underudgiftsområde 1.a — »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« — Fordeling i 2016

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 18,5 |
| --- | --- |
| – forskud
   (18) | 12,2 |
| + afregninger af forskud
   (18) | 8,9 |
| Revideret population i alt | 15,2 |

Regnskabsårets betalinger i alt

18,5

– forskud
   (18)

12,2

- afregninger af forskud
   (18)

8,9

Revideret population i alt

15,2

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af området »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«

| 5.2. | Det politiske formål med udgifterne på dette underområde er bl.a. at forbedre forskning og innovation, forbedre uddannelsessystemerne og fremme beskæftigelse, sikre et digitalt indre marked, fremme vedvarende energi og energieffektivitet, modernisere transportsektoren og forbedre erhvervsklimaet, især for små og mellemstore virksomheder (SMV'er). |
| --- | --- |

5.2.

Det politiske formål med udgifterne på dette underområde er bl.a. at forbedre forskning og innovation, forbedre uddannelsessystemerne og fremme beskæftigelse, sikre et digitalt indre marked, fremme vedvarende energi og energieffektivitet, modernisere transportsektoren og forbedre erhvervsklimaet, især for små og mellemstore virksomheder (SMV'er).

| 5.3. | 59 % af udgifterne går til forskning og innovation via syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling 2007-2013 (»syvende rammeprogram for forskning«) og Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation 2014-2020 (»Horisont 2020«). |
| --- | --- |

5.3.

59 % af udgifterne går til forskning og innovation via syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling 2007-2013 (»syvende rammeprogram for forskning«) og Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation 2014-2020 (»Horisont 2020«).

| 5.4. | De fleste af udgifterne udbetales i form af tilskud til offentlige eller private støttemodtagere, der deltager i projekter. Kommissionen yder forskud til modtagerne, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet. Kommissionen godtgør de EU-finansierede omkostninger, som modtagerne anmelder, og fratrækker de udbetalte forskud. |
| --- | --- |

5.4.

De fleste af udgifterne udbetales i form af tilskud til offentlige eller private støttemodtagere, der deltager i projekter. Kommissionen yder forskud til modtagerne, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet. Kommissionen godtgør de EU-finansierede omkostninger, som modtagerne anmelder, og fratrækker de udbetalte forskud.

| 5.5. | Den største risiko med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed er, at modtagerne anmelder ikke-støtteberettigede omkostninger, og at dette ikke opdages eller korrigeres, før Kommissionen godtgør dem. Denne risiko er særlig høj for syvende forskningsrammeprogram, som har komplekse regler for støtteberettigelse, som ofte fejlfortolkes af støttemodtagerne (navnlig dem, der er mindre fortrolige med reglerne, f.eks. SMV'er, førstegangsdeltagere og ikke-EU-enheder). |
| --- | --- |

5.5.

Den største risiko med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed er, at modtagerne anmelder ikke-støtteberettigede omkostninger, og at dette ikke opdages eller korrigeres, før Kommissionen godtgør dem. Denne risiko er særlig høj for syvende forskningsrammeprogram, som har komplekse regler for støtteberettigelse, som ofte fejlfortolkes af støttemodtagerne (navnlig dem, der er mindre fortrolige med reglerne, f.eks. SMV'er, førstegangsdeltagere og ikke-EU-enheder).

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 5.6. | I 2016 undersøgte vi med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , følgende under »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«: |
| --- | --- |

5.6.

I 2016 undersøgte vi med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , følgende under »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«:

| a) | en stikprøve på 150 transaktioner i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter under dette underudgiftsområde i FFR. Den bestod af 92 transaktioner vedrørende forskning og innovation (79 vedrørende syvende rammeprogram og 13 vedrørende Horisont 2020) og 58 transaktioner vedrørende andre programmer og aktiviteter |
| --- | --- |

a)

en stikprøve på 150 transaktioner i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter under dette underudgiftsområde i FFR. Den bestod af 92 transaktioner vedrørende forskning og innovation (79 vedrørende syvende rammeprogram og 13 vedrørende Horisont 2020) og 58 transaktioner vedrørende andre programmer og aktiviteter

| b) | om de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (GD RTD), Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (GD EAC) og Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport (GD MOVE) gav oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der stort set stemte overens med vores resultater (1) |
| --- | --- |

b)

om de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (GD RTD), Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (GD EAC) og Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport (GD MOVE) gav oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der stort set stemte overens med vores resultater (1)

| c) | den revision, som Den Interne Revisionstjeneste (IAS) i Kommissionen i 2016 udførte af Kommissionens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af dens efterfølgende revisioner vedrørende udgifterne til forskning og innovation. |
| --- | --- |

c)

den revision, som Den Interne Revisionstjeneste (IAS) i Kommissionen i 2016 udførte af Kommissionens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af dens efterfølgende revisioner vedrørende udgifterne til forskning og innovation.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

DEL 1 — TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 5.7. | En oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vises i
  bilag 5.1
  . Af de 150 transaktioner, vi undersøgte, var 74 (49 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 48 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 4,1  % (2). |
| --- | --- |

5.7.

En oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vises i
  bilag 5.1
  . Af de 150 transaktioner, vi undersøgte, var 74 (49 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 48 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 4,1  % (2).

| 5.7. | Den anslåede fejlforekomst, som Revisionsretten har konstateret, er blot én indikator for, hvor effektivt EU's udgifter gennemføres. Kommissionen har imidlertid en flerårig kontrolstrategi. På grundlag heraf beregner Kommissionens tjenestegrene en restfejlforekomst, hvori der tages hensyn til inddrivelser, korrektioner og virkningerne af alle deres kontroller og revisioner i programmets gennemførelsesperiode. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Tekstboks 5.2
  viser en fordeling af den anslåede fejlforekomst for 2016. Vi konstaterede kvantificerbare fejl i relation til ikke-støtteberettigede omkostninger i 37 af stikprøvens 92 transaktioner vedrørende forskning og innovation, og de tegner sig for næsten 90 % den fejlforekomst, vi har anslået for »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« i 2016. |
| --- | --- |

5.8.

Tekstboks 5.2
  viser en fordeling af den anslåede fejlforekomst for 2016. Vi konstaterede kvantificerbare fejl i relation til ikke-støtteberettigede omkostninger i 37 af stikprøvens 92 transaktioner vedrørende forskning og innovation, og de tegner sig for næsten 90 % den fejlforekomst, vi har anslået for »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« i 2016.

Tekstboks 5.2 —   De fleste fejl opstod i forsknings- og innovationsprojekter

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Den væsentligste kilde til kvantificerbare fejl er, at der blev godtgjort ikke-støtteberettigede omkostninger, som modtagerne havde anmeldt

| 5.9. | Seks af de kvantificerede fejl oversteg 20 % af transaktionsværdien (jf.
  bilag 5.2
  ). Alle disse seks tilfælde vedrørte ikke-støtteberettigede personaleomkostninger anmeldt af støttemodtagerne i forbindelse med projekter under syvende rammeprogram for forskning. |
| --- | --- |

5.9.

Seks af de kvantificerede fejl oversteg 20 % af transaktionsværdien (jf.
  bilag 5.2
  ). Alle disse seks tilfælde vedrørte ikke-støtteberettigede personaleomkostninger anmeldt af støttemodtagerne i forbindelse med projekter under syvende rammeprogram for forskning.

| 5.9. | Fælles svar på punkt 5.9 og 5.10.

  I forsknings- og innovationsprojekter udgør personaleomkostninger en stor del af projektomkostningerne. For at give plads til de mange forskellige omkostningsstrukturer i den europæiske forskningssektor er der truffet et bevidst politisk valg om at refundere omkostningerne i disse kategorier på basis af realiserede omkostninger frem for enhedsomkostninger eller faste priser. Det forklarer, hvorfor der naturligt vil forekomme fejl, hvilket også ses i tekstboks 5.2. Horisont 2020 er udformet til i videst muligt omfang at håndtere disse fejlkilder gennem indførelse af en række forenklinger — se punkt 5.12 nedenfor. |
| --- | --- |

5.9.

I forsknings- og innovationsprojekter udgør personaleomkostninger en stor del af projektomkostningerne. For at give plads til de mange forskellige omkostningsstrukturer i den europæiske forskningssektor er der truffet et bevidst politisk valg om at refundere omkostningerne i disse kategorier på basis af realiserede omkostninger frem for enhedsomkostninger eller faste priser. Det forklarer, hvorfor der naturligt vil forekomme fejl, hvilket også ses i tekstboks 5.2. Horisont 2020 er udformet til i videst muligt omfang at håndtere disse fejlkilder gennem indførelse af en række forenklinger — se punkt 5.12 nedenfor.

| 5.10. | Vi konstaterede kvantificerbare fejl i otte af stikprøvens 58 transaktioner vedrørende andre programmer og aktiviteter. Fejlene vedrørte modtagernes brud på støtteberettigelsesreglerne såsom forkert beregnede personaleomkostninger og anmeldelse enten af omkostninger uden dokumentation eller af omkostninger, der var påløbet uden for den periode, opgørelsen over omkostningerne dækkede (3). |
| --- | --- |

5.10.

Vi konstaterede kvantificerbare fejl i otte af stikprøvens 58 transaktioner vedrørende andre programmer og aktiviteter. Fejlene vedrørte modtagernes brud på støtteberettigelsesreglerne såsom forkert beregnede personaleomkostninger og anmeldelse enten af omkostninger uden dokumentation eller af omkostninger, der var påløbet uden for den periode, opgørelsen over omkostningerne dækkede (3).

| 5.11. | I 19 tilfælde, hvor støttemodtagerne havde begået kvantificerbare fejl, havde Kommissionen eller de uafhængige revisorer (4) tilstrækkelige oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før udgifterne blev godkendt. Hvis Kommissionen eller de uafhængige revisorer havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 1,2  procentpoint lavere (5). |
| --- | --- |

5.11.

I 19 tilfælde, hvor støttemodtagerne havde begået kvantificerbare fejl, havde Kommissionen eller de uafhængige revisorer (4) tilstrækkelige oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før udgifterne blev godkendt. Hvis Kommissionen eller de uafhængige revisorer havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 1,2  procentpoint lavere (5).

| 5.11. | Kommissionen har et sundt system af forudgående kontroller, herunder detaljerede automatiserede tjeklister, skriftlige vejledninger og løbende uddannelse. Det er en stående udfordring at forbedre dette system uden at pålægge støttemodtagerne yderligere administrative byrder og samtidig sikre, at betalingerne falder straks. Revisionsrettens resultater bruges og vil fortsat blive brugt til at foretage yderligere forbedringer af de forudgående kontroller.

  For så vidt angår uafhængige revisorer, der attesterer udgiftsanmeldelser, der udgør 15 af de 19 tilfælde, der er nævnt af Revisionsretten, er dette et velkendt problem, der er omhandlet i tidligere beretninger. For at følge op på Rettens anbefalinger har Kommissionen tilrettelagt en række møder for støttemodtagere og uafhængige attesterende revisorer for at højne bevidstheden om de mest almindelige fejl. Desuden er der givet feedback til attesterende revisorer, som har begået fejl, og der er indført en mere brugervenlig skabelon til revisionsattester i Horisont 2020. I forbindelse med forskning vurderes revisionsattesterne at kunne mindske fejlforekomsten med 50 % i forhold til ikke-attesterede anmeldelser. Så selv om det erkendes, at de ikke påviser alle fejl, er de et vigtigt redskab til nedbringelse af den samlede fejlforekomst. |
| --- | --- |

5.11.

For så vidt angår uafhængige revisorer, der attesterer udgiftsanmeldelser, der udgør 15 af de 19 tilfælde, der er nævnt af Revisionsretten, er dette et velkendt problem, der er omhandlet i tidligere beretninger. For at følge op på Rettens anbefalinger har Kommissionen tilrettelagt en række møder for støttemodtagere og uafhængige attesterende revisorer for at højne bevidstheden om de mest almindelige fejl. Desuden er der givet feedback til attesterende revisorer, som har begået fejl, og der er indført en mere brugervenlig skabelon til revisionsattester i Horisont 2020. I forbindelse med forskning vurderes revisionsattesterne at kunne mindske fejlforekomsten med 50 % i forhold til ikke-attesterede anmeldelser. Så selv om det erkendes, at de ikke påviser alle fejl, er de et vigtigt redskab til nedbringelse af den samlede fejlforekomst.

De fleste ikke-kvantificerbare fejl vedrørte forsknings- og innovationsprojekter

| 5.12. | I stikprøvens 150 transaktioner konstaterede vi også 61 ikke-kvantificerbare fejl vedrørende manglende overholdelse af finansieringsbestemmelserne (6). Disse sager vedrørte især forsknings- og innovationsprojekter og drejede sig hovedsagelig om svagheder i modtagernes tidsregistreringssystemer og forsinkelser i projektkoordinatorens fordeling af EU-bidraget til de øvrige projektdeltagere. Selv om der i nogle tilfælde var forståelige grunde til forsinkelsen, kan sådanne forsinkelser i overførslen af EU-bidraget have alvorlige finansielle konsekvenser for modtagerne, især SMV'er (7). |
| --- | --- |

5.12.

I stikprøvens 150 transaktioner konstaterede vi også 61 ikke-kvantificerbare fejl vedrørende manglende overholdelse af finansieringsbestemmelserne (6). Disse sager vedrørte især forsknings- og innovationsprojekter og drejede sig hovedsagelig om svagheder i modtagernes tidsregistreringssystemer og forsinkelser i projektkoordinatorens fordeling af EU-bidraget til de øvrige projektdeltagere. Selv om der i nogle tilfælde var forståelige grunde til forsinkelsen, kan sådanne forsinkelser i overførslen af EU-bidraget have alvorlige finansielle konsekvenser for modtagerne, især SMV'er (7).

| 5.12. | Kommissionen finder det bedst, at overførslen af midler mellem konsortiets medlemmer forvaltes internt i konsortiet.

  Kommissionen har mindet koordinatorerne om deres forpligtelse til prompte at overføre midler, og hvis der konstateres tilfælde af forsinket fordeling af midler, eller der indgives en klage vedrørende dette spørgsmål, er det Kommissionens standardpraksis at følge op på årsagerne til forsinkelsen med projektkoordinatoren. |
| --- | --- |

5.12.

Kommissionen har mindet koordinatorerne om deres forpligtelse til prompte at overføre midler, og hvis der konstateres tilfælde af forsinket fordeling af midler, eller der indgives en klage vedrørende dette spørgsmål, er det Kommissionens standardpraksis at følge op på årsagerne til forsinkelsen med projektkoordinatoren.

Horisont 2020: fortsat forenkling, men der er behov for en yderligere indsats

| 5.13. | Vi har tidligere noteret, at Horisont 2020 blev udstyret med enklere finansieringsregler end syvende forskningsrammeprogram, og at Kommissionen har gjort en væsentlig indsats for at reducere den administrative kompleksitet (8). |
| --- | --- |

5.13.

Vi har tidligere noteret, at Horisont 2020 blev udstyret med enklere finansieringsregler end syvende forskningsrammeprogram, og at Kommissionen har gjort en væsentlig indsats for at reducere den administrative kompleksitet (8).

| 5.14. | Forenkling er vigtigt, for det reducerer den administrative byrde. I 2016 lagde Kommissionen op til yderligere forenklingsforanstaltninger: en ny definition af supplerende vederlag til forskere, strømlining af Horisont 2020-arbejdsprogrammet for 2018-2020, målrettet støtte til opstartsvirksomheder og innovatorer og øget anvendelse af engangsudbetalinger til projekter. Disse foranstaltninger er en forbedring i forhold til under tidligere rammeprogrammer. |
| --- | --- |

5.14.

Forenkling er vigtigt, for det reducerer den administrative byrde. I 2016 lagde Kommissionen op til yderligere forenklingsforanstaltninger: en ny definition af supplerende vederlag til forskere, strømlining af Horisont 2020-arbejdsprogrammet for 2018-2020, målrettet støtte til opstartsvirksomheder og innovatorer og øget anvendelse af engangsudbetalinger til projekter. Disse foranstaltninger er en forbedring i forhold til under tidligere rammeprogrammer.

| 5.15. | Hensigten med forenklingsforanstaltningerne er at reducere risikoen for retsusikkerhed og inkonsekvent behandling af modtagere. Det har været et konstant spørgsmål i tidligere rammeprogrammer, og vi ser muligheder for at forenkle den retlige ramme yderligere. |
| --- | --- |

5.15.

Hensigten med forenklingsforanstaltningerne er at reducere risikoen for retsusikkerhed og inkonsekvent behandling af modtagere. Det har været et konstant spørgsmål i tidligere rammeprogrammer, og vi ser muligheder for at forenkle den retlige ramme yderligere.

| 5.15. | Forenkling er en fortløbende proces. Oprettelsen af det fælles støttecenter er et vigtigt skridt, som har til formål at sikre retssikkerheden og ensartet behandling af støttemodtagerne. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Kommissionen offentliggjorde reviderede regler for beregningen af personaleomkostninger i juli 2016, men den primære kilde til vejledning (den kommenterede tilskudsaftale) blev først ajourført i november 2016. De reviderede regler omfatter en kompliceret formel, der kan bruges til at beregne en række personaleomkostninger, hvad der komplicerer tingene for modtagerne. Vi konstaterede, at korrekt anvendelse af formlen i praksis stadig kan føre til, at modtagerne anmelder højere omkostninger, end de faktisk har afholdt. |
| --- | --- |

5.16.

Kommissionen offentliggjorde reviderede regler for beregningen af personaleomkostninger i juli 2016, men den primære kilde til vejledning (den kommenterede tilskudsaftale) blev først ajourført i november 2016. De reviderede regler omfatter en kompliceret formel, der kan bruges til at beregne en række personaleomkostninger, hvad der komplicerer tingene for modtagerne. Vi konstaterede, at korrekt anvendelse af formlen i praksis stadig kan føre til, at modtagerne anmelder højere omkostninger, end de faktisk har afholdt.

| 5.16. | Den nye metode for beregning af personaleomkostninger, som er indført i Horisont 2020-programmet, har til formål at efterkomme gentagne anmodninger fra deltagerne om navnlig at gøre det lettere for dem at anvende deres sædvanlige praksis for omkostningsberegning. Der er også en enkel metode til rådighed for alle støttemodtagere. Disse beregninger er omfattet af en yderligere sikkerhedsforanstaltning, nemlig at støttemodtagerne skal sørge for, at det samlede beløb for personaleudgifter (pr. person/om året), der er anmeldt i forbindelse med EU- og Euratom-tilskud, er overholdt.

  Den 25. august 2016 offentliggjorde Kommissionen på deltagerportalen en side med ofte stillede spørgsmål samt forklaringer og eksempler på, hvordan den nye metode for personaleomkostninger anvendes. |
| --- | --- |

5.16.

Den 25. august 2016 offentliggjorde Kommissionen på deltagerportalen en side med ofte stillede spørgsmål samt forklaringer og eksempler på, hvordan den nye metode for personaleomkostninger anvendes.

| 5.17. | Også reglerne vedrørende brug af konsulenter, der ligeledes har været en kilde til fejl i syvende rammeprogram for forskning, er blevet forenklet (9). Ændringen af reglerne har imidlertid resulteret i mindre fleksibilitet for modtagerne: Under syvende rammeprogram for forskning opfylder både fysiske personer og juridiske enheder definitionen på interne konsulenter, mens det under Horisont 2020 kun er fysiske personer, der kan anses for interne konsulenter. |
| --- | --- |

5.17.

Også reglerne vedrørende brug af konsulenter, der ligeledes har været en kilde til fejl i syvende rammeprogram for forskning, er blevet forenklet (9). Ændringen af reglerne har imidlertid resulteret i mindre fleksibilitet for modtagerne: Under syvende rammeprogram for forskning opfylder både fysiske personer og juridiske enheder definitionen på interne konsulenter, mens det under Horisont 2020 kun er fysiske personer, der kan anses for interne konsulenter.

| 5.17. | Kommissionen har på grundlag af erfaringerne fra RP7 besluttet at begrænse anvendelsen af konsulenttjenester til fysiske personer. I RP7 blev det i forbindelse med revisioner regelmæssigt konstateret, at visse omkostninger til konsulenter, der var blevet anmeldt som direkte personaleomkostninger, ikke var støtteberettigede.

  Horisont 2020-programmets bestemmelser om interne konsulenter er enklere og klarere. I disse bestemmelser er der i vidt omfang taget højde for de specifikke nationale forhold i medlemsstaterne. Juridiske personers levering af konsulenttjenester kan anmeldes som omkostninger til underentrepriser. |
| --- | --- |

5.17.

Horisont 2020-programmets bestemmelser om interne konsulenter er enklere og klarere. I disse bestemmelser er der i vidt omfang taget højde for de specifikke nationale forhold i medlemsstaterne. Juridiske personers levering af konsulenttjenester kan anmeldes som omkostninger til underentrepriser.

| 5.18. | Den kommenterede tilskudsaftale har udviklet sig til et yderst detaljeret dokument på over 700 sider. Med hensyn til to Horisont 2020-projekter konstaterede vi, at Kommissionen godkendte tilskudsaftaler, hvor nogle af de obligatoriske klausuler enten manglede eller var formuleret ukorrekt, hvad der øger den retlige usikkerhed. |
| --- | --- |

5.18.

Den kommenterede tilskudsaftale har udviklet sig til et yderst detaljeret dokument på over 700 sider. Med hensyn til to Horisont 2020-projekter konstaterede vi, at Kommissionen godkendte tilskudsaftaler, hvor nogle af de obligatoriske klausuler enten manglede eller var formuleret ukorrekt, hvad der øger den retlige usikkerhed.

| 5.18. | Den kommenterede tilskudsaftale samler alle de nødvendige forklaringer om Horisont 2020-programmets tilskudsbestemmelser i et dokument. I RP7 var disse forklaringer spredt ud på adskillige dokumenter på mere end 1 000 sider. Den kommenterede tilskudsaftale dækker 24 forskellige tilskud. Støttemodtagerne har dog ikke brug for at læse hele dokumentet, men kan nøjes med at læse de artikler og dele, der er relevante for deres tilskud.

  Kommissionen er enig i, at der er forekommet nogle mindre fejl i et begrænset antal af de første tilskudsaftaler inden for rammerne af Horisont 2020. Kommissionen holder nøje øje med de praktiske aspekter af gennemførelsen af tilskudsaftalerne inden for rammerne af Horisont 2020 (IT-procedurerne, forretningsprocedurerne osv.) og ajourfører kontinuerligt sit IT-system og uddanner løbende sit personale med det formål at undgå fejl i forbindelse med undertegnelse og gennemførelse af tilskudsaftaler. |
| --- | --- |

5.18.

Kommissionen er enig i, at der er forekommet nogle mindre fejl i et begrænset antal af de første tilskudsaftaler inden for rammerne af Horisont 2020. Kommissionen holder nøje øje med de praktiske aspekter af gennemførelsen af tilskudsaftalerne inden for rammerne af Horisont 2020 (IT-procedurerne, forretningsprocedurerne osv.) og ajourfører kontinuerligt sit IT-system og uddanner løbende sit personale med det formål at undgå fejl i forbindelse med undertegnelse og gennemførelse af tilskudsaftaler.

| 5.19. | Til trods for, at Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) gennemfører projekter for Horisont 2020-midler, deltager det, som vi tidligere har bemærket, ikke i Kommissionens fælles forvaltnings- og kontrolramme for udgifter til forskning og innovation (10). I en række tilfælde anvender EIT betingelser, der afviger fra reglerne for Horisont 2020. Under reglerne for Horisont 2020 kan modtagerne f.eks. bruge en uafhængig revisor efter eget valg til at certificere de omkostninger, de anmelder, mens EIT udpeger sin egen eksterne revisor. |
| --- | --- |

5.19.

Til trods for, at Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) gennemfører projekter for Horisont 2020-midler, deltager det, som vi tidligere har bemærket, ikke i Kommissionens fælles forvaltnings- og kontrolramme for udgifter til forskning og innovation (10). I en række tilfælde anvender EIT betingelser, der afviger fra reglerne for Horisont 2020. Under reglerne for Horisont 2020 kan modtagerne f.eks. bruge en uafhængig revisor efter eget valg til at certificere de omkostninger, de anmelder, mens EIT udpeger sin egen eksterne revisor.

| 5.19. | Tilskudsaftalerne mellem Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og videns- og innovationsfællesskaberne (VIF) er baseret på Horisont 2020's standardtilskudsaftale. EIT's forvaltnings- og kontrolramme, som overvåges af Kommissionen, sikrer, at bestemmelserne overholdes.

  Forpligtelsen til at fremlægge en attest for årsregnskaberne anvendes i hele rammeprogrammet. Centraliseringen af anskaffelsen af revisionsattester er en praktisk løsning, som er egnet til de særlige forhold, der gør sig gældende for EIT. Denne løsning reducerer den administrative byrde for støttemodtagerne og øger samtidig den sikkerhed, der opnås, hvorved der følges op på Revisionsrettens tidligere anbefalinger. |
| --- | --- |

5.19.

Forpligtelsen til at fremlægge en attest for årsregnskaberne anvendes i hele rammeprogrammet. Centraliseringen af anskaffelsen af revisionsattester er en praktisk løsning, som er egnet til de særlige forhold, der gør sig gældende for EIT. Denne løsning reducerer den administrative byrde for støttemodtagerne og øger samtidig den sikkerhed, der opnås, hvorved der følges op på Revisionsrettens tidligere anbefalinger.

De årlige aktivitetsrapporter bekræftede vores revisionsresultater og konklusioner, men vi konstaterede, at der var brugt forskellige metoder til deres præsentation af fejlforekomster og risikobeløb

| 5.20. | De årlige aktivitetsrapporter, vi undersøgte, gav en rimelig vurdering af de pågældende GD'ers økonomiske forvaltning med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed, og de fremlagte oplysninger bekræftede vores revisionsresultater og konklusioner. F.eks. er der i rapporterne fra alle de GD'er, der gennemfører udgifter til forskning og innovation, taget forbehold med hensyn til betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under syvende rammeprogram for forskning. |
| --- | --- |

5.20.

De årlige aktivitetsrapporter, vi undersøgte, gav en rimelig vurdering af de pågældende GD'ers økonomiske forvaltning med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed, og de fremlagte oplysninger bekræftede vores revisionsresultater og konklusioner. F.eks. er der i rapporterne fra alle de GD'er, der gennemfører udgifter til forskning og innovation, taget forbehold med hensyn til betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under syvende rammeprogram for forskning.

| 5.20. | Kommissionen hilser Revisionsrettens vurdering velkommen. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Oplysningerne i de rapporter, vi undersøgte, bekræftede vores revisionsresultater og konklusioner, men vi konstaterede, at der var brugt forskellige metoder til at beregne fejlforekomster forskellige steder i forbindelse med syvende rammeprogram for forskning. GD GROW og GD for Migration og Indre Anliggender beregnede en kombineret restfejlforekomst for delprogrammerne »rumfart« og »sikkerhed«, mens REA beregnede specifikke restfejlforekomster for hvert delprogram vedrørende den del af samme delprogrammers budget, der var delegeret til dette forvaltningsorgan. |
| --- | --- |

5.21.

Oplysningerne i de rapporter, vi undersøgte, bekræftede vores revisionsresultater og konklusioner, men vi konstaterede, at der var brugt forskellige metoder til at beregne fejlforekomster forskellige steder i forbindelse med syvende rammeprogram for forskning. GD GROW og GD for Migration og Indre Anliggender beregnede en kombineret restfejlforekomst for delprogrammerne »rumfart« og »sikkerhed«, mens REA beregnede specifikke restfejlforekomster for hvert delprogram vedrørende den del af samme delprogrammers budget, der var delegeret til dette forvaltningsorgan.

| 5.21. | Hvert GD eller hver tjenestegren skal i sin årlige aktivitetsrapport angive en skønnet restfejlforekomst.

  Forvaltningsorganet for Forskning (REA) forvalter tre programmer, som hver især har forskellige iboende risikotræk. Forvaltningsorganet tager derfor særskilt hensyn til de enkelte delprogrammer ved beregningen af restfejlforekomsten for hvert delprogram. |
| --- | --- |

5.21.

Forvaltningsorganet for Forskning (REA) forvalter tre programmer, som hver især har forskellige iboende risikotræk. Forvaltningsorganet tager derfor særskilt hensyn til de enkelte delprogrammer ved beregningen af restfejlforekomsten for hvert delprogram.

| 5.22. | I forbindelse med delprogrammerne »Marie Curie« og »Forskning til fordel for SMV'er« brugte Kommissionen en fejlforekomst, der var baseret ikke blot på resultaterne af tilfældigt udvalgte efterfølgende revisioner, men også på resultaterne af målrettede revisioner af de modtagere, der havde fået størst finansiering. For Marie Curie-delprogrammet gav denne metode en fejlforekomst på 1,2  %, mens en fejlforekomst, der kun byggede på de tilfældigt udvalgte revisioner, ville have været på 4,1  %. |
| --- | --- |

5.22.

I forbindelse med delprogrammerne »Marie Curie« og »Forskning til fordel for SMV'er« brugte Kommissionen en fejlforekomst, der var baseret ikke blot på resultaterne af tilfældigt udvalgte efterfølgende revisioner, men også på resultaterne af målrettede revisioner af de modtagere, der havde fået størst finansiering. For Marie Curie-delprogrammet gav denne metode en fejlforekomst på 1,2  %, mens en fejlforekomst, der kun byggede på de tilfældigt udvalgte revisioner, ville have været på 4,1  %.

| 5.22. | Forvaltningsorganet for Forskning har i sin årlige aktivitetsrapport kort angivet årsagerne til, at det har inkluderet revisioner af store støttemodtagere. Ca. 15 % af de højest rangerede store støttemodtagere (udtrykt i værdi af deres deltagelse) tegner sig for 80 % af budgettet til Marie Curie-aktioner. Det er derfor yderst relevant at inkludere revisionerne af disse store støttemodtagere ved vurderingen af risikoen for fejl i den samlede population af Marie Curie-stipendier. |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Som i 2014 (11) konstaterede vi også manglende konsekvens i Kommissionens metoder til beregning af det samlede anslåede risikobeløb. Vi fandt frem til fire forskellige metoder, der var brugt i forbindelse med administrationsudgifterne (12). Med hensyn til driftsudgifterne drejede den manglende konsekvens sig om brug af forskellige fejlforekomster i forbindelse med de dele af budgettet til forskning og innovation, der var delegeret til fællesforetagender eller blev forvaltet via finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

5.23.

Som i 2014 (11) konstaterede vi også manglende konsekvens i Kommissionens metoder til beregning af det samlede anslåede risikobeløb. Vi fandt frem til fire forskellige metoder, der var brugt i forbindelse med administrationsudgifterne (12). Med hensyn til driftsudgifterne drejede den manglende konsekvens sig om brug af forskellige fejlforekomster i forbindelse med de dele af budgettet til forskning og innovation, der var delegeret til fællesforetagender eller blev forvaltet via finansielle instrumenter.

| 5.23. | Kommissionen har taget skridt til at harmonisere præsentationen af de store udgiftsposter, navnlig til rammeprogrammerne. Den erkender dog, at der har forekommet visse uoverensstemmelser i nogle udgiftsposter, som f.eks. administrative omkostninger. Det kan være berettiget med forskellige tilgange, men Kommissionen vil i det omfang, det er muligt, sikre en harmonisering i fremtiden. |
| --- | --- |

5.23.

Den fælles revisionstjeneste: behov for en væsentlig indsats for at forbedre planlægningen, overvågningen og rapporteringen i forbindelse med Horisont 2020

| 5.24. | Kommissionens efterfølgende revision af modtagerne er en central kontrol af transaktionernes formelle rigtighed. Revisionerne er et væsentligt input til Kommissionens vurdering af transaktionernes formelle rigtighed og lægges til grund for eventuelle krav om tilbagebetaling af midler anvendt til godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger. Siden 2014 har Kommissionens fælles revisionstjeneste for udgifter til forskning og innovation været ansvarlig for gennemførelsen af Kommissionens strategier for efterfølgende revision af syvende rammeprogram for forskning og Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.24.

Kommissionens efterfølgende revision af modtagerne er en central kontrol af transaktionernes formelle rigtighed. Revisionerne er et væsentligt input til Kommissionens vurdering af transaktionernes formelle rigtighed og lægges til grund for eventuelle krav om tilbagebetaling af midler anvendt til godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger. Siden 2014 har Kommissionens fælles revisionstjeneste for udgifter til forskning og innovation været ansvarlig for gennemførelsen af Kommissionens strategier for efterfølgende revision af syvende rammeprogram for forskning og Horisont 2020.

| 5.25. | I 2016 reviderede IAS de fremskridt, den fælles revisionstjeneste for forskning og innovation havde gjort med hensyn til at opfylde målene for Kommissionens strategi for efterfølgende revision af syvende rammeprogram for forskning. |
| --- | --- |

5.25.

I 2016 reviderede IAS de fremskridt, den fælles revisionstjeneste for forskning og innovation havde gjort med hensyn til at opfylde målene for Kommissionens strategi for efterfølgende revision af syvende rammeprogram for forskning.

| 5.25. | Den Interne Revisionstjeneste er et vigtigt led i Kommissionens overordnede kontrolordning og giver Kommissionen sikkerhed for, at dens interne systemer fungerer korrekt. Der er opstillet en flerårig risikobaseret revisionsplan for Den Interne Revisionstjeneste. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | IAS anerkendte, at den fælles revisionstjeneste havde opnået gode resultater med hensyn til at nå de strategiske årlige mål for de revisioner, der var afsluttet i 2014 og 2015. Alligevel konkluderede IAS, at den fælles revisionstjeneste var nødt til at gøre en betydelig indsats for at forbedre sine interne processer, hvis den skulle nå de samlede mål for strategien og være tilstrækkeligt rustet til at tackle udfordringerne i Horisont 2020's strategi for efterfølgende revision. IAS understregede navnlig behovet for at reducere den tid, det tager at afslutte revisioner og forbedre de interne processer for planlægning og overvågning af dem samt rapportering om dem. Den fælles revisionstjeneste accepterede alle IAS' anbefalinger. |
| --- | --- |

5.26.

IAS anerkendte, at den fælles revisionstjeneste havde opnået gode resultater med hensyn til at nå de strategiske årlige mål for de revisioner, der var afsluttet i 2014 og 2015. Alligevel konkluderede IAS, at den fælles revisionstjeneste var nødt til at gøre en betydelig indsats for at forbedre sine interne processer, hvis den skulle nå de samlede mål for strategien og være tilstrækkeligt rustet til at tackle udfordringerne i Horisont 2020's strategi for efterfølgende revision. IAS understregede navnlig behovet for at reducere den tid, det tager at afslutte revisioner og forbedre de interne processer for planlægning og overvågning af dem samt rapportering om dem. Den fælles revisionstjeneste accepterede alle IAS' anbefalinger.

| 5.26. | Den fælles revisionstjeneste (CAS) har nået sine strategiske årlige mål for revisionsafslutningerne i 2016. Den fælles revisionstjeneste har fremlagt en detaljeret handlingsplan, som Den Interne Revisionstjeneste anser for at være tilfredsstillende med hensyn til mindskelse af de påviste risici. Den Interne Revisionstjeneste agter at udføre en opfølgningsrevision i 2018 for at vurdere, hvorvidt anbefalingerne er gennemført i praksis. |
| --- | --- |

5.26.

| 5.27. | Vi har tidligere rapporteret, at de forskellige gennemførelsesorganer havde fundet det vanskeligt at nå til enighed om, hvordan de skulle gennemføre anbefalinger fra efterfølgende revisioner med hensyn til inddrivelse af ikke-støtteberettigede udgifter, hvilket øgede risikoen for inkonsekvent behandling af modtagere og skabte retlig usikkerhed (13). Kommissionen skulle i april 2017 definere en fælles tilgang, som gennemførelsesorganerne kunne bruge til at reagere på bemærkninger fra revisorerne, men har udskudt dette til januar 2018. |
| --- | --- |

5.27.

Vi har tidligere rapporteret, at de forskellige gennemførelsesorganer havde fundet det vanskeligt at nå til enighed om, hvordan de skulle gennemføre anbefalinger fra efterfølgende revisioner med hensyn til inddrivelse af ikke-støtteberettigede udgifter, hvilket øgede risikoen for inkonsekvent behandling af modtagere og skabte retlig usikkerhed (13). Kommissionen skulle i april 2017 definere en fælles tilgang, som gennemførelsesorganerne kunne bruge til at reagere på bemærkninger fra revisorerne, men har udskudt dette til januar 2018.

| 5.27. | Kommissionen lægger i øjeblikket mange kræfter i ad hoc-koordinering for at sikre, at den identificerede risiko imødegås korrekt, og at støttemodtagerne behandles ens. Det er meningen, at den fælles støttetjeneste skal overtage dette koordineringsarbejde fra januar 2018, dvs. i tide til gennemførelsen af de første revisioner af Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.27.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 5.28. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne under »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« var væsentlig. |
| --- | --- |

5.28.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne under »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« var væsentlig.

| 5.29. | Vores test af transaktioner på dette underudgiftsområde i FFR viste samlet set en anslået fejlforekomst på 4,1  % (jf.
  bilag 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.29.

Vores test af transaktioner på dette underudgiftsområde i FFR viste samlet set en anslået fejlforekomst på 4,1  % (jf.
  bilag 5.1
  ).

Anbefalinger

| 5.30. | Bilag 5.3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (14). Kommissionen havde implementeret disse anbefalinger i de fleste henseender. |
| --- | --- |

5.30.

Bilag 5.3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (14). Kommissionen havde implementeret disse anbefalinger i de fleste henseender.

| 5.31. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

5.31.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: yderligere strømliner Horisont 2020-reglerne og -procedurerne for at reducere den retlige usikkerhed under yderligere hensyntagen til de forenklede omkostningsmuligheder i den reviderede finansforordning såsom enhedsomkostninger, faste beløb, finansiering efter takst og priser |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: yderligere strømliner Horisont 2020-reglerne og -procedurerne for at reducere den retlige usikkerhed under yderligere hensyntagen til de forenklede omkostningsmuligheder i den reviderede finansforordning såsom enhedsomkostninger, faste beløb, finansiering efter takst og priser

Kommissionen accepterer anbefalingen. Der er allerede taget visse forenklede omkostningsmuligheder i brug i forbindelse med Horisont 2020, og Kommissionen overvejer løbende muligheden for at udvide anvendelsen heraf.

| — | Anbefaling 2: sikrer, at dens tjenestegrene anvender en ensartet metode til at beregne fejlforekomster og det samlede risikobeløb |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: sikrer, at dens tjenestegrene anvender en ensartet metode til at beregne fejlforekomster og det samlede risikobeløb

Kommissionen accepterer anbefalingen.

De specifikke omstændigheder i hvert GD og hvert udgiftsprogram kan til enhver tid gøre det nødvendigt at finjustere metoden til beregning af fejlprocenter. Kommissionen bestræber sig imidlertid kontinuerligt på at opnå større ensartethed i disse beregninger.

| — | Anbefaling 3: øjeblikkelig tackler de svagheder i sine efterfølgende revisioner, IAS har peget på, ved at reducere den tid, det tager at afslutte efterfølgende revisioner, og forbedre de interne processer for planlægning og overvågning af dem samt rapportering om dem. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: øjeblikkelig tackler de svagheder i sine efterfølgende revisioner, IAS har peget på, ved at reducere den tid, det tager at afslutte efterfølgende revisioner, og forbedre de interne processer for planlægning og overvågning af dem samt rapportering om dem.

Kommissionen accepterer anbefalingen og har allerede udarbejdet en handlingsplan, som er ved at blive gennemført.

DEL 2 — PERFORMANCESPØRGSMÅL I FORBINDELSE MED FORSKNINGS- OG INNOVATIONSPROJEKTER

| 5.32. | Vi vurderede performance i 60 af stikprøvens forsknings- og innovationsprojekter (15). I 23 tilfælde var disse projekter allerede afsluttet. Vi vurderede ikke direkte kvaliteten af forskningen eller projekternes effekt med hensyn til at nå det politiske mål at forbedre forskning og innovation. |
| --- | --- |

5.32.

Vi vurderede performance i 60 af stikprøvens forsknings- og innovationsprojekter (15). I 23 tilfælde var disse projekter allerede afsluttet. Vi vurderede ikke direkte kvaliteten af forskningen eller projekternes effekt med hensyn til at nå det politiske mål at forbedre forskning og innovation.

| 5.33. | For hvert projekt gennemgik vi evalueringsrapporten, som den projektansvarlige fra Kommissionen udfylder som led i kontrollen, før de anmeldte omkostninger godtgøres. Vi kontrollerede, om den projektansvarlige havde ment, at: |
| --- | --- |

5.33.

For hvert projekt gennemgik vi evalueringsrapporten, som den projektansvarlige fra Kommissionen udfylder som led i kontrollen, før de anmeldte omkostninger godtgøres. Vi kontrollerede, om den projektansvarlige havde ment, at:

| — | de rapporterede fremskridt med hensyn til output og resultater stemte overens med de mål, der var fastsat i tilskudsaftalen |
| --- | --- |

—

de rapporterede fremskridt med hensyn til output og resultater stemte overens med de mål, der var fastsat i tilskudsaftalen

| — | omkostningerne i tilknytning til projekter var rimelige i relation til de rapporterede fremskridt |
| --- | --- |

—

omkostningerne i tilknytning til projekter var rimelige i relation til de rapporterede fremskridt

| — | outputtene og resultaterne af projektet var blevet formidlet i overensstemmelse med kravene i tilskudsaftalen. |
| --- | --- |

—

outputtene og resultaterne af projektet var blevet formidlet i overensstemmelse med kravene i tilskudsaftalen.

De fleste projekter nåede de forventede output og resultater

| 5.34. | På grundlag af Kommissionens rapporter konstaterede vi, at de fleste projekter nåede de forventede output og resultater, og i 12 tilfælde vurderede Kommissionen, at projekterne havde været usædvanlig vellykkede. Kommissionens rapporter viste imidlertid også, at flere projekter var påvirket af forskellige forhold, der reducerede deres performance: |
| --- | --- |

5.34.

På grundlag af Kommissionens rapporter konstaterede vi, at de fleste projekter nåede de forventede output og resultater, og i 12 tilfælde vurderede Kommissionen, at projekterne havde været usædvanlig vellykkede. Kommissionens rapporter viste imidlertid også, at flere projekter var påvirket af forskellige forhold, der reducerede deres performance:

| 5.34. | Formålet med overvågningen er at identificere områder, hvor projekterne ikke er fuldt ud vellykkede, og at træffe passende foranstaltninger til at løse problemet.

  Afhængigt af situationen kan Kommissionen ændre kontrakten (f.eks. hvis den videnskabelige udvikling har gjort de oprindelige mål forældede), indlede drøftelser med projektpartnerne med henblik på at få projektet tilbage på sporet, reducere betalingen eller ophæve kontrakten. Målet er at løse problemet i løbet af projektets løbetid for at sikre, at der kommer fremragende forskning ud af det. |
| --- | --- |

5.34.

Afhængigt af situationen kan Kommissionen ændre kontrakten (f.eks. hvis den videnskabelige udvikling har gjort de oprindelige mål forældede), indlede drøftelser med projektpartnerne med henblik på at få projektet tilbage på sporet, reducere betalingen eller ophæve kontrakten. Målet er at løse problemet i løbet af projektets løbetid for at sikre, at der kommer fremragende forskning ud af det.

| — | i ni tilfælde stemte de rapporterede fremskridt kun delvis overens med de mål, der var aftalt med Kommissionen |
| --- | --- |

—

i ni tilfælde stemte de rapporterede fremskridt kun delvis overens med de mål, der var aftalt med Kommissionen

| — | i fire tilfælde (16) mente Kommissionen ikke, at de rapporterede omkostninger var rimelige i forhold til de opnåede fremskridt |
| --- | --- |

—

i fire tilfælde (16) mente Kommissionen ikke, at de rapporterede omkostninger var rimelige i forhold til de opnåede fremskridt

| — | i seks tilfælde (17) var projekternes output og resultater kun delvis blevet formidlet, og i ét tilfælde havde der slet ikke været formidlingsaktiviteter. |
| --- | --- |

—

i seks tilfælde (17) var projekternes output og resultater kun delvis blevet formidlet, og i ét tilfælde havde der slet ikke været formidlingsaktiviteter.

Det skal bemærkes, at formidlingen af resultaterne ofte finder sted efter projektets afslutning, f.eks. som følge af den tid, det tager at offentliggøre/indgive et patent.

| 5.35. | Generelt konstaterede vi, at vanskelighederne med hensyn til forvaltning og koordinering voksede, når projekterne omfattede et stort antal deltagere. |
| --- | --- |

5.35.

Generelt konstaterede vi, at vanskelighederne med hensyn til forvaltning og koordinering voksede, når projekterne omfattede et stort antal deltagere.

---

(1)  Vi foretog også en begrænset gennemgang af beregningen af de fejlforekomster, der var offentliggjort i de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi (GD CNECT), Generaldirektoratet for Det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er (GD GROW), Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA) og Forvaltningsorganet for Forskning (REA).

(2)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 2,1 % og 6,1 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(3)  Fejlene varierede fra 1 % til 20 % af den undersøgte værdi og vedrørte projekter under programmet for transeuropæiske transportnet (2 tilfælde), programmet for konkurrenceevne og innovation (2 tilfælde), programmet for livslang læring (2 tilfælde), Connecting Europe-faciliteten (1 tilfælde) samt en årlig støttebetaling til Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (1 tilfælde).

(4)  I nogle tilfælde, f.eks. i forbindelse med omkostningsopgørelser vedrørende projekter under syvende rammeprogram for forskning, der har modtaget EU-bidrag på over 375 000 euro, skal uafhængige revisorer attestere, at de anmeldte omkostninger er støtteberettigede.

(5)  Oplysninger i dokumentation og databaser eller fra standardiseret krydskontrol og (andre) obligatoriske kontroller.

(6)  25 transaktioner indeholdt både kvantificerbare og ikke-kvantificerbare fejl.

(7)  Jf. også årsberetningen for 2012, punkt 8.18 og 8.42 (anbefaling 2), samt årsberetningen for 2013, punkt 8.12.

(8)  Jf. årsberetningen for 2014, punkt 5.12.

(9)  Jf. f.eks. årsberetningen for 2015, punkt 5.13.

(10)  Jf. årsberetningen for 2015, punkt 5.23.

(11)  Årsberetningen for 2014, punkt 5.29-5.31.

(12)  Minimums-/maksimumsfejlforekomster på henholdsvis 0 %/0,5 %, 0 %/0,6 %, 0 %/1,99 % og 0 %/2 %.

(13)  Jf. årsberetningen for 2015, punkt 5.26.

(14)  Vi valgte vores beretning for 2013 til dette års opfølgningsgennemgang, da der typisk burde være gået tid nok til, at Kommissionen kunne have implementeret vores anbefalinger.

(15)  Vi vurderede performance i samarbejdsprojekter med flere deltagere og udelukkede transaktioner såsom mobilitetsbetalinger til individuelle forskere.

(16)  I to af disse fire tilfælde stemte de rapporterede fremskridt også kun delvis overens med målene.

(17)  I ét af disse seks tilfælde stemte de rapporterede fremskridt også kun delvis overens med målene.

(18)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016.

BILAG 5.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ OMRÅDET »KONKURRENCEEVNE FOR VÆKST OG BESKÆFTIGELSE«

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 150 | 150 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 4,1  % | 4,4  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 6,1  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 2,1  % | |

2016

2015

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

150

150

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

4,1  %

4,4  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

6,1  %

Nedre fejlgrænse (NF)

2,1  %

BILAG 5.2

OVERSIGT OVER FEJL I RELATION TIL »KONKURRENCEEVNE FOR VÆKST OG BESKÆFTIGELSE« MED EN INDVIRKNING PÅ MINDST 20 %

Indledning

Under anvendelse af den generelle revisionsmetode, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at kunne anslå omfanget af uregelmæssigheder i populationen vedrørende dette underudgiftsområde i FFR. De fejl, vi konstaterede ved disse test, udgør ikke en udtømmende liste, hverken over enkeltfejl eller over mulige fejltyper. De konstateringer, der beskrives i det følgende, og som vedrører fejl med en indvirkning på mindst 20 % af værdien af de undersøgte transaktioner, er anført som eksempler (1). Disse fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 155 000 euro og 1,3 millioner euro og en medianværdi på 273 000 euro (2).

Eksempler på fejl

Projekter under syvende rammeprogram for forskning

Eksempel 1 — Anmeldte omkostninger ikke omfattet af tilskudsaftalen

Støttemodtageren (et offentligt ikke-EU-organ, der deltog i et projekt for udvikling af beskyttende maling til skibe) anmeldte omkostninger, der faktisk var afholdt af en anden enhed, der ikke var part i tilskudsaftalen. De ikke-støtteberettigede omkostninger beløb sig til 100 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 2 — For høje anmeldte personaleomkostninger

De beløb, der blev anmeldt med henblik på godtgørelse, kunne ikke afstemmes med regnskabet for modtageren (en nonprofitorganisation på forskningsområdet, der deltog i et samarbejdsprojekt for udvikling af sikre forsyningskædesystemer), og modtageren var ikke i stand til at fremlægge alle de underliggende beregninger, der var brugt til at udarbejde opgørelsen over omkostningerne. Vi konstaterede, at timesatsen til beregning af lønomkostninger var alt for høj. De ikke-støtteberettigede omkostninger beløb sig til 81 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 3 — Ikke-støtteberettigede indirekte omkostninger og bonusbetalinger

Modtageren (et offentligt organ, der deltog i et projekt for udvikling af en cloudbaseret infrastruktur for tjenester på internettet) anmeldte personaleomkostninger, der omfattede ikke-støtteberettigede bonusbetalinger. Hertil kommer, at modtageren anmeldte faktiske indirekte omkostninger, men ikke opfyldte kriteriet om at have et analytisk regnskabssystem, der gjorde det muligt at identificere de projektrelaterede indirekte omkostninger. De ikke-støtteberettigede omkostninger udgjorde 51 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 4 — Ukorrekt beregnede personaleomkostninger og andre ikke-støtteberettigede omkostninger

Modtageren (et offentligt ikke-EU-organ, der deltog i et projekt inden for biobrændstofteknologi) beregnede personaleomkostninger ukorrekt og anmeldte også omkostninger uden tilstrækkeligt bevis på, at de var relateret til projektet. De ikke-støtteberettigede omkostninger udgjorde 38 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 5 — For høje personaleomkostninger

Modtageren (en SMV, der deltager i et projekt for udvikling af koordinerede løsninger på krisesituationer på folkesundhedsområdet i EU) anmeldte for høje personaleomkostninger og også beløb for personaleomkostninger, der var påløbet uden for den periode, opgørelsen over omkostningerne dækkede. De ikke-støtteberettigede omkostninger udgjorde 37 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 6 — Uoverensstemmelser vedrørende tidsregistrering

Vi identificerede mange uoverensstemmelser i de timesedler, der lå til grund for de personaleomkostninger, modtageren (et offentligt organ, der deltog i et projekt for udvikling af energieffektive systemer baseret på internetteknologier) havde anmeldt. De ikke-støtteberettigede omkostninger udgjorde 21 % af de samlede undersøgte omkostninger.

---

(1)  Sådanne fejl tegner sig for mere end halvdelen af den samlede anslåede fejlforekomst i forbindelse med »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«.

(2)  Dvs. at halvdelen af alle fejl med en indvirkning på mindst 20 % blev fundet i transaktioner med en værdi under 273 000 euro, og de resterende i transaktioner med en værdi over dette beløb.

BILAG 5.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE OMRÅDET »KONKURRENCEEVNE FOR VÆKST OG BESKÆFTIGELSE«

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Revisionsretten [anbefaler], at Kommissionen: | | | | | | | |
| Anbefaling 1:

  udvider og intensiverer sin oplysningskampagne med henblik på at øge modtagernes og de uafhængige revisorers kendskab til støtteberettigelsesreglerne for forskningsudgifter under RP7 | | X | | | | | Informationskampagnen var oprindeligt relateret til RP7 og dækkede en bred vifte af deltagere (ca. 4 500 ). Kommissionen har nu fokus på at vejlede om Horisont 2020. Støttemodtagerne og deres revisorer deltager i disse møder. Der findes desuden vejledning vedrørende alle væsentlige aspekter af tilskudsforvaltningen på internettet, som alle interesserede parter har adgang til. |
| Anbefaling 2:

  i hele gruppen af politikområder gør sine kontrolaktiviteter mere risikobaserede ved at fokusere kontrollen på modtagere med høj risiko (for eksempel enheder med mindre erfaring med EU-støtte) og reducere den byrde, som kontrollen udgør for modtagere med lavere risiko | | X | | | | | Kommissionens kontrolstrategier for de igangværende støtteprogrammer er udformet således, at de inkluderer flere risikobaserede kontroller. |
| Anbefaling 3:

  i forbindelse med de nye programmer for forskning og andre interne politikker i perioden 2014-2020 yder rettidig, konsekvent og klar vejledning til modtagere og forvaltningsmyndigheder for så vidt angår de ændrede støtteberettigelses- og kontrolkrav. | | X | | | | | Kommissionen har med henblik på de nuværende finansieringsprogrammer ydet omfattende vejledning til støttemodtagerne om alle vigtige aspekter af programmernes gennemførelse. Kommissionen ajourfører jævnligt oplysningerne. Oplysningerne er lagt ud på internettet og formidlet ved hjælp af oplysningskampagner, møder med medlemsstaterne og i ad hoc-møder med deltagerne og deres revisorer. |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Revisionsretten [anbefaler], at Kommissionen:

Anbefaling 1:

udvider og intensiverer sin oplysningskampagne med henblik på at øge modtagernes og de uafhængige revisorers kendskab til støtteberettigelsesreglerne for forskningsudgifter under RP7

X

Informationskampagnen var oprindeligt relateret til RP7 og dækkede en bred vifte af deltagere (ca. 4 500 ). Kommissionen har nu fokus på at vejlede om Horisont 2020. Støttemodtagerne og deres revisorer deltager i disse møder. Der findes desuden vejledning vedrørende alle væsentlige aspekter af tilskudsforvaltningen på internettet, som alle interesserede parter har adgang til.

Anbefaling 2:

i hele gruppen af politikområder gør sine kontrolaktiviteter mere risikobaserede ved at fokusere kontrollen på modtagere med høj risiko (for eksempel enheder med mindre erfaring med EU-støtte) og reducere den byrde, som kontrollen udgør for modtagere med lavere risiko

X

Kommissionens kontrolstrategier for de igangværende støtteprogrammer er udformet således, at de inkluderer flere risikobaserede kontroller.

Anbefaling 3:

i forbindelse med de nye programmer for forskning og andre interne politikker i perioden 2014-2020 yder rettidig, konsekvent og klar vejledning til modtagere og forvaltningsmyndigheder for så vidt angår de ændrede støtteberettigelses- og kontrolkrav.

X

Kommissionen har med henblik på de nuværende finansieringsprogrammer ydet omfattende vejledning til støttemodtagerne om alle vigtige aspekter af programmernes gennemførelse. Kommissionen ajourfører jævnligt oplysningerne. Oplysningerne er lagt ud på internettet og formidlet ved hjælp af oplysningskampagner, møder med medlemsstaterne og i ad hoc-møder med deltagerne og deres revisorer.

---

KAPITEL 6

Økonomisk, social og territorial samhørighed

INDHOLD

| Indledning | 6.1-6.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« | 6.2-6.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 6.5-6.6 |
| --- | --- |

| Del 1 — Transaktionernes formelle rigtighed | 6.7-6.37 |
| --- | --- |

| Resultaterne af testen af transaktioner | 6.7-6.19 |
| --- | --- |

| Anvendelse af finansielle instrumenter under delt forvaltning i programmeringsperioden 2007-2013 | 6.20-6.25 |
| --- | --- |

| Kommissionens årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsspørgsmål | 6.26-6.27 |
| --- | --- |

| Kommissionens kontrol vedrørende programmeringsperioden 2007-2013 | 6.28-6.29 |
| --- | --- |

| Kommissionens kontrol vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 | 6.30-6.37 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 6.38-6.41 |
| --- | --- |

| Konklusion | 6.38-6.39 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 6.40-6.41 |
| --- | --- |

| Del 2 — Vurdering af projekternes performance | 6.42-6.57 |
| --- | --- |

| Vurdering af performancesystemernes udformning | 6.44-6.50 |
| --- | --- |

| Vurdering af projekternes performance | 6.51-6.55 |
| --- | --- |

| Konklusion | 6.56-6.57 |
| --- | --- |

| Bilag 6.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« |
| --- | --- |

Bilag 6.1 —

| Bilag 6.2 — | Oversigt over resultaterne af testen af transaktioner for hver medlemsstat |
| --- | --- |

Bilag 6.2 —

| Bilag 6.3 — | Oversigt over fejl med en indvirkning på mindst 20 % vedrørende udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« |
| --- | --- |

Bilag 6.3 —

| Bilag 6.4 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« |
| --- | --- |

Bilag 6.4 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | I dette kapitel præsenteres vores resultater vedrørende FFR-udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed«.
  Tekstboks 6.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2016. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

6.1.

I dette kapitel præsenteres vores resultater vedrørende FFR-udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed«.
  Tekstboks 6.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2016.

Tekstboks 6.1 —   FFR-underudgiftsområde 1b »Økonomisk, social og territorial samhørighed« — Fordeling i 2016

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 37,8 |
| --- | --- |
| – | forskud
   (53)
   (54) |

Regnskabsårets betalinger i alt

37,8

–

11,7

| + | afregninger af forskud
   (53) |
| --- | --- |

+

15

| + | udbetalinger til endelige støttemodtagere fra finansielle instrumenter under delt forvaltning |
| --- | --- |

+

2,5

| – | betalinger for FFR-perioden 2014-2020 |
| --- | --- |

–

7,9

Revideret population i alt

35,7

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed«

| 6.2. | FFR-underudgiftsområde 1b — »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har som fokus at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige medlemsstater og regioner, styrke alle regioners konkurrenceevne og udvikle interregionalt samarbejde (1). Disse mål søges opfyldt ved hjælp af følgende fonde/instrumenter: |
| --- | --- |

6.2.

FFR-underudgiftsområde 1b — »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har som fokus at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige medlemsstater og regioner, styrke alle regioners konkurrenceevne og udvikle interregionalt samarbejde (1). Disse mål søges opfyldt ved hjælp af følgende fonde/instrumenter:

| — | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU, 56 % af betalingerne i 2016), der har til formål at udligne de største regionale skævheder gennem finansiel støtte til etablering af infrastruktur og til produktive investeringer i jobskabelse, hovedsagelig rettet mod virksomheder |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU, 56 % af betalingerne i 2016), der har til formål at udligne de største regionale skævheder gennem finansiel støtte til etablering af infrastruktur og til produktive investeringer i jobskabelse, hovedsagelig rettet mod virksomheder

| — | Samhørighedsfonden (20 %), der finansierer miljø- og transportprojekter i medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i EU (2) |
| --- | --- |

—

Samhørighedsfonden (20 %), der finansierer miljø- og transportprojekter i medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i EU (2)

| — | Den Europæiske Socialfond (ESF, 21 %), der sigter mod at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne ved at befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Socialfond (ESF, 21 %), der sigter mod at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne ved at befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job

| — | mindre instrumenter/fonde (3 %) såsom det europæiske naboskabsinstrument (støtte til grænseoverskridende samarbejde og politiske initiativer til at styrke båndene mellem EU og dets naboer) og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD — materiel bistand for at hjælpe mennesker ud af fattigdom). |
| --- | --- |

—

mindre instrumenter/fonde (3 %) såsom det europæiske naboskabsinstrument (støtte til grænseoverskridende samarbejde og politiske initiativer til at styrke båndene mellem EU og dets naboer) og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD — materiel bistand for at hjælpe mennesker ud af fattigdom).

| 6.3. | Med få undtagelser gælder der fælles regler for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF. De implementeres gennem flerårige programmer, og forvaltningen er delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne. For hver programmeringsperiode udarbejder medlemsstaterne operationelle programmer (OP'er), som Kommissionen skal godkende (3). De projekter, der skal finansieres af et OP, udvælges på medlemsstatsniveau. Støttemodtagerne søger om godtgørelse af de afholdte omkostninger fra de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne, der attester udgifterne og anmelder dem til Kommissionen. Disse udgifter revideres af funktionelt uafhængige revisionsmyndigheder i medlemsstaterne. Kommissionen kan også pålægge korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.3.

Med få undtagelser gælder der fælles regler for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF. De implementeres gennem flerårige programmer, og forvaltningen er delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne. For hver programmeringsperiode udarbejder medlemsstaterne operationelle programmer (OP'er), som Kommissionen skal godkende (3). De projekter, der skal finansieres af et OP, udvælges på medlemsstatsniveau. Støttemodtagerne søger om godtgørelse af de afholdte omkostninger fra de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne, der attester udgifterne og anmelder dem til Kommissionen. Disse udgifter revideres af funktionelt uafhængige revisionsmyndigheder i medlemsstaterne. Kommissionen kan også pålægge korrigerende foranstaltninger.

| 6.4. | 2016 var det sidste år, hvor alle de betalinger, der var omfattet af vores revision, vedrørte programmeringsperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

6.4.

2016 var det sidste år, hvor alle de betalinger, der var omfattet af vores revision, vedrørte programmeringsperioden 2007-2013.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 6.5. | Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , undersøgte vi dette år følgende under »Økonomisk, social og territorial samhørighed«: |
| --- | --- |

6.5.

Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , undersøgte vi dette år følgende under »Økonomisk, social og territorial samhørighed«:

| a) | en stikprøve på 180 transaktioner (4) i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter under dette udgiftsområde i FFR. Den bestod af transaktioner fra 14 medlemsstater og inkluderede ét program for europæisk territorialt samarbejde (ETS) (5) |
| --- | --- |

a)

en stikprøve på 180 transaktioner (4) i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter under dette udgiftsområde i FFR. Den bestod af transaktioner fra 14 medlemsstater og inkluderede ét program for europæisk territorialt samarbejde (ETS) (5)

| b) | en stikprøve på 12 finansielle instrumenter under delt forvaltning i otte medlemsstater (6). Her så vi også på udbetalingssatsen (den andel af midlerne, der når de endelige modtagere) og — for garantiernes vedkommende — på det multiplikatorforhold, der er rapporteret i Kommissionens statusrapport for 2015 |
| --- | --- |

b)

en stikprøve på 12 finansielle instrumenter under delt forvaltning i otte medlemsstater (6). Her så vi også på udbetalingssatsen (den andel af midlerne, der når de endelige modtagere) og — for garantiernes vedkommende — på det multiplikatorforhold, der er rapporteret i Kommissionens statusrapport for 2015

| c) | om de årlige aktivitetsrapporter fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik (GD REGIO) og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (GD EMPL) indeholder oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemmer overens med vores resultater. |
| --- | --- |

c)

om de årlige aktivitetsrapporter fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik (GD REGIO) og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (GD EMPL) indeholder oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemmer overens med vores resultater.

| 6.6. | Med henblik på anden del af dette kapitel, der fokuserer på performance, undersøgte vi de systemer, medlemsstaterne brugte til at måle fysisk afsluttede projekters performance (alle transaktionerne i vores stikprøve undtagen de 12 finansielle instrumenter under delt forvaltning). |
| --- | --- |

6.6.

Med henblik på anden del af dette kapitel, der fokuserer på performance, undersøgte vi de systemer, medlemsstaterne brugte til at måle fysisk afsluttede projekters performance (alle transaktionerne i vores stikprøve undtagen de 12 finansielle instrumenter under delt forvaltning).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

DEL 1 — TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

Resultaterne af testen af transaktioner

| 6.7. | En oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vises i
  bilag 6.1
  . Af de 180 transaktioner, vi undersøgte, var 87 (48 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 25 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 4,8  % (7). |
| --- | --- |

6.7.

En oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vises i
  bilag 6.1
  . Af de 180 transaktioner, vi undersøgte, var 87 (48 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 25 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 4,8  % (7).

| 6.7. | Kommissionen bemærker, at den fejlforekomst, som Retten har rapporteret om, er et årligt skøn, der tager hensyn til korrektioner af projektudgifter eller tilbagebetalinger, der er behæftet med fejl, som er opdaget og registreret inden Rettens revision. Kommissionen understreger, at den er bundet af artikel 32, stk. 2, litra e), i finansforordningen, ifølge hvilken dens interne kontrolsystem bl.a. skal sikre »tilfredsstillende styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyntagen til programmernes flerårige karakter samt de pågældende betalingers art«.

  Takket være den flerårige karakter af forvaltnings- og kontrolsystemerne under samhørighedspolitikken i programmeringsperioden 2007-2013 kan fejl korrigeres helt frem til afslutningen. Kommissionen er i færd med at undersøge afslutningserklæringerne for at sikre, at alle nødvendige korrektioner er foretaget, og den vil ikke afslutte noget program, medmindre den har rimelig sikkerhed for, at dets restrisiko ligger under væsentlighedstærsklen (2 %).


  Kommissionen bemærker endvidere forbedringer med årene, for så vidt angår den mest sandsynlige fejlforekomst, som Retten beregner.


  Dette bekræfter, at fejlforekomsten for programmeringsperioden 2007-2013 fortsat ligger betydeligt under de rapporterede fejlforekomster for programmeringsperioden 2000-2006. Denne udvikling skyldes de styrkede kontrolforanstaltninger i programmeringsperioden 2007-2013 og Kommissionens strenge politik for afbrydelse/suspension af betalinger, når der konstateres mangler, som anført i de årlige aktivitetsrapporter for 2016 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. Kommissionen har i 2016 fortsat fokuseret sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater med henblik på forberedelse på afslutning, ligesom den har truffet de nødvendige afhjælpende foranstaltninger gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger frem til afslutningen.


  For så vidt angår den nye periode, der løber fra 2014 til 2020, styrkes den samlede korrigerende effekt yderligere i kraft af Kommissionens mulighed for at foretage finansielle nettokorrektioner i tilfælde af alvorlige mangler, som Kommissionen eller Retten har påvist, og som medlemsstaten ikke allerede har konstateret. Dette vil være et vigtigt incitament for medlemsstaterne til selv at påvise og korrigere alvorlige uregelmæssigheder inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen som foreslået i forbindelse med de første årsregnskaber og vishedspakker, som blev modtaget frem til den 15. februar 2017. |
| --- | --- |

6.7.

Takket være den flerårige karakter af forvaltnings- og kontrolsystemerne under samhørighedspolitikken i programmeringsperioden 2007-2013 kan fejl korrigeres helt frem til afslutningen. Kommissionen er i færd med at undersøge afslutningserklæringerne for at sikre, at alle nødvendige korrektioner er foretaget, og den vil ikke afslutte noget program, medmindre den har rimelig sikkerhed for, at dets restrisiko ligger under væsentlighedstærsklen (2 %).

Kommissionen bemærker endvidere forbedringer med årene, for så vidt angår den mest sandsynlige fejlforekomst, som Retten beregner.

Dette bekræfter, at fejlforekomsten for programmeringsperioden 2007-2013 fortsat ligger betydeligt under de rapporterede fejlforekomster for programmeringsperioden 2000-2006. Denne udvikling skyldes de styrkede kontrolforanstaltninger i programmeringsperioden 2007-2013 og Kommissionens strenge politik for afbrydelse/suspension af betalinger, når der konstateres mangler, som anført i de årlige aktivitetsrapporter for 2016 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. Kommissionen har i 2016 fortsat fokuseret sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater med henblik på forberedelse på afslutning, ligesom den har truffet de nødvendige afhjælpende foranstaltninger gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger frem til afslutningen.

For så vidt angår den nye periode, der løber fra 2014 til 2020, styrkes den samlede korrigerende effekt yderligere i kraft af Kommissionens mulighed for at foretage finansielle nettokorrektioner i tilfælde af alvorlige mangler, som Kommissionen eller Retten har påvist, og som medlemsstaten ikke allerede har konstateret. Dette vil være et vigtigt incitament for medlemsstaterne til selv at påvise og korrigere alvorlige uregelmæssigheder inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen som foreslået i forbindelse med de første årsregnskaber og vishedspakker, som blev modtaget frem til den 15. februar 2017.

| 6.8. | Det skal bemærkes, at vi også konstaterede et væsentligt forhold vedrørende anvendelsen af midler fra finansielle instrumenter efter støtteberettigelsesperiodens ophør den 31. december 2015 (jf. punkt 6.20 og 6.21). |
| --- | --- |

6.8.

Det skal bemærkes, at vi også konstaterede et væsentligt forhold vedrørende anvendelsen af midler fra finansielle instrumenter efter støtteberettigelsesperiodens ophør den 31. december 2015 (jf. punkt 6.20 og 6.21).

| 6.8. | Kommissionen henviser til sin holdning til denne bemærkning i sine svar på Rettens årsberetninger for 2014 og 2015.

  Se også Kommissionens svar på punkt 6.20 og 6.21. |
| --- | --- |

6.8.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.20 og 6.21.

| 6.9. | Tekstboks 6.2
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst i 2016. De vigtigste kilder til fejl var indførelse af ikke-støtteberettigede omkostninger i støttemodtagernes anmeldelser, brud på reglerne for det indre marked (EU-regler og nationale regler for offentlige indkøb) og udvælgelse af ikke-støtteberettigede projekter, aktiviteter eller modtagere. |
| --- | --- |

6.9.

Tekstboks 6.2
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst i 2016. De vigtigste kilder til fejl var indførelse af ikke-støtteberettigede omkostninger i støttemodtagernes anmeldelser, brud på reglerne for det indre marked (EU-regler og nationale regler for offentlige indkøb) og udvælgelse af ikke-støtteberettigede projekter, aktiviteter eller modtagere.

Tekstboks 6.2 —   »Økonomisk, social og territorial samhørighed« — Oversigt over den anslåede fejlforekomst

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Ikke-støtteberettigede udgifter

| 6.10. | I 10 % af de transaktioner, vi undersøgte, var der anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede (jf.
  bilag 6.3
  , eksempel 1-6). Disse tilfælde tegnede sig for 72 % af samtlige kvantificerbare fejl eller ca. 2,0 procentpoint af den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

6.10.

I 10 % af de transaktioner, vi undersøgte, var der anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede (jf.
  bilag 6.3
  , eksempel 1-6). Disse tilfælde tegnede sig for 72 % af samtlige kvantificerbare fejl eller ca. 2,0 procentpoint af den anslåede fejlforekomst.

| 6.10. | Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | De primære årsager til ikke-støtteberettigede udgifter var brud på de nationale regler eller EU's regler for støtteberettigelse. Hovedparten af de overtrådte regler var nationale. De mest almindelige fejl var manglende revisionsspor til at dokumentere udgifternes berettigelse, ikke-støtteberettigede lønomkostninger, forkert (eller manglende) beregning af finansieringsgabet for indtægtsskabende projekter, anmeldelse af refusionsberettiget moms, forkert anvendelse af finansielle korrektioner og manglende overholdelse af andre specifikke regler for støtteberettigelse. |
| --- | --- |

6.11.

De primære årsager til ikke-støtteberettigede udgifter var brud på de nationale regler eller EU's regler for støtteberettigelse. Hovedparten af de overtrådte regler var nationale. De mest almindelige fejl var manglende revisionsspor til at dokumentere udgifternes berettigelse, ikke-støtteberettigede lønomkostninger, forkert (eller manglende) beregning af finansieringsgabet for indtægtsskabende projekter, anmeldelse af refusionsberettiget moms, forkert anvendelse af finansielle korrektioner og manglende overholdelse af andre specifikke regler for støtteberettigelse.

| 6.11. | Kommissionen mener, at dens opfordring til medlemsstaterne om at sikre yderligere forenkling af reglerne på nationalt plan og øget anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder bør bidrage til at mindske mængden af fejl vedrørende tab af revisionsspor og ikkestøtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | I forbindelse med 135 af de 1 437 transaktioner, vi har undersøgt i de seneste fem år, var der ved anmeldelsen af omkostninger anvendt forenklede omkostningsmuligheder. Vi kvantificerede ingen fejl, men konstaterede ti ikke-kvantificerbare fejl vedrørende anvendelsen af forenklede omkostninger i denne periode (8). Det viser, at der er mindre sandsynlighed for fejl i projekter, hvor der anvendes forenklede omkostninger, end i projekter, hvor der godtgøres faktiske omkostninger. I programmeringsperioden 2014-2020 opfordres medlemsstaterne generelt til at anvende forenklede omkostninger på samhørighedsområdet, og det er obligatorisk i forbindelse med alle ESF-projekter med en værdi på under 50 000  euro (9). |
| --- | --- |

6.12.

I forbindelse med 135 af de 1 437 transaktioner, vi har undersøgt i de seneste fem år, var der ved anmeldelsen af omkostninger anvendt forenklede omkostningsmuligheder. Vi kvantificerede ingen fejl, men konstaterede ti ikke-kvantificerbare fejl vedrørende anvendelsen af forenklede omkostninger i denne periode (8). Det viser, at der er mindre sandsynlighed for fejl i projekter, hvor der anvendes forenklede omkostninger, end i projekter, hvor der godtgøres faktiske omkostninger. I programmeringsperioden 2014-2020 opfordres medlemsstaterne generelt til at anvende forenklede omkostninger på samhørighedsområdet, og det er obligatorisk i forbindelse med alle ESF-projekter med en værdi på under 50 000  euro (9).

| 6.12. | Kommissionen mener desuden, at der er mindre sandsynlighed for fejl i forenklede omkostningsmuligheder, hvorfor den sammen med programmyndighederne har gjort en indsats for gradvist at udvide anvendelsen af dem siden indførelsen af de forenklede omkostningsmuligheder. Dette har allerede ført til positive resultater.

  Kommissionen fortsætter med aktivt at fremme brugen af forenklede omkostningsmuligheder i programmeringsperioden 2014-2020, hvor de er blevet forbedret betydeligt både i forordningen om fælles bestemmelser og i ESF-forordningen, med henblik på at mindske den administrative byrde for støttemodtagerne, fremme en resultatorienteret tilgang og yderligere mindske risikoen for fejl.


  Ud over at yde omfattende vejledning og direkte støtte til medlemsstaterne om gennemførelsen af forenklede omkostningsmuligheder har Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion afholdt adskillige forenklingsseminarer, hvor opmærksomheden navnlig har været rettet mod visse prioriterede medlemsstater, som gentagne gange har oplevet høje fejlforekomster i programmeringsperioden 2007-2013 og endnu ikke i tilstrækkeligt omfang har gjort brug af forenklede omkostningsmuligheder.


  I forbindelse med midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme har Kommissionen i 2016 fremsat forslag om at tilbyde yderligere forenklingsforanstaltninger og fleksibilitet i lovgivningsrammen for ESI-fondene. I dette forslag udvides anvendelsesområdet for forenklede omkostningsmuligheder betragteligt, og brugen af dem gøres obligatorisk for ESI-fondes foranstaltninger på under 100 000  EUR. |
| --- | --- |

6.12.

Kommissionen fortsætter med aktivt at fremme brugen af forenklede omkostningsmuligheder i programmeringsperioden 2014-2020, hvor de er blevet forbedret betydeligt både i forordningen om fælles bestemmelser og i ESF-forordningen, med henblik på at mindske den administrative byrde for støttemodtagerne, fremme en resultatorienteret tilgang og yderligere mindske risikoen for fejl.

Ud over at yde omfattende vejledning og direkte støtte til medlemsstaterne om gennemførelsen af forenklede omkostningsmuligheder har Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion afholdt adskillige forenklingsseminarer, hvor opmærksomheden navnlig har været rettet mod visse prioriterede medlemsstater, som gentagne gange har oplevet høje fejlforekomster i programmeringsperioden 2007-2013 og endnu ikke i tilstrækkeligt omfang har gjort brug af forenklede omkostningsmuligheder.

I forbindelse med midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme har Kommissionen i 2016 fremsat forslag om at tilbyde yderligere forenklingsforanstaltninger og fleksibilitet i lovgivningsrammen for ESI-fondene. I dette forslag udvides anvendelsesområdet for forenklede omkostningsmuligheder betragteligt, og brugen af dem gøres obligatorisk for ESI-fondes foranstaltninger på under 100 000  EUR.

| 6.13. | Store projekter skal godkendes af Kommissionen (10). Vores stikprøve omfattede tre store projekter, for hvilke medlemsstaternes myndigheder ikke havde indgivet den nødvendige ansøgning før afslutningsfristen den 31. marts 2017. Da der ikke foreligger en kommissionsafgørelse om godkendelse af disse store projekter, er de anmeldte udgifter ikke støtteberettigede, og de bør inddrives. |
| --- | --- |

6.13.

Store projekter skal godkendes af Kommissionen (10). Vores stikprøve omfattede tre store projekter, for hvilke medlemsstaternes myndigheder ikke havde indgivet den nødvendige ansøgning før afslutningsfristen den 31. marts 2017. Da der ikke foreligger en kommissionsafgørelse om godkendelse af disse store projekter, er de anmeldte udgifter ikke støtteberettigede, og de bør inddrives.

| 6.13. | Kommissionen har holdt skarpt øje med alle de ansøgninger om større projekter og ændringer, som medlemsstaterne har indgivet, og den vil træffe alle nødvendige beslutninger frem til afslutningen. På dette grundlag vil den vurdere de pågældende udgifters støtteberettigelse ved afslutningen. I tilfælde af store projekter, som Kommissionen ikke underrettes om i overensstemmelse med artikel 40 i forordning (EF) nr. 1083/2006, vil Kommissionen enten foreslå, at den pågældende medlemsstat indgiver en ansøgning vedrørende et stort projekt eller foretager en finansiel korrektion, hvis det er relevant. Hvis medlemsstaten indgiver en ansøgning, kan Kommissionen vedtage en afgørelse om projektet. |
| --- | --- |

6.13.

Ikke-støtteberettigede projekter

| 6.14. | Vi fandt tre projekter, hvor støtteberettigelsesreglerne i forordningen og/eller støtteberettigelseskriterierne i OP'et eller den specifikke indkaldelse af forslag ikke var overholdt. Disse projekter tegnede sig for 12 % af samtlige kvantificerbare fejl eller ca. 1,3  procentpoint af den anslåede fejlforekomst (jf.
  bilag 6.3
  , eksempel 7 og 8). |
| --- | --- |

6.14.

Vi fandt tre projekter, hvor støtteberettigelsesreglerne i forordningen og/eller støtteberettigelseskriterierne i OP'et eller den specifikke indkaldelse af forslag ikke var overholdt. Disse projekter tegnede sig for 12 % af samtlige kvantificerbare fejl eller ca. 1,3  procentpoint af den anslåede fejlforekomst (jf.
  bilag 6.3
  , eksempel 7 og 8).

| 6.14. | Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt. |
| --- | --- |

6.14.

Brud på reglerne for det indre marked

Offentlige indkøb

| 6.15. | I år undersøgte vi 121 kontraktindgåelsesprocesser vedrørende de bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser og vareleveringer, der havde relation til vores test af transaktioner. De pågældende kontrakter havde en samlet anslået værdi på ca. 3 milliarder euro (11), og langt hovedparten af dem vedrørte projekter under EFRU/Samhørighedsfonden (12). |
| --- | --- |

6.15.

I år undersøgte vi 121 kontraktindgåelsesprocesser vedrørende de bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser og vareleveringer, der havde relation til vores test af transaktioner. De pågældende kontrakter havde en samlet anslået værdi på ca. 3 milliarder euro (11), og langt hovedparten af dem vedrørte projekter under EFRU/Samhørighedsfonden (12).

| 6.15 og 6.16. | Reglerne for offentlige indkøb finder anvendelse på alle offentlige udgifter i medlemsstaterne og er ikke specifikke for samhørighedspolitikken. Manglende overholdelse af EU's eller nationale regler for offentlige indkøb er en stor kilde til fejl på dette politikområde, navnlig for regional- og bypolitikken, primært som følge af de typer projekter, der medfinansieres. Kommissionen har derfor iværksat forskellige forebyggende og korrigerende foranstaltninger siden de sidste programmeringsperioder for at tage hånd om de svagheder, der er konstateret på området.

  Kommissionen henviser navnlig til sin handlingsplan for offentlige indkøb, der blev udarbejdet i 2013 og godkendt af Kommissionen i december 2015, og som sigter mod at sikre endnu bedre gennemførelse af reglerne for offentlige indkøb i medlemsstaterne i kraft af yderligere forebyggende foranstaltninger såsom vejledning, uddannelse, videndeling, oversigter over fejl, der bør undgås, og integritetspagter (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/). Handlingsplanen for offentlige indkøb blev opdateret i marts 2017, så den omfatter nye foranstaltninger vedrørende gennemførelsen af de nye direktiver om offentlige indkøb, og der lægges øget vægt på strategiske indkøb og gennemsigtighed.


  I de retlige rammer for ESI-fondene for 2014-2020 er der desuden indført en særlig forhåndsbetingelse vedrørende offentlige indkøb, som sammen med forenklede direktiver fra 2014 skal medføre yderligere forbedringer på dette område.


  Kommissionen vil følge op på alle fejl vedrørende offentlige indkøb, som Retten har konstateret, i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2013) 9527 final om fastlæggelse og godkendelse af retningslinjerne for fastsættelse af finansielle korrektioner, som Kommissionen skal foretage som følge af manglende overholdelse af reglerne om offentlige kontrakter. |
| --- | --- |

6.15 og 6.16.

Kommissionen henviser navnlig til sin handlingsplan for offentlige indkøb, der blev udarbejdet i 2013 og godkendt af Kommissionen i december 2015, og som sigter mod at sikre endnu bedre gennemførelse af reglerne for offentlige indkøb i medlemsstaterne i kraft af yderligere forebyggende foranstaltninger såsom vejledning, uddannelse, videndeling, oversigter over fejl, der bør undgås, og integritetspagter (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/). Handlingsplanen for offentlige indkøb blev opdateret i marts 2017, så den omfatter nye foranstaltninger vedrørende gennemførelsen af de nye direktiver om offentlige indkøb, og der lægges øget vægt på strategiske indkøb og gennemsigtighed.

I de retlige rammer for ESI-fondene for 2014-2020 er der desuden indført en særlig forhåndsbetingelse vedrørende offentlige indkøb, som sammen med forenklede direktiver fra 2014 skal medføre yderligere forbedringer på dette område.

Kommissionen vil følge op på alle fejl vedrørende offentlige indkøb, som Retten har konstateret, i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2013) 9527 final om fastlæggelse og godkendelse af retningslinjerne for fastsættelse af finansielle korrektioner, som Kommissionen skal foretage som følge af manglende overholdelse af reglerne om offentlige kontrakter.

| 6.16. | I 23 processer fandt vi tilfælde, hvor EU's og/eller de nationale regler for offentlige indkøb ikke var overholdt. Fire af disse tilfælde var alvorlige overtrædelser og blev klassificeret som kvantificerbare fejl. De tegnede sig for 16 % af samtlige kvantificerbare fejl eller ca. 1,4 procentpoint af den anslåede fejlforekomst (jf.
  bilag 6.3
  , eksempel 9-11). |
| --- | --- |

6.16.

I 23 processer fandt vi tilfælde, hvor EU's og/eller de nationale regler for offentlige indkøb ikke var overholdt. Fire af disse tilfælde var alvorlige overtrædelser og blev klassificeret som kvantificerbare fejl. De tegnede sig for 16 % af samtlige kvantificerbare fejl eller ca. 1,4 procentpoint af den anslåede fejlforekomst (jf.
  bilag 6.3
  , eksempel 9-11).

| 6.17. | I 2014 vedtog Rådet og Europa-Parlamentet tre direktiver, der skulle forenkle procedurerne for offentlige indkøb og gøre dem mere fleksible (13). Medlemsstaterne havde frist indtil april 2016 til at gennemføre de nye regler i national lovgivning (for e-indkøb er fristen oktober 2018). Pr. 2. juni 2017 havde 17 medlemsstater opfyldt kravene (14). Der er ikke sket tilstrækkelige fremskridt siden fristen sidste år (15). Kommissionen har sendt begrundede udtalelser til en række medlemsstater. I juni 2017 manglede der imidlertid stadig fremskridt, og sagerne vedrørende de medlemsstater, der ikke havde overholdt deres forpligtelser, bør så hurtigt som muligt indbringes for Den Europæiske Unions Domstol (16). |
| --- | --- |

6.17.

I 2014 vedtog Rådet og Europa-Parlamentet tre direktiver, der skulle forenkle procedurerne for offentlige indkøb og gøre dem mere fleksible (13). Medlemsstaterne havde frist indtil april 2016 til at gennemføre de nye regler i national lovgivning (for e-indkøb er fristen oktober 2018). Pr. 2. juni 2017 havde 17 medlemsstater opfyldt kravene (14). Der er ikke sket tilstrækkelige fremskridt siden fristen sidste år (15). Kommissionen har sendt begrundede udtalelser til en række medlemsstater. I juni 2017 manglede der imidlertid stadig fremskridt, og sagerne vedrørende de medlemsstater, der ikke havde overholdt deres forpligtelser, bør så hurtigt som muligt indbringes for Den Europæiske Unions Domstol (16).

| 6.17. | I juni 2017 har 17 medlemsstater gennemført alle tre direktiver, mens fire medlemsstater har gennemført direktiverne om offentlige indkøb, men ikke direktivet om koncessionskontrakter, og syv medlemsstater stadig ikke har gennemført nogen af de tre direktiver. Dette er efter Kommissionens mening ikke tilfredsstillende, navnlig i lyset af den særlige assistance, som den har ydet og fortsat yder over for medlemsstaterne. Derfor har Kommissionen i henhold til artikel 258 i TEUF indledt traktatbrudsprocedurer mod alle de medlemsstater, som ikke har overholdt deres forpligtelser til at gennemføre lovgivningen. Kommissionen sendte i maj 2016 21 åbningsskrivelser og i december samme år 15 begrundede udtalelser til de pågældende medlemsstater. De modtagne svar fra medlemsstaterne og den seneste udvikling undersøges netop nu med henblik på de kommende søgsmål ved EU-Domstolen. På baggrund af en grundig gennemgang af alle oplysninger om både allerede vedtagne og meddelte bestemmelser vil Kommissionen fra sag til sag vurdere behovet for at pålægge passende økonomiske sanktioner som foreskrevet i traktaten. |
| --- | --- |

6.17.

Statsstøtte

| 6.18. | I år fandt vi 11 projekter i syv medlemsstater, hvor EU's regler for statsstøtte var overtrådt (17). Den primære årsag til den manglende overholdelse var manglende vurdering af og/eller meddelelse om statsstøtteprojekter. Vi kvantificerede imidlertid ingen fejl vedrørende statsstøtte, da vi ikke vurderer, at disse tilfælde af manglende overholdelse indvirkede på omfanget af offentlig finansiering fra EU og/eller medlemsstaterne. ESF-projekter falder meget ofte ind under »de minimis«-reglen og er derfor mindre udsat for overtrædelse af statsstøttereglerne end projekter under EFRU og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

6.18.

I år fandt vi 11 projekter i syv medlemsstater, hvor EU's regler for statsstøtte var overtrådt (17). Den primære årsag til den manglende overholdelse var manglende vurdering af og/eller meddelelse om statsstøtteprojekter. Vi kvantificerede imidlertid ingen fejl vedrørende statsstøtte, da vi ikke vurderer, at disse tilfælde af manglende overholdelse indvirkede på omfanget af offentlig finansiering fra EU og/eller medlemsstaterne. ESF-projekter falder meget ofte ind under »de minimis«-reglen og er derfor mindre udsat for overtrædelse af statsstøttereglerne end projekter under EFRU og Samhørighedsfonden.

| 6.18. | Kommissionen bemærker, at der med årene har været et fald i antallet af statsstøttesager, der har haft en indvirkning på Rettens anslåede fejlforekomster. På grund af de risici, som manglende overholdelse af statsstøttereglerne indebærer for dette politikområde, har Kommissionen dog truffet forebyggende og afhjælpende foranstaltninger i henhold til en handlingsplan for statsstøtte, som blev udformet i 2015 for at forbedre gennemførelsen af statsstøttereglerne yderligere i medlemsstaterne. Desuden har Kommissionen fulgt op på Rettens anbefalinger i særberetning nr. 24/2016.

  Kommissionen vil også følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt. |
| --- | --- |

6.18.

Kommissionen vil også følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt.

Oplysninger var ikke altid anvendt hensigtsmæssigt

| 6.19. | Kommissionen og — endnu mere væsentligt — medlemsstaternes myndigheder havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede ni af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger var relevante for vores beregninger, eftersom de betød, at vi reducerede den anslåede fejlforekomst for dette kapitel med 3,3 procentpoint. For 18 af de kvantificerbare fejls vedkommende havde medlemsstaterne tilstrækkelige oplysninger (18) til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis medlemsstaterne havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 3,7 procentpoint lavere. |
| --- | --- |

6.19.

Kommissionen og — endnu mere væsentligt — medlemsstaternes myndigheder havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede ni af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger var relevante for vores beregninger, eftersom de betød, at vi reducerede den anslåede fejlforekomst for dette kapitel med 3,3 procentpoint. For 18 af de kvantificerbare fejls vedkommende havde medlemsstaterne tilstrækkelige oplysninger (18) til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis medlemsstaterne havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 3,7 procentpoint lavere.

| 6.19. | Kommissionen følger op på disse tilfælde og er enig i, at der skal foretages en grundig og rettidig forvaltningskontrol for at forhindre, at uregelmæssigheder overhovedet finder sted, eller at de inkluderes i betalingsanmodninger.

  Kommissionen har siden 2010 udført målrettet revision af forvaltningskontrollen af højrisikoprogrammer, når det er blevet konstateret, at mangler kunne forblive uopdaget eller ikke blev opdaget i tide af programrevisionsmyndigheden. Resultaterne af disse revisioner, som er foretaget frem til 2016, præsenteres i de årlige aktivitetsrapporter for 2016 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (se henholdsvis s. 61-64 og 65-66).


  I programmeringsperioden 2014-2020 skal der rettidigt foretages forvaltningskontrol (herunder kontrol på stedet) med henblik på attestering af de årlige regnskaber for de enkelte programmer over for Kommissionen, indgivelse af forvaltningserklæringer og beregning af pålidelige restfejlforekomster i regnskaberne som følge af alle de korrektioner, der er foretaget siden regnskabsårets afslutning. Kommissionen har sendt en opdateret vejledning til medlemsstaterne, hvori den trækker på erfaringerne fra den foregående programmeringsperiode, og sammen med den krævede brug af forenklede omkostningsmuligheder bør denne vejledning bidrage til at forbedre forvaltningskontrollens kvalitet.


  Efter Kommissionens opfattelse bør disse styrkede kontrolprocedurer reducere fejlforekomsterne permanent, således som det var tilfældet med de vishedspakker, der blev modtaget i 2017. |
| --- | --- |

6.19.

Kommissionen har siden 2010 udført målrettet revision af forvaltningskontrollen af højrisikoprogrammer, når det er blevet konstateret, at mangler kunne forblive uopdaget eller ikke blev opdaget i tide af programrevisionsmyndigheden. Resultaterne af disse revisioner, som er foretaget frem til 2016, præsenteres i de årlige aktivitetsrapporter for 2016 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (se henholdsvis s. 61-64 og 65-66).

I programmeringsperioden 2014-2020 skal der rettidigt foretages forvaltningskontrol (herunder kontrol på stedet) med henblik på attestering af de årlige regnskaber for de enkelte programmer over for Kommissionen, indgivelse af forvaltningserklæringer og beregning af pålidelige restfejlforekomster i regnskaberne som følge af alle de korrektioner, der er foretaget siden regnskabsårets afslutning. Kommissionen har sendt en opdateret vejledning til medlemsstaterne, hvori den trækker på erfaringerne fra den foregående programmeringsperiode, og sammen med den krævede brug af forenklede omkostningsmuligheder bør denne vejledning bidrage til at forbedre forvaltningskontrollens kvalitet.

Efter Kommissionens opfattelse bør disse styrkede kontrolprocedurer reducere fejlforekomsterne permanent, således som det var tilfældet med de vishedspakker, der blev modtaget i 2017.

Anvendelse af finansielle instrumenter under delt forvaltning i programmeringsperioden 2007-2013

| 6.20. | I artikel 56, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006 er den 31. december 2015 fastsat som sidste frist for støtteberettigede betalinger vedrørende perioden 2007-2013. I april 2015 gav Kommissionen i retningslinjerne for afslutning sin egen fortolkning, ifølge hvilken støtteberettigelsesperioden skulle vare indtil 31. marts 2017 (19), men bad ikke Rådet og Parlamentet om at ændre forordningen. |
| --- | --- |

6.20.

I artikel 56, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006 er den 31. december 2015 fastsat som sidste frist for støtteberettigede betalinger vedrørende perioden 2007-2013. I april 2015 gav Kommissionen i retningslinjerne for afslutning sin egen fortolkning, ifølge hvilken støtteberettigelsesperioden skulle vare indtil 31. marts 2017 (19), men bad ikke Rådet og Parlamentet om at ændre forordningen.

| 6.20 og 6.21. | Kommissionen mener, at de ændringer, den foretog i afslutningsretningslinjerne, var forenelige med artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006, med senere ændringer, og den krævede derfor ikke en ændring af retsakten.

  Kommissionen har udtrykt sin holdning til denne bemærkning i sit svar på Rettens årsberetning for 2014 og 2015. Kommissionen har fulgt Det Europæiske Råds anbefalinger fra december 2014 og har handlet inden for rammerne af den eksisterende lovgivningsmæssige ramme. Kommissionen mener derfor, at de udbetalinger, der foretages til de endelige støttemodtagere frem til marts 2017, ligger inden for den fastsatte støtteberettigelsesperiode. Kommissionen vil kontrollere de tilsvarende beløb, som medlemsstaterne indberetter ved afslutningen, og bekræfte de pågældende tal i sin rapport, som ventes offentliggjort i oktober 2017. |
| --- | --- |

6.20 og 6.21.

Kommissionen har udtrykt sin holdning til denne bemærkning i sit svar på Rettens årsberetning for 2014 og 2015. Kommissionen har fulgt Det Europæiske Råds anbefalinger fra december 2014 og har handlet inden for rammerne af den eksisterende lovgivningsmæssige ramme. Kommissionen mener derfor, at de udbetalinger, der foretages til de endelige støttemodtagere frem til marts 2017, ligger inden for den fastsatte støtteberettigelsesperiode. Kommissionen vil kontrollere de tilsvarende beløb, som medlemsstaterne indberetter ved afslutningen, og bekræfte de pågældende tal i sin rapport, som ventes offentliggjort i oktober 2017.

| 6.21. | Som angivet i vores to seneste årsberetninger (20) er denne fortolkning af støtteberettigelsesperioden efter vores mening ikke i overensstemmelse med regelhierarkiet, som indebærer, at en retlig bestemmelse kun kan ændres ved en lov med samme eller større juridisk værdi. På dette grundlag betragter vi alle betalinger til endelige modtagere og garantier fra finansielle instrumenter til endelige modtagere efter den 31. december 2015 som liggende uden for den støtteberettigelsesperiode, der er defineret i artikel 56, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006. Vi anslår, at værdien af betalinger og garantier ydet til endelige modtagere siden den 31. december 2015 beløber sig til 2,5  milliarder euro. |
| --- | --- |

6.21.

Som angivet i vores to seneste årsberetninger (20) er denne fortolkning af støtteberettigelsesperioden efter vores mening ikke i overensstemmelse med regelhierarkiet, som indebærer, at en retlig bestemmelse kun kan ændres ved en lov med samme eller større juridisk værdi. På dette grundlag betragter vi alle betalinger til endelige modtagere og garantier fra finansielle instrumenter til endelige modtagere efter den 31. december 2015 som liggende uden for den støtteberettigelsesperiode, der er defineret i artikel 56, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006. Vi anslår, at værdien af betalinger og garantier ydet til endelige modtagere siden den 31. december 2015 beløber sig til 2,5  milliarder euro.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Bidragene blev underudnyttet, og instrumenterne indfriede ikke deres fulde potentiale

| 6.22. | De kumulerede tildelinger beløb sig i 2015 til ca. 16,9  milliarder euro (21).
  Tekstboks 6.3
  viser, hvordan dette beløb er blevet udbetalt indtil videre. |
| --- | --- |

6.22.

De kumulerede tildelinger beløb sig i 2015 til ca. 16,9  milliarder euro (21).
  Tekstboks 6.3
  viser, hvordan dette beløb er blevet udbetalt indtil videre.

Tekstboks 6.3 —   Kumulerede udbetalingssatser for 2011-2015 under EFRU og ESF

(milliarder euro)

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens gennemførelsesrapport.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.23. | Pr. 31. december 2015 var der kun blevet brugt 75 % af midlerne i de finansielle instrumenter under EFRU og ESF. Som påpeget i sidste års beretning (22) viser dette lave niveau, at flere medlemsstater ikke vil være i stand til at udnytte tildelingerne til deres finansielle instrumenter fuldt ud trods den forlængede støtteberettigelsesperiode. En udbetalingssats på under 100 % sikrer ikke fuld udnyttelse af potentialet i instrumenternes »revolverende« struktur (23), som er en af de primære fordele ved disse instrumenter sammenlignet med tilskud. |
| --- | --- |

6.23.

Pr. 31. december 2015 var der kun blevet brugt 75 % af midlerne i de finansielle instrumenter under EFRU og ESF. Som påpeget i sidste års beretning (22) viser dette lave niveau, at flere medlemsstater ikke vil være i stand til at udnytte tildelingerne til deres finansielle instrumenter fuldt ud trods den forlængede støtteberettigelsesperiode. En udbetalingssats på under 100 % sikrer ikke fuld udnyttelse af potentialet i instrumenternes »revolverende« struktur (23), som er en af de primære fordele ved disse instrumenter sammenlignet med tilskud.

| 6.23 og 6.24. | Kommissionen understreger, at den gennemsnitlige udbetalingssats på 75 % ved udgangen af 2015 — væsentlig mere end de 57 % ved udgangen af 2014 — afspejler en meget heterogen situation i de forskellige medlemsstater, som afhænger af en række faktorer, herunder finanskrisen, den begrænsede erfaring i nogle medlemsstater og den sene ibrugtagning af en række instrumenter i programmeringsperioden. I betragtning af de finansielle instrumenters livscyklus forventes der stadig en væsentlig stigning i udbetalingssatserne i de sidste år af gennemførelsen, og der kan kun drages endelige konklusioner om udbetalingssatserne ved afslutningen.

  Kommissionen vil senest den 1. oktober 2017 rapportere om situationen ved afslutningen (udgangen af marts 2017) på grundlag af data, som medlemsstaterne indberetter. I henhold til artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006 skal medlemsstaterne ved afslutningen fratrække de resterende beløb i finansielle instrumenter, som ikke er brugt helt.


  I programmeringsperioden 2014-2020 vil betalingerne i trancher til finansielle instrumenter — afhængigt af de faktiske udbetalinger til de endelige støttemodtagere — begrænse risikoen for underudnyttelse af finansielle instrumenter og for udestående bevillinger under gennemførelsen. |
| --- | --- |

6.23 og 6.24.

Kommissionen vil senest den 1. oktober 2017 rapportere om situationen ved afslutningen (udgangen af marts 2017) på grundlag af data, som medlemsstaterne indberetter. I henhold til artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006 skal medlemsstaterne ved afslutningen fratrække de resterende beløb i finansielle instrumenter, som ikke er brugt helt.

I programmeringsperioden 2014-2020 vil betalingerne i trancher til finansielle instrumenter — afhængigt af de faktiske udbetalinger til de endelige støttemodtagere — begrænse risikoen for underudnyttelse af finansielle instrumenter og for udestående bevillinger under gennemførelsen.

| 6.24. | Tekstboks 6.4
  viser udbetalingssatserne for de finansielle instrumenter på samhørighedsområdet pr. 31. december 2015. I fire medlemsstater (Spanien, Italien, Nederlandene og Slovakiet) var satserne betydeligt lavere end EU-gennemsnittet på 75 %. |
| --- | --- |

6.24.

Tekstboks 6.4
  viser udbetalingssatserne for de finansielle instrumenter på samhørighedsområdet pr. 31. december 2015. I fire medlemsstater (Spanien, Italien, Nederlandene og Slovakiet) var satserne betydeligt lavere end EU-gennemsnittet på 75 %.

Tekstboks 6.4 —   Udbetalingssatser for de finansielle instrumenter på samhørighedsområdet pr. 31. december 2015

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens vejledning EGESIF_16-0011-00, 20. september 2016.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Ufuldstændig eller unøjagtig rapportering fra medlemsstaterne om finansielle instrumenter

| 6.25. | Oplysningerne fra Kommissionen om gennemførelsen af de finansielle instrumenter under EFRU og ESF er baseret på data modtaget direkte fra medlemsstaterne. Siden 2011 har Kommissionen gjort en betydelig indsats for at forbedre datakvaliteten, men i nogle tilfælde er tallene stadig ufuldstændige eller unøjagtige. I år fandt vi unøjagtigheder med hensyn til fire af de 12 instrumenter, vi undersøgte. Disse fejl indebærer, at instrumenternes performance overdrives, og de kan, hvis de ikke korrigeres, kunstigt forhøje de anmeldte støtteberettigede udgifter ved afslutningen, især i forbindelse med garantifonde. |
| --- | --- |

6.25.

Oplysningerne fra Kommissionen om gennemførelsen af de finansielle instrumenter under EFRU og ESF er baseret på data modtaget direkte fra medlemsstaterne. Siden 2011 har Kommissionen gjort en betydelig indsats for at forbedre datakvaliteten, men i nogle tilfælde er tallene stadig ufuldstændige eller unøjagtige. I år fandt vi unøjagtigheder med hensyn til fire af de 12 instrumenter, vi undersøgte. Disse fejl indebærer, at instrumenternes performance overdrives, og de kan, hvis de ikke korrigeres, kunstigt forhøje de anmeldte støtteberettigede udgifter ved afslutningen, især i forbindelse med garantifonde.

| 6.25. | Ved afslutningen skal medlemsstaterne attestere den faktiske anvendelse af midlerne med hensyn til finansielle instrumenter. De pågældende udgifter skal kontrolleres af forvaltnings- og revisionsmyndighederne, før afslutningspakken indsendes. For så vidt angår en række operationelle programmer har revisionsmyndighederne faktisk begrænset deres revisionserklæringer på grund af behovet for at afslutte deres revisionsarbejde i den henseende. Dette løbende revisionsarbejde omfatter blandt andet udbetalingerne til de endelige støttemodtagere. Derfor vil Kommissionen ikke afslutte de pågældende programmer, før der er skabt rimelig sikkerhed om de faktisk udbetalte beløb og deres støtteberettigelse. Alternativt vil Kommissionen foretage passende finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

6.25.

Kommissionens årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsspørgsmål

| 6.26. | Vi undersøgte de årlige aktivitetsrapporter for 2016 og de ledsagende erklæringer fra GD REGIO and GD EMPL (24). Vi kontrollerede navnlig, om Kommissionens beregning af risikobeløb var konsekvent og nøjagtig, og om den konstaterede fejlforekomst svarede til vores skøn. |
| --- | --- |

6.26.

Vi undersøgte de årlige aktivitetsrapporter for 2016 og de ledsagende erklæringer fra GD REGIO and GD EMPL (24). Vi kontrollerede navnlig, om Kommissionens beregning af risikobeløb var konsekvent og nøjagtig, og om den konstaterede fejlforekomst svarede til vores skøn.

| 6.27. | Disse årlige aktivitetsrapporter indeholder kun foreløbige oplysninger om risikobeløbene og restrisikoen (25), både med hensyn til afslutningen af perioden 2007-2013 og med hensyn til den årlige kontrolpakke for perioden 2014-2020. |
| --- | --- |

6.27.

Disse årlige aktivitetsrapporter indeholder kun foreløbige oplysninger om risikobeløbene og restrisikoen (25), både med hensyn til afslutningen af perioden 2007-2013 og med hensyn til den årlige kontrolpakke for perioden 2014-2020.

| 6.27. | På det tidspunkt, hvor de årlige aktivitetsrapporter for 2016 blev udsendt, kunne generaldirektoraterne endnu ikke validere oplysningerne om de risikobehæftede beløb og den af revisionsmyndighederne oplyste restrisiko. Dette skyldes tidspunktet for afslutningen (31.3.2017) og den lovmæssigt fastsatte tidsfrist for både indsendelse af dokumenterne for 2014-2020 vedrørende den årlige godkendelse af regnskaberne (senest 1.3.) og Kommissionens godkendelse af regnskaberne (senest 31.5.2017).

  Kommissionen har imidlertid i fuld udstrækning gjort brug af alle de oplysninger, der var tilgængelige på tidspunktet for offentliggørelsen af den årlige aktivitetsrapport for 2016, herunder de data, som revisionsmyndighederne har indberettet, idet der er foretaget visse begrænsede tilpasninger. |
| --- | --- |

6.27.

Kommissionen har imidlertid i fuld udstrækning gjort brug af alle de oplysninger, der var tilgængelige på tidspunktet for offentliggørelsen af den årlige aktivitetsrapport for 2016, herunder de data, som revisionsmyndighederne har indberettet, idet der er foretaget visse begrænsede tilpasninger.

Kommissionens kontrol vedrørende programmeringsperioden 2007-2013

| 6.28. | Selv om fristen for indsendelse af afslutningsdokumenterne for perioden 2007-2013 var den 31. marts 2017 (26), skulle Kommissionens vurdering af afslutningsdokumenterne først foreligge den 31. august 2017. Hvis Kommissionen i sin vurdering konstaterede væsentlige problemer, kunne fristen forlænges. Kommissionen vil meddele resultatet af sin vurdering af de restrisikorater, som revisionsmyndighederne har indberettet, i de årlige aktivitetsrapporter for 2017 (april 2018). |
| --- | --- |

6.28.

Selv om fristen for indsendelse af afslutningsdokumenterne for perioden 2007-2013 var den 31. marts 2017 (26), skulle Kommissionens vurdering af afslutningsdokumenterne først foreligge den 31. august 2017. Hvis Kommissionen i sin vurdering konstaterede væsentlige problemer, kunne fristen forlænges. Kommissionen vil meddele resultatet af sin vurdering af de restrisikorater, som revisionsmyndighederne har indberettet, i de årlige aktivitetsrapporter for 2017 (april 2018).

| 6.28. | Kommissionen er i færd med at foretage sin grundige gennemgang af de afslutningsdokumenter, som medlemsstaterne har indsendt, og denne gennemgang vil være tilendebragt inden for den lovbestemte frist den 31. august 2017. Resultaterne af gennemgangen vil blive fremlagt i den årlige aktivitetsrapport for 2017. |
| --- | --- |

6.28.

| 6.29. | Kommissionen kan først afslutte et program, når restrisikoraten efter hensyntagen til samtlige finansielle korrektioner ligger under 2 % (27). Vi offentliggjorde for nylig en særberetning om forberedelserne til afslutningen af programmerne for 2007-2013 (28), hvor vi konstaterede, at Kommissionen havde truffet passende foranstaltninger til, at medlemsstaterne kan afslutte deres OP'er på samhørighedsområdet. I en anden særberetning om de finansielle korrektioner, Kommissionen gennemførte på samhørighedsområdet i programmeringsperioden 2007-2013 (29), konkluderede vi, at Kommissionen havde gjort effektiv brug af de foranstaltninger, som den rådede over til beskyttelse af EU-budgettet mod regelstridige udgifter. |
| --- | --- |

6.29.

Kommissionen kan først afslutte et program, når restrisikoraten efter hensyntagen til samtlige finansielle korrektioner ligger under 2 % (27). Vi offentliggjorde for nylig en særberetning om forberedelserne til afslutningen af programmerne for 2007-2013 (28), hvor vi konstaterede, at Kommissionen havde truffet passende foranstaltninger til, at medlemsstaterne kan afslutte deres OP'er på samhørighedsområdet. I en anden særberetning om de finansielle korrektioner, Kommissionen gennemførte på samhørighedsområdet i programmeringsperioden 2007-2013 (29), konkluderede vi, at Kommissionen havde gjort effektiv brug af de foranstaltninger, som den rådede over til beskyttelse af EU-budgettet mod regelstridige udgifter.

Kommissionens kontrol vedrørende programmeringsperioden 2014-2020

Kommentarer om starten på perioden 2014-2020

| 6.30. | Tre år efter starten på perioden 2014-2020 har medlemsstaterne kun udpeget 77 % af de programmyndigheder, der skal være ansvarlige for samhørighedspolitikkens fonde (30). Udgifterne i de endelige regnskaber, Kommissionen modtog den 1. marts 2017, dækkede kun 0,7  % af det budget, der er afsat for hele programmeringsperioden. I midten af 2017 var forsinkelserne i budgetgennemførelsen større, end de var på samme tidspunkt i perioden 2007-2013 (31). |
| --- | --- |

6.30.

Tre år efter starten på perioden 2014-2020 har medlemsstaterne kun udpeget 77 % af de programmyndigheder, der skal være ansvarlige for samhørighedspolitikkens fonde (30). Udgifterne i de endelige regnskaber, Kommissionen modtog den 1. marts 2017, dækkede kun 0,7  % af det budget, der er afsat for hele programmeringsperioden. I midten af 2017 var forsinkelserne i budgetgennemførelsen større, end de var på samme tidspunkt i perioden 2007-2013 (31).

| 6.30. | De 77 % af de udpegede programmyndigheder har ansvaret for 88 % af de samlede bevillinger under samhørighedspolitikken. Kommissionen bemærker, at udpegelse er medlemsstaternes ansvar. Kommissionen har ved flere lejligheder (på møder og skriftligt) opfordret medlemsstaterne til at sætte fart i denne proces — under fuld respekt for de udpegelseskriterier, der er defineret i forordningen — og har givet forklaringer og bistand, hvor det har været nødvendigt.

  Dette har endnu ikke givet sig udslag i betalingsanmodninger fra medlemsstaterne af et omfang svarende til perioden 2007-2013, men alle betingelser er nu opfyldt for at sikre absorption i praksis. Den samlede udnyttelsesgrad er ved udgangen af 2016 3,7  % for projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og 3,3  % for projekter under ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. Dette afspejler allerede en vis forbedring sammenholdt med de tal, der var til rådighed medio 2016 på basis af de regnskaber, som var modtaget den 1. marts 2017.


  Kommissionen understreger dog, at udvælgelsen af de projekter, der skal medfinansieres, er et afgørende skridt i retning af vellykket gennemførelse af samhørighedspolitikken i disse første års gennemførelse. I denne henseende har Kommissionen i 2016 bemærket, at tempoet i projektudvælgelsen er steget, idet andelen af udvalgte projekter har nået 26 % for EFRU/Samhørighedsfonden og 32 % for ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ifølge de oplysninger, som medlemsstaterne har indberettet. Dette tal er nogenlunde det samme på det samme tidspunkt i programmeringsperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

6.30.

Dette har endnu ikke givet sig udslag i betalingsanmodninger fra medlemsstaterne af et omfang svarende til perioden 2007-2013, men alle betingelser er nu opfyldt for at sikre absorption i praksis. Den samlede udnyttelsesgrad er ved udgangen af 2016 3,7  % for projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og 3,3  % for projekter under ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. Dette afspejler allerede en vis forbedring sammenholdt med de tal, der var til rådighed medio 2016 på basis af de regnskaber, som var modtaget den 1. marts 2017.

Kommissionen understreger dog, at udvælgelsen af de projekter, der skal medfinansieres, er et afgørende skridt i retning af vellykket gennemførelse af samhørighedspolitikken i disse første års gennemførelse. I denne henseende har Kommissionen i 2016 bemærket, at tempoet i projektudvælgelsen er steget, idet andelen af udvalgte projekter har nået 26 % for EFRU/Samhørighedsfonden og 32 % for ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ifølge de oplysninger, som medlemsstaterne har indberettet. Dette tal er nogenlunde det samme på det samme tidspunkt i programmeringsperioden 2007-2013.

Kommissionens nye kontrolmodel vedrørende samhørighedsudgifterne

| 6.31. | Medlemsstaterne indsender en »kontrolpakke«, som indeholder regnskaberne, der er attesteret af attesteringsmyndighederne. Med pakken bekræfter medlemsstaterne, at de enkelte OP'ers forvaltningssystemer og interne kontroller er effektive, og at de attesterede udgifter er lovlige og formelt rigtige. Endvidere oplyser medlemsstaterne de restrisikorater, der er beregnet af revisionsmyndighederne. Restrisikoraterne beregnes under hensyntagen til de finansielle korrektioner, der er anvendt og registreret i regnskaberne med henblik på at imødegå de risici, der er identificeret ved revision af transaktioner. |
| --- | --- |

6.31.

Medlemsstaterne indsender en »kontrolpakke«, som indeholder regnskaberne, der er attesteret af attesteringsmyndighederne. Med pakken bekræfter medlemsstaterne, at de enkelte OP'ers forvaltningssystemer og interne kontroller er effektive, og at de attesterede udgifter er lovlige og formelt rigtige. Endvidere oplyser medlemsstaterne de restrisikorater, der er beregnet af revisionsmyndighederne. Restrisikoraterne beregnes under hensyntagen til de finansielle korrektioner, der er anvendt og registreret i regnskaberne med henblik på at imødegå de risici, der er identificeret ved revision af transaktioner.

| 6.32. | Kommissionen har indtil 31. maj til at godkende eller afvise regnskaberne og skal betale saldoen inden for yderligere én måned. Før den godkender regnskaberne, fokuserer den hovedsagelig på administrativ kontrol af deres fuldstændighed og pålidelighed. Kommissionen behandler ikke spørgsmål vedrørende lovlighed og formel rigtighed på dette stadium, men den kan efterfølgende iværksætte revisioner vedrørende lovlighed og formel rigtighed i medlemsstaterne for at gennemgå revisionsmyndighedernes arbejde (32). Dens konklusioner om lovlighed og formel rigtighed rapporteres derfor i de årlige aktivitetsrapporter for år n+1. |
| --- | --- |

6.32.

Kommissionen har indtil 31. maj til at godkende eller afvise regnskaberne og skal betale saldoen inden for yderligere én måned. Før den godkender regnskaberne, fokuserer den hovedsagelig på administrativ kontrol af deres fuldstændighed og pålidelighed. Kommissionen behandler ikke spørgsmål vedrørende lovlighed og formel rigtighed på dette stadium, men den kan efterfølgende iværksætte revisioner vedrørende lovlighed og formel rigtighed i medlemsstaterne for at gennemgå revisionsmyndighedernes arbejde (32). Dens konklusioner om lovlighed og formel rigtighed rapporteres derfor i de årlige aktivitetsrapporter for år n+1.

| 6.32. | Kommissionen foretager fortsat en grundig skrivebordsundersøgelse af alle dokumenter, som den modtager i vishedspakkerne, navnlig hvad angår indberettede fejlforekomster, restrisici og revisionserklæringer udstedt af revisionsmyndighederne. I tråd med strategien baseret på én enkelt revision, som foretages af de relevante generaldirektorater, suppleres denne skrivebordsundersøgelse af risikobaserede juridisk-kritiske revisioner. Det overordnede mål er i kraft af gennemgangen af revisionsmyndighedernes arbejde efter godkendelsen af regnskaberne at søge at opnå rimelig sikkerhed for, at der i forvaltnings- og kontrolsystemet ikke findes nogen alvorlige mangler, som endnu ikke er registreret og rapporteret og derfor ikke afhjulpet. |
| --- | --- |

6.32.

Kommentarer om oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter for perioden 2014-2020

| 6.33. | For perioden 2014-2020 indgav 18 medlemsstater regnskaber med udgifter til 71 af de 419 godkendte OP'er (33), i alt 3,3  milliarder euro (34). Kommissionen godkendte 69 regnskaber inden den lovbestemte frist den 31. maj 2017 (35). Ligesom med afslutningserklæringen for den foregående periode (jf. punkt 6.29) fandt den administrative godkendelse af regnskaberne først sted efter vedtagelsen af de årlige aktivitetsrapporter. Desuden begyndte Kommissionen ikke at kontrollere de 71 OP'ers lovlighed og formelle rigtighed før juni 2017. Resultaterne vil derfor ikke blive offentliggjort før de årlige aktivitetsrapporter for 2017 i juni 2018. |
| --- | --- |

6.33.

For perioden 2014-2020 indgav 18 medlemsstater regnskaber med udgifter til 71 af de 419 godkendte OP'er (33), i alt 3,3  milliarder euro (34). Kommissionen godkendte 69 regnskaber inden den lovbestemte frist den 31. maj 2017 (35). Ligesom med afslutningserklæringen for den foregående periode (jf. punkt 6.29) fandt den administrative godkendelse af regnskaberne først sted efter vedtagelsen af de årlige aktivitetsrapporter. Desuden begyndte Kommissionen ikke at kontrollere de 71 OP'ers lovlighed og formelle rigtighed før juni 2017. Resultaterne vil derfor ikke blive offentliggjort før de årlige aktivitetsrapporter for 2017 i juni 2018.

| 6.33. | Under den nye struktur for programmeringsperioden 2014-2020 vil Kommissionen supplere sine skrivebordsundersøgelser af de fejlforekomster, som revisionsmyndighederne indberetter, med risikobaserede revisioner på stedet. Før Kommissionen bekræfter, at de data, der indberettes i de efterfølgende årlige aktivitetsrapporter, er pålidelige, vil den desuden have mulighed for at tage hensyn til eventuelle bemærkninger, som Retten måtte have afgivet på dette stadium. Dette vil gøre det muligt at forbedre kvaliteten af de data, der sendes til dechargemyndighederne i de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Vi konstaterede en række metodemæssige risici, der bør imødegås for at sikre gennemsigtigheden og pålideligheden af de rapporterede restrisikorater: |
| --- | --- |

6.34.

Vi konstaterede en række metodemæssige risici, der bør imødegås for at sikre gennemsigtigheden og pålideligheden af de rapporterede restrisikorater:

6.34.

| — | Den årlige aktivitetsrapport dækker ikke samme rapporteringsperiode som de årsregnskaber, der indgives af medlemsstaterne. GD'erne skal rapportere om gennemførelsen af betalingerne vedrørende kalenderåret n, mens medlemsstaterne indberetter udgifter anmeldt til Kommissionen vedrørende regnskabsåret fra juli år n–1 til juni år n. Det betyder, at Kommissionen vil give sikkerhed for en anden periode (kalenderåret) end den, medlemsstaternes myndigheder bruger (regnskabsåret). Derfor bør hver årlig aktivitetsrapport klart angive resultatet af Kommissionens samlede vurdering af de regnskaber, der oprindelig blev præsenteret i den årlige aktivitetsrapport for det foregående år. |
| --- | --- |

—

Den årlige aktivitetsrapport dækker ikke samme rapporteringsperiode som de årsregnskaber, der indgives af medlemsstaterne. GD'erne skal rapportere om gennemførelsen af betalingerne vedrørende kalenderåret n, mens medlemsstaterne indberetter udgifter anmeldt til Kommissionen vedrørende regnskabsåret fra juli år n–1 til juni år n. Det betyder, at Kommissionen vil give sikkerhed for en anden periode (kalenderåret) end den, medlemsstaternes myndigheder bruger (regnskabsåret). Derfor bør hver årlig aktivitetsrapport klart angive resultatet af Kommissionens samlede vurdering af de regnskaber, der oprindelig blev præsenteret i den årlige aktivitetsrapport for det foregående år.

| — | Ligesom det har været tilfældet i de seneste mange år, anvender Kommissionen alle de oplysninger, der foreligger på tidspunktet for udarbejdelsen af den årlige aktivitetsrapport.


  Kommissionen understreger, at forordningen for programmeringsperioden 2014-2020 og den tidsramme, der er fastsat for vishedspakken, gør det muligt at sikre bedre tilpasning af rapporteringsperioderne i samarbejde med programmyndighederne i forhold til programmeringsperioden 2007-2013. Generaldirektøren må give sikkerhed med hensyn til udgifterne i løbet af kalenderåret under hensyntagen til den sikkerhed, som programmyndighederne giver i deres vishedspakke, og tilbageholdelsen af 10 % for hver mellemliggende betaling. Kommissionen vil i den årlige aktivitetsrapport fremlægge resultatet af sin samlede vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed på baggrund af de vishedspakker, som medlemsstaterne har indsendt i de foregående år (se Kommissionens svar på punkt 6.33). |
| --- | --- |

—

Ligesom det har været tilfældet i de seneste mange år, anvender Kommissionen alle de oplysninger, der foreligger på tidspunktet for udarbejdelsen af den årlige aktivitetsrapport.

Kommissionen understreger, at forordningen for programmeringsperioden 2014-2020 og den tidsramme, der er fastsat for vishedspakken, gør det muligt at sikre bedre tilpasning af rapporteringsperioderne i samarbejde med programmyndighederne i forhold til programmeringsperioden 2007-2013. Generaldirektøren må give sikkerhed med hensyn til udgifterne i løbet af kalenderåret under hensyntagen til den sikkerhed, som programmyndighederne giver i deres vishedspakke, og tilbageholdelsen af 10 % for hver mellemliggende betaling. Kommissionen vil i den årlige aktivitetsrapport fremlægge resultatet af sin samlede vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed på baggrund af de vishedspakker, som medlemsstaterne har indsendt i de foregående år (se Kommissionens svar på punkt 6.33).

| — | Artikel 137, stk. 2, i forordningen om fælles bestemmelser fastsætter, at medlemsstaterne fra deres regnskaber skal udelade beløb, som tidligere har været medtaget i en betalingsanmodning, men som er genstand for en igangværende vurdering af lovlighed og formel rigtighed. De dele af sådanne beløb, der senere viser sig at være lovlige og formelt rigtige, kan medtages i en senere betalingsanmodning. Vi fandt én sag, hvor revisionsmyndigheden havde inkluderet denne type beløb i beregningen af restrisikoraterne. Kommissionen bør igen minde revisionsmyndighederne om, at de beløb, der er omtalt i artikel 137, stk. 2, skal være tydeligt identificerbare og ikke må indgå i beregningen af restrisikoraterne. |
| --- | --- |

—

Artikel 137, stk. 2, i forordningen om fælles bestemmelser fastsætter, at medlemsstaterne fra deres regnskaber skal udelade beløb, som tidligere har været medtaget i en betalingsanmodning, men som er genstand for en igangværende vurdering af lovlighed og formel rigtighed. De dele af sådanne beløb, der senere viser sig at være lovlige og formelt rigtige, kan medtages i en senere betalingsanmodning. Vi fandt én sag, hvor revisionsmyndigheden havde inkluderet denne type beløb i beregningen af restrisikoraterne. Kommissionen bør igen minde revisionsmyndighederne om, at de beløb, der er omtalt i artikel 137, stk. 2, skal være tydeligt identificerbare og ikke må indgå i beregningen af restrisikoraterne.

| — | Kommissionen har i vejledningen om den årlige kontrolrapport og revisionserklæring (36) over for revisionsmyndighederne allerede præciseret kriterierne for beregning af en finansiel korrektion i forbindelse med beregning af restrisikoen. Som Retten bemærker, er det afgørende element, om den finansielle korrektion har til formål at mindske den risiko, som revisionsmyndighederne har påpeget på baggrund af revisionen af aktiviteterne (se Rettens bemærkninger under punkt 6.32).


  De beløb, der gennemgås med afsæt i bestemmelser i artikel 137, stk. 2, og som er trukket fra i regnskaberne, giver yderligere garantier for, at alle de udgifter, der attesteres i årsregnskaberne, er lovlige og formelt rigtige og ikke bør have nogen indvirkning på revisionsmyndighedernes beregning af restrisikoen. Kommissionen vil præcisere sin vejledning til medlemsstaterne yderligere i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har i vejledningen om den årlige kontrolrapport og revisionserklæring (36) over for revisionsmyndighederne allerede præciseret kriterierne for beregning af en finansiel korrektion i forbindelse med beregning af restrisikoen. Som Retten bemærker, er det afgørende element, om den finansielle korrektion har til formål at mindske den risiko, som revisionsmyndighederne har påpeget på baggrund af revisionen af aktiviteterne (se Rettens bemærkninger under punkt 6.32).

De beløb, der gennemgås med afsæt i bestemmelser i artikel 137, stk. 2, og som er trukket fra i regnskaberne, giver yderligere garantier for, at alle de udgifter, der attesteres i årsregnskaberne, er lovlige og formelt rigtige og ikke bør have nogen indvirkning på revisionsmyndighedernes beregning af restrisikoen. Kommissionen vil præcisere sin vejledning til medlemsstaterne yderligere i overensstemmelse hermed.

| — | De skemaer, der skal bruges til indgivelse af regnskaberne, omfatter ikke et detaljeret afsnit om individuelle tilbagetrækninger og de beløb, der er omtalt i artikel 137, stk. 2. Der gives samlede tal, men kun detaljerede oplysninger på transaktionsniveau kan sikre, at der er et passende revisionsspor med henblik på godkendelse af regnskaberne. Hvis sådanne oplysninger blev gjort direkte tilgængelige i det fælles rapporteringssystem, ville det øge gennemsigtigheden og muliggøre den nødvendige kontrol. |
| --- | --- |

—

De skemaer, der skal bruges til indgivelse af regnskaberne, omfatter ikke et detaljeret afsnit om individuelle tilbagetrækninger og de beløb, der er omtalt i artikel 137, stk. 2. Der gives samlede tal, men kun detaljerede oplysninger på transaktionsniveau kan sikre, at der er et passende revisionsspor med henblik på godkendelse af regnskaberne. Hvis sådanne oplysninger blev gjort direkte tilgængelige i det fælles rapporteringssystem, ville det øge gennemsigtigheden og muliggøre den nødvendige kontrol.

| — | De beløb, der gennemgås, skal offentliggøres i bilag 8 til regnskaberne sammen med en forklaring fra attesteringsmyndigheden, og revisionsmyndigheden skal verificere disse forklaringer og eventuelle uoverensstemmelser.


  Attesteringsmyndigheden skal i programovervågningssystemet føre et fyldestgørende og detaljeret regnskab over de enkelte bevægelser og ændringer, der foretages mellem de mellemliggende betalingsanmodninger og de beløb, der opgives i årsregnskabet, for at holde øje med, om disse beløb opgives senere, hvilket der åbnes mulighed for i artikel 137, stk. 2. Hvis sådanne beløb senere findes lovlige og formelt rigtige og indføres i betalingsanmodninger i de følgende år, skal de underkastes den samme verifikations- og kontrolmekanisme, som anvendes for andre nye udgifter. |
| --- | --- |

—

De beløb, der gennemgås, skal offentliggøres i bilag 8 til regnskaberne sammen med en forklaring fra attesteringsmyndigheden, og revisionsmyndigheden skal verificere disse forklaringer og eventuelle uoverensstemmelser.

Attesteringsmyndigheden skal i programovervågningssystemet føre et fyldestgørende og detaljeret regnskab over de enkelte bevægelser og ændringer, der foretages mellem de mellemliggende betalingsanmodninger og de beløb, der opgives i årsregnskabet, for at holde øje med, om disse beløb opgives senere, hvilket der åbnes mulighed for i artikel 137, stk. 2. Hvis sådanne beløb senere findes lovlige og formelt rigtige og indføres i betalingsanmodninger i de følgende år, skal de underkastes den samme verifikations- og kontrolmekanisme, som anvendes for andre nye udgifter.

Behov for præcisering af, hvordan revisionspopulationerne skal defineres i forbindelse med finansielle instrumenter og statsstøtteforskud

| 6.35. | Kommissionen bør præcisere reglerne for, hvordan medlemsstaternes revisionsmyndigheder skal definere revisionspopulationerne i forbindelse med finansielle instrumenter (37). Der foretages betalinger til et instrument, så snart dets retlige struktur er fastlagt, og der er indsendt anmodninger til Kommissionen om mellemliggende betalinger
   (38). Forordningen begrænser definitionen af støtteberettigede udgifter til at omfatte betalinger til endelige modtagere, midler afsat til garantiaftaler og godtgørelser af forvaltningsomkostninger og -gebyrer (39). Når revisionspopulationen defineres som den oprindelige tildeling i stedet for de støtteberettigede udgifter, der er angivet i årsregnskabet, vil restrisikoraten blive ansat for lavt. Det samme forhold gør sig gældende i forbindelse med statsstøtteforskud. |
| --- | --- |

6.35.

Kommissionen bør præcisere reglerne for, hvordan medlemsstaternes revisionsmyndigheder skal definere revisionspopulationerne i forbindelse med finansielle instrumenter (37). Der foretages betalinger til et instrument, så snart dets retlige struktur er fastlagt, og der er indsendt anmodninger til Kommissionen om mellemliggende betalinger
   (38). Forordningen begrænser definitionen af støtteberettigede udgifter til at omfatte betalinger til endelige modtagere, midler afsat til garantiaftaler og godtgørelser af forvaltningsomkostninger og -gebyrer (39). Når revisionspopulationen defineres som den oprindelige tildeling i stedet for de støtteberettigede udgifter, der er angivet i årsregnskabet, vil restrisikoraten blive ansat for lavt. Det samme forhold gør sig gældende i forbindelse med statsstøtteforskud.

| 6.35. | Kommissionen påtager sig at samarbejde med revisionsmyndighederne og Retten for at sikre en fælles forståelse med hensyn til de fejlforekomster, der skal indberettes. For at få en kvalitativ vurdering af fejlforekomsten har Kommissionen navnlig opfordret revisionsmyndighederne til at gøre brug af den forskriftsmæssige mulighed for at have et særligt lag for finansielle instrumenter (artikel 28, stk. 10, i delegeret forordning (EU) nr. 480/2014). Revisionsmyndighederne vil få yderligere vejledning i denne henseende.

  I artikel 127 i forordningen om fælles bestemmelser, som gælder for perioden 2014-2020, er det fastlagt, at revisionerne skal foretages af en tilstrækkelig del af aktiviteterne på grundlag af de anmeldte udgifter.


  Kommissionen understreger, at betalinger via finansielle instrumenter i perioden 2014-2020 vil blive foretaget i trancher under hensyntagen til forskriftsmæssige forpligtelser med relation til den faktiske anvendelse af tidligere betalinger, som skal være omfattet af de revisioner af aktiviteter, som revisionsmyndighederne foretager. Fra og med første tranche skal revisionsmyndighederne verificere, at de gældende krav (med hensyn til bl.a. offentlige indkøb og forudgående vurdering) er overholdt, og kontrollere, om registrerede fejl har en indvirkning på fejlforekomsten.


  Som det allerede er sket for afslutningen af perioden 2007-2013, vil Kommissionen med hensyn til forskud på statsstøtte præcisere over for revisionsmyndighederne, at de skal foretage revisioner (systemrevisioner) for at verificere, at forvaltningsmyndighederne har etableret et system, der sikrer, at disse forskud begrundes behørigt inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

6.35.

I artikel 127 i forordningen om fælles bestemmelser, som gælder for perioden 2014-2020, er det fastlagt, at revisionerne skal foretages af en tilstrækkelig del af aktiviteterne på grundlag af de anmeldte udgifter.

Kommissionen understreger, at betalinger via finansielle instrumenter i perioden 2014-2020 vil blive foretaget i trancher under hensyntagen til forskriftsmæssige forpligtelser med relation til den faktiske anvendelse af tidligere betalinger, som skal være omfattet af de revisioner af aktiviteter, som revisionsmyndighederne foretager. Fra og med første tranche skal revisionsmyndighederne verificere, at de gældende krav (med hensyn til bl.a. offentlige indkøb og forudgående vurdering) er overholdt, og kontrollere, om registrerede fejl har en indvirkning på fejlforekomsten.

Som det allerede er sket for afslutningen af perioden 2007-2013, vil Kommissionen med hensyn til forskud på statsstøtte præcisere over for revisionsmyndighederne, at de skal foretage revisioner (systemrevisioner) for at verificere, at forvaltningsmyndighederne har etableret et system, der sikrer, at disse forskud begrundes behørigt inden for den fastsatte tidsfrist.

Overensstemmelse mellem oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter og vores egne revisionsresultater

| 6.36. | Tekstboks 6.5
  indeholder en oversigt over de årlige aktivitetsrapporters oplysninger om programmeringsperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

6.36.

Tekstboks 6.5
  indeholder en oversigt over de årlige aktivitetsrapporters oplysninger om programmeringsperioden 2007-2013.

Tekstboks 6.5 —   Oversigt over de årlige aktivitetsrapporters oplysninger om perioden 2007-2013

| (milliarder euro) |
| --- |
| Aktivitet | Fond | Relevante udgifter i alt | Relevante udgifter i 2016 | OP'er | Fejlforekomst i 2016 | Restrisiko | Antal forbehold |
| Min. | Maks. |
| Programmeringsperioden 2007-2013 | EFRU/Samhørighedsfonden | 254,5 | 26,2 | 322 | 2,2  % | 4,2  % | 0,4  % | 66 |
| ESF | 70,2 | 6,4 | 118 | 3,9  % | 4,3  % | 0,7  % | 23 |
| I alt | 324,7 | 32,6 | 440 | 2,6  % | 4,2  % | 0,5  % | 89 |
| Kilde: GD REGIO's og GD EMPL's årlige aktivitetsrapporter for 2016. |

(milliarder euro)

Aktivitet

Fond

Relevante udgifter i alt

Relevante udgifter i 2016

OP'er

Fejlforekomst i 2016

Restrisiko

Antal forbehold

Min.

Maks.

Programmeringsperioden 2007-2013

EFRU/Samhørighedsfonden

254,5

26,2

322

2,2  %

4,2  %

0,4  %

66

ESF

70,2

6,4

118

3,9  %

4,3  %

0,7  %

23

I alt

324,7

32,6

440

2,6  %

4,2  %

0,5  %

89

Kilde: GD REGIO's og GD EMPL's årlige aktivitetsrapporter for 2016.

| 6.37. | Vores skøn over fejlforekomsten er højere end de fejlforekomster, som Kommissionen rapporterer i de årlige aktivitetsrapporter på grundlag af revisionsmyndighedernes resultater. De to sæt af fejl er dog ikke fuldt ud sammenlignelige, hvilket hovedsagelig skyldes følgende:






  — | De restrisikorater, der rapporteres i de årlige aktivitetsrapporter, vedrører ikke den samme periode som dem, vi offentliggør (40) |
| --- | --- | --- |

6.37.

Vores skøn over fejlforekomsten er højere end de fejlforekomster, som Kommissionen rapporterer i de årlige aktivitetsrapporter på grundlag af revisionsmyndighedernes resultater. De to sæt af fejl er dog ikke fuldt ud sammenlignelige, hvilket hovedsagelig skyldes følgende:

—

De restrisikorater, der rapporteres i de årlige aktivitetsrapporter, vedrører ikke den samme periode som dem, vi offentliggør (40)

| — | De restrisikorater, Kommissionen beregner, er flerårige og tager højde for alle finansielle korrektioner på EU-niveau og nationalt niveau |
| --- | --- |

—

De restrisikorater, Kommissionen beregner, er flerårige og tager højde for alle finansielle korrektioner på EU-niveau og nationalt niveau

| — | Vores resultater er baseret på en statistisk repræsentativ stikprøve af transaktioner på EU-niveau, mens revisionsmyndighederne — selv om de generelt anvender statistiske stikprøvemetoder — også kan udvælge operationer til revision på grundlag af ikke-statistiske stikprøver. |
| --- | --- |

—

Vores resultater er baseret på en statistisk repræsentativ stikprøve af transaktioner på EU-niveau, mens revisionsmyndighederne — selv om de generelt anvender statistiske stikprøvemetoder — også kan udvælge operationer til revision på grundlag af ikke-statistiske stikprøver.

| 6.37. | Kommissionen understreger, at vurderingen af pålideligheden af de fejlforekomster, som medlemsstaterne indberetter hvert år, baseres på en grundig skrivebordsanalyse af alle foreliggende oplysninger, der foretages i kraft af risikobaserede undersøgelsesmissioner på stedet, hvor der også tages hensyn til den samlede vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde. Hvis det er nødvendigt, anmoder Kommissionen om yderligere oplysninger fra revisionsmyndighederne. Se også Kommissionens svar på punkt 6.27.

  Kommissionen mener, at resultaterne af dens vurdering i årsberetningen for 2016 er i overensstemmelse med de fejlforekomster, som Retten har beregnet, hvilket har været tilfældet de sidste seks år i træk for Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og de sidste fem år i træk for Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik inden forelæggelsen af denne årsberetning (jf. s. 75 og 64 i de respektive årlige aktivitetsrapporter). |
| --- | --- |

6.37.

Kommissionen mener, at resultaterne af dens vurdering i årsberetningen for 2016 er i overensstemmelse med de fejlforekomster, som Retten har beregnet, hvilket har været tilfældet de sidste seks år i træk for Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og de sidste fem år i træk for Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik inden forelæggelsen af denne årsberetning (jf. s. 75 og 64 i de respektive årlige aktivitetsrapporter).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 6.38. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne på området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« var væsentlig. |
| --- | --- |

6.38.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne på området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« var væsentlig.

| 6.38 og 6.39. | Kommissionen bemærker, at den anslåede fejlforekomst, som Retten har fremlagt, er forbedret med årene og harmonerer med de fejlforekomster, som Kommissionens respektive tjenestegrene har berettet om i de årlige aktivitetsrapporter.

  Kommissionen har i 2016 fortsat fokuseret sine revisioner og sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater med henblik på forberedelse på afslutning, ligesom den har truffet de nødvendige afhjælpende foranstaltninger gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger. Kommissionen anvender strenge analyser og procedurer ved afslutningen for at udelukke, at der resterer nogen væsentlig risiko for uregelmæssige udgifter.


  Kommissionen bemærker endvidere, at fejl på grund af den flerårige karakter af forvaltnings- og kontrolsystemerne i programmeringsperioden 2007-2013 for samhørighedspolitikken kan korrigeres frem til afslutningen, hvilket er illustreret i afsnit 2.1.3 i de forskellige årlige aktivitetsrapporter for 2016 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion.


  Med henblik på at afhjælpe de væsentlige fejlforekomster, som Retten har rapporteret om under samhørighedspolitikken, omfatter programmyndighedernes skærpede krav vedrørende lovlighed og formel rigtighed samt ansvarlighed i programmeringsperioden 2014-2020 indførelse af årsregnskaber, hvori der ikke må være væsentlige uregelmæssigheder, og en styrkelse af Kommissionens korrigerende effekt i kraft af muligheden for at foretage finansielle nettokorrektioner på visse betingelser.


  Disse krav vil være vigtige incitamenter for medlemsstaterne til at påvise, indberette og udbedre alvorlige mangler inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen, og de vil sandsynligvis bidrage til en varig nedbringelse af antallet af fejlforekomster, som revisionsmyndighederne indberetter, hvilket også illustreres af de første vishedspakker, der blev modtaget i 2017.


  Kommissionen henviser i øvrigt til sine svar under punkt 6.7 og 6.19. |
| --- | --- |

6.38 og 6.39.

Kommissionen har i 2016 fortsat fokuseret sine revisioner og sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater med henblik på forberedelse på afslutning, ligesom den har truffet de nødvendige afhjælpende foranstaltninger gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger. Kommissionen anvender strenge analyser og procedurer ved afslutningen for at udelukke, at der resterer nogen væsentlig risiko for uregelmæssige udgifter.

Kommissionen bemærker endvidere, at fejl på grund af den flerårige karakter af forvaltnings- og kontrolsystemerne i programmeringsperioden 2007-2013 for samhørighedspolitikken kan korrigeres frem til afslutningen, hvilket er illustreret i afsnit 2.1.3 i de forskellige årlige aktivitetsrapporter for 2016 fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion.

Med henblik på at afhjælpe de væsentlige fejlforekomster, som Retten har rapporteret om under samhørighedspolitikken, omfatter programmyndighedernes skærpede krav vedrørende lovlighed og formel rigtighed samt ansvarlighed i programmeringsperioden 2014-2020 indførelse af årsregnskaber, hvori der ikke må være væsentlige uregelmæssigheder, og en styrkelse af Kommissionens korrigerende effekt i kraft af muligheden for at foretage finansielle nettokorrektioner på visse betingelser.

Disse krav vil være vigtige incitamenter for medlemsstaterne til at påvise, indberette og udbedre alvorlige mangler inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen, og de vil sandsynligvis bidrage til en varig nedbringelse af antallet af fejlforekomster, som revisionsmyndighederne indberetter, hvilket også illustreres af de første vishedspakker, der blev modtaget i 2017.

Kommissionen henviser i øvrigt til sine svar under punkt 6.7 og 6.19.

| 6.39. | Vores test af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viste en anslået fejlforekomst på 4,8  % (jf.
  bilag 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.39.

Vores test af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viste en anslået fejlforekomst på 4,8  % (jf.
  bilag 6.1
  ).

Anbefalinger

| 6.40. | Bilag 6.4
  viser revisionsresultaterne fra vores opfølgning på de 11 anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (41). Kommissionen havde implementeret otte af disse anbefalinger fuldt ud, mens to var blevet implementeret i de fleste henseender, og én slet ikke var blevet implementeret. |
| --- | --- |

6.40.

Bilag 6.4
  viser revisionsresultaterne fra vores opfølgning på de 11 anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (41). Kommissionen havde implementeret otte af disse anbefalinger fuldt ud, mens to var blevet implementeret i de fleste henseender, og én slet ikke var blevet implementeret.

| 6.40. | Kommissionen bemærker, at den ikke havde accepteret anbefalingen i dette punkt som ikke gennemført. |
| --- | --- |

6.40.

| 6.41. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

6.41.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: ved afslutningen af programmerne for 2007-2013 er særlig opmærksom på områder, hvor der er en højere risiko for ikke-støtteberettigede udgifter eller unøjagtige oplysninger, der kan føre til godtgørelse af for store beløb. Navnlig bør Kommissionen fokusere på:






  a) | at sikre, at de støtteberettigede beløb, der indberettes for finansielle instrumenter ved afslutningen, ikke er kunstigt forhøjet ved overanmeldelse af de beløb, der er anvendt på de endelige modtageres niveau. Risikoen er størst i forbindelse med garantifonde, hvor en kunstigt lav multiplikator vil give en uberettiget stigning i de støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- | --- |

—

Anbefaling 1: ved afslutningen af programmerne for 2007-2013 er særlig opmærksom på områder, hvor der er en højere risiko for ikke-støtteberettigede udgifter eller unøjagtige oplysninger, der kan føre til godtgørelse af for store beløb. Navnlig bør Kommissionen fokusere på:

a)

at sikre, at de støtteberettigede beløb, der indberettes for finansielle instrumenter ved afslutningen, ikke er kunstigt forhøjet ved overanmeldelse af de beløb, der er anvendt på de endelige modtageres niveau. Risikoen er størst i forbindelse med garantifonde, hvor en kunstigt lav multiplikator vil give en uberettiget stigning i de støtteberettigede omkostninger

| b) | at kontrollere, om statsstøtteforskud har ført til reelle udgifter på projektniveau, da disse er de eneste støtteberettigede udgifter. Kommissionen bør sikre, at forvaltningsmyndighederne har foretaget tilstrækkelig kontrol til, at der er et passende revisionsspor i forbindelse med afregning af forskud og fradrag af uberettigede udbetalinger |
| --- | --- |

b)

at kontrollere, om statsstøtteforskud har ført til reelle udgifter på projektniveau, da disse er de eneste støtteberettigede udgifter. Kommissionen bør sikre, at forvaltningsmyndighederne har foretaget tilstrækkelig kontrol til, at der er et passende revisionsspor i forbindelse med afregning af forskud og fradrag af uberettigede udbetalinger

| c) | at sikre, at udgifterne vedrørende alle store projekter er omfattet af en kommissionsafgørelse om projektgodkendelse, da de anmeldte udgifter ellers ikke er støtteberettigede. En særlig risiko opstår, når store projekter opdeles i mindre projekter, som ligger under den tærskel, der definerer store projekter. |
| --- | --- |

c)

at sikre, at udgifterne vedrørende alle store projekter er omfattet af en kommissionsafgørelse om projektgodkendelse, da de anmeldte udgifter ellers ikke er støtteberettigede. En særlig risiko opstår, når store projekter opdeles i mindre projekter, som ligger under den tærskel, der definerer store projekter.

Kommissionen accepterer denne anbefaling og er bl.a. allerede opmærksom på de særlige områder, som Retten påpeger vedrørende finansielle instrumenter, statsstøtte og større projekter, ved den gennemgang af afslutningspakkerne for 2007-2013, som den er i færd med at foretage.

Kommissionen erindrer om, at det er medlemsstaternes ansvar at underrette Kommissionen om større projekter.

| — | Anbefaling 2: med hensyn til perioden 2014-2020 afhjælper de forhold, der kan vanskeliggøre en pålidelig beregning af restrisikoraten, ved at sørge for solid kontrol og vejledning vedrørende: |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: med hensyn til perioden 2014-2020 afhjælper de forhold, der kan vanskeliggøre en pålidelig beregning af restrisikoraten, ved at sørge for solid kontrol og vejledning vedrørende:

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

| | a) | revisionspopulationerne i forbindelse med finansielle instrumenter og statsstøtteforskud. I forbindelse med finansielle instrumenter bør populationen fastlægges under behørig hensyntagen til de beløb, der er anvendt på de endelige modtageres niveau, og i forbindelse med statsstøtte bør populationen fastlægges under behørig hensyntagen til de faktiske udgifter på projektniveau som angivet i regnskaberne |
| --- | --- | --- |

a)

revisionspopulationerne i forbindelse med finansielle instrumenter og statsstøtteforskud. I forbindelse med finansielle instrumenter bør populationen fastlægges under behørig hensyntagen til de beløb, der er anvendt på de endelige modtageres niveau, og i forbindelse med statsstøtte bør populationen fastlægges under behørig hensyntagen til de faktiske udgifter på projektniveau som angivet i regnskaberne

| a) | På den baggrund, der beskrives i Kommissionens svar på punkt 6.36, og i lyset af bestemmelserne i forordningen om støtteberettigede udgifter og den reviderede population forpligter Kommissionen sig til at samarbejde med revisionsmyndighederne og Retten for at sikre en fælles forståelse i forbindelse med behandlingen af finansielle instrumenter og forskud på statsstøtte i den reviderede population og det tilsvarende revisionsarbejde, der skal udføres for at opnå den krævede rimelige sikkerhed. |
| --- | --- |

a)

På den baggrund, der beskrives i Kommissionens svar på punkt 6.36, og i lyset af bestemmelserne i forordningen om støtteberettigede udgifter og den reviderede population forpligter Kommissionen sig til at samarbejde med revisionsmyndighederne og Retten for at sikre en fælles forståelse i forbindelse med behandlingen af finansielle instrumenter og forskud på statsstøtte i den reviderede population og det tilsvarende revisionsarbejde, der skal udføres for at opnå den krævede rimelige sikkerhed.

| | b) | revisionsdækningen i forbindelse med de finansielle instrumenter, der forvaltes af EIB. Kommissionen bør sikre, at revisionsordningerne er hensigtsmæssige både hvad angår de finansielle formidlere og de endelige modtagere. Endelig godkendelse af de ændringer i det eksisterende retsgrundlag, som Kommissionen har foreslået i den såkaldt »omnibus«-forordning
   (42), samt af forpligtelsen til at revidere på medlemsstatsniveau ville være nyttige i denne henseende |
| --- | --- | --- |

b)

revisionsdækningen i forbindelse med de finansielle instrumenter, der forvaltes af EIB. Kommissionen bør sikre, at revisionsordningerne er hensigtsmæssige både hvad angår de finansielle formidlere og de endelige modtagere. Endelig godkendelse af de ændringer i det eksisterende retsgrundlag, som Kommissionen har foreslået i den såkaldt »omnibus«-forordning
   (42), samt af forpligtelsen til at revidere på medlemsstatsniveau ville være nyttige i denne henseende

| b) | I omnibusforordningen, som Kommissionen vedtog i september 2016, har den foreslået at ændre artikel 40 i forordningen om fælles bestemmelser.

  I den foreslåede ændring af artikel 40, som gælder for alle finansielle instrumenter, der gennemføres af EIB og andre internationale finansieringsinstitutter, præciseres det, at der foretages kontroller/revisioner på to niveauer, nemlig 1) hos EIB/internationale finansieringsinstitutter og 2) hos de relevante organer i medlemsstaternes jurisdiktioner.
  For så vidt angår det første niveau vil EIB-Gruppen eller andre internationale finansieringsinstitutter fremlægge kontrolrapporter, der ledsages af en årlig revisionsrapport/-udtalelse fra de revisorer, der udpeges i finansieringsaftalen.
  Med hensyn til det andet niveau vil medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder foretage kontroller, mens deres revisionsmyndigheder foretager revisioner hos de finansielle formidlere. Hvor det er relevant, vil revisionsmyndighederne foretage revisioner hos de endelige støttemodtagere inden for deres jurisdiktion. Disse kontroller og revisioner vil under hensyntagen til de påpegede risici omfatte gennemførelsen af instrumenterne. Resultaterne af disse kontroller og revisioner vil supplere de rapporter, der modtages fra EIB-Gruppen/internationale finansieringsinstitutter. |
| --- | --- |

b)

I omnibusforordningen, som Kommissionen vedtog i september 2016, har den foreslået at ændre artikel 40 i forordningen om fælles bestemmelser.

| | c) | udelukkelse af de beløb, der som omhandlet i artikel 137, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013 er genstand for en igangværende vurdering, fra beregningen af den restrisiko, medlemsstaterne indberetter, da medregning af dem gør restrisikoen for lav og reducerer denne nøgleindikators gennemsigtighed og pålidelighed. |
| --- | --- | --- |

c)

udelukkelse af de beløb, der som omhandlet i artikel 137, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013 er genstand for en igangværende vurdering, fra beregningen af den restrisiko, medlemsstaterne indberetter, da medregning af dem gør restrisikoen for lav og reducerer denne nøgleindikators gennemsigtighed og pålidelighed.

| c) | Kommissionen mener, at den allerede har truffet foranstaltninger, men er villig til at præcisere sin nuværende vejledning til medlemsstaterne yderligere.

  Som forklaret i Kommissionens svar på punkt 6.34 skal medlemsstaterne i henhold til lovgivningsrammerne for 2014-2020 i deres regnskaber udelade visse beløb, der tidligere blev medtaget i en betalingsanmodning, i tilfælde af en igangværende vurdering af disse udgifters lovlighed og formelle rigtighed. Alle de udgifter, som efterfølgende viser sig at være lovlige og formelt rigtige, eller dele af disse kan medtages i en fremtidig betalingsanmodning.
  Således har beløb, der er genstand for en igangværende vurdering i henhold til bestemmelserne i artikel 137, stk. 2, ingen indvirkning på beregningen af restrisikoen. Kommissionen har i vejledningen om den årlige kontrolrapport og revisionserklæring (43) over for revisionsmyndighederne præciseret kriterierne for beregning af en finansiel korrektion i restrisikoen. Den mulighed, som forordningen giver for at medtage disse beløb under en igangværende vurdering i en efterfølgende ansøgning om mellemliggende betaling, hvis de viser sig at være lovlige og formelt rigtige, er ikke relevant, for så vidt angår beregningen af restfejlfrekvensen, men giver yderligere garantier for, at alle de udgifter, der attesteres i årsregnskaberne, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen mener, at den allerede har truffet foranstaltninger, men er villig til at præcisere sin nuværende vejledning til medlemsstaterne yderligere.

| — | Anbefaling 3: ved genovervejelsen af ESI-fondenes udformning og gennemførelsesmekanisme efter 2020 styrker programmets fokus på performance og forenkler betalingsmekanismen ved, hvor det er relevant, at tilskynde til, at man i stedet for blot at godtgøre omkostninger indfører yderligere foranstaltninger, der forbinder betalingsniveauerne med performance. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: ved genovervejelsen af ESI-fondenes udformning og gennemførelsesmekanisme efter 2020 styrker programmets fokus på performance og forenkler betalingsmekanismen ved, hvor det er relevant, at tilskynde til, at man i stedet for blot at godtgøre omkostninger indfører yderligere foranstaltninger, der forbinder betalingsniveauerne med performance.

Kommissionen accepterer denne anbefaling, da den er helt enig i, at en alternativ udformning og alternative gennemførelsesmekanismer bør overvejes, herunder dem, som Retten anbefaler. Kommissionen kan dog endnu ikke forpligte sig til en bestemt stillingtagen, for så vidt angår dens forslag til ESI-fondene efter 2020. Kommissionen bemærker desuden, at den foreslåede ændring af forordningen om fælles bestemmelser, som den præsenterede og vedtog sidst i 2016 (den såkaldte omnibusforordning) — hvis den også vedtages af de øvrige institutioner — på visse betingelser allerede vil gøre det muligt at gå bort fra tilbagebetaling af omkostninger og lægge mere vægt på betalinger baseret på projektresultater.

Rettidig fremlæggelse af lovgivningsforslag vedrørende samhørighedspolitikken er en prioritet for Kommissionen. Tidspunktet afhænger imidlertid af vedtagelsen af forslaget til FFR-forordningen. Kommissionens forslag til lovgivningspakken for samhørighedspolitikken for perioden efter 2020 vil blive fremlagt efterfølgende.

Kommissionen vil arbejde tæt sammen med Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på en rettidig vedtagelse og ikrafttrædelse af den juridiske ramme.

RETTENS BEMÆRKNINGER

DEL 2 — VURDERING AF PROJEKTERNES PERFORMANCE

| 6.42. | Overholdelsen af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med gennemførelsen af EU-budgettet kræver, at der ikke blot er fokus på overholdelse af reglerne, men også på opfyldelse af de fastsatte mål (44). |
| --- | --- |

6.42.

Overholdelsen af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med gennemførelsen af EU-budgettet kræver, at der ikke blot er fokus på overholdelse af reglerne, men også på opfyldelse af de fastsatte mål (44).

| 6.43. | I de seneste tre år har vi ud over at kontrollere formel rigtighed også vurderet performance, når de undersøgte projekter var fysisk afsluttet (45). I år burde alle de 168 undersøgte projekter (undtagen de finansielle instrumenter) have været afsluttet, da revisionen fandt sted, eftersom støtteberettigelsesperioden udløb den 31. december 2015. I forbindelse med alle 168 vurderede vi: |
| --- | --- |

6.43.

I de seneste tre år har vi ud over at kontrollere formel rigtighed også vurderet performance, når de undersøgte projekter var fysisk afsluttet (45). I år burde alle de 168 undersøgte projekter (undtagen de finansielle instrumenter) have været afsluttet, da revisionen fandt sted, eftersom støtteberettigelsesperioden udløb den 31. december 2015. I forbindelse med alle 168 vurderede vi:

| — | relevante aspekter vedrørende performancesystemernes udformning (navnlig om OP'erne havde output- og resultatindikatorer, der var relevante for deres mål, og om output- og resultatmålene i projektdokumenterne (46) svarede til OP'ernes mål for de enkelte prioritetsakser) |
| --- | --- |

—

relevante aspekter vedrørende performancesystemernes udformning (navnlig om OP'erne havde output- og resultatindikatorer, der var relevante for deres mål, og om output- og resultatmålene i projektdokumenterne (46) svarede til OP'ernes mål for de enkelte prioritetsakser)

| — | projekternes performance, dvs. om de havde opfyldt deres mål og nået målsætningerne for de enkelte indikatorer. |
| --- | --- |

—

projekternes performance, dvs. om de havde opfyldt deres mål og nået målsætningerne for de enkelte indikatorer.

Vurdering af performancesystemernes udformning

| 6.44. | Med hensyn til programmeringsperioden 2007-2013 var støttemodtagerne juridisk forpligtede til at definere og rapportere om output. Med henblik på at vurdere et projekts bidrag til opfyldelse af OP'ets mål kunne medlemsstaterne definere resultatindikatorer, der forbandt projektresultaterne med de tilsvarende indikatorer for OP'ets prioritetsakse. |
| --- | --- |

6.44.

Med hensyn til programmeringsperioden 2007-2013 var støttemodtagerne juridisk forpligtede til at definere og rapportere om output. Med henblik på at vurdere et projekts bidrag til opfyldelse af OP'ets mål kunne medlemsstaterne definere resultatindikatorer, der forbandt projektresultaterne med de tilsvarende indikatorer for OP'ets prioritetsakse.

| 6.45. | De lovgivningsmæssige bestemmelser for perioden 2014-2020 omfatter nogle foranstaltninger der, hvis de gennemføres hensigtsmæssigt, bør bidrage til en performancevurdering af programmerne. Ét eksempel er, at revisionsmyndighederne skal undersøge pålideligheden af resultatdataene (47). Et andet er, at Kommissionen efter sin resultatgennemgang kan pålægge sanktioner i tilfælde, hvor der under en prioritetsakse er alvorlige mangler med hensyn til at nå målsætningerne for de finansielle indikatorer og outputindikatorerne (48). |
| --- | --- |

6.45.

De lovgivningsmæssige bestemmelser for perioden 2014-2020 omfatter nogle foranstaltninger der, hvis de gennemføres hensigtsmæssigt, bør bidrage til en performancevurdering af programmerne. Ét eksempel er, at revisionsmyndighederne skal undersøge pålideligheden af resultatdataene (47). Et andet er, at Kommissionen efter sin resultatgennemgang kan pålægge sanktioner i tilfælde, hvor der under en prioritetsakse er alvorlige mangler med hensyn til at nå målsætningerne for de finansielle indikatorer og outputindikatorerne (48).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

En tredjedel af de undersøgte projekter var omfattet af et performancemålingssystem med output- og resultatindikatorer, der var forbundet med OP-målene

| 6.46. | Vi konstaterede, at 63 af de 168 projekter (38 %) havde et performancemålingssystem, der forbandt projektoutputtene og -resultaterne med OP-målene. |
| --- | --- |

6.46.

Vi konstaterede, at 63 af de 168 projekter (38 %) havde et performancemålingssystem, der forbandt projektoutputtene og -resultaterne med OP-målene.

| 6.47. | I 101 andre projekter (60 %) konstaterede vi en række svagheder i måden, hvorpå medlemsstaternes myndigheder havde udformet deres performancesystemer på både OP- og projektniveau. De hyppigste svagheder var: |
| --- | --- |

6.47.

I 101 andre projekter (60 %) konstaterede vi en række svagheder i måden, hvorpå medlemsstaternes myndigheder havde udformet deres performancesystemer på både OP- og projektniveau. De hyppigste svagheder var:

| 6.47. | Selv om lovgivningsrammen for strukturfondene for 2007-2013 ikke forpligtede programmyndighederne til at opstille resultatindikatorer på projektniveau, har Kommissionen tilskyndet dem til dette, hvor det har været relevant. Nogle resultatindikatorer kunne faktisk ikke måles pålideligt for et enkelt projekt. |
| --- | --- |

6.47.

| — | I 70 tilfælde (42 % af de 168 projekter) havde myndighederne ikke defineret resultatindikatorer eller målsætninger med henblik på at måle performance på projektniveau, eller også var de definerede resultatindikatorer ikke i overensstemmelse med OP'ets resultatindikatorer. Under sådanne omstændigheder er det ikke muligt at afgøre, om projekterne har bidraget til at opfylde de overordnede programmål (jf. også punkt 6.55) |
| --- | --- |

—

I 70 tilfælde (42 % af de 168 projekter) havde myndighederne ikke defineret resultatindikatorer eller målsætninger med henblik på at måle performance på projektniveau, eller også var de definerede resultatindikatorer ikke i overensstemmelse med OP'ets resultatindikatorer. Under sådanne omstændigheder er det ikke muligt at afgøre, om projekterne har bidraget til at opfylde de overordnede programmål (jf. også punkt 6.55)

| — | I 13 tilfælde havde myndighederne i OP'et og/eller projektgodkendelsesdokumenterne fejlagtigt klassificeret output som resultater eller omvendt |
| --- | --- |

—

I 13 tilfælde havde myndighederne i OP'et og/eller projektgodkendelsesdokumenterne fejlagtigt klassificeret output som resultater eller omvendt

| — | I 12 tilfælde var projektets outputindikatorer ikke i overensstemmelse med OP'ets outputindikatorer. |
| --- | --- |

—

I 12 tilfælde var projektets outputindikatorer ikke i overensstemmelse med OP'ets outputindikatorer.

| 6.48. | I de sidste fire projekter (2 %) (49) havde myndighederne ikke et performancesystem, der definerede og målte output og resultater på projektniveau. I disse fire tilfælde kunne vi ikke vurdere projekternes performance. |
| --- | --- |

6.48.

I de sidste fire projekter (2 %) (49) havde myndighederne ikke et performancesystem, der definerede og målte output og resultater på projektniveau. I disse fire tilfælde kunne vi ikke vurdere projekternes performance.

| 6.49. | Selv om det hverken for programperioden 2007-2013 eller for programperioden 2014-2020 er et forordningskrav, at medlemsstaterne fastsætter resultatindikatorer på projektniveau, var dette blevet gjort i 90 (54 %) af de 168 projekter, vi undersøgte. Det er god praksis for forvaltningsmyndigheder og formidlende organer så vidt muligt at fastsætte resultatindikatorer af denne art, da de gør det muligt at måle projekternes specifikke bidrag til at opfylde målene for den relevante prioritetsakse. |
| --- | --- |

6.49.

Selv om det hverken for programperioden 2007-2013 eller for programperioden 2014-2020 er et forordningskrav, at medlemsstaterne fastsætter resultatindikatorer på projektniveau, var dette blevet gjort i 90 (54 %) af de 168 projekter, vi undersøgte. Det er god praksis for forvaltningsmyndigheder og formidlende organer så vidt muligt at fastsætte resultatindikatorer af denne art, da de gør det muligt at måle projekternes specifikke bidrag til at opfylde målene for den relevante prioritetsakse.

| 6.49. | Kommissionen bemærker, at der er sket en betydelig forbedring for 2014-2020 med et omfattende system af obligatoriske indikatorer for output og resultater på programniveau. Opfyldelsen af målene måles ved hjælp af en resultatindikator (med en basislinje — udgangspunktet — og et mål). Programmerne vil systematisk måle og rapportere om udviklingen i resultatindikatorerne. Projekter i et program udvælges til at levere output og bidrage til opnåelse af resultaterne på programniveau. Deres fremskridt måles med outputindikatorer. Disse er også obligatoriske. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Vi fandt projekter uden resultatindikatorer i 11 af de 14 medlemsstater, som transaktionerne i vores stikprøve vedrørte (50). De fleste tilfælde fandt vi dog i Bulgarien, Spanien og Italien under EFRU/Samhørighedsfonden og i Irland og Spanien under ESF. For disse lande gjaldt det, at over halvdelen af de afsluttede projekter, vi undersøgte, ikke havde resultatindikatorer, eller at indikatorerne ikke var i overensstemmelse med OP'et. |
| --- | --- |

6.50.

Vi fandt projekter uden resultatindikatorer i 11 af de 14 medlemsstater, som transaktionerne i vores stikprøve vedrørte (50). De fleste tilfælde fandt vi dog i Bulgarien, Spanien og Italien under EFRU/Samhørighedsfonden og i Irland og Spanien under ESF. For disse lande gjaldt det, at over halvdelen af de afsluttede projekter, vi undersøgte, ikke havde resultatindikatorer, eller at indikatorerne ikke var i overensstemmelse med OP'et.

Vurdering af projekternes performance

| 6.51. | Tekstboks 6.6
  sammenfatter resultaterne af vores vurdering af projekternes performance. |
| --- | --- |

6.51.

Tekstboks 6.6
  sammenfatter resultaterne af vores vurdering af projekternes performance.

Tekstboks 6.6 —   Vurdering af projekternes performance

| Performancevurdering | Projektantal og vurderingsomfang |
| --- | --- |
| Både output- og resultatindikatorer | Kun outputindikatorer (ingen resultatindikatorer defineret) | Hverken output- eller resultatindikatorer | Ikke-fungerende projekter | I ALT |
| Antal projekter | 90 (100 %) | 70 (100 %) | 4 (100 %) | 4 (100 %) | 168 (100 %) |
| — | Fuldt ud nået |

Performancevurdering

Projektantal og vurderingsomfang

Både output- og resultatindikatorer

Kun outputindikatorer (ingen resultatindikatorer defineret)

Hverken output- eller resultatindikatorer

Ikke-fungerende projekter

I ALT

Antal projekter

90 (100 %)

70 (100 %)

4 (100 %)

4 (100 %)

168 (100 %)

—

Fuldt ud nået

43 (48 %)

54 (77 %)

97 (58 %)

| — | Delvis nået |
| --- | --- |

—

Delvis nået

45 (50 %)

12 (17 %)

57 (34 %)

| — | Ikke nået |
| --- | --- |

—

Ikke nået

2 (2 %)

4 (6 %)

4 (100 %)

10 (6 %)

| — | Kunne ikke vurderes |
| --- | --- |

—

Kunne ikke vurderes

4 (100 %)

4 (2 %)

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

I 88 af de 90 projekter, der havde både output- og resultatindikatorer, var målene mindst nået delvis

| 6.52. | Af de 90 projekter med performancemålingssystemer til output og resultater havde 43 (48 %) fuldt ud nået de output- og resultatmål, forvaltningsmyndighederne havde fastsat. |
| --- | --- |

6.52.

Af de 90 projekter med performancemålingssystemer til output og resultater havde 43 (48 %) fuldt ud nået de output- og resultatmål, forvaltningsmyndighederne havde fastsat.

| 6.52. | Kommissionen bemærker først og fremmest, at det er forvaltningsmyndighederne, der skal sikre, at der udvælges og godkendes projekter med EU-merværdi.

  Med hensyn til outputindikatorer er vurderingen af programresultaterne blevet styrket for perioden 2014-2020. Som foreskrevet i lovgivningsrammen for 2014-2020 (artikel 22, stk. 6 og 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013) vil Kommissionen kunne suspendere mellemliggende betalinger eller pålægge medlemsstaterne finansielle korrektioner i tilfælde af særlig dårlige resultater for en prioritetsakse i et program, som viser sig ved en resultatgennemgang (artikel 22, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013) eller ved afslutningen (artikel 22, stk. 7). |
| --- | --- |

6.52.

Med hensyn til outputindikatorer er vurderingen af programresultaterne blevet styrket for perioden 2014-2020. Som foreskrevet i lovgivningsrammen for 2014-2020 (artikel 22, stk. 6 og 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013) vil Kommissionen kunne suspendere mellemliggende betalinger eller pålægge medlemsstaterne finansielle korrektioner i tilfælde af særlig dårlige resultater for en prioritetsakse i et program, som viser sig ved en resultatgennemgang (artikel 22, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013) eller ved afslutningen (artikel 22, stk. 7).

| 6.53. | Yderligere 45 projekter (50 %) havde delvis nået deres output- og resultatmål. Af disse skulle syv strækkes over begge programmeringsperioder (2007-2013 og 2014-2020). Disse projekter henhørte under tre OP'er i tre medlemsstater (Ungarn, Polen og Rumænien). |
| --- | --- |

6.53.

Yderligere 45 projekter (50 %) havde delvis nået deres output- og resultatmål. Af disse skulle syv strækkes over begge programmeringsperioder (2007-2013 og 2014-2020). Disse projekter henhørte under tre OP'er i tre medlemsstater (Ungarn, Polen og Rumænien).

| 6.53. | Kommissionen bemærker, at støtteberettigelsesperiodens udløb ikke nødvendigvis falder sammen med den endelige måldato, der er fastsat for måling ved brug af alle resultatindikatorer. |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Endelig var der to projekter, der ikke nåede nogen af deres mål. Endvidere var fire projekter »ikke-fungerende« som defineret i retningslinjerne for afslutning (51). Forvaltningsmyndighederne pålægges udtrykkeligt at rapportere om »ikke-fungerende« projekter i OP-afslutningserklæringerne. |
| --- | --- |

6.54.

Endelig var der to projekter, der ikke nåede nogen af deres mål. Endvidere var fire projekter »ikke-fungerende« som defineret i retningslinjerne for afslutning (51). Forvaltningsmyndighederne pålægges udtrykkeligt at rapportere om »ikke-fungerende« projekter i OP-afslutningserklæringerne.

| 6.54. | Kommissionen anvender alle de foranstaltninger, den har til rådighed til at sikre forsvarlig og effektiv økonomisk forvaltning i anvendelsen af EU's midler. Endvidere er det først, når programmet afsluttes, at resultaterne af projekter, der finansieres af operationelle programmer, evalueres. |
| --- | --- |

6.54.

I 66 af de 70 projekter, der kun havde outputindikatorer, var outputmålene mindst nået delvis

| 6.55. | 54 af de 70 projekter (77 %) havde fuldt ud nået forvaltningsmyndighedernes outputmål, 12 (17 %) havde delvis nået målene, og de sidste fire (6 %) havde ikke nået nogen af dem. |
| --- | --- |

6.55.

54 af de 70 projekter (77 %) havde fuldt ud nået forvaltningsmyndighedernes outputmål, 12 (17 %) havde delvis nået målene, og de sidste fire (6 %) havde ikke nået nogen af dem.

| 6.55. | Kommissionen bemærker først og fremmest, at det er forvaltningsmyndighederne, der skal sikre, at der udvælges og godkendes projekter med EU-merværdi. |
| --- | --- |

6.55.

Konklusion

| 6.56. | Kun en tredjedel af de undersøgte projekter havde et performancemålingssystem med output- og resultatindikatorer, der var forbundet med OP-målene. Størstedelen af projekterne havde mindst delvis nået deres outputmål. Med hensyn til 42 % af projekterne var det imidlertid ikke muligt at identificere og måle et specifikt bidrag til opfyldelsen af de overordnede programmål, eftersom der ikke var defineret resultatindikatorer eller målsætninger på projektniveau. |
| --- | --- |

6.56.

Kun en tredjedel af de undersøgte projekter havde et performancemålingssystem med output- og resultatindikatorer, der var forbundet med OP-målene. Størstedelen af projekterne havde mindst delvis nået deres outputmål. Med hensyn til 42 % af projekterne var det imidlertid ikke muligt at identificere og måle et specifikt bidrag til opfyldelsen af de overordnede programmål, eftersom der ikke var defineret resultatindikatorer eller målsætninger på projektniveau.

| 6.56. | Selv om lovgivningsrammen for strukturfondene for 2007-2013 ikke forpligtede de nationale myndigheder til at opstille resultatindikatorer på projektniveau, har Kommissionen tilskyndet dem til dette, hvor det har været relevant. Nogle resultatindikatorer kunne faktisk ikke måles pålideligt for et enkelt projekt. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | Samtidig fastsættelse af indikatorer og målsætninger kræver en klar strategisk tilgang i et OP's interventionslogik. Både i resultaterne af vores seneste revisioner og i vores udtalelse om revision af finansforordningen
   (52) påpeger vi, at der er stor forskel på, hvordan udtrykkene outputindikator og — i endnu højere grad — resultatindikator anvendes på forskellige politikområder og vedrørende forskellige fonde på samme politikområde. |
| --- | --- |

6.57.

Samtidig fastsættelse af indikatorer og målsætninger kræver en klar strategisk tilgang i et OP's interventionslogik. Både i resultaterne af vores seneste revisioner og i vores udtalelse om revision af finansforordningen
   (52) påpeger vi, at der er stor forskel på, hvordan udtrykkene outputindikator og — i endnu højere grad — resultatindikator anvendes på forskellige politikområder og vedrørende forskellige fonde på samme politikområde.

| 6.57. | Kommissionen henviser til sine detaljerede svar i Rettens særberetning nr. 2/2017. |
| --- | --- |

6.57.

---

(1)  Disse mål er fastsat i artikel 174-178 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

(2)  Både i programmeringsperioden 2007-2013 og programmeringsperioden 2014-2020 er Samhørighedsfonden relevant for Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Grækenland, Kroatien, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien og Slovakiet. Spanien var støtteberettiget i perioden 2007-2013, men kun til overgangsstøtte.

(3)  Med henblik på programmeringsperioden 2007-2013 godkendte Kommissionen 440 OP'er (322 under EFRU/Samhørighedsfonden og 118 under ESF), og med henblik på 2014-2020 godkendte den 392 OP'er (de fleste under mere end én fond).

(4)  Stikprøven blev udtaget blandt alle afregninger og betalinger bortset fra forskud. De 180 transaktioner kom fra 54 mellemliggende betalinger vedrørende 2007-2013 og havde relation til 92 EFRU-projekter, 36 samhørighedsfondsprojekter, 40 ESF-projekter, 11 finansielle instrumenter under EFRU og ét finansielt instrument under ESF.

(5)  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Italien, Ungarn, Malta, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Det Forenede Kongerige og ETS-OP'et for Grækenland-Bulgarien.

(6)  Bulgarien, Tyskland, Grækenland, Italien, Polen, Portugal, Slovakiet og Det Forenede Kongerige.

(7)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 2,2 % og 7,4 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(8)  Jf. også årsberetningerne for 2012 (punkt 6.23), 2013 (punkt 6.16), 2014 (punkt 6.29) og 2015 (punkt 6.15).

(9)  Artikel 14, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470) og artikel 68 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 376).

(10)  Jf. artikel 39 og 41 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25). Et stort projekt er en operation, der omfatter en række af arbejder, aktiviteter eller tjenesteydelser og i sig selv tager sigte på udførelse af en udelelig opgave af præcis økonomisk eller teknisk art. Den har tydeligt fastlagte mål, og de samlede udgifter overstiger 50 millioner euro.

(11)  Beløbet svarer til de samlede udgifter vedrørende de tildelte kontrakter, hvoraf en del blev attesteret i de udgiftsanmeldelser, vi undersøgte.

(12)  I forbindelse med ca. 49 % af de 121 kontraktindgåelsesprocesser lå kontraktværdien over den tærskel, som betyder, at EU's regler for offentlige indkøb (som gennemført i national lovgivning) finder anvendelse. 33 vedrørte EFRU/Samhørighedsfonden, og én vedrørte ESF.

(13)  Direktiverne af 26. februar 2014 om offentlige udbud (2014/24/EU), tildeling af koncessionskontrakter (2014/23/EU) og fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (2014/25/EU) (EUT L 94 af 28.3.2014).

(14)  De medlemsstater, der havde gennemført alle tre direktiver på dette tidspunkt, er Den Tjekkiske Republik, Danmark, Tyskland, Grækenland, Frankrig, Italien, Irland, Ungarn, Cypern, Letland, Malta, Nederlandene, Polen, Rumænien, Slovakiet, Sverige og Det Forenede Kongerige.

(15)  Årsberetningen for 2015, punkt 6.24. I maj 2016 havde otte medlemsstater gennemført alle tre direktiver.

(16)  Jf. artikel 258 i TEUF.

(17)  Ni projekter under EFRU/Samhørighedsfonden (herunder to finansielle instrumenter under Jessicaprogrammet) og to projekter under ESF (herunder ét finansielt instrument).

(18)  I form af dokumentation, herunder standardiseret krydskontrol, oplysninger i databaser og resultater af obligatoriske kontroller.

(19)  Kommissionens afgørelse C(2015) 2771.

(20)  Jf. årsberetningen for 2014, punkt 6.52, og årsberetningen for 2015, punkt 6.45.

(21)  Europa-Kommissionen,»Summary of data on the progress made in financing and implementing financial instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006, situation as at 31 December 2015«, EGESIF 16-0011-00, 20. september 2016. Tallene for 2016 vil blive offentliggjort senest den 1. oktober 2017.

(22)  Årsberetningen for 2015, punkt 6.42.

(23)  Finansielle instrumenter giver medlemsstaterne mulighed for at bruge midlerne mere end én gang, idet alt afkast af investeringer og al forrentning af lån, herunder overskud, føres tilbage til de samme aktiviteter.

(24)  Ved udgangen af april hvert år udarbejder hvert enkelt GD en årlig aktivitetsrapport for det foregående år. Denne forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggøres derefter. Rapporten er ledsaget af en erklæring fra generaldirektøren om, hvorvidt budgettet for hans/hendes ansvarsområde er blevet gennemført lovligt og formelt rigtigt — dvs. om omfanget af uregelmæssigheder ligger under Kommissionens væsentlighedstærskel på 2 %. Med hensyn til OP'er, hvor dette ikke er tilfældet, kan generaldirektøren tage fuldt eller delvist forbehold.

(25)  I de årlige aktivitetsrapporter taler Kommissionen om restrisikoraten i forbindelse med afslutningen af programmeringsperioden 2007-2013 og om den samlede restfejlprocent i forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020. Udtrykkene er begrebsmæssigt ækvivalente, men vedrører forskellige tidsperioder. I dette kapitel bruger vi konsekvent udtrykket »restrisikorate«.

(26)  Undtagen for Kroatien, hvis frist er den 31. marts 2018.

(27)  Retningslinjerne for afslutning af OP'er, Kommissionens afgørelse C(2015) 2771, bilag VI.

(28)  Særberetning nr. 36/2016: »En vurdering af ordningen for afslutning af samhørighedsprogrammerne og programmerne for udvikling af landdistrikter 2007-2013«.

(29)  Særberetning nr. 4/2017: »Beskyttelse af EU-budgettet mod regelstridige udgifter: Kommissionen gjorde i stigende grad brug af forebyggende foranstaltninger og finansielle korrektioner på samhørighedsområdet i perioden 2007-2013«.

(30)  EFRU, Samhørighedsfonden og ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.

(31)  Forsinkelserne er omtalt i vores særberetning nr. 2/2017: »Kommissionens forhandling af partnerskabsaftaler og programmer på samhørighedsområdet for perioden 2014-2020«.

(32)  Artikel 139, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(33)  391 OP'er under ESI-fondene og 28 OP'er under Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede.

(34)  Heraf 0,7 milliarder euro i forskud til finansielle instrumenter.

(35)  61 OP'er under ESI-fondene og otte OP'er under Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede.

(36)  EGESIF_15-0002-03 af 9.10.2015.

(37)  Jf. også årsberetningen for 2015, punkt 6.60-6.63.

(38)  Artikel 41 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(39)  Artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(40)  De fejlforekomster, som revisionsmyndighederne indberetter for år n, vedrører udgifter, som er attesteret over for Kommissionen i år n–1. Revisionsrettens fejlforekomster for år n vedrører udgifter betalt af Kommissionen i år n.

(41)  Vi valgte beretningen for 2013 til dette års opfølgning, da der under normale forhold burde være gået tid nok til, at Kommissionen kunne have implementeret vores anbefalinger.

(42)  Forslag til en forordning (EF) om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, COM(2016) 605 final af 14.9.2016.

(43)  EGESIF_15-0002-03 af 9.10.2015.

(44)  Jf. årsberetningen for 2013, punkt 10.10.

(45)  Jf. også årsberetningen for 2014, punkt 6.80-6.86 og årsberetningen for 2015, punkt 6.77-6.89.

(46)  Projektansøgninger, tilskudsaftaler, kontrakter og/eller afgørelser om medfinansiering.

(47)  Artikel 22, stk. 6 og 7, og artikel 127 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(48)  Artikel 142, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(49)  Disse fire projekter blev gennemført i Irland.

(50)  Det slovakiske OP og ETS-OP'et for Grækenland-Bulgarien var de to eneste programmer, hvor der var overensstemmelse mellem projekternes og OP'ernes output- og resultatmål.

(51)  Bilag til Kommissionens afgørelse om ændring af afgørelse C(2013) 1573 om godkendelse af retningslinjer for afslutning af operationelle programmer, C(2015) 2771 final af 30.4.2015, punkt 3.5.

(52)  Jf. særberetning nr. 2/2017: »Kommissionens forhandling af partnerskabsaftaler og programmer på samhørighedsområdet for perioden 2014-2020« (punkt 149 til 151), og udtalelse nr. 1/2017 om forslaget til revision af finansforordningen (EUT C 91 af 23.3.2017), punkt 147 og 148.

(53)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10).

(54)  I dette tal indgår bidrag til finansielle instrumenter under delt forvaltning.

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016.

BILAG 6.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ UDGIFTSOMRÅDET »ØKONOMISK, SOCIAL OG TERRITORIAL SAMHØRIGHED«

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 180 | 223 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 4,8  % | 5,2  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 7,4  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 2,2  % | |

2016

2015

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

180

223

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

4,8  %

5,2  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

7,4  %

Nedre fejlgrænse (NF)

2,2  %

BILAG 6.2

OVERSIGT OVER RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER FOR HVER MEDLEMSSTAT

Image

BILAG 6.3

OVERSIGT OVER FEJL MED EN INDVIRKNING PÅ MINDST 20 % VEDRØRENDE UDGIFTSOMRÅDET »ØKONOMISK, SOCIAL OG TERRITORIAL SAMHØRIGHED«

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Indledning |
| Under anvendelse af den generelle revisionsmetode, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at kunne anslå omfanget af uregelmæssigheder i populationen vedrørende dette udgiftsområde i FFR. De fejl, vi konstaterede ved denne kontrol, udgør ikke en udtømmende liste, hverken over enkeltfejl eller over mulige fejltyper. De konstateringer, der beskrives i det følgende, og som vedrører fejl med en indvirkning på mindst 20 % af værdien af de undersøgte transaktioner, er anført som eksempler. Disse fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 74 000 euro og 10,3  millioner euro og en medianværdi på 0,9  millioner euro (1). | Kommissionen noterer sig Rettens bemærkning i bilag 6.2 om, at oversigten over Rettens transaktioner ikke siger noget om den relative fejlforekomst i medlemsstaterne i stikprøven. Kommissionen påpeger, at nærmere oplysninger om Kommissionens og medlemsstaternes revisionsresultater fremlægges for hver medlemsstat i de årlige aktivitetsrapporter og de tekniske bilag hertil fra Kommissionens tjenestegrene, der forvalter EU-midler gennem delt forvaltning.


  Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt. |
| Eksempler på fejl |
| Ikke-støtteberettigede udgifter |
| Eksempel 1 — Flere brud på EU-regler og nationale regler for støtteberettigelse |
| Støttemodtageren under et EFRU-finansieret forskningsprojekt i Spanien overtrådte flere EU-regler og nationale regler for støtteberettigelse: Direkte omkostninger blev ukorrekt inkluderet i beregningen af indirekte omkostninger, og i strid med reglerne blev refusionsberettiget moms og et forkert lønbeløb anmeldt med henblik på medfinansiering. Desuden var nogle af udgifterne ikke underbygget af bilag. | |
| Vi konstaterede lignende tilfælde (kvantificeret op til eller over 20 %) i forbindelse med tre andre EFRU-projekter i Spanien. | |
| Eksempel 2 — Refusionsberettiget moms anmeldt som berettiget til EU-medfinansiering |
| En lokal myndighed i Polen, der modtog midler fra Samhørighedsfonden til et sporvognsprojekt, anmeldte moms som støtteberettigede udgifter. Moms betalt i forbindelse med ny infrastruktur, som offentligheden skal betale for at anvende, er imidlertid refusionsberettiget og derfor ikke berettiget til medfinansiering. | |
| Eksempel 3 — Manglende beregning af finansieringsgabet for indtægtsskabende projekter og anmeldelse af ikke-støtteberettiget moms |
| En bulgarsk støttemodtager modtog EFRU-midler til at indkøbe udstyr til brug i forbindelse med uddannelsesaktiviteter. Ved beregningen af de støtteberettigede udgifter tog støttemodtageren ikke hensyn til indtægterne fra de tjenesteydelser, der blev ydet til offentligheden gennem disse aktiviteter. Støttemodtageren anmeldte også en række refusionsberettigede momsbeløb. | Kommissionen vil anmode støttemodtageren om at fremlægge en beregning af finansieringsgabet, herunder alle tilknyttede indtægter og driftsomkostninger, og drage sine konklusioner på dette grundlag. |
| Eksempel 4 — Forkert anvendelse af finansiel korrektion |
| Som følge af vores revision vedrørende 2014 (2) pålagde Kommissionen et projekt i Malta under Samhørighedsfonden en finansiel korrektion på 25 %. I stedet for først at attestere alle de støtteberettigede udgifter og derefter anvende korrektionen attesterede medlemsstatens myndigheder imidlertid udgifter, indtil 75 % af projektets oprindelige budget var nået. Det betyder, at den ikke-attesterede del af projektudgifterne, som vedrører omkostninger, der ikke er omfattet af den finansielle korrektion, i princippet ikke vil blive gjort til genstand for revision. | |
| Eksempel 5 — Manglende dokumentering af praktiktimer og uberettiget udbetaling af den performancerelaterede del af en kontrahents honorar |
| Støttemodtageren under et ESF-projekt i Irland, der skulle levere uddannelsesydelser til beskæftigelsessøgende, kunne ikke som fastsat i de nationale støtteberettigelsesregler fremlægge dokumentation for de praktiktimer, der var faktureret for deltagerne. I forbindelse med samme projekt udbetalte medlemsstatens myndigheder den performancerelaterede del af en kontrahents honorar for et kursus, selv om praktikresultatet lå under det aftalte mål. | |
| Vi fandt eksempler på fejl vedrørende ikke-støtteberettigede udgifter (kvantificeret op til 20 %) i Den Tjekkiske Republik, Spanien, Ungarn og Rumænien samt i ETS-OP'et for Grækenland-Bulgarien. | |
| Eksempel 6 — Manglende opfyldelse af tilskudsbetingelser |
| Støttemodtageren under et EFRU-projekt i Spanien overholdt ikke kravet i indkaldelsen af forslag om at bevare det medfinansierede udstyr i regionen i den aftalte periode. Dette betød, at udstyret ikke var berettiget til medfinansiering. | |
| Ikke-støtteberettigede projekter |
| Eksempel 7 — Ikke-støtteberettiget modtager |
| I forbindelse med et EFRU-projekt i Den Tjekkiske Republik var det i indkaldelsen af forslag præciseret, at kun SMV'er var støtteberettigede. Ved kontrollen af, om dette krav var overholdt, baserede forvaltningsmyndigheden sin afgørelse på støttemodtagerens erklæring og oplysningerne i sit overvågningssystem. Dette var ikke tilstrækkeligt til at sikre, at støttemodtagerens status var korrekt. Det betød, at finansieringen gik til en støttemodtager, der ikke var en SMV. | |
| Eksempel 8 — Projekt delvis ikke støtteberettiget |
| Prioritetsakse 3 i et ESF-OP i Spanien, hvis formål er at styrke den menneskelige kapital, har tre specifikke mål. Det relevante mål for et projekt, som vi undersøgte i dette OP, var udvikling af det menneskelige potentiale på området forskning og innovation. Med henblik på medfinansiering anmeldte medlemsstatens myndigheder med tilbagevirkende kraft løn betalt til medicinsk personale under specialiserede praktikophold med indlogering i 2014. Disse praktikophold var i nogen grad forbundet med forskningsaktiviteter, men hovedformålet med dem var at uddanne specialiseret medicinsk personale til det spanske sundhedssystem. Det er derfor ikke rimeligt at betragte hele projektet primært som en forskningsaktivitet. Endvidere er denne uddannelsesordning under alle omstændigheder obligatorisk for medicinske specialister i henhold til spansk lovgivning. En del af projektet var således ikke støtteberettiget og skulle ikke have været anmeldt med henblik på medfinansiering. | Kommissionen mener, at uddannelse af fagfolk i sundhedssektoren gennem »EIR«-programmet (»resident interns in specialisation«), som omfatter længere videregående uddannelser, er støtteberettiget under prioriteret opgave 3 om forøgelse og forbedring af den menneskelige kapital, da denne uddannelse bidrager til opnåelse af målene. I Spanien er det et lovkrav at gennemføre sådanne videregående uddannelser for at foretage klinisk forskning. I øvrigt har forvaltningsmyndigheden fremlagt dokumentation for i alt 99 konkrete forskningsaktiviteter for de 20 deltagere, der indgår i Rettens stikprøve, herunder videnskabelige publikationer, deltagelse i konkurrerende forskningsprogrammer med ekstern finansiering og deltagelse i højt kvalificerede forskergrupper.


  Derfor mener Kommissionen, at de attesterede udgifter fuldt ud opfylder støttekriterierne. |
| Vi konstaterede et lignende tilfælde i forbindelse med et andet ESF-projekt i Spanien. | |
| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| Brud på reglerne for offentlige indkøb |
| Eksempel 9 — Forkert gennemførelse af sekundært udbud i forbindelse med en rammeaftale |
| Støttemodtageren under et EFRU-projekt i Det Forenede Kongerige, hvis formål var at opføre en gangbro, tildelte anlægskontrakter under en rammeaftale. Den metode, støttemodtageren valgte til gennemførelse af det sekundære udbud, gjorde det ikke muligt at identificere det økonomisk mest fordelagtige bud. Endvidere anvendte støttemodtageren ukorrekt rabatsatser under forhandlingen med kontrahenten og tildelte samme kontrahent supplerende anlægsarbejde direkte. Fremgangsmåden var således i strid med principperne om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling og afveg fra den procedure, der er beskrevet i rammeaftalen. Kontrakten var derfor ulovlig, og de tilhørende udgifter var ikke berettigede til EU-finansiering. | |
| Eksempel 10 — Ulovlig kontraktændring |
| Støttemodtageren under et samhørighedsfondsprojekt i Ungarn (udvidelse af et spildevandsanlæg) ændrede kontrakten væsentligt efter underskrivelsen uden at gentage udbudsprocessen. Sådanne ændringer er i strid med reglerne om offentlige indkøb. | |
| Eksempel 11 — Uegnede økonomiske operatører opfordret til at byde |
| Kun ét af de tre selskaber, der blev opfordret til at byde på et sprogkursusprojekt under ESF i Ungarn, havde en passende profil til at levere kurserne. Indbydelsen af de to uegnede kandidater medførte, at kontrakten blev tildelt direkte uden en behørig begrundelse. | |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Indledning

Under anvendelse af den generelle revisionsmetode, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at kunne anslå omfanget af uregelmæssigheder i populationen vedrørende dette udgiftsområde i FFR. De fejl, vi konstaterede ved denne kontrol, udgør ikke en udtømmende liste, hverken over enkeltfejl eller over mulige fejltyper. De konstateringer, der beskrives i det følgende, og som vedrører fejl med en indvirkning på mindst 20 % af værdien af de undersøgte transaktioner, er anført som eksempler. Disse fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 74 000 euro og 10,3  millioner euro og en medianværdi på 0,9  millioner euro (1).

Kommissionen noterer sig Rettens bemærkning i bilag 6.2 om, at oversigten over Rettens transaktioner ikke siger noget om den relative fejlforekomst i medlemsstaterne i stikprøven. Kommissionen påpeger, at nærmere oplysninger om Kommissionens og medlemsstaternes revisionsresultater fremlægges for hver medlemsstat i de årlige aktivitetsrapporter og de tekniske bilag hertil fra Kommissionens tjenestegrene, der forvalter EU-midler gennem delt forvaltning.

Kommissionen vil følge op på de tilfælde, Retten har fundet, og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt.

Eksempler på fejl

Ikke-støtteberettigede udgifter

Eksempel 1 — Flere brud på EU-regler og nationale regler for støtteberettigelse

Støttemodtageren under et EFRU-finansieret forskningsprojekt i Spanien overtrådte flere EU-regler og nationale regler for støtteberettigelse: Direkte omkostninger blev ukorrekt inkluderet i beregningen af indirekte omkostninger, og i strid med reglerne blev refusionsberettiget moms og et forkert lønbeløb anmeldt med henblik på medfinansiering. Desuden var nogle af udgifterne ikke underbygget af bilag.

Vi konstaterede lignende tilfælde (kvantificeret op til eller over 20 %) i forbindelse med tre andre EFRU-projekter i Spanien.

Eksempel 2 — Refusionsberettiget moms anmeldt som berettiget til EU-medfinansiering

En lokal myndighed i Polen, der modtog midler fra Samhørighedsfonden til et sporvognsprojekt, anmeldte moms som støtteberettigede udgifter. Moms betalt i forbindelse med ny infrastruktur, som offentligheden skal betale for at anvende, er imidlertid refusionsberettiget og derfor ikke berettiget til medfinansiering.

Eksempel 3 — Manglende beregning af finansieringsgabet for indtægtsskabende projekter og anmeldelse af ikke-støtteberettiget moms

En bulgarsk støttemodtager modtog EFRU-midler til at indkøbe udstyr til brug i forbindelse med uddannelsesaktiviteter. Ved beregningen af de støtteberettigede udgifter tog støttemodtageren ikke hensyn til indtægterne fra de tjenesteydelser, der blev ydet til offentligheden gennem disse aktiviteter. Støttemodtageren anmeldte også en række refusionsberettigede momsbeløb.

Kommissionen vil anmode støttemodtageren om at fremlægge en beregning af finansieringsgabet, herunder alle tilknyttede indtægter og driftsomkostninger, og drage sine konklusioner på dette grundlag.

Eksempel 4 — Forkert anvendelse af finansiel korrektion

Som følge af vores revision vedrørende 2014 (2) pålagde Kommissionen et projekt i Malta under Samhørighedsfonden en finansiel korrektion på 25 %. I stedet for først at attestere alle de støtteberettigede udgifter og derefter anvende korrektionen attesterede medlemsstatens myndigheder imidlertid udgifter, indtil 75 % af projektets oprindelige budget var nået. Det betyder, at den ikke-attesterede del af projektudgifterne, som vedrører omkostninger, der ikke er omfattet af den finansielle korrektion, i princippet ikke vil blive gjort til genstand for revision.

Eksempel 5 — Manglende dokumentering af praktiktimer og uberettiget udbetaling af den performancerelaterede del af en kontrahents honorar

Støttemodtageren under et ESF-projekt i Irland, der skulle levere uddannelsesydelser til beskæftigelsessøgende, kunne ikke som fastsat i de nationale støtteberettigelsesregler fremlægge dokumentation for de praktiktimer, der var faktureret for deltagerne. I forbindelse med samme projekt udbetalte medlemsstatens myndigheder den performancerelaterede del af en kontrahents honorar for et kursus, selv om praktikresultatet lå under det aftalte mål.

Vi fandt eksempler på fejl vedrørende ikke-støtteberettigede udgifter (kvantificeret op til 20 %) i Den Tjekkiske Republik, Spanien, Ungarn og Rumænien samt i ETS-OP'et for Grækenland-Bulgarien.

Eksempel 6 — Manglende opfyldelse af tilskudsbetingelser

Støttemodtageren under et EFRU-projekt i Spanien overholdt ikke kravet i indkaldelsen af forslag om at bevare det medfinansierede udstyr i regionen i den aftalte periode. Dette betød, at udstyret ikke var berettiget til medfinansiering.

Ikke-støtteberettigede projekter

Eksempel 7 — Ikke-støtteberettiget modtager

I forbindelse med et EFRU-projekt i Den Tjekkiske Republik var det i indkaldelsen af forslag præciseret, at kun SMV'er var støtteberettigede. Ved kontrollen af, om dette krav var overholdt, baserede forvaltningsmyndigheden sin afgørelse på støttemodtagerens erklæring og oplysningerne i sit overvågningssystem. Dette var ikke tilstrækkeligt til at sikre, at støttemodtagerens status var korrekt. Det betød, at finansieringen gik til en støttemodtager, der ikke var en SMV.

Eksempel 8 — Projekt delvis ikke støtteberettiget

Prioritetsakse 3 i et ESF-OP i Spanien, hvis formål er at styrke den menneskelige kapital, har tre specifikke mål. Det relevante mål for et projekt, som vi undersøgte i dette OP, var udvikling af det menneskelige potentiale på området forskning og innovation. Med henblik på medfinansiering anmeldte medlemsstatens myndigheder med tilbagevirkende kraft løn betalt til medicinsk personale under specialiserede praktikophold med indlogering i 2014. Disse praktikophold var i nogen grad forbundet med forskningsaktiviteter, men hovedformålet med dem var at uddanne specialiseret medicinsk personale til det spanske sundhedssystem. Det er derfor ikke rimeligt at betragte hele projektet primært som en forskningsaktivitet. Endvidere er denne uddannelsesordning under alle omstændigheder obligatorisk for medicinske specialister i henhold til spansk lovgivning. En del af projektet var således ikke støtteberettiget og skulle ikke have været anmeldt med henblik på medfinansiering.

Kommissionen mener, at uddannelse af fagfolk i sundhedssektoren gennem »EIR«-programmet (»resident interns in specialisation«), som omfatter længere videregående uddannelser, er støtteberettiget under prioriteret opgave 3 om forøgelse og forbedring af den menneskelige kapital, da denne uddannelse bidrager til opnåelse af målene. I Spanien er det et lovkrav at gennemføre sådanne videregående uddannelser for at foretage klinisk forskning. I øvrigt har forvaltningsmyndigheden fremlagt dokumentation for i alt 99 konkrete forskningsaktiviteter for de 20 deltagere, der indgår i Rettens stikprøve, herunder videnskabelige publikationer, deltagelse i konkurrerende forskningsprogrammer med ekstern finansiering og deltagelse i højt kvalificerede forskergrupper.

Derfor mener Kommissionen, at de attesterede udgifter fuldt ud opfylder støttekriterierne.

Vi konstaterede et lignende tilfælde i forbindelse med et andet ESF-projekt i Spanien.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Brud på reglerne for offentlige indkøb

Eksempel 9 — Forkert gennemførelse af sekundært udbud i forbindelse med en rammeaftale

Støttemodtageren under et EFRU-projekt i Det Forenede Kongerige, hvis formål var at opføre en gangbro, tildelte anlægskontrakter under en rammeaftale. Den metode, støttemodtageren valgte til gennemførelse af det sekundære udbud, gjorde det ikke muligt at identificere det økonomisk mest fordelagtige bud. Endvidere anvendte støttemodtageren ukorrekt rabatsatser under forhandlingen med kontrahenten og tildelte samme kontrahent supplerende anlægsarbejde direkte. Fremgangsmåden var således i strid med principperne om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling og afveg fra den procedure, der er beskrevet i rammeaftalen. Kontrakten var derfor ulovlig, og de tilhørende udgifter var ikke berettigede til EU-finansiering.

Eksempel 10 — Ulovlig kontraktændring

Støttemodtageren under et samhørighedsfondsprojekt i Ungarn (udvidelse af et spildevandsanlæg) ændrede kontrakten væsentligt efter underskrivelsen uden at gentage udbudsprocessen. Sådanne ændringer er i strid med reglerne om offentlige indkøb.

Eksempel 11 — Uegnede økonomiske operatører opfordret til at byde

Kun ét af de tre selskaber, der blev opfordret til at byde på et sprogkursusprojekt under ESF i Ungarn, havde en passende profil til at levere kurserne. Indbydelsen af de to uegnede kandidater medførte, at kontrakten blev tildelt direkte uden en behørig begrundelse.

---

(1)  Sådanne fejl tegner sig for mere end tre fjerdedele af den samlede anslåede fejlforekomst vedrørende »Økonomisk, social og territorial samhørighed«.

(2)  Jf. årsberetningen for 2014, tekstboks 6.1, eksempel a).

BILAG 6.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE UDGIFTSOMRÅDET »ØKONOMISK, SOCIAL OG TERRITORIAL SAMHØRIGHED«

B = GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, R = GD for Regionalpolitik og Bypolitik, X= Fælles vurdering for begge generaldirektorater

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Kapitel 5, anbefaling 1: anmoder medlemsstaterne om, at de i deres forvaltningserklæringer (jf. finansforordningens artikel 59, stk. 5, litra a)) medtager en eksplicit bekræftelse af, at de »kontroller på første niveau«, som forvaltnings- og attesteringsmyndighederne gennemfører, er effektive | R | | | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 2: vurderer de »kontroller på første niveau«, der er gennemført i programmeringsperioden 2007-2013 i overensstemmelse med finansforordningens artikel 32, stk. 5. Under hensyntagen til de svagheder, der konstateres, skal Kommissionen analysere omkostninger og fordele ved mulige korrigerende foranstaltninger og tage (eller foreslå) passende skridt (f.eks. forenkling af de gældende bestemmelser, forbedring af kontrolsystemer og ændring af programmets eller leveringssystemernes udformning) | R | | | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 3: analyserer årsagerne til, at EU's statsstøtteregler i så mange tilfælde ikke er overholdt | R | | | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 4: analyserer årsagerne til de konstante forsinkelser i udbetalingen af EU-midlerne via de finansieringstekniske instrumenter og træffe korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse hermed. | R (1) | | | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 5: i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik bekræfter, at Kommissionens beregning af »restfejlforekomsten« er baseret på nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen — når den anser det for nødvendigt — anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne indberetter vedrørende hvert enkelt OP | R (1) | | | | | | |
| 2013 | Kapitel 5, anbefaling 6 (også kapitel 6): i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent fremlægger sine grunde til ikke at give udtryk for forbehold (eller til at give udtryk for forbehold med en mindre finansiel effekt) i de tilfælde, hvor dette skyldes undtagelser fra gældende vejledning fra Kommissionen eller godkendte revisionsstrategier | X (1) | | | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 1: sammen med medlemsstaterne følger op på de svagheder, der blev konstateret i GD EMPL's risikobaserede tematiske revision af forvaltningskontrollen. Dette vil kræve en styrkelse af kontrollen vedrørende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og i forbindelse med andre relevante kilder til fejl (omkostninger uden forbindelse til projekterne eller uden merværdi) | E | | | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 2: i sine årlige aktivitetsrapporter bekræfter, at den har foretaget passende kontrol for at sikre, at beregningen af restfejlforekomsten er baseret på fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen, når den finder det påkrævet, anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data om finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer for de enkelte OP'er | E (1) | | | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 3: sikrer, at artikel 78 og 130 i forordningen om fælles bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020 anvendes på en måde, der forhindrer akkumulering af forfinansiering ud over den oprindelige forfinansieringsbetaling | | | | E (2) | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 4: sikrer, at medlemsstaternes myndigheder med ansvar for forvaltning af strukturfonde tager spørgsmålet op om højere personaleomkostninger i forbindelse med EU-projekter end i forbindelse med projekter finansieret med nationale midler | | E (3) | | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 5: ved godkendelsen af OP'erne for den nye programmeringsperiode sikrer, at medlemsstaterne har overvejet alle de forenklingsmuligheder, der er fastsat i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020 | | E (4) | | | | | |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Kapitel 5, anbefaling 1: anmoder medlemsstaterne om, at de i deres forvaltningserklæringer (jf. finansforordningens artikel 59, stk. 5, litra a)) medtager en eksplicit bekræftelse af, at de »kontroller på første niveau«, som forvaltnings- og attesteringsmyndighederne gennemfører, er effektive

R

Kapitel 5, anbefaling 2: vurderer de »kontroller på første niveau«, der er gennemført i programmeringsperioden 2007-2013 i overensstemmelse med finansforordningens artikel 32, stk. 5. Under hensyntagen til de svagheder, der konstateres, skal Kommissionen analysere omkostninger og fordele ved mulige korrigerende foranstaltninger og tage (eller foreslå) passende skridt (f.eks. forenkling af de gældende bestemmelser, forbedring af kontrolsystemer og ændring af programmets eller leveringssystemernes udformning)

R

Kapitel 5, anbefaling 3: analyserer årsagerne til, at EU's statsstøtteregler i så mange tilfælde ikke er overholdt

R

Kapitel 5, anbefaling 4: analyserer årsagerne til de konstante forsinkelser i udbetalingen af EU-midlerne via de finansieringstekniske instrumenter og træffe korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse hermed.

R (1)

Kapitel 5, anbefaling 5: i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik bekræfter, at Kommissionens beregning af »restfejlforekomsten« er baseret på nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen — når den anser det for nødvendigt — anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne indberetter vedrørende hvert enkelt OP

R (1)

2013

Kapitel 5, anbefaling 6 (også kapitel 6): i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent fremlægger sine grunde til ikke at give udtryk for forbehold (eller til at give udtryk for forbehold med en mindre finansiel effekt) i de tilfælde, hvor dette skyldes undtagelser fra gældende vejledning fra Kommissionen eller godkendte revisionsstrategier

X (1)

Kapitel 6, anbefaling 1: sammen med medlemsstaterne følger op på de svagheder, der blev konstateret i GD EMPL's risikobaserede tematiske revision af forvaltningskontrollen. Dette vil kræve en styrkelse af kontrollen vedrørende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og i forbindelse med andre relevante kilder til fejl (omkostninger uden forbindelse til projekterne eller uden merværdi)

E

Kapitel 6, anbefaling 2: i sine årlige aktivitetsrapporter bekræfter, at den har foretaget passende kontrol for at sikre, at beregningen af restfejlforekomsten er baseret på fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen, når den finder det påkrævet, anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data om finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer for de enkelte OP'er

E (1)

Kapitel 6, anbefaling 3: sikrer, at artikel 78 og 130 i forordningen om fælles bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020 anvendes på en måde, der forhindrer akkumulering af forfinansiering ud over den oprindelige forfinansieringsbetaling

E (2)

Kapitel 6, anbefaling 4: sikrer, at medlemsstaternes myndigheder med ansvar for forvaltning af strukturfonde tager spørgsmålet op om højere personaleomkostninger i forbindelse med EU-projekter end i forbindelse med projekter finansieret med nationale midler

E (3)

Kapitel 6, anbefaling 5: ved godkendelsen af OP'erne for den nye programmeringsperiode sikrer, at medlemsstaterne har overvejet alle de forenklingsmuligheder, der er fastsat i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020

E (4)

---

(1)  Implementeringen bør fortsætte indtil afslutningen.

(2)  Europa-Kommissionen accepterede ikke denne anbefaling (jf. årsberetningen for 2014, punkt 6.79).

(3)  Ingen systemiske foranstaltninger truffet.

(4)  Den nye programmeringsperiode er endnu ikke tilstrækkelig fremskreden til, at implementeringen kan vurderes fuldt ud.

---

KAPITEL 7

Naturressourcer

INDHOLDSFORTEGNELSE

| Indledning | 7.1-7.8 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af »Naturressourcer« | 7.3-7.6 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 7.7-7.8 |
| --- | --- |

| Del 1 — Transaktionernes formelle rigtighed | 7.9-7.35 |
| --- | --- |

| EGFL — Markedsstøtte og direkte støtte | 7.11-7.19 |
| --- | --- |

| Udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri | 7.20-7.27 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger | 7.28-7.31 |
| --- | --- |

| Konklusioner og anbefalinger | 7.32 -7.35 |
| --- | --- |

| Konklusion | 7.32-7.33 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 7.34-7.35 |
| --- | --- |

| Del 2 — Performance | 7.36-7.56 |
| --- | --- |

| Vurdering af resultaterne af projekterne for udvikling af landdistrikterne | 7.37-7.42 |
| --- | --- |

| Vurdering af resultaterne af den grønne omlægning | 7.43-7.54 |
| --- | --- |

| Konklusioner | 7.55-7.56 |
| --- | --- |

| Bilag 7.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende »Naturressourcer« |
| --- | --- |

Bilag 7.1 —

| Bilag 7.2 — | Oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri for hver medlemsstat |
| --- | --- |

Bilag 7.2 —

| Bilag 7.3 — | Oversigt over fejl med en indvirkning på mindst 20 % vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri |
| --- | --- |

Bilag 7.3 —

| Bilag 7.4 — | Opfølgning på tidligere anbefalinger vedrørende »Naturressourcer« |
| --- | --- |

Bilag 7.4 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 7.1. | I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater vedrørende FFR-udgiftsområdet »Naturressourcer«. Dette dækker udgifterne under Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) (i dette kapitels såkaldt »første specifikke vurdering«) og udgifterne til udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri (i dette kapitels »anden specifikke vurdering«). I
  tekstboks 7.1
  findes en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2016. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

7.1.

I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater vedrørende FFR-udgiftsområdet »Naturressourcer«. Dette dækker udgifterne under Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) (i dette kapitels såkaldt »første specifikke vurdering«) og udgifterne til udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri (i dette kapitels »anden specifikke vurdering«). I
  tekstboks 7.1
  findes en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2016.

Tekstboks 7.1 —   FFR-udgiftsområde 2 »Naturressourcer« — opdeling for 2016

(milliarder euro)

Image

| Samlede betalinger for året | 57,4 |
| --- | --- |
| – forskud
   (47) | 1,5 |
| + afregninger af forskud
   (47) | 2,0 |
| Revideret population i alt | 57,9 |

Samlede betalinger for året

57,4

– forskud
   (47)

1,5

- afregninger af forskud
   (47)

2,0

Revideret population i alt

57,9

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 7.2. | Ud over at præsentere vores resultater vedrørende den formelle rigtighed indeholder dette kapitel også et afsnit, der undersøger resultaterne fra et uddrag af projekter for udvikling af landdistrikterne og den nye ordning for grøn omlægning (jf. punkt 7.4). |
| --- | --- |

7.2.

Ud over at præsentere vores resultater vedrørende den formelle rigtighed indeholder dette kapitel også et afsnit, der undersøger resultaterne fra et uddrag af projekter for udvikling af landdistrikterne og den nye ordning for grøn omlægning (jf. punkt 7.4).

Kort beskrivelse af »Naturressourcer«

| 7.3. | Den fælles landbrugspolitik er grundlaget for EU's udgifter til landbrug. Kommissionen og navnlig Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI) deler forvaltningen af den fælles landbrugspolitik med betalingsorganerne i medlemsstaterne. De betaler primært støttemodtagerne gennem to fonde (1): EGFL, der fuldt ud finansierer EU's ordninger for direkte støtte og markedsforanstaltninger
   (2), og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), der medfinansierer programmerne for udvikling af landdistrikterne sammen med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

7.3.

Den fælles landbrugspolitik er grundlaget for EU's udgifter til landbrug. Kommissionen og navnlig Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI) deler forvaltningen af den fælles landbrugspolitik med betalingsorganerne i medlemsstaterne. De betaler primært støttemodtagerne gennem to fonde (1): EGFL, der fuldt ud finansierer EU's ordninger for direkte støtte og markedsforanstaltninger
   (2), og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), der medfinansierer programmerne for udvikling af landdistrikterne sammen med medlemsstaterne.

| 7.4. | EGFL (77 % af udgifterne til »Naturressourcer«) finansierer en serie ordninger for direkte støtte (40,8  milliarder euro i 2016) og interventionsforanstaltninger på landbrugsmarkeder (3) (3,2  milliarder euro i 2016). Reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013 (4) indførte væsentlige ændringer i ordningerne for direkte støtte (jf. punkt 7.15 og 7.16), og 2016, dvs. det år, denne rapport dækker, var det første år, hvor betalinger til endelige støttemodtagere blev foretaget (5) på baggrund af de nye gældende regler. De fire hovedordninger, der tegner sig for 91 % af alle betalinger af direkte støtte, er: |
| --- | --- |

7.4.

EGFL (77 % af udgifterne til »Naturressourcer«) finansierer en serie ordninger for direkte støtte (40,8  milliarder euro i 2016) og interventionsforanstaltninger på landbrugsmarkeder (3) (3,2  milliarder euro i 2016). Reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013 (4) indførte væsentlige ændringer i ordningerne for direkte støtte (jf. punkt 7.15 og 7.16), og 2016, dvs. det år, denne rapport dækker, var det første år, hvor betalinger til endelige støttemodtagere blev foretaget (5) på baggrund af de nye gældende regler. De fire hovedordninger, der tegner sig for 91 % af alle betalinger af direkte støtte, er:

| — | to arealrelaterede ordninger, der yder afkoblet
   (6)
  indkomststøtte, »grundbetalingsordningen« (BPS) (17,8  milliarder euro i 2016) (7) og »den generelle arealbetalingsordning« (SAPS) (4 milliarder euro i 2016) |
| --- | --- |

—

to arealrelaterede ordninger, der yder afkoblet
   (6)
  indkomststøtte, »grundbetalingsordningen« (BPS) (17,8  milliarder euro i 2016) (7) og »den generelle arealbetalingsordning« (SAPS) (4 milliarder euro i 2016)

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| — | betalingen til landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet (kendt som »grøn betaling«, 11,7  milliarder euro i 2016) |
| --- | --- |

—

betalingen til landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet (kendt som »grøn betaling«, 11,7  milliarder euro i 2016)

| — | koblet støtte, knyttet til specifikke typer landbrugsprodukter (f.eks. oksekød og kalvekød, mælk eller proteinafgrøder), der især er vigtige af økonomiske, sociale eller miljømæssige årsager og står over for visse vanskeligheder (3,8  milliarder euro i 2016). |
| --- | --- |

—

koblet støtte, knyttet til specifikke typer landbrugsprodukter (f.eks. oksekød og kalvekød, mælk eller proteinafgrøder), der især er vigtige af økonomiske, sociale eller miljømæssige årsager og står over for visse vanskeligheder (3,8  milliarder euro i 2016).

| 7.5. | ELFUL (21 % af udgifterne til »Naturressourcer«) medfinansierer de udgifter til udvikling af landdistrikter, der udbetales gennem medlemsstaternes programmer for udvikling af landdistrikterne. Udgifterne dækker både arealrelaterede foranstaltninger (8) og ikke-arealrelaterede foranstaltninger (9). I 2016 beløb ELFUL's udgifter sig til 12,4  milliarder euro, hvoraf 63 % vedrørte landdistriktsudviklingsprogrammer for programmeringsperioden 2014-2020 og 37 % vedrørte tidligere programmer. |
| --- | --- |

7.5.

ELFUL (21 % af udgifterne til »Naturressourcer«) medfinansierer de udgifter til udvikling af landdistrikter, der udbetales gennem medlemsstaternes programmer for udvikling af landdistrikterne. Udgifterne dækker både arealrelaterede foranstaltninger (8) og ikke-arealrelaterede foranstaltninger (9). I 2016 beløb ELFUL's udgifter sig til 12,4  milliarder euro, hvoraf 63 % vedrørte landdistriktsudviklingsprogrammer for programmeringsperioden 2014-2020 og 37 % vedrørte tidligere programmer.

| 7.5. | De 37 %, der blev udbetalt i forbindelse med forpligtelser i forhold til tidligere programmer, omfatter betalinger, der er foretaget i det sidste kvartal i forbindelse med programmerne for 2007-2013 samt saldobetalinger. 64 af de 92 programmer for udvikling af landdistrikterne for perioden 2007-2013 var allerede afsluttet i 2016 med en gennemsnitlig udnyttelsesgrad på 99,1  % og en samlet balancebetaling på 2,7  mia. EUR. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | FFR-udgiftsområdet dækker også den fælles fiskeripolitik og nogle af EU's udgifter til miljø- og klimaindsatsen (10) (2 % af udgifterne til »Naturressourcer«). |
| --- | --- |

7.6.

FFR-udgiftsområdet dækker også den fælles fiskeripolitik og nogle af EU's udgifter til miljø- og klimaindsatsen (10) (2 % af udgifterne til »Naturressourcer«).

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 7.7. | I 2016 undersøgte vi følgende ved anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  : |
| --- | --- |

7.7.

I 2016 undersøgte vi følgende ved anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  :

| a) | stikprøver på 217 EGFL-transaktioner og 163 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikterne, miljøet, klimaindsatsen og fiskeriet i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . For hver enkelt af de to specifikke vurderinger blev stikprøverne udformet på en måde, som skal sikre, at de er repræsentative for alle udgifterne under FFR-udgiftsområdet (11). EGFL-stikprøven bestod af transaktioner fra 21 medlemsstater (12). Stikprøven til den anden specifikke vurdering bestod af 153 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikterne og 10 andre transaktioner (på områder, der dækker miljø, klimaindsats og fiskeri) fra 20 medlemsstater (13). |
| --- | --- |

a)

stikprøver på 217 EGFL-transaktioner og 163 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikterne, miljøet, klimaindsatsen og fiskeriet i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . For hver enkelt af de to specifikke vurderinger blev stikprøverne udformet på en måde, som skal sikre, at de er repræsentative for alle udgifterne under FFR-udgiftsområdet (11). EGFL-stikprøven bestod af transaktioner fra 21 medlemsstater (12). Stikprøven til den anden specifikke vurdering bestod af 153 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikterne og 10 andre transaktioner (på områder, der dækker miljø, klimaindsats og fiskeri) fra 20 medlemsstater (13).

| b) | om de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI, GD MARE og GD ENV/CLIMA (14) indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater. |
| --- | --- |

b)

om de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI, GD MARE og GD ENV/CLIMA (14) indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.8. | Med henblik på anden del af dette kapitel, der har fokus på resultater, undersøgte vi: |
| --- | --- |

7.8.

Med henblik på anden del af dette kapitel, der har fokus på resultater, undersøgte vi:

| a) | om støttemodtagerne i forbindelse med 193 investeringsprojekter, som vi havde undersøgt mellem 2014 og 2016, havde foretaget investeringen som planlagt og for rimelige omkostninger |
| --- | --- |

a)

om støttemodtagerne i forbindelse med 193 investeringsprojekter, som vi havde undersøgt mellem 2014 og 2016, havde foretaget investeringen som planlagt og for rimelige omkostninger

| b) | om 6 projekter, der blev undersøgt i 2016 og godkendt ifølge 2014-2020-reglerne, ville have været egnede til forenklede omkostningsmuligheder |
| --- | --- |

b)

om 6 projekter, der blev undersøgt i 2016 og godkendt ifølge 2014-2020-reglerne, ville have været egnede til forenklede omkostningsmuligheder

| c) | bestemte resultatspørgsmål relateret til den nye grønne betaling for 197 landbrug. |
| --- | --- |

c)

bestemte resultatspørgsmål relateret til den nye grønne betaling for 197 landbrug.

DEL 1 — TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 7.9. | I den ene af de to specifikke vurderinger, vi bringer i dette kapitel (jf. punkt 7.11), anslår vi for 2016 en fejlforekomst under vores væsentlighedstærskel på 2 % vedrørende udgifterne under EGFL, som udgør mere end tre fjerdedele af udgifterne under udgiftsområde 2 i FFR.
  Bilag 7.1
  indeholder en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner for »Naturressourcer« som helhed og for hver af de to specifikke vurderinger. Af de 380 undersøgte transaktioner indeholdt 112 (29 %) fejl, hvoraf 90 var kvantificerbare. Vi vurderer fejlforekomsten for »Naturressourcer« som helhed til at være 2,5  % (15). |
| --- | --- |

7.9.

I den ene af de to specifikke vurderinger, vi bringer i dette kapitel (jf. punkt 7.11), anslår vi for 2016 en fejlforekomst under vores væsentlighedstærskel på 2 % vedrørende udgifterne under EGFL, som udgør mere end tre fjerdedele af udgifterne under udgiftsområde 2 i FFR.
  Bilag 7.1
  indeholder en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner for »Naturressourcer« som helhed og for hver af de to specifikke vurderinger. Af de 380 undersøgte transaktioner indeholdt 112 (29 %) fejl, hvoraf 90 var kvantificerbare. Vi vurderer fejlforekomsten for »Naturressourcer« som helhed til at være 2,5  % (15).

| 7.9. | Kommissionen er meget tilfreds med Revisionsrettens konklusion om, at EGFL-udgifter svarende til 44 mia. EUR årligt ikke har væsentlige fejl. Kommissionen glæder sig ligeledes over, at de samlede fejlforekomster rapporteret af Revisionsretten og for den fælles landbrugspolitik i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2016 ligger meget tæt på hinanden.

  Kommissionen er af den opfattelse, at de finansielle nettokorrektioner, der er resultatet af de flerårige procedurer for overensstemmelseskontrol, samt inddrivelser fra støttemodtagere, der er tilbagebetalt til EU-budgettet, udgør en korrigerende effekt, som Kommissionen tager i betragtning ved vurderingen af den endelige risiko for EU-budgettet.


  Kommissionen bemærker navnlig, som det fremgår af den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter for 2016, at dens korrigerende effekt i 2016 beløb sig til 2,04  % af de relevante udgifter til den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

7.9.

Kommissionen er af den opfattelse, at de finansielle nettokorrektioner, der er resultatet af de flerårige procedurer for overensstemmelseskontrol, samt inddrivelser fra støttemodtagere, der er tilbagebetalt til EU-budgettet, udgør en korrigerende effekt, som Kommissionen tager i betragtning ved vurderingen af den endelige risiko for EU-budgettet.

Kommissionen bemærker navnlig, som det fremgår af den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter for 2016, at dens korrigerende effekt i 2016 beløb sig til 2,04  % af de relevante udgifter til den fælles landbrugspolitik.

| 7.10. | Tekstboks 7.2
  indeholder en oversigt over den samlede anslåede fejlforekomst for 2016 og over arten og omfanget af fejl med indvirkning på EGFL og udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri. |
| --- | --- |

7.10.

Tekstboks 7.2
  indeholder en oversigt over den samlede anslåede fejlforekomst for 2016 og over arten og omfanget af fejl med indvirkning på EGFL og udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri.

Tekstboks 7.2 —   Den anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper — »Naturressourcer«

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

EGFL — Markedsstøtte og direkte støtte

| 7.11. | Samlet set indikerer resultaterne af testen af transaktionerne, at fejlen vedrørende denne specifikke vurdering ikke var væsentlig. Af de 217 undersøgte EGFL-transaktioner indeholdt 49 (23 %) fejl, som alle var kvantificerbare. Vi anslår fejlforekomsten til at være 1,7  % (16). |
| --- | --- |

7.11.

Samlet set indikerer resultaterne af testen af transaktionerne, at fejlen vedrørende denne specifikke vurdering ikke var væsentlig. Af de 217 undersøgte EGFL-transaktioner indeholdt 49 (23 %) fejl, som alle var kvantificerbare. Vi anslår fejlforekomsten til at være 1,7  % (16).

| 7.11. | Kommissionen er meget tilfreds med, at den mest sandsynlige fejlprocent anslået af Revisionsretten ligger under væsentlighedstærsklen og meget tæt på væsentlighedstærsklen anført i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2016. Dette bekræfter, at de afhjælpende handlingsplaner, som de pågældende medlemsstater har gennemført i de foregående år, er effektive, navnlig med hensyn til forbedringer af deres markidentifikationssystem (LPIS) og Kommissionens nøje overvågning heraf. |
| --- | --- |

7.11.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.12. | Tekstboks 7.3
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst for 2016 fordelt på fejltyper. |
| --- | --- |

7.12.

Tekstboks 7.3
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst for 2016 fordelt på fejltyper.

Tekstboks 7.3 —   Den anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper — EGFL

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

| 7.13. | Af de 217 undersøgte EGFL-transaktioner vedrørte 201 ordninger for direkte støtte, mens 16 vedrørte interventionsforanstaltninger på landbrugsmarkeder og andre spørgsmål. Det vigtigste forvaltnings- og kontrolsystem for betalinger af direkte støtte er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS). Som tidligere rapporteret yder IFKS (17) og især markidentifikationssystemet
   (18) et væsentligt bidrag til forebyggelse og reduktion af fejlforekomster. |
| --- | --- |

7.13.

Af de 217 undersøgte EGFL-transaktioner vedrørte 201 ordninger for direkte støtte, mens 16 vedrørte interventionsforanstaltninger på landbrugsmarkeder og andre spørgsmål. Det vigtigste forvaltnings- og kontrolsystem for betalinger af direkte støtte er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS). Som tidligere rapporteret yder IFKS (17) og især markidentifikationssystemet
   (18) et væsentligt bidrag til forebyggelse og reduktion af fejlforekomster.

| 7.13. | Kommissionen ser med tilfredshed på vurderingen af, at IFKS, navnlig LPIS, yder et væsentligt bidrag til forebyggelse og reduktion af fejlniveauet. Dette bekræfter Kommissionens opfattelse af, at IFKS, herunder LPIS, er et afgørende redskab i den fælles landbrugspolitiks sikkerhedsmodel. Kommissionen bistår fortsat medlemsstaterne med at sikre en høj kvalitet og effektivitet, herunder af foranstaltninger under ELFUL. |
| --- | --- |

7.13.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.14. | Medlemsstaternes myndigheder havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 6 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger var relevante for vores beregninger, eftersom de betød, at vi reducerede den anslåede fejlprocent for denne særlige vurdering med 0,7  procentpoint. I 16 tilfælde af kvantificerbare fejl havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (19) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis de nationale myndigheder havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering have været 0,5  procentpoint lavere. |
| --- | --- |

7.14.

Medlemsstaternes myndigheder havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 6 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger var relevante for vores beregninger, eftersom de betød, at vi reducerede den anslåede fejlprocent for denne særlige vurdering med 0,7  procentpoint. I 16 tilfælde af kvantificerbare fejl havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (19) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis de nationale myndigheder havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering have været 0,5  procentpoint lavere.

| 7.14. | Kommissionen ser med tilfredshed på Revisionsrettens vurdering af medlemsstaternes rolle og korrigerende foranstaltninger og vil fortsat opmuntre og støtte medlemsstaterne, så de kan træffe alle nødvendige foranstaltninger til at forebygge, påvise og korrigere fejl.

  Kommissionen vil især fortsat samarbejde med medlemsstaterne for at sikre, at deres forvaltnings- og kontrolsystemer er pålidelige, under hensyntagen til, at betalingsorganerne har begrænsede ressourcer til at afsløre ikkestøtteberettigede udgifter, og at de skal stå i forhold til risikoen. |
| --- | --- |

7.14.

Kommissionen vil især fortsat samarbejde med medlemsstaterne for at sikre, at deres forvaltnings- og kontrolsystemer er pålidelige, under hensyntagen til, at betalingsorganerne har begrænsede ressourcer til at afsløre ikkestøtteberettigede udgifter, og at de skal stå i forhold til risikoen.

Overanmeldt eller ikke-støtteberettiget areal, herunder for den nye grønne betaling

| 7.15. | Vi fandt, at de støtteberettigede arealer var blevet fastsat mere præcist end i tidligere år. Hovedårsagerne til denne forbedring er følgende: |
| --- | --- |

7.15.

Vi fandt, at de støtteberettigede arealer var blevet fastsat mere præcist end i tidligere år. Hovedårsagerne til denne forbedring er følgende:

7.15.

| — | Den reviderede definition af permanente græsarealer som følge af reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013 har betydet, at visse arealer, der tidligere ikke var berettigede, er blevet berettigede ifølge de regler, der finder anvendelse fra og med ansøgningsåret 2015 (jf.
  tekstboks 7.4
  ). |
| --- | --- |

—

Den reviderede definition af permanente græsarealer som følge af reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013 har betydet, at visse arealer, der tidligere ikke var berettigede, er blevet berettigede ifølge de regler, der finder anvendelse fra og med ansøgningsåret 2015 (jf.
  tekstboks 7.4
  ).

| — | Som nævnt i tidligere beretninger (20) er pålideligheden af data om støtteberettigelse for arealer i markidentifikationssystemet konstant blevet bedre som resultat af de igangværende handlingsplaner, medlemsstaterne enten på deres eget initiativ eller på Kommissionens anmodning har iværksat. |
| --- | --- |

—

Som nævnt i tidligere beretninger (20) er pålideligheden af data om støtteberettigelse for arealer i markidentifikationssystemet konstant blevet bedre som resultat af de igangværende handlingsplaner, medlemsstaterne enten på deres eget initiativ eller på Kommissionens anmodning har iværksat.

| — | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens vurdering af effektiviteten af handlingsplanerne vedrørende LPIS.


  Kommissionen vil fortsat samarbejde med medlemsstaterne om at opretholde kvaliteten af LPIS og IFKS generelt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens vurdering af effektiviteten af handlingsplanerne vedrørende LPIS.

Kommissionen vil fortsat samarbejde med medlemsstaterne om at opretholde kvaliteten af LPIS og IFKS generelt.

| — | Den nye procedure med geospatial støtteansøgning (GSAA) (21) har reduceret antallet af arealrelaterede fejl i støtteansøgninger. Til støtteansøgninger, der blev indgivet i ansøgningsåret 2015, anvendte over en tredjedel af betalingsorganerne allerede dette nyttige værktøj. Den geospatiale støtteansøgning gennemføres i sin helhed i ansøgningsåret 2018. |
| --- | --- |

—

Den nye procedure med geospatial støtteansøgning (GSAA) (21) har reduceret antallet af arealrelaterede fejl i støtteansøgninger. Til støtteansøgninger, der blev indgivet i ansøgningsåret 2015, anvendte over en tredjedel af betalingsorganerne allerede dette nyttige værktøj. Den geospatiale støtteansøgning gennemføres i sin helhed i ansøgningsåret 2018.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Tekstboks 7.4 —   Ny definition af permanente græsarealer var med til at reducere fejlforekomsten

I tidligere år var ikke-støtteberettigede permanente græsarealer en væsentlig kilde til fejl (22). Sådanne fejl er nu blevet væsentligt reduceret både i antal og omfang navnlig som følge af den nye definition af permanente græsarealer under den reformerede fælles landbrugspolitik.

Mens den tidligere definition begrænsede berettigelsen til den del af en parcel, der var dækket af græs eller anden urteagtig bevoksning, er den nu blevet udvidet til at omfatte enhver bevoksning, der er egnet til græsning, herunder buske og træer, forudsat at de ikke er fremherskende. Medlemsstaterne kan også udvide berettigelsen til arealer, hvor ikke-urteagtig bevoksning er fremherskende, hvis det indgår i etablerede lokale praksis. Fotoene herunder illustrerer den ændrede politik.

Foto 1 —   Ikke-urteagtig bevoksning er nu støtteberettiget, hvis den kan anvendes til græsning og ikke er fremherskende

Image

Før reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013 havde denne parcel en berettigelsesprocent på 40 svarende til dens græsdækning. Efter den nye definition er berettigelsesprocenten øget til 60 for at afspejle anden bevoksning, der er egnet til græsning (f.eks. buske og små træer).

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

Foto 2 —   Ikke-urteagtig bevoksning kan også være fremherskende, hvis det indgår i etablerede lokale praksis

Image

Flere medlemsstater (23) har valgt som støtteberettiget græsareal at tillade arealer, hvor ikke-urteagtig bevoksning egnet til græsning er fremherskende (f.eks. græsningsegnet hede).

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 7.16. | Med den nye grønne betaling stilles der yderligere krav til landbrugere. Målet med den grønne støtteordning er at gøre EU-landbrug mere miljøvenlige via tre praksis: afgrødediversificering, bevarelse af eksisterende permanente græsarealer og oprettelse af miljøfokusområder på agerjord (24). De tre praksis er beskrevet i punkt 7.44-7.46. |
| --- | --- |

7.16.

Med den nye grønne betaling stilles der yderligere krav til landbrugere. Målet med den grønne støtteordning er at gøre EU-landbrug mere miljøvenlige via tre praksis: afgrødediversificering, bevarelse af eksisterende permanente græsarealer og oprettelse af miljøfokusområder på agerjord (24). De tre praksis er beskrevet i punkt 7.44-7.46.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.17. | Vi undersøgte den grønne betaling til 63 landbrug (25). Vi konstaterede, at alle, der var underlagt kravet om afgrødediversificering, opfyldte kravet. Med hensyn til bevarelsen af eksisterende permanente græsarealer fandt vi ingen overtrædelser for parceller, der var korrekt registreret i markidentifikationssystemet. Men ikke alle permanente græsarealer var blevet korrekt registreret som sådanne (26), og i ét tilfælde havde dette ført til et brud på kravene om bevarelse af miljømæssigt sårbare permanente græsarealer (ESPG, jf. punkt 7.45). De fleste grønne fejl, som vi fandt, angik overholdelse af krav til miljøfokusområder. |
| --- | --- |

7.17.

Vi undersøgte den grønne betaling til 63 landbrug (25). Vi konstaterede, at alle, der var underlagt kravet om afgrødediversificering, opfyldte kravet. Med hensyn til bevarelsen af eksisterende permanente græsarealer fandt vi ingen overtrædelser for parceller, der var korrekt registreret i markidentifikationssystemet. Men ikke alle permanente græsarealer var blevet korrekt registreret som sådanne (26), og i ét tilfælde havde dette ført til et brud på kravene om bevarelse af miljømæssigt sårbare permanente græsarealer (ESPG, jf. punkt 7.45). De fleste grønne fejl, som vi fandt, angik overholdelse af krav til miljøfokusområder.

| 7.18. | Landbrugsparceller klassificeres i tre kategorier: agerjord, permanente græsarealer og permanente afgrødearealer (f.eks. frugtplantager og olivenlunde). Miljøfokusområder skal være placeret på (eller støde op til) agerjord. Vi konstaterede, at flere betalingsorganer enten ikke havde pålidelige oplysninger om arealkategorierne i deres markidentifikationssystem eller ikke brugte dem til at verificere krav (jf.
  tekstboks 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.18.

Landbrugsparceller klassificeres i tre kategorier: agerjord, permanente græsarealer og permanente afgrødearealer (f.eks. frugtplantager og olivenlunde). Miljøfokusområder skal være placeret på (eller støde op til) agerjord. Vi konstaterede, at flere betalingsorganer enten ikke havde pålidelige oplysninger om arealkategorierne i deres markidentifikationssystem eller ikke brugte dem til at verificere krav (jf.
  tekstboks 7.5
  ).

| 7.18. | Kommissionen er opmærksom på manglerne i nogle medlemsstater. De opstod i løbet af det første gennemførelsesår for de nye direkte betalinger og vedrører begrænsede områder, og der træffes afhjælpende foranstaltninger. GD AGRI har iværksat efterprøvende regnskabsafslutning for at beskytte EU's finansielle interesser, når det er nødvendigt. |
| --- | --- |

7.18.

Tekstboks 7.5 —   Korrekt klassificering af arealer er vigtig for at sikre overholdelse af grønne krav

Tekstboks 7.5 — Korrekt klassificering af arealer er vigtigt til sikring af overholdelse af grønne krav

Ifølge EU's lovgivning skal agerjord, hvor der gror græs, blive permanent græsareal, når det ikke har været i vekseldrift i fem på hinanden følgende år.

I Den Tjekkiske Republik og Polen indeholdt markidentifikationssystemets database ikke oplysninger om den historiske arealanvendelse. I sådanne situationer kan myndighederne ikke udføre automatiserede krydskontroller for at verificere, om agerjord, hvor der gror græs, er blevet permanent græsareal. Derved opstår der risiko for, at myndighederne ikke registrerer anmeldte miljøfokusområder, som reelt ligger på permanente græsarealer (dvs. ikke agerjord).

GD AGRI er ved at iværksætte en efterprøvende regnskabsafslutning for at beskytte EU's finansielle interesser mod denne risiko.

Vi fandt også svagheder i klassificeringen af permanente græsarealer eller de relaterede krydskontroller i Tyskland (Bayern, Mecklenburg-Vorpommern, Nordrhein-Westfalen, Sachsen-Anhalt, Schleswig-Holstein), Frankrig, Italien (Lombardiet), Portugal og Det Forenede Kongerige (England).

Ikke-støtteberettiget modtager/udgift

| 7.19. | I forbindelse med tre sager om markedsforanstaltninger i vores stikprøve havde betalingsorganerne godtgjort udgifter, der til dels var ikke-støtteberettigede. Selv om sådanne foranstaltninger kun tegner sig for en lille del af de samlede EGFL-udgifter, er disse fejl en væsentlig kilde til for store udbetalte beløb i vores stikprøve. |
| --- | --- |

7.19.

I forbindelse med tre sager om markedsforanstaltninger i vores stikprøve havde betalingsorganerne godtgjort udgifter, der til dels var ikke-støtteberettigede. Selv om sådanne foranstaltninger kun tegner sig for en lille del af de samlede EGFL-udgifter, er disse fejl en væsentlig kilde til for store udbetalte beløb i vores stikprøve.

Udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri

| 7.20. | Bilag 7.1
  indeholder en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner. For så vidt angår udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri indeholdt 63 (39 %) af de 163 undersøgte transaktioner fejl, hvoraf 41 var kvantificerbare. Vi anslår fejlforekomsten til at være 4,9  % (27).
  Bilag 7.2
  giver en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner under delt forvaltning for hver medlemsstat, mens
  bilag 7.3
  giver en oversigt over alle fejl med en indvirkning på mindst 20 % af den undersøgte transaktionsværdi. |
| --- | --- |

7.20.

Bilag 7.1
  indeholder en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner. For så vidt angår udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri indeholdt 63 (39 %) af de 163 undersøgte transaktioner fejl, hvoraf 41 var kvantificerbare. Vi anslår fejlforekomsten til at være 4,9  % (27).
  Bilag 7.2
  giver en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner under delt forvaltning for hver medlemsstat, mens
  bilag 7.3
  giver en oversigt over alle fejl med en indvirkning på mindst 20 % af den undersøgte transaktionsværdi.

| 7.20. | Kommissionen noterer sig fejlprocenten anslået af Revisionsretten, der svarer til væsentlighedstærsklen anført i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2016.

  Udvikling af landdistrikter er fortsat et område, hvor der bør foretages en nøje undersøgelse, navnlig af investeringsforanstaltninger. Kommissionen anmoder systematisk medlemsstaterne om at udarbejde handlingsplaner, når der konstateres mangler ved kontrollen, og støtter deres gennemførelse. Kommissionen tilskynder ligeledes aktivt medlemsstaterne til at anvende forenklede omkostningsmuligheder for at reducere administrative udgifter og fejl. Under hensyntagen til behovet for at afveje lovligheden og den formelle rigtighed i forhold til opfyldelsen af de politiske mål og under hensyntagen til gennemførelsesomkostningerne (forvaltning og kontrol) kan det imidlertid ikke med nogen reel sikkerhed forventes, at fejlforekomsten med en rimelig indsats kan bringes ned under 2 % inden for udvikling af landdistrikter. Den korrigerende effekt af medlemsstaternes inddrivelser og Kommissionens finansielle korrektioner i årene efter udgiftsåret giver imidlertid Kommissionen mulighed for at få sikkerhed for udgifterne til den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

7.20.

Udvikling af landdistrikter er fortsat et område, hvor der bør foretages en nøje undersøgelse, navnlig af investeringsforanstaltninger. Kommissionen anmoder systematisk medlemsstaterne om at udarbejde handlingsplaner, når der konstateres mangler ved kontrollen, og støtter deres gennemførelse. Kommissionen tilskynder ligeledes aktivt medlemsstaterne til at anvende forenklede omkostningsmuligheder for at reducere administrative udgifter og fejl. Under hensyntagen til behovet for at afveje lovligheden og den formelle rigtighed i forhold til opfyldelsen af de politiske mål og under hensyntagen til gennemførelsesomkostningerne (forvaltning og kontrol) kan det imidlertid ikke med nogen reel sikkerhed forventes, at fejlforekomsten med en rimelig indsats kan bringes ned under 2 % inden for udvikling af landdistrikter. Den korrigerende effekt af medlemsstaternes inddrivelser og Kommissionens finansielle korrektioner i årene efter udgiftsåret giver imidlertid Kommissionen mulighed for at få sikkerhed for udgifterne til den fælles landbrugspolitik.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 7.21. | Tekstboks 7.6
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst for 2016 fordelt på fejltyper. |
| --- | --- |

7.21.

Tekstboks 7.6
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst for 2016 fordelt på fejltyper.

Tekstboks 7.6 —   Den anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper — Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.22. | Af de 153 transaktioner, vi undersøgte vedrørende udvikling af landdistrikter, var 64 arealrelaterede, og 89 ikke-arealrelaterede (typisk investeringsprojekter). Af disse 153 transaktioner indeholdt 58 (38 %) fejl, hvoraf 38 var kvantificerbare. For så vidt angår stikprøvens 10 transaktioner inden for miljø, klimaindsats og fiskeri indeholdt 5 (50 %) fejl, hvoraf tre var kvantificerbare. |
| --- | --- |

7.22.

Af de 153 transaktioner, vi undersøgte vedrørende udvikling af landdistrikter, var 64 arealrelaterede, og 89 ikke-arealrelaterede (typisk investeringsprojekter). Af disse 153 transaktioner indeholdt 58 (38 %) fejl, hvoraf 38 var kvantificerbare. For så vidt angår stikprøvens 10 transaktioner inden for miljø, klimaindsats og fiskeri indeholdt 5 (50 %) fejl, hvoraf tre var kvantificerbare.

| 7.22. | Kommissionen bemærker, at 30 ud af de 38 kvantificerbare fejl var under 20 %. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Medlemsstaternes myndigheder havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 8 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger var relevante for vores beregninger, eftersom de betød, at vi reducerede den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering med 0,4  procentpoint. I 16 tilfælde af kvantificerbare fejl havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (28) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis de nationale myndigheder havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering have været 1,5  procentpoint lavere. |
| --- | --- |

7.23.

Medlemsstaternes myndigheder havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 8 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger var relevante for vores beregninger, eftersom de betød, at vi reducerede den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering med 0,4  procentpoint. I 16 tilfælde af kvantificerbare fejl havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (28) til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis de nationale myndigheder havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for denne specifikke vurdering have været 1,5  procentpoint lavere.

| 7.23. | Kommissionen er klar over, at de nationale myndigheder kunne have opdaget flere af de fejl, som Revisionsretten har konstateret inden for udvikling af landdistrikter. Reglerne vedrørende den fælles landbrugspolitik giver medlemsstaterne alle de nødvendige instrumenter til at afhjælpe de fleste fejlrisici.

  Kommissionen mener også, at medlemsstaternes kontrol af transaktioner skal være forholdsmæssig.


  Kommissionen er agtpågivende og gennemfører kontrolbesøg i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning med henblik på kontrol af de enkelte betalingsorganers forvaltnings- og kontrolsystemer i medlemsstaterne og tilvejebringer værdifulde oplysninger om, hvor effektivt disse systemer beskytter de EU-midler, som de er ansvarlige for at udbetale.


  I 2016 gennemførte Kommissionen (GD AGRI) 56 efterprøvende regnskabsafslutninger vedrørende ELFUL. Certificeringsorganerne i medlemsstaterne bidrager ligeledes til at forebygge fejl. |
| --- | --- |

7.23.

Kommissionen mener også, at medlemsstaternes kontrol af transaktioner skal være forholdsmæssig.

Kommissionen er agtpågivende og gennemfører kontrolbesøg i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning med henblik på kontrol af de enkelte betalingsorganers forvaltnings- og kontrolsystemer i medlemsstaterne og tilvejebringer værdifulde oplysninger om, hvor effektivt disse systemer beskytter de EU-midler, som de er ansvarlige for at udbetale.

I 2016 gennemførte Kommissionen (GD AGRI) 56 efterprøvende regnskabsafslutninger vedrørende ELFUL. Certificeringsorganerne i medlemsstaterne bidrager ligeledes til at forebygge fejl.

| 7.24. | Fejltyperne svarer til dem, der er konstateret i de forrige år, og til dem, der er identificeret i vores særberetning med analysen af årsagerne til fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne (29). Ligesom i de foregående år tegnede de ikke-arealrelaterede foranstaltninger sig for størstedelen (62 %) af den anslåede fejlforekomst, jf. punkt 7.20. |
| --- | --- |

7.24.

Fejltyperne svarer til dem, der er konstateret i de forrige år, og til dem, der er identificeret i vores særberetning med analysen af årsagerne til fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne (29). Ligesom i de foregående år tegnede de ikke-arealrelaterede foranstaltninger sig for størstedelen (62 %) af den anslåede fejlforekomst, jf. punkt 7.20.

| 7.24. | Kommissionen lægger særlig vægt på resultaterne fra de foregående år og på en passende opfølgning heraf og forebyggelse af lignende fejl i de øvrige medlemsstater.

  Kommissionens tjenestegrene overvåger ligeledes nøje gennemførelsen af handlingsplaner. Efter Kommissionens opfattelse bidrager den vellykkede gennemførelse af disse handlingsplaner til at mindske antallet af fejl. |
| --- | --- |

7.24.

Kommissionens tjenestegrene overvåger ligeledes nøje gennemførelsen af handlingsplaner. Efter Kommissionens opfattelse bidrager den vellykkede gennemførelse af disse handlingsplaner til at mindske antallet af fejl.

| 7.25. | I forbindelse med de undersøgte ikke-arealrelaterede transaktioner var den centrale årsag til fejl manglende opfyldelse af støtteberettigelseskravene. For så vidt angår miljø, klimaindsats og fiskeri opstod de tre kvantificerbare fejl også på grund af ikke-støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

7.25.

I forbindelse med de undersøgte ikke-arealrelaterede transaktioner var den centrale årsag til fejl manglende opfyldelse af støtteberettigelseskravene. For så vidt angår miljø, klimaindsats og fiskeri opstod de tre kvantificerbare fejl også på grund af ikke-støtteberettigede udgifter.

| 7.26. | I år involverede tre af de største berettigelsesfejl støttemodtagere, der ikke offentliggjorde, at de var kontrolleret af, ansøgte sammen med eller købte ind fra forbundne virksomheder i strid med EU-regler eller nationale regler (jf. eksempel 1, 2 og 6 i
  bilag 7.3
  ). |
| --- | --- |

7.26.

I år involverede tre af de største berettigelsesfejl støttemodtagere, der ikke offentliggjorde, at de var kontrolleret af, ansøgte sammen med eller købte ind fra forbundne virksomheder i strid med EU-regler eller nationale regler (jf. eksempel 1, 2 og 6 i
  bilag 7.3
  ).

| 7.27. | Blandt de 64 arealrelaterede transaktioner fandt vi 22 tilfælde (34 %), hvor arealet ikke var støtteberettiget, eller det anmeldte areal var overanmeldt (jf. eksempel 7 og 8 i
  bilag 7.3
  ). |
| --- | --- |

7.27.

Blandt de 64 arealrelaterede transaktioner fandt vi 22 tilfælde (34 %), hvor arealet ikke var støtteberettiget, eller det anmeldte areal var overanmeldt (jf. eksempel 7 og 8 i
  bilag 7.3
  ).

| 7.27. | Reformen af den fælles landbrugspolitik og gennemførelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne 2014-2020 indebar også ændringer af reglerne om støtteberettigede arealer og dermed af LPIS. Se også Kommissionens svar på punkt 7.13. |
| --- | --- |

7.27.

Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger

GD AGRI's årlige aktivitetsrapport

| 7.28. | I sin årlige aktivitetsrapport for 2016 præsenterer GD AGRI en samlet justeret fejlforekomst for udgifterne til den fælles landbrugspolitik på 2,5  %. Dette tal er i overensstemmelse med vores revisionskonklusion om, at fejlforekomsten for dette udgiftsområde er væsentlig. |
| --- | --- |

7.28.

I sin årlige aktivitetsrapport for 2016 præsenterer GD AGRI en samlet justeret fejlforekomst for udgifterne til den fælles landbrugspolitik på 2,5  %. Dette tal er i overensstemmelse med vores revisionskonklusion om, at fejlforekomsten for dette udgiftsområde er væsentlig.

| 7.29. | Medlemsstaterne rapporterede på baggrund af deres betalingsorganers kontrolstatistik en samlet fejlforekomst på 1,2  % (30). Efterfølgende har GD AGRI foretaget justeringer hovedsagelig ved hjælp af resultaterne fra deres og vores revisioner i de seneste tre år og i mindre grad certificeringsorganernes udtalelser om lovlighed og formel rigtighed vedrørende regnskabsåret 2016 (31). |
| --- | --- |

7.29.

Medlemsstaterne rapporterede på baggrund af deres betalingsorganers kontrolstatistik en samlet fejlforekomst på 1,2  % (30). Efterfølgende har GD AGRI foretaget justeringer hovedsagelig ved hjælp af resultaterne fra deres og vores revisioner i de seneste tre år og i mindre grad certificeringsorganernes udtalelser om lovlighed og formel rigtighed vedrørende regnskabsåret 2016 (31).

| 7.30. | I år har vi udgivet en særberetning, hvori vi vurderer, om en ny ramme, Kommissionen etablerede i 2015, gav certificeringsorganerne mulighed for at udforme deres udtalelser i overensstemmelse med EU's forordninger og de internationale revisionsstandarder. Selv om indførelsen af rammen var et positivt skridt i retning af en model med én enkelt revision, fandt vi væsentlige svagheder i den (32). Vi fremsatte en række anbefalinger til forbedringer, der skulle inkluderes i Kommissionens nye retningslinjer, som skulle gælde fra og med regnskabsåret 2018. |
| --- | --- |

7.30.

I år har vi udgivet en særberetning, hvori vi vurderer, om en ny ramme, Kommissionen etablerede i 2015, gav certificeringsorganerne mulighed for at udforme deres udtalelser i overensstemmelse med EU's forordninger og de internationale revisionsstandarder. Selv om indførelsen af rammen var et positivt skridt i retning af en model med én enkelt revision, fandt vi væsentlige svagheder i den (32). Vi fremsatte en række anbefalinger til forbedringer, der skulle inkluderes i Kommissionens nye retningslinjer, som skulle gælde fra og med regnskabsåret 2018.

| 7.30. | Kommissionen har fuldt ud accepteret fem af de syv anbefalinger og har bekræftet, at de er allerede anses for at være gennemført i retningslinjerne til certificeringsorganerne fra og med regnskabsåret 2018. Kommissionen har ikke accepteret anbefalingen om, at der først kan afgives en udtalelse om certificeringer, når arbejdet er udført som defineret i anbefalingerne, men mente derimod, at retningslinjerne for regnskabsåret 2015 — selv om de kan forbedres — korrekt anvendt allerede i deres nuværende form gør det muligt for godkendelsesorganerne at afgive udtalelse om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed i overensstemmelse med gældende regler og standarder. |
| --- | --- |

7.30.

GD MARE's og GD ENV's og GD CLIMA's årlige aktivitetsrapporter

| 7.31. | De årlige aktivitetsrapporter blev udarbejdet i overensstemmelse med GD BUDG's instruktioner, og de metoder, der blev brugt til at beregne fejlforekomster, tyder ikke på metodologiske problemer. Antallet af transaktioner, vi reviderede i 2016 på områderne fiskeri, miljø og klimaindsats, er statistisk set for lille til, at vi kan sammenligne disse tre GD'ers oplysninger om udgifternes formelle rigtighed med vores revisionsresultater. |
| --- | --- |

7.31.

De årlige aktivitetsrapporter blev udarbejdet i overensstemmelse med GD BUDG's instruktioner, og de metoder, der blev brugt til at beregne fejlforekomster, tyder ikke på metodologiske problemer. Antallet af transaktioner, vi reviderede i 2016 på områderne fiskeri, miljø og klimaindsats, er statistisk set for lille til, at vi kan sammenligne disse tre GD'ers oplysninger om udgifternes formelle rigtighed med vores revisionsresultater.

Konklusion og anbefalinger

Konklusion

| 7.32. | Det samlede bevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne vedrørende »Naturressourcer« og på det område, der er omfattet af den specifikke vurdering vedrørende udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri (jf. punkt 7.9 og 7.20), var væsentlig. I forbindelse med EGFL (der tegner sig for mere end tre fjerdedele af udgifterne under udgiftsområde 2 i FFR) er den fejlforekomst i 2016, vi anslår, imidlertid under væsentlighedstærsklen (jf. punkt 7.9 og 7.11). |
| --- | --- |

7.32.

Det samlede bevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne vedrørende »Naturressourcer« og på det område, der er omfattet af den specifikke vurdering vedrørende udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri (jf. punkt 7.9 og 7.20), var væsentlig. I forbindelse med EGFL (der tegner sig for mere end tre fjerdedele af udgifterne under udgiftsområde 2 i FFR) er den fejlforekomst i 2016, vi anslår, imidlertid under væsentlighedstærsklen (jf. punkt 7.9 og 7.11).

| 7.32. | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens vurdering af, at fejlforekomsten for EGFL er under væsentlighedstærsklen, hvilket efter Kommissionens opfattelse skyldes de indførte forvaltnings- og kontrolsystemer, navnlig IFKS.

  Kommissionen vil gerne henlede opmærksomheden på den korrigerende effekt af GD AGRI's revisioner og medlemsstaternes kontroller (jf. Kommissionens svar til punkt 7.9), som giver sikkerhed for den fælles landbrugspolitik som helhed. |
| --- | --- |

7.32.

Kommissionen vil gerne henlede opmærksomheden på den korrigerende effekt af GD AGRI's revisioner og medlemsstaternes kontroller (jf. Kommissionens svar til punkt 7.9), som giver sikkerhed for den fælles landbrugspolitik som helhed.

| 7.33. | Vores test af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viste en anslået samlet fejlforekomst på 2,5  % (jf.
  bilag 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.33.

Vores test af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viste en anslået samlet fejlforekomst på 2,5  % (jf.
  bilag 7.1
  ).

| 7.33. | Kommissionen glæder sig over fejlforekomsten anslået af Revisionsretten, der ligger meget tæt på fejlprocenten anført i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2016. |
| --- | --- |

7.33.

Anbefalinger

| 7.34. | Bilag 7.4
  viser revisionsresultaterne fra vores opfølgning på de 10 anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (33). Én af disse anbefalinger er ikke længere gældende. Kommissionen og medlemsstaterne havde gennemført fem anbefalinger fuldt ud, mens to var gennemført i de fleste henseender og to i nogle henseender. |
| --- | --- |

7.34.

Bilag 7.4
  viser revisionsresultaterne fra vores opfølgning på de 10 anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (33). Én af disse anbefalinger er ikke længere gældende. Kommissionen og medlemsstaterne havde gennemført fem anbefalinger fuldt ud, mens to var gennemført i de fleste henseender og to i nogle henseender.

| 7.35. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

7.35.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: gennemgår betalingsorganernes tilgang til klassificering og ajourføring af arealkategorier i deres markidentifikationssystemer og til udførelse af de nødvendige krydskontroller med henblik på at reducere risikoen for fejl i den grønne betaling (jf. punkt 7.17 og 7.18 samt
  tekstboks 7.5
  ). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: gennemgår betalingsorganernes tilgang til klassificering og ajourføring af arealkategorier i deres markidentifikationssystemer og til udførelse af de nødvendige krydskontroller med henblik på at reducere risikoen for fejl i den grønne betaling (jf. punkt 7.17 og 7.18 samt
  tekstboks 7.5
  ).

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Der træffes allerede afhjælpende foranstaltninger i de pågældende medlemsstater, og når det er nødvendigt, vil den efterprøvende regnskabsafslutning beskytte EU-budgettet.

| — | Anbefaling 2: yder vejledning og udbreder bedste praksis (f.eks. brug af ny IT-teknologi) blandt de nationale myndigheder for at sikre, at deres kontroller identificerer forbindelser mellem ansøgere og andre interessenter, der er involveret i de støttede projekter (jf. punkt 7.26). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: yder vejledning og udbreder bedste praksis (f.eks. brug af ny IT-teknologi) blandt de nationale myndigheder for at sikre, at deres kontroller identificerer forbindelser mellem ansøgere og andre interessenter, der er involveret i de støttede projekter (jf. punkt 7.26).

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

I forbindelse med revisionen i forskellige medlemsstater udveksles bedste praksis, herunder i form af anbefalinger til forbedring af kontrol- og forvaltningssystemet. Kommissionen tilrettelægger regelmæssigt seminarer og konferencer, hvor bedste praksis udbredes. IT-løsninger er også ved at blive undersøgt.

DEL 2 — PERFORMANCE

| 7.36. | Denne del rapporterer om resultaterne af udvalgte transaktioner (34) til udvikling af landdistrikterne og af den nye grønne betaling. |
| --- | --- |

7.36.

Denne del rapporterer om resultaterne af udvalgte transaktioner (34) til udvikling af landdistrikterne og af den nye grønne betaling.

Vurdering af resultaterne fra projekterne for udvikling af landdistrikterne

| 7.37. | I løbet af de sidste tre år (2014-2016) har vi undersøgt udvalgte performancespørgsmål i forbindelse med 193 projekter, der har investeret i materielle aktiver. Vi konstaterede følgende: |
| --- | --- |

7.37.

I løbet af de sidste tre år (2014-2016) har vi undersøgt udvalgte performancespørgsmål i forbindelse med 193 projekter, der har investeret i materielle aktiver. Vi konstaterede følgende:

| — | 95 % af de investeringer, der var afsluttet på tidspunktet for revisionsbesøget, var foretaget som planlagt |
| --- | --- |

—

95 % af de investeringer, der var afsluttet på tidspunktet for revisionsbesøget, var foretaget som planlagt

| — | i 34 % af tilfældene var der ikke tilstrækkelig bevis for, at omkostningerne var rimelige. |
| --- | --- |

—

i 34 % af tilfældene var der ikke tilstrækkelig bevis for, at omkostningerne var rimelige.

Gennemførelse af investeringsprojekter

| 7.38. | Af de 193 investeringsprojekter, som vi undersøgte, var 139 afsluttet på tidspunktet for revisionsbesøget. Vi undersøgte, om disse afsluttede investeringsprojekter var foretaget som planlagt; 95 % af investeringerne opfyldte dette kriterium. |
| --- | --- |

7.38.

Af de 193 investeringsprojekter, som vi undersøgte, var 139 afsluttet på tidspunktet for revisionsbesøget. Vi undersøgte, om disse afsluttede investeringsprojekter var foretaget som planlagt; 95 % af investeringerne opfyldte dette kriterium.

Omkostningernes rimelighed og mulighederne for øget anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder

| 7.39. | I 2014-2016 analyserede vi 193 investeringsprojekter for at se, om der var tilstrækkelig bevis for, at omkostningerne var rimelige. Vi fandt tilstrækkelig bevis i forbindelse med 127 af projekterne (66 %). Men i 66 tilfælde (34 %) var der utilstrækkeligt bevis for, at omkostningerne var rimelige. |
| --- | --- |

7.39.

I 2014-2016 analyserede vi 193 investeringsprojekter for at se, om der var tilstrækkelig bevis for, at omkostningerne var rimelige. Vi fandt tilstrækkelig bevis i forbindelse med 127 af projekterne (66 %). Men i 66 tilfælde (34 %) var der utilstrækkeligt bevis for, at omkostningerne var rimelige.

| 7.39. | Det er medlemsstaternes ansvar at vurdere udgifternes rimelighed (jf. artikel 48 i forordning (EU) nr. 809/2014). Kommissionen beskytter EU's budget, når der identificeres svagheder i forbindelse med procedurerne for overensstemmelseskontrol, og udarbejder vejledninger om, hvordan de eksisterende systemer kan forbedres (se Vejledning vedrørende kontroller og sanktioner i forbindelse med udvikling af landdistrikter, der også omfatter en tjekliste vedrørende vurdering af udgifters rimelighed). |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | Næsten alle de 193 projekter brugte en ordning med godtgørelse af de afholdte omkostninger (35). I perioden 2014-2020 kan medlemsstaterne som alternativ bruge en ordning med forenklede omkostningsmuligheder: standardsatser for enhedsomkostninger, faste beløb og finansiering efter takst (36). Anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder, når det er praktisk muligt, begrænser effektivt risikoen for overpriser — forudsat at de fastsættes på det rigtige niveau (37)
   (38). |
| --- | --- |

7.40.

Næsten alle de 193 projekter brugte en ordning med godtgørelse af de afholdte omkostninger (35). I perioden 2014-2020 kan medlemsstaterne som alternativ bruge en ordning med forenklede omkostningsmuligheder: standardsatser for enhedsomkostninger, faste beløb og finansiering efter takst (36). Anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder, når det er praktisk muligt, begrænser effektivt risikoen for overpriser — forudsat at de fastsættes på det rigtige niveau (37)
   (38).

| 7.41. | De fleste af de projekter, vi undersøgte i 2016, var godkendt under 2007-2013-reglerne, hvor der endnu ikke kunne bruges forenklede omkostningsmuligheder i forbindelse med investeringer i udvikling af landdistrikterne. Vi gennemgik 6 projekter, der var godkendt under 2014-2020-reglerne, og konstaterede, at 5 egnede sig til forenklede omkostningsmuligheder, men kun ét anvendte dem (jf.
  tekstboks 7.7
  ). |
| --- | --- |

7.41.

De fleste af de projekter, vi undersøgte i 2016, var godkendt under 2007-2013-reglerne, hvor der endnu ikke kunne bruges forenklede omkostningsmuligheder i forbindelse med investeringer i udvikling af landdistrikterne. Vi gennemgik 6 projekter, der var godkendt under 2014-2020-reglerne, og konstaterede, at 5 egnede sig til forenklede omkostningsmuligheder, men kun ét anvendte dem (jf.
  tekstboks 7.7
  ).

| 7.41. | Under delt forvaltning har medlemsstaterne det fulde ansvar for udformningen af deres programmer og foranstaltninger. Kommissionen har og vil fortsat fremme og støtte anvendelsen af forenklede omkostninger som et effektivt middel til at reducere administrative udgifter og fejl. |
| --- | --- |

7.41.

Tekstboks 7.7 —   Forenklede omkostningsmuligheder kan hjælpe med at sikre, at omkostningerne er rimelige

I Det Forenede Kongerige (England) reviderede vi et projekt, der skulle bygge et nyt tag til et husdyrsamlingsområde. Betalingen var baseret på en standardenhedsomkostning for tag på 62 GBP pr. kvadratmeter med et maksimalt tilskud pr. landbrug på 10 000  GBP.

Standardenhedsomkostningen for taget kom fra en publikation, der er en af de mest almindeligt anvendte uafhængige kilder til erhvervsoplysninger om landbrug i Det Forenede Kongerige. Priserne i publikationen opdateres hvert år.

| 7.42. | Vi arbejder i øjeblikket på en revision, der nærmere skal analysere anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder med henblik på at udgive en særberetning om emnet i 2018. |
| --- | --- |

7.42.

Vi arbejder i øjeblikket på en revision, der nærmere skal analysere anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder med henblik på at udgive en særberetning om emnet i 2018.

Vurdering af resultaterne af den grønne omlægning

| 7.43. | I 2016 reviderede vi det første år med grøn betaling. Målet med den nye ordning for grøn omlægning er at gøre EU-landbrug mere miljøvenlige via tre praksis, der sigter mod politiske mål for både klima og miljø: |
| --- | --- |

7.43.

I 2016 reviderede vi det første år med grøn betaling. Målet med den nye ordning for grøn omlægning er at gøre EU-landbrug mere miljøvenlige via tre praksis, der sigter mod politiske mål for både klima og miljø:

| — | afgrødediversificering |
| --- | --- |

—

afgrødediversificering

| — | bevarelse af eksisterende permanente græsarealer |
| --- | --- |

—

bevarelse af eksisterende permanente græsarealer

| — | etablering af miljøfokusområder. |
| --- | --- |

—

etablering af miljøfokusområder.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 7.44. | Sigtet med afgrødediversificering er navnlig at forbedre jordbundskvaliteten (39). Denne praksis er obligatorisk for landbrug med mere end 10 ha agerjord, mens der stilles yderligere krav til større landbrug som vist i
  tekstboks 7.8
  . |
| --- | --- |

7.44.

Sigtet med afgrødediversificering er navnlig at forbedre jordbundskvaliteten (39). Denne praksis er obligatorisk for landbrug med mere end 10 ha agerjord, mens der stilles yderligere krav til større landbrug som vist i
  tekstboks 7.8
  .

Tekstboks 7.8 —   Krav om afgrødediversificering

| Hektar agerjord på landbruget | Minimumsantal afgrøder | Grænse for hovedafgrøde | Grænse for to hovedafgrøder |
| --- | --- | --- | --- |
| Mellem 10 og 30 | 2 | 75 % | — |
| Mere end 30 | 3 | 75 % | 95 % |

Hektar agerjord på landbruget

Minimumsantal afgrøder

Grænse for hovedafgrøde

Grænse for to hovedafgrøder

Mellem 10 og 30

2

75 %

—

Mere end 30

3

75 %

95 %

| 7.45. | Det primære mål med bevarelse af eksisterende permanente græsarealer er at begrænse fremtidige kulstofemissioner fra jorden (40). Medlemsstaterne skal sikre, at forholdet mellem permanente græsarealer og det samlede landbrugsareal ikke falder til mindre end 5 % under et referenceforhold. Sker dette, skal medlemsstaterne forpligte landbrugerne til at bevare alle deres permanente græsarealer og genetablere tidligere omlagte arealer som permanent græsareal. Medlemsstaterne skal også udpege områder med miljømæssigt sårbare permanente græsarealer, som landbrugerne ikke må pløje eller omlægge til andre arealanvendelser. |
| --- | --- |

7.45.

Det primære mål med bevarelse af eksisterende permanente græsarealer er at begrænse fremtidige kulstofemissioner fra jorden (40). Medlemsstaterne skal sikre, at forholdet mellem permanente græsarealer og det samlede landbrugsareal ikke falder til mindre end 5 % under et referenceforhold. Sker dette, skal medlemsstaterne forpligte landbrugerne til at bevare alle deres permanente græsarealer og genetablere tidligere omlagte arealer som permanent græsareal. Medlemsstaterne skal også udpege områder med miljømæssigt sårbare permanente græsarealer, som landbrugerne ikke må pløje eller omlægge til andre arealanvendelser.

| 7.46. | Det primære formål med miljøfokusområder er at sikre og forbedre biodiversiteten (41). Ifølge kravet om miljøfokusområde skal støtteansøgere udpege et areal svarende til 5 % af deres agerjord som miljøfokusområde (42). Medlemsstaterne udvælger støtteberettigede områder på en liste, der findes i EU-bestemmelserne. Mulighederne omfatter en serie permanente træk (f.eks. levende hegn, grøfter, trægrupper osv.) og visse typer midlertidig, miljøvenlig agerjordsanvendelse (f.eks. plantedække, kvælstofbindende afgrøder, mellemafgrøder og brakjord). |
| --- | --- |

7.46.

Det primære formål med miljøfokusområder er at sikre og forbedre biodiversiteten (41). Ifølge kravet om miljøfokusområde skal støtteansøgere udpege et areal svarende til 5 % af deres agerjord som miljøfokusområde (42). Medlemsstaterne udvælger støtteberettigede områder på en liste, der findes i EU-bestemmelserne. Mulighederne omfatter en serie permanente træk (f.eks. levende hegn, grøfter, trægrupper osv.) og visse typer midlertidig, miljøvenlig agerjordsanvendelse (f.eks. plantedække, kvælstofbindende afgrøder, mellemafgrøder og brakjord).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.47. | Ud over vores arbejde vedrørende formel rigtighed (jf. punkt 7.16-7.18) har vi også vurderet omfanget af ændringerne i afgrødediversificering og praksis for miljøfokusområder, siden den grønne metode blev indført. Vi har vurderet dette for 197 landbrug, der modtog grøn betaling. Nedenfor præsenterer vi resultaterne for hver af de to praksis. |
| --- | --- |

7.47.

Ud over vores arbejde vedrørende formel rigtighed (jf. punkt 7.16-7.18) har vi også vurderet omfanget af ændringerne i afgrødediversificering og praksis for miljøfokusområder, siden den grønne metode blev indført. Vi har vurderet dette for 197 landbrug, der modtog grøn betaling. Nedenfor præsenterer vi resultaterne for hver af de to praksis.

| 7.48. | Vi behandler bevarelsen af eksisterende permanente græsarealer i punkt 7.17. Vi konstaterede ingen problemer i forbindelse med parceller, der var korrekt registreret i markidentifikationssystemet. Men ikke alle permanente græsarealer var blevet korrekt registreret som sådanne, og i ét tilfælde havde dette ført til et brud på kravet om bevarelse af miljømæssigt sårbare permanente græsarealer. |
| --- | --- |

7.48.

Vi behandler bevarelsen af eksisterende permanente græsarealer i punkt 7.17. Vi konstaterede ingen problemer i forbindelse med parceller, der var korrekt registreret i markidentifikationssystemet. Men ikke alle permanente græsarealer var blevet korrekt registreret som sådanne, og i ét tilfælde havde dette ført til et brud på kravet om bevarelse af miljømæssigt sårbare permanente græsarealer.

Afgrødediversificering

| 7.49. | En sammenligning mellem 2015 og 2014 viser, at kravene om afgrødediversificering ikke førte til ændringer for 89 % af de besøgte landbrug. Der er to årsager til denne høje procentdel. For det første praktiserede omkring halvdelen af landbrugene allerede afgrødediversificering, i året før den grønne omlægning blev gennemført. For det andet var omkring en tredjedel af landbrugene undtaget fra afgrødediversificering på grund af deres begrænsede størrelse.
  Tekstboks 7.9
  sammenfatter vores revisionsresultater. |
| --- | --- |

7.49.

En sammenligning mellem 2015 og 2014 viser, at kravene om afgrødediversificering ikke førte til ændringer for 89 % af de besøgte landbrug. Der er to årsager til denne høje procentdel. For det første praktiserede omkring halvdelen af landbrugene allerede afgrødediversificering, i året før den grønne omlægning blev gennemført. For det andet var omkring en tredjedel af landbrugene undtaget fra afgrødediversificering på grund af deres begrænsede størrelse.
  Tekstboks 7.9
  sammenfatter vores revisionsresultater.

| 7.49. | Kommissionen bemærker, at landbrugerne i de fleste medlemsstater ikke var forpligtet til at registrere afgrøder før ansøgningsåret 2015. |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Vi konstaterede, at 11 % af de besøgte landbrug skulle øge deres areal med afgrødediversificering i 2015 i forhold til i 2014. For så vidt angår landbrugene i stikprøven anslår vi, at indførelsen af kravene om afgrødediversificering under grøn omlægning førte til ændret arealanvendelse på omkring 2 % af agerjorden (43)
   (44). |
| --- | --- |

7.50.

Vi konstaterede, at 11 % af de besøgte landbrug skulle øge deres areal med afgrødediversificering i 2015 i forhold til i 2014. For så vidt angår landbrugene i stikprøven anslår vi, at indførelsen af kravene om afgrødediversificering under grøn omlægning førte til ændret arealanvendelse på omkring 2 % af agerjorden (43)
   (44).

| 7.50 og 7.51. | Kommissionen bemærker, at landbrugerne i de fleste medlemsstater ikke var forpligtede til at registrere afgrøder før ansøgningsåret 2015, hvilket gør det vanskeligt at foretage sammenligninger på bedriftsniveau. Kommissionen mener, at vurderingen af virkningerne af de grønne krav vil kræve en mere hensigtsmæssig tilgang (baseret på et korrekt kontrafaktisk scenario), og at anvendelsesperioden skal være mere end et år. Det kan på nuværende tidspunkt ikke måles direkte, hvor meget de miljø- og klimamæssige resultater blev forbedret på det areal, hvor afgrøderne blev udskiftet. Kommissionen følger nøje indvirkningen af denne nye politik. |
| --- | --- |

7.50 og 7.51.

Tekstboks 7.9 —   Ændringer i afgrødediversificering efter indførelse af grøn omlægning

| Ændringer i afgrødediversificering | Landbrug | % |
| --- | --- | --- |
| Ingen ændring (støttemodtageren overholdt allerede kravene til afgrødediversificering) | 107 | 54 % |
| Ingen ændring (støttemodtageren er ikke underlagt afgrødediversificering) | 69 | 35 % |
| Ændring (mere afgrødediversificering) | 21 | 11 % |
| I ALT | 197 | 100 % |

Ændringer i afgrødediversificering

Landbrug

%

Ingen ændring (støttemodtageren overholdt allerede kravene til afgrødediversificering)

107

54 %

Ingen ændring (støttemodtageren er ikke underlagt afgrødediversificering)

69

35 %

Ændring (mere afgrødediversificering)

21

11 %

I ALT

197

100 %

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.51. | Vi analyserede agerjordens gennemsnitlige størrelse i hver af de tre kategorier i tabellen herover. Dataene viser, at den gennemsnitlige størrelse (438 hektar) af EGFL-landbrug i vores stikprøve, der allerede overholdt kravene til afgrødediversificering i 2014, var væsentlig større end den gennemsnitlige størrelse (87 hektar) af de landbrug, som skulle ændre deres afgrødediversificering i 2015. Dette antyder, at mellemstore landbrug i højere grad har været berørt af indførelsen af de nye krav, mens større landbrug hovedsageligt allerede var kompatible, og de mindre er undtaget. |
| --- | --- |

7.51.

Vi analyserede agerjordens gennemsnitlige størrelse i hver af de tre kategorier i tabellen herover. Dataene viser, at den gennemsnitlige størrelse (438 hektar) af EGFL-landbrug i vores stikprøve, der allerede overholdt kravene til afgrødediversificering i 2014, var væsentlig større end den gennemsnitlige størrelse (87 hektar) af de landbrug, som skulle ændre deres afgrødediversificering i 2015. Dette antyder, at mellemstore landbrug i højere grad har været berørt af indførelsen af de nye krav, mens større landbrug hovedsageligt allerede var kompatible, og de mindre er undtaget.

Miljøfokusområder

| 7.52. | En sammenligning mellem 2015 og 2014 viser, at kravene om miljøfokusområder ikke førte til ændringer for 67 % af de reviderede landbrug. Årsagerne hertil er de samme to som i forbindelse med afgrødediversificering: Omkring en fjerdedel af de besøgte landbrug havde allerede udpeget et tilstrækkeligt areal som miljøfokusområde, året før den grønne omlægning kom til at gælde, og 42 % af de besøgte landbrug var undtaget fra praksissen med miljøfokusområde på grund af deres begrænsede størrelse.
  Tekstboks 7.10
  sammenfatter vores revisionsresultater. |
| --- | --- |

7.52.

En sammenligning mellem 2015 og 2014 viser, at kravene om miljøfokusområder ikke førte til ændringer for 67 % af de reviderede landbrug. Årsagerne hertil er de samme to som i forbindelse med afgrødediversificering: Omkring en fjerdedel af de besøgte landbrug havde allerede udpeget et tilstrækkeligt areal som miljøfokusområde, året før den grønne omlægning kom til at gælde, og 42 % af de besøgte landbrug var undtaget fra praksissen med miljøfokusområde på grund af deres begrænsede størrelse.
  Tekstboks 7.10
  sammenfatter vores revisionsresultater.

| 7.52. | Kommissionen bemærker, at miljømæssige fokusområder ikke blev registreret før ansøgningsåret 2015, hvilket gør det vanskeligt at foretage præcise sammenligninger på bedriftsniveau. |
| --- | --- |

7.52.

| 7.53. | Vi konstaterede, at 32 % af de besøgte landbrug skulle øge deres miljøfokusområde — i nogle tilfælde væsentligt — i 2015 sammenlignet med 2014. For så vidt angår landbrugene i stikprøven anslår vi, at indførelsen af kravene om miljøfokusområder under grøn omlægning førte til ændret arealanvendelse på omkring 1,5  % af agerjorden (45). |
| --- | --- |

7.53.

Vi konstaterede, at 32 % af de besøgte landbrug skulle øge deres miljøfokusområde — i nogle tilfælde væsentligt — i 2015 sammenlignet med 2014. For så vidt angår landbrugene i stikprøven anslår vi, at indførelsen af kravene om miljøfokusområder under grøn omlægning førte til ændret arealanvendelse på omkring 1,5  % af agerjorden (45).

| 7.53. | Se også Kommissionens svar på punkt 7.51 og 7.52.

  Kommissionen mener ikke, at det på nuværende tidspunkt kan måles direkte, hvor meget arealanvendelsen ændrede sig som følge af kravene om miljømæssige fokusområder. Miljømæssige fokusområder forventes at have bredere virkninger. |
| --- | --- |

7.53.

Kommissionen mener ikke, at det på nuværende tidspunkt kan måles direkte, hvor meget arealanvendelsen ændrede sig som følge af kravene om miljømæssige fokusområder. Miljømæssige fokusområder forventes at have bredere virkninger.

Tekstboks 7.10 –   Ændringer i miljøfokusområder efter indførelse af grøn omlægning

| Ændringer i miljøfokusområder | Landbrug | % |
| --- | --- | --- |
| Ingen ændring (støttemodtageren overholdt allerede kravene til miljøfokusområde) | 49 | 25 % |
| Ingen ændring (støttemodtageren er ikke underlagt regler om miljøfokusområde) | 82 | 42 % |
| Ændring (øget miljøfokusområde) | 64 | 32 % |
| Utilstrækkeligt bevis | 2 | 1 % |
| I ALT | 197 | 100 % |

Ændringer i miljøfokusområder

Landbrug

%

Ingen ændring (støttemodtageren overholdt allerede kravene til miljøfokusområde)

49

25 %

Ingen ændring (støttemodtageren er ikke underlagt regler om miljøfokusområde)

82

42 %

Ændring (øget miljøfokusområde)

64

32 %

Utilstrækkeligt bevis

2

1 %

I ALT

197

100 %

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.54. | Med henblik på udgivelse af en særberetning udfører vi en nærmere analyse af udformningen og det første års gennemførelse af den grønne omlægning. |
| --- | --- |

7.54.

Med henblik på udgivelse af en særberetning udfører vi en nærmere analyse af udformningen og det første års gennemførelse af den grønne omlægning.

| 7.54. | I den seneste rapport fra Kommissionen (marts 2017) (46) var der yderligere fokus på gennemførelsen af miljømæssige fokusområder. I 2015 blev 8 mio. ha jord anmeldt som miljømæssige fokusområder, hvilket udgør 13 % af den agerjord, der falder ind under kravet, og 10 % efter anvendelse af vægtningsfaktorerne.

  Det konkluderes i rapporten, at praksissen med miljømæssige fokusområde har et stort potentiale. En positiv indvirkning på biodiversiteten kan konstateres som foreløbige resultater baseret på en række simuleringer foretaget af JRC (Det Fælles Forskningscenter) og en gennemgang af udvalgt litteratur. Blomsterbælter forventes f.eks. at have gavnlige miljøvirkninger, der rækker ud over det område, der er dækket med blomster, som følge af bestøvning. Miljømæssige fokusområder kan desuden have en positiv virkning på en række økosystemtjenester (f.eks. vandkvalitet og bestøvere). Indførelsen af miljømæssige fokusområder vil også kunne fremme landbrugsbedrifternes modstandsdygtighed over for klimaændringer (f.eks. gennem øget anvendelse af landskabstræk) og forbedre afbødningen af klimaændringer (f.eks. ved hjælp af øget dyrkning af bælgfrugter).


  Analysen tydede også på, at miljøfordelene ikke kun afhænger af antallet, men også af kvaliteten, som kan forbedres yderligere ved at tilpasse forvaltningskravene. De seneste ændringer af den delegerede retsakt (delegeret forordning (EU) nr. 639/2014), der blev vedtaget for nylig af de to medlovgivere, går i denne retning ved at indføre et forbud mod brugen af plantebeskyttelsesmidler på dyrkede arealer, der udgør miljømæssige fokusområder. |
| --- | --- |

7.54.

Det konkluderes i rapporten, at praksissen med miljømæssige fokusområde har et stort potentiale. En positiv indvirkning på biodiversiteten kan konstateres som foreløbige resultater baseret på en række simuleringer foretaget af JRC (Det Fælles Forskningscenter) og en gennemgang af udvalgt litteratur. Blomsterbælter forventes f.eks. at have gavnlige miljøvirkninger, der rækker ud over det område, der er dækket med blomster, som følge af bestøvning. Miljømæssige fokusområder kan desuden have en positiv virkning på en række økosystemtjenester (f.eks. vandkvalitet og bestøvere). Indførelsen af miljømæssige fokusområder vil også kunne fremme landbrugsbedrifternes modstandsdygtighed over for klimaændringer (f.eks. gennem øget anvendelse af landskabstræk) og forbedre afbødningen af klimaændringer (f.eks. ved hjælp af øget dyrkning af bælgfrugter).

Analysen tydede også på, at miljøfordelene ikke kun afhænger af antallet, men også af kvaliteten, som kan forbedres yderligere ved at tilpasse forvaltningskravene. De seneste ændringer af den delegerede retsakt (delegeret forordning (EU) nr. 639/2014), der blev vedtaget for nylig af de to medlovgivere, går i denne retning ved at indføre et forbud mod brugen af plantebeskyttelsesmidler på dyrkede arealer, der udgør miljømæssige fokusområder.

Konklusioner

| 7.55. | Vores undersøgelse af resultaterne af projekter om investering i udvikling af landdistrikterne viste, at 95 % af investeringerne var foretaget som planlagt, selv om der i 34 % af tilfældene ikke var tilstrækkeligt bevis for, at omkostningerne var rimelige. Anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder, når det er praktisk muligt, begrænser effektivt risikoen for overpriser — forudsat at de fastsættes på det rigtige niveau. Vi arbejder i øjeblikket på en revision, der nærmere skal analysere anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder med henblik på at udgive en særberetning om emnet i 2018. |
| --- | --- |

7.55.

Vores undersøgelse af resultaterne af projekter om investering i udvikling af landdistrikterne viste, at 95 % af investeringerne var foretaget som planlagt, selv om der i 34 % af tilfældene ikke var tilstrækkeligt bevis for, at omkostningerne var rimelige. Anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder, når det er praktisk muligt, begrænser effektivt risikoen for overpriser — forudsat at de fastsættes på det rigtige niveau. Vi arbejder i øjeblikket på en revision, der nærmere skal analysere anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder med henblik på at udgive en særberetning om emnet i 2018.

| 7.55. | Det er medlemsstaternes ansvar at vurdere udgifternes rimelighed (jf. artikel 48 i forordning (EU) nr. 809/2014). Kommissionen beskytter EU's budget, når der identificeres svagheder i forbindelse med procedurerne for overensstemmelseskontrol, og udarbejder vejledninger om, hvordan de eksisterende systemer kan forbedres (se Vejledning vedrørende kontroller og sanktioner i forbindelse med udvikling af landdistrikter, der også omfatter en tjekliste vedrørende vurdering af udgifters rimelighed). Derudover står det europæiske netværk for landdistriktsudvikling for at arrangere kurser og videndeling. Endelig fremmer Kommissionen aktivt anvendelsen af forenklede omkostningskategorier i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Vores arbejde med resultaterne af den grønne omlægning indkredsede positive ændringer i driftsmetoder i landbruget efter indførelsen af ordningen, især med hensyn til miljøfokusområder. I vores stikprøve tegnede det landbrugsareal, hvor vi konstaterede positive ændringer, sig for omkring 3,5  % af den samlede agerjord (jf. punkt 7.50 og 7.53). |
| --- | --- |

7.56.

Vores arbejde med resultaterne af den grønne omlægning indkredsede positive ændringer i driftsmetoder i landbruget efter indførelsen af ordningen, især med hensyn til miljøfokusområder. I vores stikprøve tegnede det landbrugsareal, hvor vi konstaterede positive ændringer, sig for omkring 3,5  % af den samlede agerjord (jf. punkt 7.50 og 7.53).

| 7.56. | Efter Kommissionens opfattelse er det for tidligt at drage konklusioner om præcise miljømæssige resultater efter et eller to år. Det vil være vanskeligt at fastlægge metoden på grund af manglende referencetal for biodiversitet og jordkvalitet fra før 2015. Derudover bidrager andre faktorer såsom grøn omlægning til landbrugets miljøresultater.

  Kommissionen glæder sig imidlertid over ændringerne af landbrugspraksis som følge af indførelsen af grøn omlægning og noterer sig endvidere, at 11 % af de besøgte bedrifter skulle ændre deres praksis for afgrødediversificering og 32 % deres praksis for miljømæssige fokusområder sammenlignet med 2014.


  Det skal dog understreges, at målingen af ændringerne af afgrøder og arealanvendelsen som følge af den grønne omlægning er ikke tilstrækkelig til at evaluere miljøresultaterne af den grønne omlægning.


  Det kan udledes af den seneste vurdering (revision af den grønne omlægning efter et år, arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (SWD) fra juni 2016 og Kommissionens rapport om miljømæssige fokusområder fra marts 2017), at den grønne direkte betaling har et stort potentiale med hensyn til arealdækning. 77 % af landbrugsarealet er underlagt kravet om grøn omlægning i 2016, og 69 % af agerjorden er underlagt kravet om miljømæssige fokusområder.


  I Kommissionens rapport (marts 2017) om miljømæssige fokusområder blev der foretaget en vurdering af de potentielle miljømæssige virkninger af de miljømæssige fokusområder, der blev anmeldt af landbrugerne i 2015.


  De foreløbige resultater er lovende, især for ikkeproduktive områder såsom landskabstræk eller markbræmmer for biodiversitet, men også for andre områder, f.eks. bælgplanter for biodiversitet og økosystemtjenester afhængigt af deres forvaltning.


  Ændring af den delegerede retsakt (delegeret forordning (EU) nr. 639/2014) er et vigtigt skridt til yderligere at forbedre miljøresultater gennem forbuddet mod brugen af plantebeskyttelsesmidler på dyrkede arealer, der udgør miljømæssige fokusområder. |
| --- | --- |

7.56.

Kommissionen glæder sig imidlertid over ændringerne af landbrugspraksis som følge af indførelsen af grøn omlægning og noterer sig endvidere, at 11 % af de besøgte bedrifter skulle ændre deres praksis for afgrødediversificering og 32 % deres praksis for miljømæssige fokusområder sammenlignet med 2014.

Det skal dog understreges, at målingen af ændringerne af afgrøder og arealanvendelsen som følge af den grønne omlægning er ikke tilstrækkelig til at evaluere miljøresultaterne af den grønne omlægning.

Det kan udledes af den seneste vurdering (revision af den grønne omlægning efter et år, arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (SWD) fra juni 2016 og Kommissionens rapport om miljømæssige fokusområder fra marts 2017), at den grønne direkte betaling har et stort potentiale med hensyn til arealdækning. 77 % af landbrugsarealet er underlagt kravet om grøn omlægning i 2016, og 69 % af agerjorden er underlagt kravet om miljømæssige fokusområder.

I Kommissionens rapport (marts 2017) om miljømæssige fokusområder blev der foretaget en vurdering af de potentielle miljømæssige virkninger af de miljømæssige fokusområder, der blev anmeldt af landbrugerne i 2015.

De foreløbige resultater er lovende, især for ikkeproduktive områder såsom landskabstræk eller markbræmmer for biodiversitet, men også for andre områder, f.eks. bælgplanter for biodiversitet og økosystemtjenester afhængigt af deres forvaltning.

Ændring af den delegerede retsakt (delegeret forordning (EU) nr. 639/2014) er et vigtigt skridt til yderligere at forbedre miljøresultater gennem forbuddet mod brugen af plantebeskyttelsesmidler på dyrkede arealer, der udgør miljømæssige fokusområder.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

(2)  Bortset fra visse foranstaltninger, der medfinansieres, f.eks. salgsfremstød og skolefrugtordningen.

(3)  Navnlig støtte til vinsektoren og frugt- og grøntsagssektoren og til skolemælk og -frugt samt foranstaltninger for EU's fjernområder.

(4)  Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen indgik en aftale om reform af den fælles landbrugspolitik i 2013. Derefter blev der vedtaget flere lovtekster, der havde den praktiske gennemførelse som formål.

(5)  Baseret på støtteansøgninger indsendt i 2015 (dvs. ansøgningsår 2015).

(6)  Der ydes afkoblede betalinger for støtteberettigede landbrugsarealer, uanset om de bruges til produktion eller ej.

(7)  Vi undersøger i øjeblikket gennemførelsen af BPS med henblik på at udgive en særberetning (jf. vores arbejdsprogram for 2017, http://eca.europa.eu).

(8)  Arealrelaterede foranstaltninger er foranstaltninger, hvor betalingerne er knyttet til antallet af hektar, f.eks. betalinger for miljøvenligt landbrug og godtgørelse til landbrugere i områder med naturbetingede ulemper.

(9)  Ikke-arealrelaterede foranstaltninger er typisk investeringer i f.eks. at modernisere landbrug eller etablere grundlæggende tjenester for landdistriktsøkonomien og lokalbefolkningen.

(10)  Andre af EU's udgiftsområder ud over FFR-udgiftsområdet »Naturressourcer« yder også finansiering til miljø- og klimaindsatsen.

(11)  Vores tilgang er baseret på et antal tilfældigt udvalgte enheder (f.eks. parceller eller fakturaer) for hver transaktion. En konstateret fejl afspejler derfor ikke nødvendigvis den samlede fejlforekomst for den pågældende transaktion.

(12)  Belgien (Vallonien og Flandern), Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Tyskland (Bayern, Hamburg-Jonas, Mecklenburg-Vorpommern, Nordrhein-Westfalen, Sachsen-Anhalt, Schleswig-Holstein), Irland, Grækenland, Spanien (Baskerlandet, Andalusien, regionen Murcia, fællesskabet Valencia, Aragonien, Castilla-La Mancha, Extremadura og Castilla y León), Frankrig, Italien (AGEA, Calabrien, Lombardiet, Toscana og Veneto), Letland, Litauen, Ungarn, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige (England, Nordirland og Skotland). Stikprøven omfattede også én transaktion under direkte forvaltning.

(13)  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Tyskland (Niedersachsen-Bremen, Sachsen og Sachsen-Anhalt), Estland, Irland, Grækenland, Spanien (Andalusien, Castilla-La Mancha og Extremadura), Frankrig (Midi-Pyrénées og Rhône-Alpes), Kroatien, Italien (Basilicata), Litauen, Ungarn, Østrig, Polen, Portugal (Azorerne og fastlandet), Rumænien, Slovakiet, Finland og Det Forenede Kongerige (England og Skotland). Stikprøven omfattede syv transaktioner under direkte forvaltning, hvoraf to drejede sig om EU-midler, der blev brugt til partnerskabsaftaler om fiskeri uden for EU.

(14)  GD ENV og GD CLIMA har et fælles direktorat for finansielle ressourcer.

(15)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 1,5 % og 3,5 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(16)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 0,8 % og 2,6 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(17)  Se punkt 7.35 i årsberetningen for 2014.

(18)  Jf. punkt 7.17 i årsberetningen for 2015.

(19)  Oplysninger i understøttende dokumentation og databaser eller stammende fra standardkrydskontroller og andre obligatoriske kontroller.

(20)  Jf. punkt 7.17 i vores årsberetning for 2015 og punkt 60-64 i vores særberetning nr. 25/2016 »Markidentifikationssystemet: et nyttigt redskab til fastlæggelse af et landbrugsareals støtteberettigelse, men forvaltningen af det kan blive endnu bedre« (http://eca.europa.eu).

(21)  Jf. også punkt 46-48 i vores særberetning nr. 25/2016.

(22)  Jf. punkt 7.20 i vores årsberetning for 2015, punkt 7.21 i vores årsberetning for 2014, punkt 3.9 i vores årsberetning for 2013, punkt 3.13 i vores årsberetning for 2012 og punkt 3.12 i vores årsberetning for 2011.

(23)  Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Kroatien, Italien, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige.

(24)  Kun visse arealanvendelser, der er støtteberettigede som miljøfokusområde, kan foregå på andre arealer end agerjord (f.eks. lavskov i kort omdrift og tilplantede skovområder). Permanente træk, der er støtteberettigede som miljøfokusområde, såsom landskabstræk og isolationsbælter, kan være på arealer, der støder direkte op til agerjord.

(25)  Ikke alle besøgte landbrug var underlagt alle tre praksis, idet nogle var undtaget fra én eller flere først og fremmest som følge af deres begrænsede størrelse.

(26)  Jf. også punkt 37-38 i vores særberetning nr. 25/2016.

(27)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 2,1 % og 7,7 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(28)  Oplysninger i understøttende dokumentation og databaser eller stammende fra standardkrydskontroller og andre obligatoriske kontroller.

(29)  Jf. særberetning nr. 23/2014 »Fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne: Hvad er årsagerne, og hvordan håndteres disse fejl?« (http://eca.europa.eu).

(30)  Den gennemsnitlige fejlforekomst, som medlemsstaterne har rapporteret, er 1,09 % for EGFL og 1,78 % for ELFUL.

(31)  Certificeringsorganerne skal på grundlag af en repræsentativ stikprøve fastslå, at de udgifter, som betalingsorganerne har anmodet om at få godtgjort af Kommissionen, er lovlige og formelt rigtige. Certificeringsorganerne afgav deres første udtalelser om formel rigtighed vedrørende regnskabsåret 2015.

(32)  For yderligere oplysninger jf. særberetning nr. 7/2017 »Certificeringsorganernes nye rolle i forbindelse med udgifterne til den fælles landbrugspolitik: et positivt skridt i retning af en model med én enkelt revision, men der er væsentlige svagheder, der skal afhjælpes« (http://eca.europa.eu).

(33)  Vi valgte vores beretning for 2013 til dette års opfølgningsgennemgang, da der typisk burde være gået tid nok til, at vores anbefalinger kunne være implementeret.

(34)  Jf. del 2 i kapitel 7 i vores årsberetninger for 2014 og 2015.

(35)  Godtgørelse af omkostninger er forbundet med højere fejlforekomster. Jf. også punkt 1.21-1.24 i årsberetningen for 2015 angående dette emne.

(36)  Artikel 67, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320). Visse former for forenklede omkostningsmuligheder blev allerede tilladt i programmeringsperioden 2007-2013 i forbindelse med nogle foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, men ikke i forbindelse med investeringsprojekter.

(37)  Jf. punkt 58-63 i vores særberetning nr. 22/2014 »Økonomisering: holde omkostningerne til tilskud til EU-finansierede landdistriktsprojekter under kontrol« (http://eca.europa.eu).

(38)  Vores erfaringer fra revision af udgifter vedrørende økonomisk, social og territorial samhørighed viser også, at projekter, der gennemføres med forenklede omkostningsmuligheder, er mindre fejlbehæftede. Jf. punkt 6.15 i årsberetningen for 2015.

(39)  Betragtning 41 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 608).

(40)  Jf. betragtning 42 i forordning (EU) nr. 1307/2013.

(41)  Betragtning 44 i forordning (EU) nr. 1307/2013.

(42)  Landbrug med mindre end 15 ha agerjord er undtaget fra kravet om miljøfokusområde.

(43)  Vores skøn er baseret på de faktiske ændringer foretaget på de landbrug, der indgik i vores stikprøve vedrørende EGFL-betalinger. Det grønne krav om afgrødediversificering fastsætter en grænse for den første afgrøde på 75 % af den samlede agerjord for landbrug med mere end 10 hektar agerjord. Den størst mulige ændring, som kan tilskrives grøn omlægning, er således 25 % af agerjorden på landbrug, der er underlagt dette krav (dvs. når et landbrug havde monokultur i 2014 og opfyldte kravet i 2015). Men mange landbrug opfyldte allerede kravet i 2014: For disse landbrug antog vi, at der ikke var sket nogen ændring. Desuden havde meget få af de landbrug, der skulle tilpasse deres afgrøder til diversificering, faktisk monokultur i 2014.

(44)  Kommissionens gennemgang af den grønne omlægning efter et år konkluderede, at det omlagte areal som følge af kravet om diversificering udgjorde omkring 0,8 % af agerjorden. Jf. Kommissionens arbejdsdokument »Review of greening after one year«, SWD(2016) 218, bilag 4, afsnit 5.2.2.

(45)  Vores skøn er baseret på de faktiske ændringer foretaget på de landbrug, der indgik i vores stikprøve vedrørende EGFL-betalinger. For at overholde kravet om miljøfokusområde skal en landbruger, der ansøger for mere end 15 ha agerjord, sikre, at et areal svarende til 5 % af hans samlede agerjord er miljøfokusområde. Den størst mulige ændring, som kan tilskrives grøn omlægning, er således 5 % af agerjorden på landbrug, der er underlagt dette krav (dvs. når et landbrug ikke havde miljøfokusområde i 2014 og opfyldte kravet i 2015). Men mange landbrug opfyldte allerede kravet i 2014, og de fleste landbrug havde allerede en andel miljøfokusområde i 2014, selv hvis det ikke var 5 %.

(46)  COM(2017) 152 final.

(47)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016.

BILAG 7.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER UNDER »NATURRESSOURCER«

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Landbrug: Markedsstøtte og direkte støtte | 217 | 180 |
| Udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri | 163 | 179 |
| Transaktioner i alt vedrørende »Naturressourcer« | 380 | 359 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst: Markedsstøtte og direkte støtte | 1,7  % | 2,2  % |
| Anslået fejlforekomst: Udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri | 4,9  % | 5,3  % |
| Anslået fejlforekomst: »Naturressourcer« | 2,5  % | 2,9  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 3,5  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 1,5  % | |
| Den nedre og øvre fejlgrænse for Landbrug: Markedsstøtte og direkte støtte er: 0,8 og 2,6  %.
  Den nedre og øvre fejlgrænse for Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri er: 2,1 og 7,7  %. |

2016

2015

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Landbrug: Markedsstøtte og direkte støtte

217

180

Udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri

163

179

Transaktioner i alt vedrørende »Naturressourcer«

380

359

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst: Markedsstøtte og direkte støtte

1,7  %

2,2  %

Anslået fejlforekomst: Udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri

4,9  %

5,3  %

Anslået fejlforekomst: »Naturressourcer«

2,5  %

2,9  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

3,5  %

Nedre fejlgrænse (NF)

1,5  %

Den nedre og øvre fejlgrænse for Landbrug: Markedsstøtte og direkte støtte er: 0,8 og 2,6  %.

Den nedre og øvre fejlgrænse for Udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri er: 2,1 og 7,7  %.

BILAG 7.2

OVERSIGT OVER RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER, MILJØ, KLIMAINDSATS OG FISKERI (1) FOR HVER MEDLEMSSTAT

Image

---

(1)  De syv undersøgte transaktioner under direkte forvaltning er ikke medtaget på kortet.

BILAG 7.3

OVERSIGT OVER FEJL MED EN INDVIRKNING PÅ MINDST 20 % VEDRØRENDE UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER, MILJØ, KLIMAINDSATS OG FISKERI

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Indledning |
| Med den generelle revisionsmetodologi, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at anslå graden af uregelmæssighed i populationen for dette FFR-udgiftsområde. De fejl, som vi registrerede under testen, udgør ikke en udtømmende liste — hverken for individuelle fejl eller mulige fejltyper. Resultaterne nedenfor angående fejl med en indvirkning på mindst 20 % af den undersøgte transaktionsværdi fremlægges som eksempler i forbindelse med den specifikke vurdering, som omfatter udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri (1). Disse fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 1 600 euro og 1 million euro og en medianværdi på lige under 100 000 euro (2). | Kommissionen noterer sig Revisionsrettens bemærkning i bilag 7.2 om, at oversigten over Revisionsrettens transaktioner ikke er vejledende for den relative fejlforekomst i medlemsstaterne i stikprøven. Kommissionen påpeger, at der fremlægges detaljerede oplysninger om Kommissionens og medlemsstaternes revisionsresultater for hver medlemsstat i de årlige aktivitetsrapporter og de tekniske bilag fra Kommissionens tjenestegrene, der bruger EU-midler under delt forvaltning. |
| Eksempler på fejl |
| Udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri |
| Ikke-støtteberettiget modtager/udgift |
| Eksempel 1 — Støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder tildelt til et kooperativ, som tilhører en stor multinational virksomhed |
| I Litauen undersøgte vi en betaling til et kooperativ vedrørende investeringsstøtte til forarbejdning og markedsføring af landbrugsprodukter. Ifølge EU-reglerne og de nationale regler kan denne støtte kun opnås af virksomheder, der på grundlag af deres medarbejderantal, årsomsætning og årlige samlede balance er defineret som mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Relaterede virksomheder, såsom moder- og datterselskaber, skal medtages i beregningen. Vi konstaterede, at det pågældende kooperativ tilhørte en stor multinational virksomhed og derfor ikke kunne betegnes som mikrovirksomhed eller lille eller mellemstor virksomhed. Støttemodtageren var ikke berettiget til støtte, hvorved der fremkom en 100 %-fejl. | |
| Eksempel 2 — Støttemodtager købte støttet maskineri hos en relateret virksomhed |
| Vi undersøgte en betaling til en landbrugsvirksomhed i Ungarn vedrørende indkøb af maskineri. Vi fandt afgørende bevis for, at støttemodtageren havde forbindelse til den virksomhed, som leverede maskineriet. Efter national ret gør det hele betalingen ikke-støtteberettiget, hvorved der fremkom en 100 %-fejl. | |
| Eksempel 3 — Manglende overholdelse af LIFE-programmets støttekriterier |
| Vi undersøgte en betaling til et direkte forvaltet miljøprojekt finansieret af LIFE-programmet. Vi identificerede flere overtrædelser af LIFE-programmets støttekriterier for personaleomkostninger, f.eks. blev LIFE-programmet ikke nævnt i kontrakterne, arbejdssedlerne var ikke certificeret, og omkostningerne var ikke faktureret på grundlag af den faktiske arbejdstid. Vi rapporterede en fejl på 60 % af de undersøgte omkostninger. | I henhold til artikel 25, stk. 1, i de fælles LIFE-bestemmelser (jf. artikel 126 i finansforordningen) skal støtteberettigede udgifter være baseret på faktisk afholdte omkostninger, og omkostningerne kan derfor ikke være baseret på en budgetteret daglig sats.


  Den tid, personalet har arbejdet for projektet, skal dokumenteres behørigt (timesedler). Det bør dog bemærkes, at indrapporteret tid på op til to dage pr. måned pr. kalenderår accepteres uden timesedler. Hvis den tid, der er arbejdet for projektet, kan dokumenteres gennem alternative kilder (f.eks. uddrag af et analytisk bogføringssystem), vil Kommissionen betragte de hermed forbundne omkostninger som støtteberettigede.


  Selv om det ikke er en betingelse, at projektet udtrykkeligt skal nævntes i medarbejderens kontrakt, skal projektet nævnes på timesedlerne eller anden dokumentation for tidsregistrering. Hvis den tid, der er arbejdet for projektet, kan dokumenteres gennem andre kilder end timesedler, f.eks. uddrag af et analytisk bogføringssystem, vil de hermed forbundne omkostninger blive betragtet som støtteberettigede.


  Hvis timesedlerne ikke er underskrevet af medarbejderen og valideret af en tilsynsførende, er de ikke af en acceptabel standard, og de dermed forbundne omkostninger er ikke støtteberettigede. Sådanne timesedler betragtes imidlertid kun som uacceptable, hvis de systematisk ikke er underskrevet og valideret. Timesedler, der lejlighedsvis ikke er underskrevet og valideret, anses for at være en skrivefejl og accepteres normalt. |
| Eksempel 4 og 5 — Regionsregering modtog EU-støtte for arbejde beregnet på baggrund af opskruede omkostninger |
| Vi undersøgte to sæt bygge- og anlægsarbejde, der var betalt af regionsregeringen i Andalusien i Spanien: Det ene vedrørte genopbygning af en markvej, og det andet opførelse af et hus på landet med en tilstødende landbrugsbygning. I begge tilfælde konstaterede vi, at arbejderne var tildelt en virksomhed direkte til opskruede priser. Vi rapporterede fejl på henholdsvis 33 % og 41 % af de undersøgte omkostninger. | |
| Eksempel 6 — Fælles støtteansøgning var ikke tilladt |
| Vi undersøgte en betaling til en landbrugsvirksomhed i Estland vedrørende indkøb af maskineri. Projektansøgningen var indgivet i fællesskab med en anden virksomhed. Ifølge de nationale regler er fælles ansøgninger berettiget til højere støttebeløb, men er kun tilladt, hvis ingen af ansøgerne direkte eller indirekte har dominerende indflydelse over den anden. Vi konstaterede imidlertid, at denne betingelse ikke var opfyldt, hvorved der fremkom en 32 %-fejl. | |
| Vi fandt fejl vedrørende ikke-berettigede støttemodtagere/udgifter (kvantificeret til op til 20 %) i Danmark, Tyskland, Grækenland, Portugal (fastlandet), Italien (Basilicata), Østrig og Polen. | |
| Overanmeldt eller ikke-støtteberettiget areal |
| Eksempel 7 — Støtte til bevarelse af traditionelle frugthaver betalt for areal med for få traditionelle træer |
| I Portugal undersøgte vi en betaling til en landbruger under foranstaltningen til udvikling af landdistrikterne vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug til bevarelse af Azorernes traditionelle frugthaver. En national forudsætning for at modtage betalingen var, at der var tale om en frugthave med mindst én art, der er traditionel på Azorerne, og som, hvis den voksede sammen med andre træer, skulle udgøre mindst 80 % af træbeplantningen. Vi besøgte de to anmeldte parceller og konstaterede, at de ikke indeholdt et tilstrækkeligt antal støtteberettigede træer. Parcellerne overholdt ikke støttekriterierne, hvorved der fremkom en 100 %-fejl. | |
| Eksempel 8 — Støtte udbetalt for områder uden landbrugsaktivitet |
| Foranstaltningen til udvikling af landdistrikterne »Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger« støtter landbrug i bestemte angivne områder, såsom bjergområder. Betalinger foretages årligt pr. hektar støtteberettiget jord for at kompensere landbrugere for alle eller nogle af de ekstra omkostninger og udeblevne indtægter som følge af de landbrugsmæssige produktionsbegrænsninger i sådanne områder. Landbrugere skal udføre en landbrugsaktivitet i de angivne områder for at være støtteberettigede. | |
| I Kroatien besøgte vi et landbrug, der havde modtaget en kompensationsbetaling for »bjergområde«. Vi inspicerede en stikprøve på tre parceller, som støttemodtageren havde anmeldt som græsningsareal. På en af parcellerne fandt vi ingen tegn på nogen landbrugsaktivitet, f.eks. græsning. Parcellen var derfor ikke berettiget til nogen kompensation. Vi fandt også områder på de to andre parceller, der var ikke-støtteberettigede på grund af tæt skovtilplantning og buskudbredelse. Vi noterer, at betalingsorganet havde påpeget tilsvarende problemer og senere har indledt inddrivelse. Ud fra vores stikprøve skønnede vi, at der fremkom en 91 %-fejl. | Kommissionen har noteret sig, at de kroatiske myndigheder har identificeret arealets potentielle manglende støtteberettigelse på grundlag af LPIS-kvalitetsvurderingen, og at de har bestræbt sig på at følge op herpå for at korrigere fejlen.


  Kommissionen har noteret sig, at de kroatiske myndigheder ajourførte LPIS efter det hurtige besøg i marken og iværksatte tilbagesøgningen af støtten inden for de frister, der er fastsat i EU-lovgivningen, og overanmeldelsen vil således ikke have nogen finansiel virkning. |
| Vi fandt fejl vedrørende overanmeldte eller ikke-støtteberettigede arealer (kvantificeret til op til 20 %) i Den Tjekkiske Republik, Tyskland (Sachsen), Spanien (Extremadura), Frankrig (Rhône-Alpes), Kroatien, Portugal (Azorerne og fastlandet), Slovakiet, Finland og Det Forenede Kongerige (England). | |
| Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb |
| Eksempel 9 — Offentligt organ udelukkede uretmæssigt det laveste tilbud på et bygge- og anlægsarbejde |
| I Polen undersøgte vi en betaling til et offentligt organ for genopbygning af en dæmning, der skulle beskytte landbrugsarealer mod oversvømmelse. Bygge- og anlægsarbejdet udgjorde 97 % af de reviderede omkostninger. Vi gennemgik den procedure for offentlige indkøb, der var anvendt til at vælge den virksomhed, som udførte bygge- og anlægsarbejdet, og vi konstaterede, at det laveste tilbud var blevet udelukket uden gyldig årsag. De pågældende omkostninger var derfor ikke støtteberettigede, hvorved der fremkom en 97 %-fejl. | Kommissionen har noteret sig, at afgørelsen om at udelukke det laveste tilbud blev anfægtet af den tilbudsgiver, hvis tilbud ikke blev antaget. Den kompetente nationale appelinstans (KIO) afviste imidlertid denne appel. Betalingsorganet fulgte afgørelsen fra den nationale appelinstans. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Indledning

Med den generelle revisionsmetodologi, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at anslå graden af uregelmæssighed i populationen for dette FFR-udgiftsområde. De fejl, som vi registrerede under testen, udgør ikke en udtømmende liste — hverken for individuelle fejl eller mulige fejltyper. Resultaterne nedenfor angående fejl med en indvirkning på mindst 20 % af den undersøgte transaktionsværdi fremlægges som eksempler i forbindelse med den specifikke vurdering, som omfatter udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri (1). Disse fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 1 600 euro og 1 million euro og en medianværdi på lige under 100 000 euro (2).

Kommissionen noterer sig Revisionsrettens bemærkning i bilag 7.2 om, at oversigten over Revisionsrettens transaktioner ikke er vejledende for den relative fejlforekomst i medlemsstaterne i stikprøven. Kommissionen påpeger, at der fremlægges detaljerede oplysninger om Kommissionens og medlemsstaternes revisionsresultater for hver medlemsstat i de årlige aktivitetsrapporter og de tekniske bilag fra Kommissionens tjenestegrene, der bruger EU-midler under delt forvaltning.

Eksempler på fejl

Udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri

Ikke-støtteberettiget modtager/udgift

Eksempel 1 — Støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder tildelt til et kooperativ, som tilhører en stor multinational virksomhed

I Litauen undersøgte vi en betaling til et kooperativ vedrørende investeringsstøtte til forarbejdning og markedsføring af landbrugsprodukter. Ifølge EU-reglerne og de nationale regler kan denne støtte kun opnås af virksomheder, der på grundlag af deres medarbejderantal, årsomsætning og årlige samlede balance er defineret som mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Relaterede virksomheder, såsom moder- og datterselskaber, skal medtages i beregningen. Vi konstaterede, at det pågældende kooperativ tilhørte en stor multinational virksomhed og derfor ikke kunne betegnes som mikrovirksomhed eller lille eller mellemstor virksomhed. Støttemodtageren var ikke berettiget til støtte, hvorved der fremkom en 100 %-fejl.

Eksempel 2 — Støttemodtager købte støttet maskineri hos en relateret virksomhed

Vi undersøgte en betaling til en landbrugsvirksomhed i Ungarn vedrørende indkøb af maskineri. Vi fandt afgørende bevis for, at støttemodtageren havde forbindelse til den virksomhed, som leverede maskineriet. Efter national ret gør det hele betalingen ikke-støtteberettiget, hvorved der fremkom en 100 %-fejl.

Eksempel 3 — Manglende overholdelse af LIFE-programmets støttekriterier

Vi undersøgte en betaling til et direkte forvaltet miljøprojekt finansieret af LIFE-programmet. Vi identificerede flere overtrædelser af LIFE-programmets støttekriterier for personaleomkostninger, f.eks. blev LIFE-programmet ikke nævnt i kontrakterne, arbejdssedlerne var ikke certificeret, og omkostningerne var ikke faktureret på grundlag af den faktiske arbejdstid. Vi rapporterede en fejl på 60 % af de undersøgte omkostninger.

I henhold til artikel 25, stk. 1, i de fælles LIFE-bestemmelser (jf. artikel 126 i finansforordningen) skal støtteberettigede udgifter være baseret på faktisk afholdte omkostninger, og omkostningerne kan derfor ikke være baseret på en budgetteret daglig sats.

Den tid, personalet har arbejdet for projektet, skal dokumenteres behørigt (timesedler). Det bør dog bemærkes, at indrapporteret tid på op til to dage pr. måned pr. kalenderår accepteres uden timesedler. Hvis den tid, der er arbejdet for projektet, kan dokumenteres gennem alternative kilder (f.eks. uddrag af et analytisk bogføringssystem), vil Kommissionen betragte de hermed forbundne omkostninger som støtteberettigede.

Selv om det ikke er en betingelse, at projektet udtrykkeligt skal nævntes i medarbejderens kontrakt, skal projektet nævnes på timesedlerne eller anden dokumentation for tidsregistrering. Hvis den tid, der er arbejdet for projektet, kan dokumenteres gennem andre kilder end timesedler, f.eks. uddrag af et analytisk bogføringssystem, vil de hermed forbundne omkostninger blive betragtet som støtteberettigede.

Hvis timesedlerne ikke er underskrevet af medarbejderen og valideret af en tilsynsførende, er de ikke af en acceptabel standard, og de dermed forbundne omkostninger er ikke støtteberettigede. Sådanne timesedler betragtes imidlertid kun som uacceptable, hvis de systematisk ikke er underskrevet og valideret. Timesedler, der lejlighedsvis ikke er underskrevet og valideret, anses for at være en skrivefejl og accepteres normalt.

Eksempel 4 og 5 — Regionsregering modtog EU-støtte for arbejde beregnet på baggrund af opskruede omkostninger

Vi undersøgte to sæt bygge- og anlægsarbejde, der var betalt af regionsregeringen i Andalusien i Spanien: Det ene vedrørte genopbygning af en markvej, og det andet opførelse af et hus på landet med en tilstødende landbrugsbygning. I begge tilfælde konstaterede vi, at arbejderne var tildelt en virksomhed direkte til opskruede priser. Vi rapporterede fejl på henholdsvis 33 % og 41 % af de undersøgte omkostninger.

Eksempel 6 — Fælles støtteansøgning var ikke tilladt

Vi undersøgte en betaling til en landbrugsvirksomhed i Estland vedrørende indkøb af maskineri. Projektansøgningen var indgivet i fællesskab med en anden virksomhed. Ifølge de nationale regler er fælles ansøgninger berettiget til højere støttebeløb, men er kun tilladt, hvis ingen af ansøgerne direkte eller indirekte har dominerende indflydelse over den anden. Vi konstaterede imidlertid, at denne betingelse ikke var opfyldt, hvorved der fremkom en 32 %-fejl.

Vi fandt fejl vedrørende ikke-berettigede støttemodtagere/udgifter (kvantificeret til op til 20 %) i Danmark, Tyskland, Grækenland, Portugal (fastlandet), Italien (Basilicata), Østrig og Polen.

Overanmeldt eller ikke-støtteberettiget areal

Eksempel 7 — Støtte til bevarelse af traditionelle frugthaver betalt for areal med for få traditionelle træer

I Portugal undersøgte vi en betaling til en landbruger under foranstaltningen til udvikling af landdistrikterne vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug til bevarelse af Azorernes traditionelle frugthaver. En national forudsætning for at modtage betalingen var, at der var tale om en frugthave med mindst én art, der er traditionel på Azorerne, og som, hvis den voksede sammen med andre træer, skulle udgøre mindst 80 % af træbeplantningen. Vi besøgte de to anmeldte parceller og konstaterede, at de ikke indeholdt et tilstrækkeligt antal støtteberettigede træer. Parcellerne overholdt ikke støttekriterierne, hvorved der fremkom en 100 %-fejl.

Eksempel 8 — Støtte udbetalt for områder uden landbrugsaktivitet

Foranstaltningen til udvikling af landdistrikterne »Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger« støtter landbrug i bestemte angivne områder, såsom bjergområder. Betalinger foretages årligt pr. hektar støtteberettiget jord for at kompensere landbrugere for alle eller nogle af de ekstra omkostninger og udeblevne indtægter som følge af de landbrugsmæssige produktionsbegrænsninger i sådanne områder. Landbrugere skal udføre en landbrugsaktivitet i de angivne områder for at være støtteberettigede.

I Kroatien besøgte vi et landbrug, der havde modtaget en kompensationsbetaling for »bjergområde«. Vi inspicerede en stikprøve på tre parceller, som støttemodtageren havde anmeldt som græsningsareal. På en af parcellerne fandt vi ingen tegn på nogen landbrugsaktivitet, f.eks. græsning. Parcellen var derfor ikke berettiget til nogen kompensation. Vi fandt også områder på de to andre parceller, der var ikke-støtteberettigede på grund af tæt skovtilplantning og buskudbredelse. Vi noterer, at betalingsorganet havde påpeget tilsvarende problemer og senere har indledt inddrivelse. Ud fra vores stikprøve skønnede vi, at der fremkom en 91 %-fejl.

Kommissionen har noteret sig, at de kroatiske myndigheder har identificeret arealets potentielle manglende støtteberettigelse på grundlag af LPIS-kvalitetsvurderingen, og at de har bestræbt sig på at følge op herpå for at korrigere fejlen.

Kommissionen har noteret sig, at de kroatiske myndigheder ajourførte LPIS efter det hurtige besøg i marken og iværksatte tilbagesøgningen af støtten inden for de frister, der er fastsat i EU-lovgivningen, og overanmeldelsen vil således ikke have nogen finansiel virkning.

Vi fandt fejl vedrørende overanmeldte eller ikke-støtteberettigede arealer (kvantificeret til op til 20 %) i Den Tjekkiske Republik, Tyskland (Sachsen), Spanien (Extremadura), Frankrig (Rhône-Alpes), Kroatien, Portugal (Azorerne og fastlandet), Slovakiet, Finland og Det Forenede Kongerige (England).

Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb

Eksempel 9 — Offentligt organ udelukkede uretmæssigt det laveste tilbud på et bygge- og anlægsarbejde

I Polen undersøgte vi en betaling til et offentligt organ for genopbygning af en dæmning, der skulle beskytte landbrugsarealer mod oversvømmelse. Bygge- og anlægsarbejdet udgjorde 97 % af de reviderede omkostninger. Vi gennemgik den procedure for offentlige indkøb, der var anvendt til at vælge den virksomhed, som udførte bygge- og anlægsarbejdet, og vi konstaterede, at det laveste tilbud var blevet udelukket uden gyldig årsag. De pågældende omkostninger var derfor ikke støtteberettigede, hvorved der fremkom en 97 %-fejl.

Kommissionen har noteret sig, at afgørelsen om at udelukke det laveste tilbud blev anfægtet af den tilbudsgiver, hvis tilbud ikke blev antaget. Den kompetente nationale appelinstans (KIO) afviste imidlertid denne appel. Betalingsorganet fulgte afgørelsen fra den nationale appelinstans.

---

(1)  Sådanne fejl tegner sig for mere end tre fjerdedele af den samlede anslåede fejlforekomst i forbindelse med denne specifikke vurdering.

(2)  Dvs. at halvdelen af alle fejl med en indvirkning på mindst 20 % blev fundet i transaktioner med en værdi under 100 000 euro, og de resterende i transaktioner med en værdi over dette beløb.

BILAG 7.4

OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE »NATURRESSOURCER«

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | Ikke længere relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | 3.46. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten at: |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldstændig gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

Ikke længere relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

3.46.

Anbefaling 1: Kommissionen og medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at IFKS' potentiale udnyttes fuldt ud. Det bør navnlig sikres, at

| — | medlemsstaterne vurderer og registrerer landbrugsparcellernes, og navnlig de permanente græsarealers, støtteberettigelse og størrelse korrekt på grundlag af de gældende EU-kriterier og på basis af en detaljeret analyse af de seneste ortobilleder (jf. punkt 3.9, 3.10 og 3.20) |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne vurderer og registrerer landbrugsparcellernes, og navnlig de permanente græsarealers, støtteberettigelse og størrelse korrekt på grundlag af de gældende EU-kriterier og på basis af en detaljeret analyse af de seneste ortobilleder (jf. punkt 3.9, 3.10 og 3.20)

| — | medlemsstaterne øjeblikkeligt træffer afhjælpende foranstaltninger, hvor det er konstateret, at IFKS er behæftet med systemiske fejl, navnlig med hensyn til ukorrekt administrativ behandling af støtteansøgninger (jf. punkt 3.15 og tekstboks 3.5) |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne øjeblikkeligt træffer afhjælpende foranstaltninger, hvor det er konstateret, at IFKS er behæftet med systemiske fejl, navnlig med hensyn til ukorrekt administrativ behandling af støtteansøgninger (jf. punkt 3.15 og tekstboks 3.5)

| — | medlemsstaternes debitorbogholderi indeholder fuldstændige og pålidelige oplysninger om fordringernes beløb og art, og at der uden unødig forsinkelse iværksættes effektive inddrivelses-/fuldbyrdelsesprocedurer (jf. punkt 3.24 og 3.25) |
| --- | --- |

—

medlemsstaternes debitorbogholderi indeholder fuldstændige og pålidelige oplysninger om fordringernes beløb og art, og at der uden unødig forsinkelse iværksættes effektive inddrivelses-/fuldbyrdelsesprocedurer (jf. punkt 3.24 og 3.25)

X

Anbefaling 2: Kommissionen sørger for, at proceduren for styrkelse af sikkerheden anvendes effektivt med henblik på at øge kvaliteten og sammenligneligheden af det arbejde, der udføres af revisionsorganerne, og at der træffes korrigerende foranstaltninger med hensyn til de italienske myndigheders uberettigede nedsættelse af satsen for kontrol på stedet (jf. punkt 3.30 til 3.35)

X

2013

Anbefaling 3: Kommissionen aktivt overvåger, at der iværksættes foranstaltninger med henblik på at afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet for EU-støtte til producentsammenslutninger i Polen (jf. punkt 3.36-3.38).

X

| 4.37. | På grundlag af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten på området udvikling af landdistrikter, at: |
| --- | --- |

4.37.

Anbefaling 1: medlemsstaterne udfører deres administrative kontrol bedre og udnytter alle de relevante oplysninger, betalingsorganerne har adgang til, da de dermed vil få mulighed for at opdage og korrigere de fleste fejl (jf. punkt 4.8 og 4.20). Under den administrative kontrol, særlig i forbindelse med investeringsforanstaltninger, bør alle tilgængelige oplysninger udnyttes til at bekræfte, at udgifterne, projektet og modtageren (herunder alle endelige aktionærer) er støtteberettigede, og at udbudsprocedurerne overholder de gældende EU-regler og/eller nationale regler

X

Anbefaling 2: Kommissionen sørger for, at alle de sager, hvor Retten konstaterede fejl, bliver fulgt passende op (jf. punkt 4.14, 4.20 og 4.21 samt punkt 4.16 for så vidt angår miljø)

X

Kommissionen forstår, at Revisionsretten har fremlagt bevis for, at alle sager er blevet fulgt op på passende vis. De individuelle transaktioner beskrevet i punkt 4.14 og 4.21 blev omfattet af Kommissionens særlige revisioner. De systemiske svagheder, der er nævnt i punkt. 4.20, vedrører de samme svagheder som dem, der er blevet identificeret af Kommissionens revisorer, og indgår således i risikovurderingen ved udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram.

Hvad angår punkt 4.16, havde støttemodtageren i forbindelse med evalueringen af den endelige rapport skriftligt bekræftet, at han ikke kan få refunderet moms, og Kommissionen havde således ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved denne skriftlige bekræftelse.

Anbefaling 3: medlemsstaterne sørger for, at de handlingsplaner, som skal rette op på den høje fejlprocent i forbindelse med udvikling af landdistrikter, er fuldstændige, dvs. at alle regioner er omfattet, og at alle foranstaltninger, særlig investeringsforanstaltninger, behandles, og at der er taget hensyn til Kommissionens og Rettens revisionsresultater (jf. punkt 4.30)

X

2013

og for så vidt angår den fælles landbrugspolitik samlet set, at:

Anbefaling 4: Kommissionen dokumenterer, hvordan den beregner de udgifter, der er omfattet af dens overensstemmelsesrevisioner (jf. punkt 4.24)

X

Anbefaling 5: Kommissionen træffer foranstaltninger til at mindske efterslæbet af uafsluttede revisionssager yderligere, så der bliver mulighed for, at alle revisioner udført før 2012 kan være afsluttet ved udgangen af 2015 (jf. punkt 4.27)

X

Anbefaling 6: Kommissionen videreudvikler sin metode til beregning af restfejlfrekvensen og sikrer, at der tages hensyn til alle udgifter og betalingsorganer. (jf. punkt 4.29)

X

| 4.38. | Retten anbefaler endvidere, at: |
| --- | --- |

4.38.

Anbefaling 7: finansielle korrektioner over for medlemsstater vedrørende Den Europæiske Fiskerifond underbygges med dokumentation for valideringen (jf. punkt 4.34).

X

---

KAPITEL 8

Sikkerhed og medborgerskab

INDHOLD

| Indledning | 8.1-8.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af dette udgiftsområde i FFR | 8.2-8.5 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 8.6 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 8.7 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte systemer | 8.8-8.12 |
| --- | --- |

| Delt forvaltning | 8.8-8.10 |
| --- | --- |

| Direkte forvaltning | 8.11 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger | 8.12 |
| --- | --- |

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 8.1. | I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende udgiftsområdet »Sikkerhed og medborgerskab« i den flerårige finansielle ramme (FFR).
  Tekstboks 8.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2016. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

8.1.

I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende udgiftsområdet »Sikkerhed og medborgerskab« i den flerårige finansielle ramme (FFR).
  Tekstboks 8.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2016.

Tekstboks 8.1 —   Udgiftsområde 3 i FFR — Fordeling i 2016

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 3,1 |
| --- | --- |
| – forskud
   (8) | 2,2 |
| + afregninger af forskud
   (8) | 1,5 |
| Revideret population i alt | 2,4 |

Regnskabsårets betalinger i alt

3,1

– forskud
   (8)

2,2

- afregninger af forskud
   (8)

1,5

Revideret population i alt

2,4

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af dette udgiftsområde i FFR

| 8.2. | Dette er udgiftsområde 3, der omfatter forskellige politikker, hvis fælles målsætning er at styrke begrebet unionsborgerskab ved at skabe et område med frihed, retfærdighed og sikkerhed uden indre grænser. Som det fremgår af
  tekstboks 8.1
  , er hovedparten af udgifterne afholdt på området migration og sikkerhed, og derudover ydes der finansiering til »Fødevarer og foder« (der omfatter ernæring, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd) og kulturelle og kreative aktiviteter (»Et kreativt Europa«) samt programmer vedrørende retfærdighed, rettigheder, lighed og medborgerskab samt forbrugere og sundhed. En væsentlig del af betalingerne afholdes via decentrale agenturer (1). |
| --- | --- |

8.2.

Dette er udgiftsområde 3, der omfatter forskellige politikker, hvis fælles målsætning er at styrke begrebet unionsborgerskab ved at skabe et område med frihed, retfærdighed og sikkerhed uden indre grænser. Som det fremgår af
  tekstboks 8.1
  , er hovedparten af udgifterne afholdt på området migration og sikkerhed, og derudover ydes der finansiering til »Fødevarer og foder« (der omfatter ernæring, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd) og kulturelle og kreative aktiviteter (»Et kreativt Europa«) samt programmer vedrørende retfærdighed, rettigheder, lighed og medborgerskab samt forbrugere og sundhed. En væsentlig del af betalingerne afholdes via decentrale agenturer (1).

Migration og sikkerhed

| 8.3. | Hovedparten af udgifterne til migration og sikkerhed afholdes over to fonde — Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (2) (AMIF) og Fonden for Intern Sikkerhed (ISF). De løber fra 2014 til 2020 og erstattede Solid-programmet (»programmet om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme«), som omfattede fire instrumenter (3) samt de to programmer »Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet« (ISEC) og »Forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme og andre sikkerhedsrelaterede risici« (CIPS). Ligesom for Solid-programmets vedkommende deles forvaltningen af de fleste AMIF- og ISF-midler mellem medlemsstaterne og Kommissionen (GD for Migration og Indre Anliggender (GD HOME)). Målet med AMIF er at bidrage til en effektiv forvaltning af migrationsstrømmene samt tilvejebringe en fælles EU-tilgang til asyl og indvandring. Målet med ISF er at opnå et højt sikkerhedsniveau i EU. Den omfatter to instrumenter (4): ISF — Ydre grænser og visum og ISF — Politi. Førstnævnte yder støtte til harmoniserede grænseforvaltningsforanstaltninger og udvikling af en fælles visumpolitik, mens sidstnævnte fokuserer på samarbejdet mellem retshåndhævelsesorganer og på at forbedre evnen til at håndtere sikkerhedsrelaterede risici og kriser. |
| --- | --- |

8.3.

Hovedparten af udgifterne til migration og sikkerhed afholdes over to fonde — Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (2) (AMIF) og Fonden for Intern Sikkerhed (ISF). De løber fra 2014 til 2020 og erstattede Solid-programmet (»programmet om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme«), som omfattede fire instrumenter (3) samt de to programmer »Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet« (ISEC) og »Forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme og andre sikkerhedsrelaterede risici« (CIPS). Ligesom for Solid-programmets vedkommende deles forvaltningen af de fleste AMIF- og ISF-midler mellem medlemsstaterne og Kommissionen (GD for Migration og Indre Anliggender (GD HOME)). Målet med AMIF er at bidrage til en effektiv forvaltning af migrationsstrømmene samt tilvejebringe en fælles EU-tilgang til asyl og indvandring. Målet med ISF er at opnå et højt sikkerhedsniveau i EU. Den omfatter to instrumenter (4): ISF — Ydre grænser og visum og ISF — Politi. Førstnævnte yder støtte til harmoniserede grænseforvaltningsforanstaltninger og udvikling af en fælles visumpolitik, mens sidstnævnte fokuserer på samarbejdet mellem retshåndhævelsesorganer og på at forbedre evnen til at håndtere sikkerhedsrelaterede risici og kriser.

Andre områder

| 8.4. | Hovedmålet for programmet »Fødevarer og foder« er at sikre menneskers, dyrs og planters sundhed i alle led i fødevarekæden. Den største udgiftspost omfatter godtgørelse af medlemsstaternes udgifter under programmer vedrørende visse dyresygdomme, som Kommissionen har godkendt. |
| --- | --- |

8.4.

Hovedmålet for programmet »Fødevarer og foder« er at sikre menneskers, dyrs og planters sundhed i alle led i fødevarekæden. Den største udgiftspost omfatter godtgørelse af medlemsstaternes udgifter under programmer vedrørende visse dyresygdomme, som Kommissionen har godkendt.

| 8.5. | »Et kreativt Europa« er EU-rammeprogrammet for støtte til kultursektoren og den audiovisuelle sektor. Udgiftsområde 3 omfatter også en række programmer, der sigter mod at det generelle mål at styrke området sikkerhed og medborgerskab, herunder navnlig programmerne om retfærdighed og forbrugere samt programmet om rettigheder, lighed og medborgerskab. |
| --- | --- |

8.5.

»Et kreativt Europa« er EU-rammeprogrammet for støtte til kultursektoren og den audiovisuelle sektor. Udgiftsområde 3 omfatter også en række programmer, der sigter mod at det generelle mål at styrke området sikkerhed og medborgerskab, herunder navnlig programmerne om retfærdighed og forbrugere samt programmet om rettigheder, lighed og medborgerskab.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 8.6. | I 2016 undersøgte vi med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , følgende under »Sikkerhed og medborgerskab«: |
| --- | --- |

8.6.

I 2016 undersøgte vi med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , følgende under »Sikkerhed og medborgerskab«:

| a) | en stikprøve på 15 transaktioner i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet med henblik på at hjælpe os med at danne os et indtryk af udgifterne i 2016 over budgettet som helhed — ikke med henblik på at være repræsentativ for hele spektret af udgifter på dette FFR-udgiftsområde. Dette valg skyldtes, at niveauet for betalingerne på dette politikområde i 2016 var relativt lavt (ca. 2 % af EU-totalen). Stikprøven bestod af fem transaktioner under delt forvaltning med medlemsstaterne (5), syv under Kommissionens direkte forvaltning og tre, der involverede afregning af forskud til agenturer |
| --- | --- |

a)

en stikprøve på 15 transaktioner i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet med henblik på at hjælpe os med at danne os et indtryk af udgifterne i 2016 over budgettet som helhed — ikke med henblik på at være repræsentativ for hele spektret af udgifter på dette FFR-udgiftsområde. Dette valg skyldtes, at niveauet for betalingerne på dette politikområde i 2016 var relativt lavt (ca. 2 % af EU-totalen). Stikprøven bestod af fem transaktioner under delt forvaltning med medlemsstaterne (5), syv under Kommissionens direkte forvaltning og tre, der involverede afregning af forskud til agenturer

| b) | de vigtigste systemer, som Kommissionen og medlemsstaterne bruger til at give sikkerhed vedrørende betalinger afholdt under Solid, AMIF og ISF. Vi udførte også supplerende kontrol af en stikprøve på 35 transaktioner til støtte for arbejdet med systemerne: 24 under delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne og 11 under Kommissionens direkte forvaltning. Stikprøven vedrørende delt forvaltning havde fokus på Solid, da de fleste af de udgifter, Kommissionen afregnede i 2016, fortsat vedrørte det program. Vi undersøgte især de systemer i medlemsstaterne, som efter Kommissionens vurdering gav sikkerhed på et rimeligt niveau |
| --- | --- |

b)

de vigtigste systemer, som Kommissionen og medlemsstaterne bruger til at give sikkerhed vedrørende betalinger afholdt under Solid, AMIF og ISF. Vi udførte også supplerende kontrol af en stikprøve på 35 transaktioner til støtte for arbejdet med systemerne: 24 under delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne og 11 under Kommissionens direkte forvaltning. Stikprøven vedrørende delt forvaltning havde fokus på Solid, da de fleste af de udgifter, Kommissionen afregnede i 2016, fortsat vedrørte det program. Vi undersøgte især de systemer i medlemsstaterne, som efter Kommissionens vurdering gav sikkerhed på et rimeligt niveau

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| c) | om de årlige aktivitetsrapporter fra GD HOME og GD for Kommunikation (GD COMM) indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater. |
| --- | --- |

c)

om de årlige aktivitetsrapporter fra GD HOME og GD for Kommunikation (GD COMM) indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 8.7. | Af de 15 transaktioner, vi undersøgte, var fire behæftet med kvantificerbare fejl, hvoraf tre var under 2 % af den undersøgte transaktionsværdi. Da det ikke var hensigten, at denne stikprøve skulle være repræsentativ for udgifterne på dette FFR-udgiftsområde, er fejlforekomsten ikke beregnet. |
| --- | --- |

8.7.

Af de 15 transaktioner, vi undersøgte, var fire behæftet med kvantificerbare fejl, hvoraf tre var under 2 % af den undersøgte transaktionsværdi. Da det ikke var hensigten, at denne stikprøve skulle være repræsentativ for udgifterne på dette FFR-udgiftsområde, er fejlforekomsten ikke beregnet.

UNDERSØGELSE AF UDVALGTE SYSTEMER

Delt forvaltning

Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed

| 8.8. | Vi undersøgte den procedure, der førte til Kommissionens godkendelse af ti nationale programmer, dens vurdering af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer og den finansielle afslutning af regnskaberne for AMIF og ISF i 2016. Vi kontrollerede samme systemer ved besøg i fire medlemsstater (6). Som det ses i
  tekstboks 8.2
  , gik det langsomt med at få afholdt AMIF- og ISF-betalinger under delt forvaltning her to år inde i den syvårige programmeringsperiode. |
| --- | --- |

8.8.

Vi undersøgte den procedure, der førte til Kommissionens godkendelse af ti nationale programmer, dens vurdering af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer og den finansielle afslutning af regnskaberne for AMIF og ISF i 2016. Vi kontrollerede samme systemer ved besøg i fire medlemsstater (6). Som det ses i
  tekstboks 8.2
  , gik det langsomt med at få afholdt AMIF- og ISF-betalinger under delt forvaltning her to år inde i den syvårige programmeringsperiode.

| 8.8. | Trods det lave niveau for betalinger i de første regnskaber for regnskabsårene 2014 og 2015 vil Kommissionen gerne understrege, at de betalinger, der er indberettet i 2017 (om regnskaberne for 2016), steg med mere end det tredobbelte i forhold til regnskaberne for 2014-2015. Endvidere er de betalinger, der er indgået forpligtelser for, nået op på 36 % for AMIF og 40 % for ISF, jf. den årlige gennemførelsesrapport for 2016. Denne tendens til stigende betalinger forventes derfor at fortsætte fremover. |
| --- | --- |

8.8.

Tekstboks 8.2 —   Implementeringen af AMIF og ISF gik relativt langsomt op til regnskabsåret 2015

Image

NB: Implementeringsgraden er forholdet mellem udgifterne under delt forvaltning i regnskabsårene 2014 og 2015 og den samlede tildeling til finansieringsperioden 2014-2020 for de 13 medlemsstater, som Kommissionen havde afregnet udgifter for vedrørende 2014 og 2015.

Kilde: Kommissionens afgørelse om afslutning af årsregnskabet for nationale programmer for så vidt angår udgifter støttet under AMIF og ISF i regnskabsårene 2014 og 2015.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 8.9. | Vi konstaterede flere svagheder på Kommissionsniveau (GD HOME) og på medlemsstatsniveau.
  Tekstboks 8.3
  viser de vigtigste systemsvagheder og virkningen af dem. |
| --- | --- |

8.9.

Vi konstaterede flere svagheder på Kommissionsniveau (GD HOME) og på medlemsstatsniveau.
  Tekstboks 8.3
  viser de vigtigste systemsvagheder og virkningen af dem.

| 8.9. | Kommissionen understreger, at kontrolsystemet fungerede godt og konsekvent og dermed opfyldte sikkerhedskravene, hvilket fremgår af den årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

8.9.

Solid

| 8.10. | Vores undersøgelse af den supplerende stikprøve af transaktioner (jf. punkt 8.6 b)) bekræftede stort set Kommissionens vurderinger af den sikkerhed, medlemsstaternes systemer gav. |
| --- | --- |

8.10.

Vores undersøgelse af den supplerende stikprøve af transaktioner (jf. punkt 8.6 b)) bekræftede stort set Kommissionens vurderinger af den sikkerhed, medlemsstaternes systemer gav.

| 8.10. | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens generelle bekræftelse af dens vurdering af den sikkerhed, medlemsstaternes systemer gav i forbindelse med SOLID. Kommissionen er af den opfattelse, at dette viser, at sikkerhedsniveauet dermed også er pålideligt. |
| --- | --- |

8.10.

Tekstboks 8.3 —   Systemsvagheder i relation til Solid, AMIF og ISF

| Svaghed | Virkning | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- |
| Kommissionsniveau | |
| 1. | Der var mange forslag til AMIF-/ISF-programmer (f.eks. forelå det tyske ISF-program i 10 udgaver, og Det Forenede Kongeriges AMIF-program i ni), som medlemsstaterne havde udarbejdet og Kommissionen gennemgået før godkendelsen. |

Svaghed

Virkning

Kommissionens svar

Kommissionsniveau

1.

Der var mange forslag til AMIF-/ISF-programmer (f.eks. forelå det tyske ISF-program i 10 udgaver, og Det Forenede Kongeriges AMIF-program i ni), som medlemsstaterne havde udarbejdet og Kommissionen gennemgået før godkendelsen.

Forsinker potentielt gennemførelsen.

Programmeringsfasen var en iterativ proces med medlemsstaterne, der var nødvendig for at sikre en høj kvalitet i de nationale programmer, som blev godkendt af Kommissionen for programmeringsperioden 2014-2020.

| 2. | Kommissionens vurdering af medlemsstaternes AMIF- og ISF-systemer var ofte baseret på utilstrækkelig detaljerede oplysninger, navnlig med hensyn til revisionsstrategier. |
| --- | --- |

2.

Kommissionens vurdering af medlemsstaternes AMIF- og ISF-systemer var ofte baseret på utilstrækkelig detaljerede oplysninger, navnlig med hensyn til revisionsstrategier.

Begrænser Kommissionens vurdering af medlemsstaternes systemer.

Kommissionen deler ikke Revisionsretten holdning, navnlig med hensyn til revisionsstrategier, baseret på følgende antagelser:

Selv om det ifølge retsgrundlaget ikke er påkrævet, at revisionsmyndighederne forelægger deres systemrevisionsrapporter, har Kommissionen regelmæssigt anmodet dem om at forelægge sådanne rapporter, hvor det var nødvendigt. Det anses på grundlag af sikkerhedsmodellen ved delt forvaltning hverken for realistisk eller effektivt at gennemgå og analysere det samlede indhold af samtlige individuelle systemrevisionsrapporter.

Revisionsmyndighedens revisionsberetning er blot ét af de værktøjer, der gør det muligt for revisionsmyndigheden og sidenhen Kommissionen at få vished om rigtigheden af de tre udtalelser fra revisionsmyndigheden i regnskabet. Sikkerhedsmodellen ved delt forvaltning er baseret på fire andre sikkerhedssøjler (oversigten over revisionsstrategien, resultaterne af systemrevisioner, resultaterne af finansielle revisioner, eventuel fornyet kontrol og enhver anden revision, som revisionsmyndigheden blev underlagt i referenceperioden, samt GD HOME's egne revisioner, f.eks. ved skrivebordsgennemgange, systemrevisionsmøder og systemrevisioner).

| 3. | Eksternaliseret revisionsarbejde vedrørende Solid-programmet: |
| --- | --- |

3.

Eksternaliseret revisionsarbejde vedrørende Solid-programmet:

| | — | Medlemsstaterne svarede hurtigt, men der var forsinkelser i rapporteringen om efterfølgende juridisk-kritiske revisioner (det tog i gennemsnit 20 måneder at udarbejde en endelig revisionsberetning). |
| --- | --- | --- |

—

Medlemsstaterne svarede hurtigt, men der var forsinkelser i rapporteringen om efterfølgende juridisk-kritiske revisioner (det tog i gennemsnit 20 måneder at udarbejde en endelig revisionsberetning).

Forsinkelser i medlemsstaternes korrektion af mangler i kontrolsystemerne.

Kommissionen anerkender, at der tidligere er forekommet forsinkelser i rapporteringen om efterfølgende overensstemmelsesrevisioner, men er ikke enig i, at dette har medført forsinkelser i medlemsstaternes korrektion af mangler i kontrolsystemerne.

Hovedmålet med en efterfølgende kontrol er at vurdere den tilbageværende fejlprocent i det reviderede program. Kommissionens sikkerhed er endvidere baseret på de systemrevisioner, der finder sted i løbet af hele programmeringsperioden, og som er medlemsstaternes vigtigste mulighed for at træffe foranstaltninger for at rette op på mangler i systemet.

| | — | Utilstrækkelig dokumenterede procedurer for kvalitetskontrol af eksternaliseret revisionsarbejde. |
| --- | --- | --- |

—

Utilstrækkelig dokumenterede procedurer for kvalitetskontrol af eksternaliseret revisionsarbejde.

Risiko for uensartet kvalitet i efterfølgende juridisk-kritiske revisioner.

GD HOME anvendte disse eksterne kontrahenter til gennemførelsen af revisionerne i overensstemmelse med den årlige arbejdsplan.

GD HOME bygger sit tilsyn med kontrahenter på visse grundlæggende elementer, der rækker ud over den systematiske udfyldelse af tjeklister og den efterfølgende administrative byrde (såsom specifik vejledning om de forskellige risici til de seniorledere, der koordinerer revisionsprocessen, standardchecklister til projektrevisioner, som er udarbejdet med henblik på at sikre en ensartet revisionstilgang i alle medlemsstater, samt møder mellem revisorerne og de eksterne kontrahenter for at orientere om revisionsopgavens omfang, risici, m.m.).

Medlemsstatsniveau

| 4. | I Østrig og Spanien var de ansvarlige myndigheders stedlige kontroller ikke tilstrækkelig dokumenterede, og i Spanien blev stikprøverne til kontrol ikke udtaget af hele populationen. |
| --- | --- |

4.

I Østrig og Spanien var de ansvarlige myndigheders stedlige kontroller ikke tilstrækkelig dokumenterede, og i Spanien blev stikprøverne til kontrol ikke udtaget af hele populationen.

Øger risikoen med hensyn til de finansierede aktioners støtteberettigelse, forvaltning og kontrol.

| 5. | Spanien og Frankrig har ikke et særligt IT-værktøj til forvaltning og kontrol af midlerne. |
| --- | --- |

5.

Spanien og Frankrig har ikke et særligt IT-værktøj til forvaltning og kontrol af midlerne.

Hvad angår IT-værktøjerne til forvaltning af midlerne har Frankrig indført PRESAGE-systemet, som ikke var fuldt funktionsdygtigt, da de første regnskaber blev aflagt. Den ansvarlige myndighed forpligtede sig til at indføre alle projekter i databasen senest i midten af 2017. Dette havde imidlertid ikke nogen indvirkning på udgifternes støtteberettigelse og indebar ingen finansielle risici, eftersom der i perioden kun blev udbetalt forskud af den ansvarlige myndighed.

| 6. | Svagheder i de revisioner, revisionsmyndighederne udfører:
  I Tyskland og Østrig var der ikke tilstrækkeligt bevis på, at den ansvarlige myndighed opfyldte udpegelseskriterierne. |
| --- | --- |

6.

Svagheder i de revisioner, revisionsmyndighederne udfører:

I Tyskland og Østrig var der ikke tilstrækkeligt bevis på, at den ansvarlige myndighed opfyldte udpegelseskriterierne.

| | I Frankrig tog stikprøveudtagningsmetoden ikke hensyn til forskellene mellem AMIF og ISF med hensyn til iboende risici.
  I Tyskland var der begrænset kontrol af administrative kontroller. |
| --- | --- |

I Frankrig tog stikprøveudtagningsmetoden ikke hensyn til forskellene mellem AMIF og ISF med hensyn til iboende risici.

I Tyskland var der begrænset kontrol af administrative kontroller.

For så vidt angår den franske revisionsmyndigheds stikprøveudtagningsmetode har revisionsmyndigheden ændret sin fremgangmåde.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Direkte forvaltning

| 8.11. | For så vidt angår udgifter forvaltet direkte af Kommissionen viste vores undersøgelse af stikprøven af transaktioner, at ca. halvdelen var uden fejl. De fejl, vi opdagede, var generelt ikke alvorlige og vedrørte omkostningernes støtteberettigelse og udbudsprocedurer. Et revisionsresultat vedrørende EU-finansiering af et katastrofebistandsprojekt vises i
  tekstboks 8.4
  . |
| --- | --- |

8.11.

For så vidt angår udgifter forvaltet direkte af Kommissionen viste vores undersøgelse af stikprøven af transaktioner, at ca. halvdelen var uden fejl. De fejl, vi opdagede, var generelt ikke alvorlige og vedrørte omkostningernes støtteberettigelse og udbudsprocedurer. Et revisionsresultat vedrørende EU-finansiering af et katastrofebistandsprojekt vises i
  tekstboks 8.4
  .

| 8.11. | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens bekræftelse af, at de konstaterede fejl generelt ikke var alvorlige. |
| --- | --- |

8.11.

Tekstboks 8.4 —   Eksempel på et revisionsresultat

Tekstboks 8.4 — Eksempel på et revisionsresultat

Vi undersøgte en betaling fra Kommissionen (GD for Migration og Indre Anliggender) til Grækenland. Det drejede sig om katastrofebistand til at transportere tredjelandsmigranter fra de græske øer til det græske fastland mellem august og november 2015, da flygtningekrisen var på sit højeste.

Ankomsten af flere hundrede tusinde migranter i Grækenland skabte behov for en omgående og effektiv humanitær indsats fra EU. Formålet med tiltaget var at muliggøre overførslen af migranter fra de omkringliggende øer til fastlandet for at undgå en humanitær katastrofe. Grækenland indgik i dette øjemed kontrakter med rederier om brug af fartøjer, som derfor ikke kunne bruges til turistaktiviteter eller til at udføre regelmæssig færgefart. Tiltaget var meget hastende og yderst vigtigt og blev gennemført med fuld respekt for en forsvarlig økonomisk forvaltning.

De græske myndigheder betalte 8 millioner euro for at chartre fartøjer, der skulle bruges til at transportere migranter, indlogere dem og give dem mad. I henhold til en aftale, der var indgået med de græske myndigheder i november 2015, bidrog Kommissionen til denne aktion med et tilskud på 6 millioner euro.

De græske myndigheder undertegnede en kontrakt med henblik på at:

| 1. | sikre, at fartøjer, der ikke allerede bruges til regelmæssig færgefart, især for turister i sommerperioden, var tilgængelige til projektet for migranter, og |
| --- | --- |

1.

sikre, at fartøjer, der ikke allerede bruges til regelmæssig færgefart, især for turister i sommerperioden, var tilgængelige til projektet for migranter, og

| 2. | sikre, at der blev stillet faciliteter i form af transport, logi og mad til rådighed for migranter. |
| --- | --- |

2.

sikre, at der blev stillet faciliteter i form af transport, logi og mad til rådighed for migranter.

De udvalgte rederier transporterede over 150 000 migranter, gav dem indlogering og mad og afkrævede voksne migranter 60 euro pr. billet (børn blev afkrævet op til 30 euro), hvorved de tjente op til 9 millioner euro. Fartøjerne havde ikke passagerer med på turene fra fastlandet for at hente migranter fra øerne.

Det var i indkaldelsen fra de græske myndigheder klart anført, at kontrahenten skulle stille faciliteter til rådighed ud over dem, der normalt er omfattet af prisen på en billet, herunder mad, indlogering m.m., og det også blev gjort klart i de modtagne bud, at der i udbudsprisen også blev taget højde for tomme returtransporter. Ligeledes var det klart anført i udbudsbetingelserne fra de græske myndigheder, at kontrahenten kunne pålægge migranterne billetprisen for en sådan rejse. Dette afspejledes også i prisen på de modtagne bud.

Kommissionen var oplyst om, at rederierne afkrævede migranterne penge. Da Kommissionen vurderede forslaget til aktion i oktober 2015 og evaluerede effekten af aktionen, før den udbetalte restbeløbet af tilskuddet i marts 2016, nævnede den imidlertid ikke de potentielle indtægter fra migranterne. Dokumentationen vedrørende kontrakten mellem de græske myndigheder og rederierne omtalte betaling fra migranterne, men satte ikke tal på sådanne indtægter. Der mangler derfor gennemsigtighed i fordelingen af finansieringen mellem offentlige kilder og indtægterne fra migranterne i forbindelse med denne nødforanstaltning.

Kommissionen er ikke enig i Revisionsretten vurdering eller i konstateringen.

Den finansielle gennemførelse af tiltaget er fuldt ud i overensstemmelse med tilskudsaftalen med de græske myndigheder, og den er gennemført i henhold til gældende regler og er dermed lovligt og formelt rigtig.

Billetprisen kan ikke betragtes som værende indtægtsmæssigt relevant i forbindelse med den pågældende kontrakt, eftersom formålet med kontrakten var at stille faciliteter til rådighed ud over dem, der er omfattet af billetprisen.

Derfor mener Kommissionen, at udbudsproceduren, vurderingen af buddene, tildelingen af kontrakten, den udøvede tjeneste og de græske myndigheders finansielle bidrag alle var lovlige og formelt rigtige og fuldt ud gennemsigtige.

På de pågældende ruter var den gennemsnitlige markedspris i højsæsonen for en returbillet på økonomiklasse op til 90 euro. Indtægterne fra migranterne på op til 60 euro pr. billet bidrog til rederiernes indtægter og dermed deres eventuelle overskud. EU-lovgivningen tillader ikke modtagere af EU-tilskud at få overskud på gennemførelsen af et projekt, og som tilskudsmodtagere opnåede de græske myndigheder bestemt ikke noget overskud.

I betragtning af, at migranterne gjorde brug af alle faciliteterne på skibet, herunder første klasse og kahytter, og at rederierne ikke havde nogen indtægter fra transport af køretøjer eller fra andre tjenester såsom mad, finder Kommissionen, at de græske myndigheder betalte en rimelig pris for færgetransporten.

Som allerede forklaret ovenfor havde kontrakten til formål at levere tjenester ud over dem, der er inkluderet i billetprisen, og eventuelle indtægter eller fortjenester fra billetter er derfor hverken relevante for tilskudsaftalen eller mulige at opgøre.

De græske myndigheders kontrakter med rederierne dækkede brug af fartøjerne i perioder på op til 20 dage til en pris af mellem 30 000 og 40 000 euro pr. fartøj pr. dag i i alt 228 fartøjsdage. Der var dage, hvor fartøjerne lå uvirksomme i havnen, men rederierne blev betalt som aftalt i kontrakten. Tre fartøjer lå uvirksomme i havnen i henholdsvis 3, 4 og 5 dage, hvad rederierne fik udbetalt 415 500 euro for.

De få dage, hvor fartøjerne, som Revisionsretten anfører, lå uvirksomme i havnen, var at forvente, i betragtning af at fartøjerne ifølge kontrakten var forpligtede til at stå til rådighed og være klar til at sejle til enhver tid og til enhver destination i den ekstreme nødsituation, som Grækenland stod overfor i støtteperioden. Der var ifølge Kommissionens beregninger i alt syv dage, hvor fartøjerne lå uvirksomme.

Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger

| 8.12. | De årlige aktivitetsrapporter fra GD HOME og GD COMM blev udarbejdet i overensstemmelse med instrukserne fra GD for Budget, og de metoder, der blev brugt til at beregne fejlforekomsterne, giver ikke metodologiske problemer. I 2016 reviderede vi statistisk set for få transaktioner til, at vi kan sammenligne disse GD'ers oplysninger om udgifternes formelle rigtighed med resultaterne af vores revision. |
| --- | --- |

8.12.

De årlige aktivitetsrapporter fra GD HOME og GD COMM blev udarbejdet i overensstemmelse med instrukserne fra GD for Budget, og de metoder, der blev brugt til at beregne fejlforekomsterne, giver ikke metodologiske problemer. I 2016 reviderede vi statistisk set for få transaktioner til, at vi kan sammenligne disse GD'ers oplysninger om udgifternes formelle rigtighed med resultaterne af vores revision.

---

(1)  I dag er 12 sådanne organer aktive på de forskellige politikområder under dette udgiftsområde.

(2)  Retsakten om oprettelse af AMIF kan findes på EUR-Lex-webstedet.

(3)  Retsakterne om oprettelse af følgende instrumenter kan findes på EUR-Lex-webstedet: Fonden for de Ydre Grænser, Den Europæiske Tilbagesendelsesfond, Den Europæiske Flygtningefond og Den Europæiske Fond for Integration af Tredjelandsstatsborgere.

(4)  Retsakterne om oprettelse af følgende instrumenter kan findes på EUR-Lex-webstedet: ISF —Ydre grænser og visum og ISF — Politi.

(5)  Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien og Litauen.

(6)  For AMIF's vedkommende i Spanien og Østrig og for ISF's vedkommende i Tyskland og Frankrig.

(7)  Omfatter udgifter vedrørende forbrugere, retfærdighed, rettigheder, lighed og medborgerskab.

(8)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016.

---

KAPITEL 9

Et globalt Europa

INDHOLD

| Indledning | 9.1-9.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af udgiftsområdet »Et globalt Europa« | 9.2-9.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 9.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 9.6-9.23 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger | 9.24-9.33 |
| --- | --- |

| Vurdering af GD NEAR's systemer | 9.24-9.27 |
| --- | --- |

| Svagheder hos revisionsmyndighederne | 9.24 |
| --- | --- |

| Undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2016 | 9.25-9.27 |
| --- | --- |

| Vurdering af GD DEVCO's systemer | 9.28 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter | 9.29-9.33 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 9.34-9.37 |
| --- | --- |

| Konklusion | 9.34-9.35 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 9.36-9.37 |
| --- | --- |

| Bilag 9.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende »Et globalt Europa« |
| --- | --- |

Bilag 9.1 —

| Bilag 9.2 — | Oversigt over fejl i relation til »Et globalt Europa« med en indvirkning på mindst 20 % |
| --- | --- |

Bilag 9.2 —

| Bilag 9.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger til »Et globalt Europa« |
| --- | --- |

Bilag 9.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 9.1. | I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende FFR-udgiftsområdet »Et globalt Europa«.
  Tekstboks 9.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2016. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

9.1.

I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende FFR-udgiftsområdet »Et globalt Europa«.
  Tekstboks 9.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2016.

Tekstboks 9.1 —   FFR-udgiftsområdet »Et globalt Europa« — Oversigt 2016

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 10,3 |
| --- | --- |
| – forskud
   (20)
   (21) | 6,6 |
| + afregninger af forskud
   (20) | 4,6 |
| Revideret population i alt | 8,3 |

Regnskabsårets betalinger i alt

10,3

– forskud
   (20)
   (21)

6,6

+ afregninger af forskud
   (20)

4,6

Revideret population i alt

8,3

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af udgiftsområdet »Et globalt Europa«

| 9.2. | »Et globalt Europa« dækker udgifterne til alle eksterne (udenrigspolitiske) foranstaltninger, der finansieres over EU's almindelige budget. Foranstaltningerne har til formål at:






  — | fremme EU's værdier i resten af verden, f.eks. menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet |
| --- | --- | --- |

9.2.

»Et globalt Europa« dækker udgifterne til alle eksterne (udenrigspolitiske) foranstaltninger, der finansieres over EU's almindelige budget. Foranstaltningerne har til formål at:

—

fremme EU's værdier i resten af verden, f.eks. menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet

| — | tackle store globale udfordringer som f.eks. klimaforandringer og tab af biodiversitet |
| --- | --- |

—

tackle store globale udfordringer som f.eks. klimaforandringer og tab af biodiversitet

| — | øge virkningerne af EU's udviklingssamarbejde, primært med det formål at hjælpe med til at udrydde fattigdom |
| --- | --- |

—

øge virkningerne af EU's udviklingssamarbejde, primært med det formål at hjælpe med til at udrydde fattigdom

| — | investere i langsigtet velstand og stabilitet i EU's nabolande både ved at forberede kandidatlandene på medlemskab og gennem naboskabspolitikken |
| --- | --- |

—

investere i langsigtet velstand og stabilitet i EU's nabolande både ved at forberede kandidatlandene på medlemskab og gennem naboskabspolitikken

| — | styrke den europæiske solidaritet efter natur- eller menneskeskabte katastrofer |
| --- | --- |

—

styrke den europæiske solidaritet efter natur- eller menneskeskabte katastrofer

| — | forbedre kriseforebyggelse og kriseløsning, fredsbevarelse og styrkelse af den internationale sikkerhed. |
| --- | --- |

—

forbedre kriseforebyggelse og kriseløsning, fredsbevarelse og styrkelse af den internationale sikkerhed.

| 9.3. | De generaldirektorater, der primært er involveret i gennemførelsen af budgettet for foranstaltninger udadtil, er Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO), Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger (GD NEAR), Generaldirektoratet for Civilbeskyttelse og Humanitære Bistandsforanstaltninger på Europæisk Plan (ECHO) og Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI). |
| --- | --- |

9.3.

De generaldirektorater, der primært er involveret i gennemførelsen af budgettet for foranstaltninger udadtil, er Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO), Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger (GD NEAR), Generaldirektoratet for Civilbeskyttelse og Humanitære Bistandsforanstaltninger på Europæisk Plan (ECHO) og Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI).

| 9.4. | I 2016 beløb betalingerne til »Et globalt Europa« sig til 10,3  milliarder euro, som blev udbetalt i mere end 150 lande ved hjælp af en række instrumenter (jf.
  tekstboks 9.1
  ) og leveringsmåder (1). |
| --- | --- |

9.4.

I 2016 beløb betalingerne til »Et globalt Europa« sig til 10,3  milliarder euro, som blev udbetalt i mere end 150 lande ved hjælp af en række instrumenter (jf.
  tekstboks 9.1
  ) og leveringsmåder (1).

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 9.5. | Under anvendelse af den revisionstilgang og de metoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , undersøgte vi i 2016 følgende vedrørende »Et globalt Europa«:






  a) | en stikprøve på 156 transaktioner i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter under dette FFR-udgiftsområde. Den bestod af 68 transaktioner godkendt af EU-delegationerne i 12 modtagerstater og 88 transaktioner godkendt af Kommissionens hovedkvarter, hvoraf 24 var gennemført i humanitære kriseområder gennem ECHO-partnerne |
| --- | --- | --- |

9.5.

Under anvendelse af den revisionstilgang og de metoder, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , undersøgte vi i 2016 følgende vedrørende »Et globalt Europa«:

a)

en stikprøve på 156 transaktioner i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter under dette FFR-udgiftsområde. Den bestod af 68 transaktioner godkendt af EU-delegationerne i 12 modtagerstater og 88 transaktioner godkendt af Kommissionens hovedkvarter, hvoraf 24 var gennemført i humanitære kriseområder gennem ECHO-partnerne

| b) | de relevante systemer til identifikation af systemsvagheder, når der var blevet opdaget fejl |
| --- | --- |

b)

de relevante systemer til identifikation af systemsvagheder, når der var blevet opdaget fejl

| c) | om de årlige aktivitetsrapporter fra GD DEVCO og GD NEAR indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater. |
| --- | --- |

c)

om de årlige aktivitetsrapporter fra GD DEVCO og GD NEAR indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 9.6. | En oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vises i
  bilag 9.1
  . Af de 156 transaktioner, vi undersøgte, var 48 (31 %) behæftet med fejl (2). På grundlag af de 24 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 2,1  % (3). |
| --- | --- |

9.6.

En oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vises i
  bilag 9.1
  . Af de 156 transaktioner, vi undersøgte, var 48 (31 %) behæftet med fejl (2). På grundlag af de 24 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 2,1  % (3).

| 9.7. | Kommissionen havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 13 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger var relevante for vores beregninger, eftersom de reducerede den anslåede fejlprocent for dette kapitel med 0,3  procentpoint. |
| --- | --- |

9.7.

Kommissionen havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 13 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger var relevante for vores beregninger, eftersom de reducerede den anslåede fejlprocent for dette kapitel med 0,3  procentpoint.

| 9.8. | For fem af de kvantificerbare fejls vedkommende havde Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis Kommissionen havde anvendt alle de oplysninger, den havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 0,7 procentpoint lavere (4). Vi fandt yderligere seks transaktioner med fejl, som de revisorer, modtagerne havde udpeget, burde have opdaget. Disse fejl bidrog til den anslåede fejlforekomst med 0,2 procentpoint. |
| --- | --- |

9.8.

For fem af de kvantificerbare fejls vedkommende havde Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis Kommissionen havde anvendt alle de oplysninger, den havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 0,7 procentpoint lavere (4). Vi fandt yderligere seks transaktioner med fejl, som de revisorer, modtagerne havde udpeget, burde have opdaget. Disse fejl bidrog til den anslåede fejlforekomst med 0,2 procentpoint.

| 9.9. | Tekstboks 9.2
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst i 2016 fordelt på fejltyper. |
| --- | --- |

9.9.

Tekstboks 9.2
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst i 2016 fordelt på fejltyper.

Tekstboks 9.2 —   »Et globalt Europa« — Oversigt over den anslåede fejlforekomst

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 9.10. | På to områder betyder betalingsbetingelserne, at det er begrænset, hvor udsatte for fejl transaktionerne er. Det ene område er budgetstøtte
   (5), og det andet er de tilfælde, hvor den såkaldte »teoretiske tilgang« anvendes i forbindelse med multidonorforanstaltninger, der gennemføres af internationale organisationer (6). |
| --- | --- |

9.10.

På to områder betyder betalingsbetingelserne, at det er begrænset, hvor udsatte for fejl transaktionerne er. Det ene område er budgetstøtte
   (5), og det andet er de tilfælde, hvor den såkaldte »teoretiske tilgang« anvendes i forbindelse med multidonorforanstaltninger, der gennemføres af internationale organisationer (6).

| 9.11. | Budgetstøtte er et bidrag til en stats almindelige budget eller dens budget til en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til partnerlande og havde kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt. |
| --- | --- |

9.11.

Budgetstøtte er et bidrag til en stats almindelige budget eller dens budget til en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til partnerlande og havde kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt.

| 9.12. | De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. For så vidt angår formel rigtighed kan vores revision ikke gå videre end til det stadie, hvor støtten udbetales til partnerlandet, da disse midler derefter slås sammen med modtagerlandets budgetmidler. Eventuelle svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke generere fejl i forbindelse med vores revision (7). |
| --- | --- |

9.12.

De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. For så vidt angår formel rigtighed kan vores revision ikke gå videre end til det stadie, hvor støtten udbetales til partnerlandet, da disse midler derefter slås sammen med modtagerlandets budgetmidler. Eventuelle svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke generere fejl i forbindelse med vores revision (7).

| 9.13. | Når Kommissionens bidrag til multidonorprojekter sammenlægges med andre donorers bidrag og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt der i de samlede beløb er tilstrækkelig mange støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Ved vores substanstest blev der også taget hensyn til denne tilgang, som den anvendes af Kommissionen (8). |
| --- | --- |

9.13.

Når Kommissionens bidrag til multidonorprojekter sammenlægges med andre donorers bidrag og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt der i de samlede beløb er tilstrækkelig mange støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Ved vores substanstest blev der også taget hensyn til denne tilgang, som den anvendes af Kommissionen (8).

| 9.14. | Hvis de 7 budgetstøttetransaktioner og de 17 transaktioner, hvor den teoretiske tilgang var anvendt, udelukkes fra den reviderede stikprøve, er den anslåede fejlforekomst 2,8  % (9). |
| --- | --- |

9.14.

Hvis de 7 budgetstøttetransaktioner og de 17 transaktioner, hvor den teoretiske tilgang var anvendt, udelukkes fra den reviderede stikprøve, er den anslåede fejlforekomst 2,8  % (9).

| 9.15. | 37 % af den anslåede fejlforekomst kan tilskrives udgifter, hvor der manglede afgørende dokumentation (jf.
  bilag 9.2
  , eksempel 1 til 3). |
| --- | --- |

9.15.

37 % af den anslåede fejlforekomst kan tilskrives udgifter, hvor der manglede afgørende dokumentation (jf.
  bilag 9.2
  , eksempel 1 til 3).

| 9.16. | 28 % af den anslåede fejlforekomst vedrører to sager, hvor Kommissionen havde godkendt udgifter, som i virkeligheden ikke var blevet afholdt (jf. eksempel 4 i
  bilag 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.16.

28 % af den anslåede fejlforekomst vedrører to sager, hvor Kommissionen havde godkendt udgifter, som i virkeligheden ikke var blevet afholdt (jf. eksempel 4 i
  bilag 9.2
  ).

| 9.17. | Den hyppigste fejltype, 26 % af den anslåede fejlforekomst, udgøres af udgifter, der ikke er støtteberettigede. Der er bl.a. tale om udgifter, som vedrører aktiviteter, der ikke er dækket af en kontrakt, eller som er afholdt uden for den støtteberettigede periode, og udgifter, som ikke overholder oprindelsesreglerne, ikke-støtteberettigede afgifter og anvendelse af forkerte valutakurser (jf. eksempel 5 i
  bilag 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.17.

Den hyppigste fejltype, 26 % af den anslåede fejlforekomst, udgøres af udgifter, der ikke er støtteberettigede. Der er bl.a. tale om udgifter, som vedrører aktiviteter, der ikke er dækket af en kontrakt, eller som er afholdt uden for den støtteberettigede periode, og udgifter, som ikke overholder oprindelsesreglerne, ikke-støtteberettigede afgifter og anvendelse af forkerte valutakurser (jf. eksempel 5 i
  bilag 9.2
  ).

| 9.18. | Kommissionen og dens gennemførelsespartnere begik flere fejl i transaktioner med relation til tilskud og bidragsaftaler med internationale organisationer end i forbindelse med andre former for støtte. Af de 91 transaktioner af disse to typer, vi undersøgte, indeholdt 19 (21 %) kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

9.18.

Kommissionen og dens gennemførelsespartnere begik flere fejl i transaktioner med relation til tilskud og bidragsaftaler med internationale organisationer end i forbindelse med andre former for støtte. Af de 91 transaktioner af disse to typer, vi undersøgte, indeholdt 19 (21 %) kvantificerbare fejl.

| 9.19. | Ud over de fejl, som vi har kvantificeret, fandt vi 32 ikke-kvantificerbare fejl, der vedrørte manglende overholdelse af retlige eller kontraktmæssige forpligtelser. |
| --- | --- |

9.19.

Ud over de fejl, som vi har kvantificeret, fandt vi 32 ikke-kvantificerbare fejl, der vedrørte manglende overholdelse af retlige eller kontraktmæssige forpligtelser.

| 9.20. | Der var ingen fejl i de syv budgetstøttetransaktioner, vi undersøgte. |
| --- | --- |

9.20.

Der var ingen fejl i de syv budgetstøttetransaktioner, vi undersøgte.

| 9.21. | Vores test af transaktioner viste, at der var visse kontrolsvagheder i systemerne hos de GD'er i Kommissionen, der har ansvar for »Et globalt Europa«. Som anført i punkt 9.8 var der tilfælde, hvor de revisorer, modtagerne havde udpeget, ikke havde opdaget fejl i udgifterne, og hvor Kommissionen derfor godkendte omkostninger, som ikke var støtteberettigede (10). |
| --- | --- |

9.21.

Vores test af transaktioner viste, at der var visse kontrolsvagheder i systemerne hos de GD'er i Kommissionen, der har ansvar for »Et globalt Europa«. Som anført i punkt 9.8 var der tilfælde, hvor de revisorer, modtagerne havde udpeget, ikke havde opdaget fejl i udgifterne, og hvor Kommissionen derfor godkendte omkostninger, som ikke var støtteberettigede (10).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.22. | Vi undersøgte tre transaktioner omfattet af twinningkontrakter (11). På tidspunktet for revisionen var Kommissionens nye regler om enhedsomkostninger, faste beløb og omkostninger efter faste satser under twinninginstrumentet endnu ikke blevet vedtaget, og vi konstaterede derfor fortsat de samme problemer som i 2015 (12). Da twinningkontrakter er udformet efter samme model som tilskudskontrakter, må de ikke generere en fortjeneste (13). Hvis finansieringen af indirekte omkostninger ikke begrænses, kan gennemførelsespartnerne opnå en fortjeneste. |
| --- | --- |

9.22.

Vi undersøgte tre transaktioner omfattet af twinningkontrakter (11). På tidspunktet for revisionen var Kommissionens nye regler om enhedsomkostninger, faste beløb og omkostninger efter faste satser under twinninginstrumentet endnu ikke blevet vedtaget, og vi konstaterede derfor fortsat de samme problemer som i 2015 (12). Da twinningkontrakter er udformet efter samme model som tilskudskontrakter, må de ikke generere en fortjeneste (13). Hvis finansieringen af indirekte omkostninger ikke begrænses, kan gennemførelsespartnerne opnå en fortjeneste.

| 9.22. | Kommissionen har nu (i overensstemmelse med artikel 124 i finansforordningen) med henblik på gennemførelsen af partnerskabsprojekter indført en revideret ordning med faste beløb og enhedsomkostninger. I ordningen skelnes der mellem direkte og indirekte omkostninger, hvor sidstnævnte begrænses til 6 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Den nye ordning gælder for tilskud inden for rammerne af partnerskaber. |
| --- | --- |

9.22.

| 9.23. | Hovedparten af transaktionerne, nemlig 108 (69 %), indeholdt ingen fejl. |
| --- | --- |

9.23.

Hovedparten af transaktionerne, nemlig 108 (69 %), indeholdt ingen fejl.

ÅRLIGE AKTIVITETSRAPPORTER OG ANDRE FORVALTNINGSORDNINGER

Vurdering af GD NEAR's systemer

Svagheder hos revisionsmyndighederne

| 9.24. | Under vores gennemgang af GD NEAR's systemvurderinger fandt vi bevis for, at GD NEAR's revisorer havde opdaget svagheder i den indirekte forvaltning af det andet instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II), nærmere bestemt hos revisionsmyndighederne i de tre lande, der modtager støtte fra dette instrument (Albanien, Tyrkiet og Serbien). Svaghederne rangerede fra manglende kvalifikationer hos lederne i revisionsmyndighederne til væsentlige metodemæssige mangler, og der var organisatoriske problemer som mangel på korrekt overvågning og svagheder ved personaleplanlægningen og ved uddannelsen og ansættelsen af personale. De albanske og serbiske revisionsmyndigheder har foretaget ændringer med henblik på at få løst de konstaterede problemer, men i den tyrkiske revisionsmyndigheds systemer er der fortsat væsentlige områder, som vil kunne begrænse den sikkerhed, den kan give Kommissionen. |
| --- | --- |

9.24.

Under vores gennemgang af GD NEAR's systemvurderinger fandt vi bevis for, at GD NEAR's revisorer havde opdaget svagheder i den indirekte forvaltning af det andet instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II), nærmere bestemt hos revisionsmyndighederne i de tre lande, der modtager støtte fra dette instrument (Albanien, Tyrkiet og Serbien). Svaghederne rangerede fra manglende kvalifikationer hos lederne i revisionsmyndighederne til væsentlige metodemæssige mangler, og der var organisatoriske problemer som mangel på korrekt overvågning og svagheder ved personaleplanlægningen og ved uddannelsen og ansættelsen af personale. De albanske og serbiske revisionsmyndigheder har foretaget ændringer med henblik på at få løst de konstaterede problemer, men i den tyrkiske revisionsmyndigheds systemer er der fortsat væsentlige områder, som vil kunne begrænse den sikkerhed, den kan give Kommissionen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2016

| 9.25. | I 2016 udførte GD NEAR sin anden undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl på hele generaldirektoratets ansvarsområde, som alle forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke havde kunnet forhindre. |
| --- | --- |

9.25.

I 2016 udførte GD NEAR sin anden undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl på hele generaldirektoratets ansvarsområde, som alle forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke havde kunnet forhindre.

| 9.26. | Generaldirektoratet undersøgte en repræsentativ stikprøve af transaktioner gennemført under kontrakter, der var blevet afsluttet mellem september 2015 og august 2016, og anvendte den metode, GD DEVCO har brugt siden 2012. Vi vurderede metoden og fandt, at den i det store og hele egnede sig til formålet og var effektiv. Men vores gennemgang af undersøgelsen af restfejlfrekvensen viste ikke desto mindre, at der på en række punkter var plads til forbedring, især med hensyn til det skøn, revisorerne må foretage, når de skal beregne den anslåede forekomst af fejl i individuelle transaktioner. |
| --- | --- |

9.26.

Generaldirektoratet undersøgte en repræsentativ stikprøve af transaktioner gennemført under kontrakter, der var blevet afsluttet mellem september 2015 og august 2016, og anvendte den metode, GD DEVCO har brugt siden 2012. Vi vurderede metoden og fandt, at den i det store og hele egnede sig til formålet og var effektiv. Men vores gennemgang af undersøgelsen af restfejlfrekvensen viste ikke desto mindre, at der på en række punkter var plads til forbedring, især med hensyn til det skøn, revisorerne må foretage, når de skal beregne den anslåede forekomst af fejl i individuelle transaktioner.

| 9.27. | Resultaterne af GD NEAR's undersøgelse af restfejlfrekvensen i 2016 præsenteres i GD'ets årlige aktivitetsrapport (14). I undersøgelsen anslås det, at restfejlfrekvensen for GD'et er 0,93  %, dvs. under den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat. |
| --- | --- |

9.27.

Resultaterne af GD NEAR's undersøgelse af restfejlfrekvensen i 2016 præsenteres i GD'ets årlige aktivitetsrapport (14). I undersøgelsen anslås det, at restfejlfrekvensen for GD'et er 0,93  %, dvs. under den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat.

Vurdering af GD DEVCO's systemer

| 9.28. | Vi vurderede også GD DEVCO's systemer. Resultaterne af vores arbejde præsenteres i detaljer i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (punkt 28-33). |
| --- | --- |

9.28.

Vi vurderede også GD DEVCO's systemer. Resultaterne af vores arbejde præsenteres i detaljer i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (punkt 28-33).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Årlige aktivitetsrapporter

| 9.29. | Med henblik på denne årsberetning gennemgik vi GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2016. |
| --- | --- |

9.29.

Med henblik på denne årsberetning gennemgik vi GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2016.

| 9.30. | GD NEAR anslog, at det samlede risikobeløb på betalingstidspunktet (15) i relation til de udgifter, der var godkendt i 2016 (2 543  millioner euro), var på 29 millioner euro (1,14  % af udgifterne i 2016). Af dette beløb skønnede generaldirektoratet, at 10 millioner euro (35 %) ville blive korrigeret som led i dets kontrol i de efterfølgende år (16). Generaldirektøren for GD NEAR erklærede, at i betragtning af risikobeløbet ved afslutningen var generaldirektoratets finansielle risiko under væsentlighedstærsklen på 2 %. Selv om vi har påvist en væsentlig fejlforekomst vedrørende udgiftsområdet »Et globalt Europa«, er generaldirektørens erklæring ikke i strid med resultaterne af vores revisionsarbejde, eftersom det kun er en ubetydelig del af vores fejlprocent, der vedrører transaktioner, som GD NEAR har ansvaret for. |
| --- | --- |

9.30.

GD NEAR anslog, at det samlede risikobeløb på betalingstidspunktet (15) i relation til de udgifter, der var godkendt i 2016 (2 543  millioner euro), var på 29 millioner euro (1,14  % af udgifterne i 2016). Af dette beløb skønnede generaldirektoratet, at 10 millioner euro (35 %) ville blive korrigeret som led i dets kontrol i de efterfølgende år (16). Generaldirektøren for GD NEAR erklærede, at i betragtning af risikobeløbet ved afslutningen var generaldirektoratets finansielle risiko under væsentlighedstærsklen på 2 %. Selv om vi har påvist en væsentlig fejlforekomst vedrørende udgiftsområdet »Et globalt Europa«, er generaldirektørens erklæring ikke i strid med resultaterne af vores revisionsarbejde, eftersom det kun er en ubetydelig del af vores fejlprocent, der vedrører transaktioner, som GD NEAR har ansvaret for.

| 9.30. | Det samlede risikobeløb på tidspunktet for afslutningen blev udledt af undersøgelsen af restfejlfrekvensen. |
| --- | --- |

9.30.

| 9.31. | For så vidt angår GD NEAR's korrigerende effekt konstaterede vi, at 2016-tallet (10 millioner euro) på trods af, at generaldirektoratet havde bestræbt sig på at holde inddrivelser af forfinansieringsbeløb, annullerede indtægtsordrer og optjente renter ude fra beregningen, omfattede beløb, som burde have været udelukket (17), og at den korrigerende effekt derfor var overvurderet og risikobeløbet ved betalingen dermed ansat for højt. Det er vanskeligt at kvantificere det samlede omfang af denne mangel, men den svækker dog ikke generaldirektoratets sikkerhed. |
| --- | --- |

9.31.

For så vidt angår GD NEAR's korrigerende effekt konstaterede vi, at 2016-tallet (10 millioner euro) på trods af, at generaldirektoratet havde bestræbt sig på at holde inddrivelser af forfinansieringsbeløb, annullerede indtægtsordrer og optjente renter ude fra beregningen, omfattede beløb, som burde have været udelukket (17), og at den korrigerende effekt derfor var overvurderet og risikobeløbet ved betalingen dermed ansat for højt. Det er vanskeligt at kvantificere det samlede omfang af denne mangel, men den svækker dog ikke generaldirektoratets sikkerhed.

| 9.32. | Den positive vurdering af kontrolprocedurerne, som i vid udstrækning er baseret på undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2016, kan, som generaldirektøren erkender det, maskere problemer i visse dele af porteføljen. GD NEAR har derfor udformet templates for intern kontrol (IKT), som skal sikre, at større svagheder opdages (18). Der er imidlertid endnu ikke udviklet risikoindeks for at højne disse templates' anvendelighed. Den nuværende IKT-vurdering er derfor begrænset til en analyse af Rettens revisionserklæring og af de resterende fejl og bør udbygges, så det bliver muligt at måle den samlede effekt af disse fejl. Med hensyn til undersøgelsen af restfejlfrekvensen bemærkede vi endvidere, at begrænsningerne i omfanget af denne undersøgelse i forhold til en revisionsopgave ikke er oplyst korrekt i den årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

9.32.

Den positive vurdering af kontrolprocedurerne, som i vid udstrækning er baseret på undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2016, kan, som generaldirektøren erkender det, maskere problemer i visse dele af porteføljen. GD NEAR har derfor udformet templates for intern kontrol (IKT), som skal sikre, at større svagheder opdages (18). Der er imidlertid endnu ikke udviklet risikoindeks for at højne disse templates' anvendelighed. Den nuværende IKT-vurdering er derfor begrænset til en analyse af Rettens revisionserklæring og af de resterende fejl og bør udbygges, så det bliver muligt at måle den samlede effekt af disse fejl. Med hensyn til undersøgelsen af restfejlfrekvensen bemærkede vi endvidere, at begrænsningerne i omfanget af denne undersøgelse i forhold til en revisionsopgave ikke er oplyst korrekt i den årlige aktivitetsrapport.

| 9.32. | Kommissionen påpeger, at undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2016 for første gang omfattede alle dens aktiviteter.

  Kommissionen vil videreudvikle sin risikodifferentierede opdeling i 2017. |
| --- | --- |

9.32.

Kommissionen vil videreudvikle sin risikodifferentierede opdeling i 2017.

| 9.33. | Vi har også undersøgt GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport fra 2016. Resultaterne præsenteres i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (punkt 34-37). |
| --- | --- |

9.33.

Vi har også undersøgt GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport fra 2016. Resultaterne præsenteres i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (punkt 34-37).

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 9.34. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten under »Et globalt Europa« var væsentlig. |
| --- | --- |

9.34.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten under »Et globalt Europa« var væsentlig.

| 9.35. | Vores test af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viste en anslået fejlforekomst på 2,1  % (jf.
  bilag 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.35.

Vores test af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viste en anslået fejlforekomst på 2,1  % (jf.
  bilag 9.1
  ).

Anbefalinger

| 9.36. | Bilag 9.3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de to anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (19). Kommissionen havde implementeret én af disse anbefalinger fuldt ud, mens den anden var implementeret i nogle henseender. |
| --- | --- |

9.36.

Bilag 9.3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de to anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (19). Kommissionen havde implementeret én af disse anbefalinger fuldt ud, mens den anden var implementeret i nogle henseender.

| 9.36. | Kommissionen understreger, at der er gjort store fremskridt med gennemførelsen af den anbefaling, som Revisionsretten vurderede som »gennemført i nogle henseender«.

  På tidspunktet for offentliggørelsen af denne rapport er fem ud af ti missioner, der udgør den største del (75 % af de i 2016 foretagne betalinger) af FSFP-operationerne (EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia, EUPOL COPPS i de besatte palæstinensiske områder og EUAM Ukraine), erklæret som værende i overensstemmelse med kravene. EU BAM Rafah vil i de kommende uger formelt blive erklæret som værende i overensstemmelse med kravene.


  EUCAP Sahel Mali vurderes i øjeblikket og bør senest i november 2017 være i overensstemmelse med kravene. Vurderingerne af EUCAP Sahel Niger og EUCAP Nestor for perioden før 2016 viste, at disse missioner ikke var i overensstemmelse med kravene, hvorfor der blev udarbejdet en køreplan. Der er allerede gjort store fremskridt for at opnå, at disse to missioner er i overensstemmelse med kravene. De vil ifølge køreplanen blive vurderet på ny i 2018.


  Revisionen af EUBAM Libya er planlagt til slutningen af 2017 (missionen blev flyttet fra Tripoli til Tunis og reduceret i omfang). |
| --- | --- |

9.36.

På tidspunktet for offentliggørelsen af denne rapport er fem ud af ti missioner, der udgør den største del (75 % af de i 2016 foretagne betalinger) af FSFP-operationerne (EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia, EUPOL COPPS i de besatte palæstinensiske områder og EUAM Ukraine), erklæret som værende i overensstemmelse med kravene. EU BAM Rafah vil i de kommende uger formelt blive erklæret som værende i overensstemmelse med kravene.

EUCAP Sahel Mali vurderes i øjeblikket og bør senest i november 2017 være i overensstemmelse med kravene. Vurderingerne af EUCAP Sahel Niger og EUCAP Nestor for perioden før 2016 viste, at disse missioner ikke var i overensstemmelse med kravene, hvorfor der blev udarbejdet en køreplan. Der er allerede gjort store fremskridt for at opnå, at disse to missioner er i overensstemmelse med kravene. De vil ifølge køreplanen blive vurderet på ny i 2018.

Revisionen af EUBAM Libya er planlagt til slutningen af 2017 (missionen blev flyttet fra Tripoli til Tunis og reduceret i omfang).

| 9.37. | På grundlag af denne gennemgang og vores resultater og konklusioner for 2016 anbefaler vi, at GD NEAR: |
| --- | --- |

9.37.

På grundlag af denne gennemgang og vores resultater og konklusioner for 2016 anbefaler vi, at GD NEAR:

| — | Anbefaling 1: sammen med revisionsmyndighederne i de lande, der modtager støtte fra IPA II, arbejder på at forbedre deres kompetence, særlig ved at tilrettelægge seminarer, oprette netværk og bruge de redskaber, der er til rådighed, f.eks. twinning og teknisk bistand |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: sammen med revisionsmyndighederne i de lande, der modtager støtte fra IPA II, arbejder på at forbedre deres kompetence, særlig ved at tilrettelægge seminarer, oprette netværk og bruge de redskaber, der er til rådighed, f.eks. twinning og teknisk bistand

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

| — | Anbefaling 2: udvikler risikoindeks med henblik på at forbedre den vurdering, der er baseret på templates for intern kontrol, for bedre at kunne måle fejlenes effekt |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: udvikler risikoindeks med henblik på at forbedre den vurdering, der er baseret på templates for intern kontrol, for bedre at kunne måle fejlenes effekt

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

| — | Anbefaling 3: i den næste årlige aktivitetsrapport oplyser omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen korrekt og anfører den anslåede nedre og øvre fejlgrænse |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: i den næste årlige aktivitetsrapport oplyser omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen korrekt og anfører den anslåede nedre og øvre fejlgrænse

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

| — | Anbefaling 4: forbedrer beregningen af den korrigerende effekt i 2017 ved at afhjælpe de mangler, der er påpeget i denne årsberetning. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: forbedrer beregningen af den korrigerende effekt i 2017 ved at afhjælpe de mangler, der er påpeget i denne årsberetning.

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

---

(1)  Særlig til finansiering af f.eks. indkøbskontrakter, tilskud, speciallån, lånegarantier og finansiel bistand, budgetstøtte og andre specifikke former for budgettilskud.

(2)  Nogle transaktioner indeholdt mere end én fejl. I alt rapporterede vi 56 fejl.

(3)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 0,6 % og 3,6 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(4)  Kommissionen havde selv (i to tilfælde) lavet fejl, som tegnede sig for 0,6 % af fejlprocenten, mens modtagerne (i tre tilfælde) havde lavet fejl, som tegnede sig for 0,1 % af denne procent.

(5)  Budgetstøttebetalinger finansieret over det almindelige budget beløb sig i 2016 til 1,1 milliard euro.

(6)  Betalingerne til internationale organisationer afholdt over det almindelige budget i 2016 beløb sig til 3,0 milliarder euro. Vi kan ikke fastslå, på hvor stor en del af dette beløb Kommissionen har anvendt den teoretiske tilgang, fordi den ikke overvåger dette.

(7)  Budgetstøttens produktivitet og effektivitet behandles i en række af Revisionsrettens særberetninger, senest i særberetning nr. 32/2016 »EU's bistand til Ukraine«, særberetning nr. 30/2016 »Effektiviteten af EU's støtte til prioriterede sektorer i Honduras« og særberetning nr. 13/2016 »EU's bistand til styrkelse af den offentlige administration i Moldova« (http://eca.europa.eu).

(8)  Vi kontrollerede ikke de tilgrundliggende udgiftsposter, hvis Kommissionens bidrag var på mindre end 75 % af budgettet for den pågældende aktion. Hvis bidragene var på mellem 75 % og 90 %, vurderede vi fra sag til sag, om der var grund til at kontrollere de underliggende udgiftsposter.

(9)  132 transaktioner: nedre fejlgrænse = 1,1 % og øvre fejlgrænse = 4,5 %, med 95 % sikkerhed.

(10)  Fem af de seks sager, der nævnes i punkt 9.8, vedrører GD DEVCO, og én vedrører GD NEAR.

(11)  Twinning er et EU-instrument til institutionsopbygning, der er udviklet af Kommissionen og baseret på partnerskabssamarbejde mellem offentlige administrationer i EU-medlemsstaterne og et modtagerland med henblik på opfyldelse af en række obligatoriske resultater, der er aftalt i fællesskab med Kommissionen.

(12)  Årsberetningen for 2015, kapitel 8, punkt 8.30 og 8.31.

(13)  Princippet om forbud mod fortjeneste er fastlagt i artikel 125, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).

(14)  Jf. GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2016, s. 36 og 37.

(15)  Det bedste konservative skøn over omfanget af udgifter, der er godkendt i regnskabsåret, men som ikke er i overensstemmelse med de kontraktmæssige og lovgivningsmæssige bestemmelser, der er gældende på det tidspunkt, hvor betalingen foretages.

(16)  Jf. GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2016, s. 51.

(17)  Under vores gennemgang fandt vi fejl i 6 af de 25 transaktioner i stikprøven, som der ikke var taget hensyn til ved beregningen.

(18)  Jf. GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2016, s. 38-48.

(19)  Vi valgte vores beretning for 2013 til dette års opfølgningsgennemgang, da der typisk burde være gået tid nok til, at Kommissionen kunne have implementeret vores anbefalinger.

(20)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10).

(21)  Inklusive 0,3 milliarder euro i betalinger til Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland.

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016.

BILAG 9.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE »ET GLOBALT EUROPA«

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 156 | 156 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 2,1  % | 2,8  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 3,6  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 0,6  % | |

2016

2015

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

156

156

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

2,1  %

2,8  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

3,6  %

Nedre fejlgrænse (NF)

0,6  %

BILAG 9.2

OVERSIGT OVER FEJL I RELATION TIL »ET GLOBALT EUROPA« MED EN INDVIRKNING PÅ MINDST 20 %

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Indledning |
| Under anvendelse af den generelle revisionsmetodologi, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at anslå graden af uregelmæssighed i populationen for dette FFR-udgiftsområde. De fejl, vi konstaterede ved denne kontrol, udgør ikke en udtømmende liste, hverken over enkeltfejl eller over mulige fejltyper. De konstateringer, der beskrives i det følgende, og som vedrører fejl med en indvirkning på mindst 20 % af værdien af de undersøgte transaktioner, er anført som eksempler (1). Disse fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 281 000 euro og 19,0  millioner euro og en medianværdi (2) på mere end 1,3  millioner euro. | |
| Eksempler på fejl |
| Vigtig dokumentation manglede |
| Eksempel 1 — Manglende dokumentation |
| GD DEVCO — Indonesien
  Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende en bidragsaftale med en international organisation, der arbejder på at forbedre de lokalt ansattes sikkerhedskapacitet.
  Modtagerens partnere var ude af stand til at fremvise (alle eller visse) bilag som dokumentation for flere af de reviderede omkostninger, særlig konsulentomkostninger, rejseudgifter og andre driftsomkostninger, som derfor blev betragtet som ikke-støtteberettigede. De ikke-støtteberettigede udgifter resulterede i en fejlforekomst på 41 %. | Inddrivelsesproceduren er i gang. |
| Eksempel 2 — Manglende dokumentation |
| GD DEVCO — Niger
  Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende et tilskud til en NGO, der arbejder for adgang til seksuelle og reproduktive sundhedstjenester.
  Modtageren kunne ikke fremvise bilag som dokumentation for en del af de reviderede omkostninger, særlig lønninger, forsikring, national indkomstskat og leje af køretøjer og undervisningslokaler. Disse omkostninger blev derfor betragtet som ikke-støtteberettigede. Den dertil knyttede fejlforekomst var på 50 %. | Modtageren har formelt erklæret, at dokumenterne ikke kunne forelægges, da de var bortkommet i forbindelse med flytning af dennes kontor efter afslutningen af projektet. Kommissionen mener derfor ikke, at dette er et eksempel på dårlig forvaltning eller afslag på aktindsigt. Ikke desto mindre har Kommissionen allerede iværksat inddrivelse af det pågældende beløb. |
| Eksempel 3 — Manglende dokumentation |
| GD DEVCO
  Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende et bidrag til en trustfond, der blev forvaltet af en international organisation, der beskæftiger sig med beredskab over for influenzapandemier i Asien.
  Modtageren kunne ikke fremvise bilag som dokumentation for en del af de reviderede omkostninger, særlig medicin og medicinsk udstyr. I undersøgelsen af restfejlfrekvensen blev disse omkostninger derfor betragtet som ikke-støtteberettigede, en konklusion, som vi accepterede. Den dertil knyttede fejlforekomst var på 35 %. | Denne transaktion er en del af DEVCO's undersøgelse af restfejlfrekvensen. Efter afslutningen af undersøgelsen fremlagde den internationale organisation beviser for Kommissionen på årsagerne til den manglende dokumentation.


  Som følge af en virusinfektion i en regeringsbygning i Cambodja og det igangværende byggearbejde i en anden bygning, som var blevet delvist ødelagt under jordskælvet i Nepal 2015, var modtageren ikke i stand til at fremlægge dokumentation for visse af de reviderede omkostninger, navnlig for lægemidler og medicinsk udstyr. |
| Ikke afholdte udgifter |
| Eksempel 4 — Afregning af et for stort forfinansieringsbeløb |
| GD DEVCO
  Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende en bidragsaftale indgået med en international organisation med henblik på bevaring og bæredygtig anvendelse af animalske genressourcer i Afrika.
  Kommissionen havde godkendt og bogført et beløb, som var højere end de samlede afholdte omkostninger, som modtageren havde anmeldt i den eneste finansielle rapport, der forelå. Det for højt ansatte og ikke-støtteberettigede beløb resulterede i en fejlforekomst på 82 %. | I forlængelse af Revisionsrettens skrivebordskontrol er de relevante afregninger blevet annulleret. |
| Ikke-støtteberettigede udgifter |
| Eksempel 5 — Intet bevis for varers oprindelse |
| Udenrigspolitiske instrumenter — Niger
  Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende et bidrag til en offentlig enhed, der arbejder på at styrke institutionelle fredsbevarende styrkers rolle i visse regioner i landet.
  Modtageren havde købt motorcykler på det lokale marked uden tilstrækkeligt bevis for, at de stammede fra et støtteberettiget land. Manglende overholdelse af »oprindelsesreglerne« betyder, at omkostningerne ikke er støtteberettigede, men i dette tilfælde godkendte Kommissionen dem i strid med reglerne. Vi vurderede, at to betalinger (en forskudsbetaling på 40 % og den endelige betaling af restbeløbet for det samme indkøb) ikke var støtteberettigede. Fejlprocenterne for disse to transaktioner var henholdsvis 27 % og 20 %. | Kommissionen anerkender, at de pågældende udgifter ikke er støtteberettigede som følge af manglende overholdelse af oprindelsesreglerne. Kommissionen vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at forebygge, afsløre og rette sådanne fejl i fremtiden. For navnlig at styrke sit tilsyn med delegationerne vil Kommissionen indsætte regionale hold fra 2017. Delegationen i Niger indgår også i overvågningsmissionsplanen for 2017.


  Kommissionen er i færd med at inddrive de ikkestøtteberettigede beløb for på effektiv vis at beskytte EU's finansielle interesser. |
| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| Alvorligt brud på reglerne
  for offentlige indkøb |
| Eksempel 6 — Manglende konkurrence |
| GD NEAR — Tyrkiet
  Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende en aftale med en regional organisation, der leverer kapacitetsopbygning på miljøområdet.
  Modtageren havde ikke overholdt udbudsreglerne, som betyder, at mindst tre leverandører skal høres for at sikre et konkurrencedygtigt bud. De ikke-støtteberettigede udgifter resulterede i en fejlforekomst på 20 %. | |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Indledning

Under anvendelse af den generelle revisionsmetodologi, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at anslå graden af uregelmæssighed i populationen for dette FFR-udgiftsområde. De fejl, vi konstaterede ved denne kontrol, udgør ikke en udtømmende liste, hverken over enkeltfejl eller over mulige fejltyper. De konstateringer, der beskrives i det følgende, og som vedrører fejl med en indvirkning på mindst 20 % af værdien af de undersøgte transaktioner, er anført som eksempler (1). Disse fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 281 000 euro og 19,0  millioner euro og en medianværdi (2) på mere end 1,3  millioner euro.

Eksempler på fejl

Vigtig dokumentation manglede

Eksempel 1 — Manglende dokumentation

GD DEVCO — Indonesien

Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende en bidragsaftale med en international organisation, der arbejder på at forbedre de lokalt ansattes sikkerhedskapacitet.

Modtagerens partnere var ude af stand til at fremvise (alle eller visse) bilag som dokumentation for flere af de reviderede omkostninger, særlig konsulentomkostninger, rejseudgifter og andre driftsomkostninger, som derfor blev betragtet som ikke-støtteberettigede. De ikke-støtteberettigede udgifter resulterede i en fejlforekomst på 41 %.

Inddrivelsesproceduren er i gang.

Eksempel 2 — Manglende dokumentation

GD DEVCO — Niger

Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende et tilskud til en NGO, der arbejder for adgang til seksuelle og reproduktive sundhedstjenester.

Modtageren kunne ikke fremvise bilag som dokumentation for en del af de reviderede omkostninger, særlig lønninger, forsikring, national indkomstskat og leje af køretøjer og undervisningslokaler. Disse omkostninger blev derfor betragtet som ikke-støtteberettigede. Den dertil knyttede fejlforekomst var på 50 %.

Modtageren har formelt erklæret, at dokumenterne ikke kunne forelægges, da de var bortkommet i forbindelse med flytning af dennes kontor efter afslutningen af projektet. Kommissionen mener derfor ikke, at dette er et eksempel på dårlig forvaltning eller afslag på aktindsigt. Ikke desto mindre har Kommissionen allerede iværksat inddrivelse af det pågældende beløb.

Eksempel 3 — Manglende dokumentation

GD DEVCO

Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende et bidrag til en trustfond, der blev forvaltet af en international organisation, der beskæftiger sig med beredskab over for influenzapandemier i Asien.

Modtageren kunne ikke fremvise bilag som dokumentation for en del af de reviderede omkostninger, særlig medicin og medicinsk udstyr. I undersøgelsen af restfejlfrekvensen blev disse omkostninger derfor betragtet som ikke-støtteberettigede, en konklusion, som vi accepterede. Den dertil knyttede fejlforekomst var på 35 %.

Denne transaktion er en del af DEVCO's undersøgelse af restfejlfrekvensen. Efter afslutningen af undersøgelsen fremlagde den internationale organisation beviser for Kommissionen på årsagerne til den manglende dokumentation.

Som følge af en virusinfektion i en regeringsbygning i Cambodja og det igangværende byggearbejde i en anden bygning, som var blevet delvist ødelagt under jordskælvet i Nepal 2015, var modtageren ikke i stand til at fremlægge dokumentation for visse af de reviderede omkostninger, navnlig for lægemidler og medicinsk udstyr.

Ikke afholdte udgifter

Eksempel 4 — Afregning af et for stort forfinansieringsbeløb

GD DEVCO

Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende en bidragsaftale indgået med en international organisation med henblik på bevaring og bæredygtig anvendelse af animalske genressourcer i Afrika.

Kommissionen havde godkendt og bogført et beløb, som var højere end de samlede afholdte omkostninger, som modtageren havde anmeldt i den eneste finansielle rapport, der forelå. Det for højt ansatte og ikke-støtteberettigede beløb resulterede i en fejlforekomst på 82 %.

I forlængelse af Revisionsrettens skrivebordskontrol er de relevante afregninger blevet annulleret.

Ikke-støtteberettigede udgifter

Eksempel 5 — Intet bevis for varers oprindelse

Udenrigspolitiske instrumenter — Niger

Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende et bidrag til en offentlig enhed, der arbejder på at styrke institutionelle fredsbevarende styrkers rolle i visse regioner i landet.

Modtageren havde købt motorcykler på det lokale marked uden tilstrækkeligt bevis for, at de stammede fra et støtteberettiget land. Manglende overholdelse af »oprindelsesreglerne« betyder, at omkostningerne ikke er støtteberettigede, men i dette tilfælde godkendte Kommissionen dem i strid med reglerne. Vi vurderede, at to betalinger (en forskudsbetaling på 40 % og den endelige betaling af restbeløbet for det samme indkøb) ikke var støtteberettigede. Fejlprocenterne for disse to transaktioner var henholdsvis 27 % og 20 %.

Kommissionen anerkender, at de pågældende udgifter ikke er støtteberettigede som følge af manglende overholdelse af oprindelsesreglerne. Kommissionen vil træffe de nødvendige foranstaltninger for at forebygge, afsløre og rette sådanne fejl i fremtiden. For navnlig at styrke sit tilsyn med delegationerne vil Kommissionen indsætte regionale hold fra 2017. Delegationen i Niger indgår også i overvågningsmissionsplanen for 2017.

Kommissionen er i færd med at inddrive de ikkestøtteberettigede beløb for på effektiv vis at beskytte EU's finansielle interesser.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Alvorligt brud på reglerne
  for offentlige indkøb

Eksempel 6 — Manglende konkurrence

GD NEAR — Tyrkiet

Vi undersøgte udgifter godkendt af Kommissionen vedrørende en aftale med en regional organisation, der leverer kapacitetsopbygning på miljøområdet.

Modtageren havde ikke overholdt udbudsreglerne, som betyder, at mindst tre leverandører skal høres for at sikre et konkurrencedygtigt bud. De ikke-støtteberettigede udgifter resulterede i en fejlforekomst på 20 %.

---

(1)  Disse fejl tegner sig for mere end halvdelen af den samlede anslåede fejlforekomst vedrørende »Et globalt Europa«.

(2)  Dvs. at halvdelen af alle fejl med en indvirkning på mindst 20 % blev fundet i transaktioner med en værdi under 1,3 millioner euro og resten i transaktioner med en værdi over dette beløb.

BILAG 9.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE »ET GLOBALT EUROPA«

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Vi fremsætter følgende anbefalinger: | | | | | | | |
| Anbefaling 1:

  Kommissionen og navnlig GD ELARG bør sikre, at de ansatte får instruks om, at der kun skal foretages afregninger på grundlag af afholdte udgifter, og at afregningerne ikke må være baseret på deres egne overslag. | X | | | | | | |
| Anbefaling 2:

  FPI akkrediterer alle FUSP-missioner i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler«. | | | X | | | | |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldstændig gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Vi fremsætter følgende anbefalinger:

Anbefaling 1:

Kommissionen og navnlig GD ELARG bør sikre, at de ansatte får instruks om, at der kun skal foretages afregninger på grundlag af afholdte udgifter, og at afregningerne ikke må være baseret på deres egne overslag.

X

Anbefaling 2:

FPI akkrediterer alle FUSP-missioner i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler«.

X

---

KAPITEL 10

Administration

INDHOLD

| Indledning | 10.1-10.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af dette udgiftsområde i FFR | 10.3 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 10.4-10.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 10.6 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger | 10.7 |
| --- | --- |

| Bemærkninger om institutioner og organer | 10.8-10.16 |
| --- | --- |

| Bemærkninger, som er fælles for flere institutioner og organer | 10.8-10.13 |
| --- | --- |

| Gennemførelse af princippet om budgettets étårighed | 10.8 |
| --- | --- |

| Gennemførelse af en nedbringelse af personalet med 5 % | 10.9-10.13 |
| --- | --- |

| Bemærkninger om specifikke institutioner og organer | 10.14-10.16 |
| --- | --- |

| Europa-Parlamentet | 10.15 |
| --- | --- |

| Den Europæiske Revisionsret | 10.16 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 10.17-10.19 |
| --- | --- |

| Konklusion | 10.17 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 10.18-10.19 |
| --- | --- |

| Bilag 10.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på udgiftsområdet »Administration« |
| --- | --- |

Bilag 10.1 —

| Bilag 10.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende udgiftsområdet »Administration« |
| --- | --- |

Bilag 10.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 10.1. | I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende udgiftsområde 5 i FFR, »Administration« (1).
  Tekstboks 10.1
  giver en oversigt over udgifterne pr. institution i 2016. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

10.1.

I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende udgiftsområde 5 i FFR, »Administration« (1).
  Tekstboks 10.1
  giver en oversigt over udgifterne pr. institution i 2016.

Tekstboks 10.1 —   Udgiftsområde 5 i FFR — Fordeling i 2016

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 9,3 |
| --- | --- |
| – forskud
   (22) | 0,1 |
| + afregninger af forskud
   (22) | 0,2 |
| Revideret population i alt | 9,4 |

Regnskabsårets betalinger i alt

9,3

– forskud
   (22)

0,1

+ afregninger af forskud
   (22)

0,2

Revideret population i alt

9,4

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 10.2. | Vi rapporterer særskilt om EU's agenturer og andre organer (2). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i vores mandat. |
| --- | --- |

10.2.

Vi rapporterer særskilt om EU's agenturer og andre organer (2). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i vores mandat.

Kort beskrivelse af dette udgiftsområde i FFR

| 10.3. | Administrationsudgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer, som tegner sig for ca. 60 % af det samlede beløb, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. Vores revisioner gennem mange år viser, at der kun er lav risiko forbundet med disse udgifter. |
| --- | --- |

10.3.

Administrationsudgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer, som tegner sig for ca. 60 % af det samlede beløb, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. Vores revisioner gennem mange år viser, at der kun er lav risiko forbundet med disse udgifter.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 10.4. | Vi undersøgte med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i
  bilag 1.1
  , følgende under FFR-udgiftsområde 5: |
| --- | --- |

10.4.

Vi undersøgte med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i
  bilag 1.1
  , følgende under FFR-udgiftsområde 5:

| a) | en stikprøve på 100 transaktioner i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for de udgifter, der var afholdt under dette udgiftsområde i FFR (jf.
  tekstboks 10.1
  og punkt 10.3) |
| --- | --- |

a)

en stikprøve på 100 transaktioner i overensstemmelse med punkt 7 i
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for de udgifter, der var afholdt under dette udgiftsområde i FFR (jf.
  tekstboks 10.1
  og punkt 10.3)

| b) | en risikobaseret stikprøve på 20 indgåede forpligtelser
   (3), som var blevet godkendt tæt på regnskabsårets udgang på grundlag af bevillinger fra 2016, og som automatisk blev fremført til 2017, med henblik på at kontrollere, at institutionerne havde brugt budgettet i overensstemmelse med princippet om budgettets étårighed (4) |
| --- | --- |

b)

en risikobaseret stikprøve på 20 indgåede forpligtelser
   (3), som var blevet godkendt tæt på regnskabsårets udgang på grundlag af bevillinger fra 2016, og som automatisk blev fremført til 2017, med henblik på at kontrollere, at institutionerne havde brugt budgettet i overensstemmelse med princippet om budgettets étårighed (4)

| c) | hvordan institutionerne og organerne havde gennemført planen om at nedbringe personalet med 5 % (5) senest i 2017 (6) |
| --- | --- |

c)

hvordan institutionerne og organerne havde gennemført planen om at nedbringe personalet med 5 % (5) senest i 2017 (6)

| d) | om de årlige aktivitetsrapporter for alle EU's institutioner og organer, og blandt disse for de generaldirektorater (GD'er) og kontorer i Kommissionen, der har det primære ansvar for administrationsudgifterne (7), indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, som i store træk stemte overens med vores egne resultater. |
| --- | --- |

d)

om de årlige aktivitetsrapporter for alle EU's institutioner og organer, og blandt disse for de generaldirektorater (GD'er) og kontorer i Kommissionen, der har det primære ansvar for administrationsudgifterne (7), indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, som i store træk stemte overens med vores egne resultater.

| 10.5. | Revisionsrettens egne udgifter revideres af et eksternt firma (8). Resultaterne af dets revision af vores årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, præsenteres i punkt 10.16. |
| --- | --- |

10.5.

Revisionsrettens egne udgifter revideres af et eksternt firma (8). Resultaterne af dets revision af vores årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, præsenteres i punkt 10.16.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 10.6. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 10.1
  . Af de 100 transaktioner, vi undersøgte, var 12 (12 %) behæftet med fejl. Den fejl, vi har kvantificeret (betalinger, som ikke var dækket af kontrakter indgået som følge af et udbud — jf. punkt 10.15), medførte en anslået fejlforekomst på 0,2  % (9). |
| --- | --- |

10.6.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 10.1
  . Af de 100 transaktioner, vi undersøgte, var 12 (12 %) behæftet med fejl. Den fejl, vi har kvantificeret (betalinger, som ikke var dækket af kontrakter indgået som følge af et udbud — jf. punkt 10.15), medførte en anslået fejlforekomst på 0,2  % (9).

ÅRLIGE AKTIVITETSRAPPORTER OG ANDRE FORVALTNINGSORDNINGER

| 10.7. | De årlige aktivitetsrapporter, vi gennemgik, identificerede ingen væsentlige fejlforekomster. Dette er i overensstemmelse med vores egne revisionsresultater. |
| --- | --- |

10.7.

De årlige aktivitetsrapporter, vi gennemgik, identificerede ingen væsentlige fejlforekomster. Dette er i overensstemmelse med vores egne revisionsresultater.

BEMÆRKNINGER OM SPECIFIKKE INSTITUTIONER OG ORGANER

Bemærkninger, som er fælles for flere institutioner og organer

Gennemførelse af princippet om budgettets étårighed

EU-UDENRIGSTJENESTENS SVAR

| 10.8. | Vi undersøgte 20 forpligtelser, som var blevet godkendt tæt på udgangen af regnskabsåret 2016. For så vidt angår 15 af forpligtelserne skulle de pågældende tjenesteydelser udelukkende eller hovedsageligt leveres i 2017, og de relaterede betalinger skulle ske samme år. Finansforordningens bestemmelser om gennemførelse af budgettets étårighed giver fleksibilitet til at indgå sådanne retlige forpligtelser inden årets udgang med levering af varer og tjenesteydelser og tilsvarende betalinger i det følgende år. Vi konstaterer imidlertid, at sådanne fremførsler bør opfattes som en undtagelse fra princippet om étårighed og afspejle konkrete behov, ikke anvendes som et middel til at maksimere forbruget af bevillinger ved årets udgang. |
| --- | --- |

10.8.

Vi undersøgte 20 forpligtelser, som var blevet godkendt tæt på udgangen af regnskabsåret 2016. For så vidt angår 15 af forpligtelserne skulle de pågældende tjenesteydelser udelukkende eller hovedsageligt leveres i 2017, og de relaterede betalinger skulle ske samme år. Finansforordningens bestemmelser om gennemførelse af budgettets étårighed giver fleksibilitet til at indgå sådanne retlige forpligtelser inden årets udgang med levering af varer og tjenesteydelser og tilsvarende betalinger i det følgende år. Vi konstaterer imidlertid, at sådanne fremførsler bør opfattes som en undtagelse fra princippet om étårighed og afspejle konkrete behov, ikke anvendes som et middel til at maksimere forbruget af bevillinger ved årets udgang.

| 10.8. | EU-Udenrigstjenesten mener — som Revisionsretten noterer sig — at det er i fuld overensstemmelse med finansforordningen tæt på udgangen af regnskabsåret at indgå retlige og budgetmæssige forpligtelser vedrørende varer og tjenesteydelser med levering i det følgende regnskabsår. Finansforordningen omfatter ikke bestemmelser, der giver disse bestemmelser karakter af en undtagelse. |
| --- | --- |

10.8.

Gennemførelse af en nedbringelse af personalet med 5 %

| 10.9. | Budgetmyndighederne blev i 2013 som reaktion på det øgede antal arbejdstimer pr. uge for EU's tjenestemænd (fra 37,5 til 40, dvs. en stigning på 6,6  %) enige om målet om at reducere antallet af stillinger i stillingsfortegnelsen for EU's institutioner og organer med 5 % i perioden fra 2013 til 2017. En opnåelse af dette mål ville i princippet betyde, at det samlede antal arbejdstimer ville forblive konstant. |
| --- | --- |

10.9.

Budgetmyndighederne blev i 2013 som reaktion på det øgede antal arbejdstimer pr. uge for EU's tjenestemænd (fra 37,5 til 40, dvs. en stigning på 6,6  %) enige om målet om at reducere antallet af stillinger i stillingsfortegnelsen for EU's institutioner og organer med 5 % i perioden fra 2013 til 2017. En opnåelse af dette mål ville i princippet betyde, at det samlede antal arbejdstimer ville forblive konstant.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

| 10.10. | Vi konstaterede, at institutionerne (10) samlet havde nedbragt antallet af stillinger i stillingsfortegnelsen med 4,0  % i perioden 2013-2017 (fra 39 649 til 38 072 stillinger). Institutionerne havde reduceret antallet af medarbejdere (stillinger, som reelt var besat af et personalemedlem) med 1,4  % mellem 2013 og 2017 (fra 37 153  til 36 657 stillinger — jf.
  tekstboks 10.2
  ). |
| --- | --- |

10.10.

Vi konstaterede, at institutionerne (10) samlet havde nedbragt antallet af stillinger i stillingsfortegnelsen med 4,0  % i perioden 2013-2017 (fra 39 649 til 38 072 stillinger). Institutionerne havde reduceret antallet af medarbejdere (stillinger, som reelt var besat af et personalemedlem) med 1,4  % mellem 2013 og 2017 (fra 37 153  til 36 657 stillinger — jf.
  tekstboks 10.2
  ).

| 10.10. | Parlamentet er fortsat fast besluttet på at gennemføre de aftalte reduktioner. 60 stillinger vil blive fjernet i 2018 og 59 i 2019 som fastsat i 2015 (11). |
| --- | --- |

10.10.

KOMMISSIONENS SVAR

| 10.10. | Kommissionen begyndte at nedskære antallet af ansatte i begyndelsen af 2012, og denne proces fortsatte frem til den 1.1.2017. I denne femårige periode (1.1.2012-1.1.2017) faldt antallet af ansatte i Kommissionen med 4,0  % (fra 24 016 til 23 045 ). |
| --- | --- |

10.10.

Tekstboks 10.2 —   Udviklingen i stillinger i stillingsfortegnelsen og besatte stillinger mellem 2013 og 2017

Image

Kilde: Revisionsretten, baseret på data fra institutionerne.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 10.11. | De vigtigste ændringer i antallet af stillinger i stillingsfortegnelsen er angivet i
  tekstboks 10.3
  . Foruden reduktionen af antallet af stillinger med 5 % (12) og de stillinger, der blev tilføjet som følge af Kroatiens tiltrædelse, forklarer de følgende ændringer hovedparten af nettonedgangen med 230 stillinger under »Andre tilføjelser og nedbringelser«. |
| --- | --- |

10.11.

De vigtigste ændringer i antallet af stillinger i stillingsfortegnelsen er angivet i
  tekstboks 10.3
  . Foruden reduktionen af antallet af stillinger med 5 % (12) og de stillinger, der blev tilføjet som følge af Kroatiens tiltrædelse, forklarer de følgende ændringer hovedparten af nettonedgangen med 230 stillinger under »Andre tilføjelser og nedbringelser«.

| 10.11. | Antallet af faktiske nedskæringer som vist i tekstboks 10.3 (1 844 ) er 54 højere end tallet angivet af Kommissionen i sit opfølgningsskema over en nedskæring i personalet i alle institutionerne på 5 %. Forskellen skyldes den af Kommissionen anvendte metode, ifølge hvilken ikkestrukturelle stillinger, som en institution har fået tildelt, betragtes som en kompensation i forhold til målet om en nedskæring på 5 %. Ifølge Kommissionens metode er det resterende antal stillinger, der skal skæres ned, derfor 189. |
| --- | --- |

10.11.

| — | Europa-Kommissionen fjernede 359 stillinger for at kompensere for stigningen i antallet af stillinger og eksternt personale i forvaltningsorganerne (13) og stigningen i antallet af personale i Det Europæiske GNSS-Agentur. |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionen fjernede 359 stillinger for at kompensere for stigningen i antallet af stillinger og eksternt personale i forvaltningsorganerne (13) og stigningen i antallet af personale i Det Europæiske GNSS-Agentur.

| — | Europa-Parlamentet oprettede 93 stillinger med henblik på varetagelse af nye opgaver og opgaver, der tidligere blev udført af eksterne kontrahenter og kontraktansatte, og fjernede 76 stillinger for at kompensere for stigningen i antallet af stillinger tildelt politiske grupper (14). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet oprettede 93 stillinger med henblik på varetagelse af nye opgaver og opgaver, der tidligere blev udført af eksterne kontrahenter og kontraktansatte, og fjernede 76 stillinger for at kompensere for stigningen i antallet af stillinger tildelt politiske grupper (14).

| — | Den Europæiske Unions Domstol fik tildelt yderligere 137 stillinger, hovedsagelig på grund af en forøgelse af antallet af dommere og generaladvokater. |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions Domstol fik tildelt yderligere 137 stillinger, hovedsagelig på grund af en forøgelse af antallet af dommere og generaladvokater.

| — | Institutionerne oprettede 53 stillinger i forbindelse med udfasningen af undtagelsen for oversættelse til det irske sprog. |
| --- | --- |

—

Institutionerne oprettede 53 stillinger i forbindelse med udfasningen af undtagelsen for oversættelse til det irske sprog.

Tekstboks 10.3 —   Gennemførelse af en nedbringelse af personalet med 5 % (2013 til 2017)

Image

Kilde: Revisionsretten, baseret på data fra institutionerne.

| 10.12. | Vi så også på ændringerne i det budgetterede antal af kontraktansatte. Antallet steg fra 4 517 til 5 417 mellem 2013 og 2017 — en stigning på 19,9  %. Det kontraktansatte personale udgjorde 11,4  % af personalet i stillingsfortegnelsen i 2013 og 14,2  % i 2017. Europa-Parlamentets brug af kontraktansatte til udførelse af opgaver, som tidligere blev varetaget af eksterne kontrahenter, tegner sig for hovedparten af denne stigning. |
| --- | --- |

10.12.

Vi så også på ændringerne i det budgetterede antal af kontraktansatte. Antallet steg fra 4 517 til 5 417 mellem 2013 og 2017 — en stigning på 19,9  %. Det kontraktansatte personale udgjorde 11,4  % af personalet i stillingsfortegnelsen i 2013 og 14,2  % i 2017. Europa-Parlamentets brug af kontraktansatte til udførelse af opgaver, som tidligere blev varetaget af eksterne kontrahenter, tegner sig for hovedparten af denne stigning.

| 10.13. | Institutionerne når målet om en nedbringelse på 5 % (15) ved at nedlægge ledige stillinger i stillingsfortegnelsen og ved at undlade at erstatte personalemedlemmer, der forlader institutionerne som følge af pension, sygdom eller udløb af midlertidige kontrakter. |
| --- | --- |

10.13.

Institutionerne når målet om en nedbringelse på 5 % (15) ved at nedlægge ledige stillinger i stillingsfortegnelsen og ved at undlade at erstatte personalemedlemmer, der forlader institutionerne som følge af pension, sygdom eller udløb af midlertidige kontrakter.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Bemærkninger om specifikke institutioner og organer

| 10.14. | Ud over de forhold, der behandles i punkt 10.8 til 10.13, konstaterede vi ingen specifikke forhold for så vidt angår Rådet, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Vi konstaterede visse svagheder i de udbud, som EU-Udenrigstjenesten afholdt i tredjelande, og vi har gjort EU-Udenrigstjenestens ledelse opmærksom på disse. Vi konstaterede lignende svagheder i 2015 (16). |
| --- | --- |

10.14.

Ud over de forhold, der behandles i punkt 10.8 til 10.13, konstaterede vi ingen specifikke forhold for så vidt angår Rådet, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Vi konstaterede visse svagheder i de udbud, som EU-Udenrigstjenesten afholdt i tredjelande, og vi har gjort EU-Udenrigstjenestens ledelse opmærksom på disse. Vi konstaterede lignende svagheder i 2015 (16).

Europa-Parlamentet

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

| 10.15. | For så vidt angår én betaling til en politisk gruppe (17) konstaterede vi svagheder i kontrollen af godkendelse og betaling af udgifter, der var afholdt i 2015, men afregnet i 2016 (18). Vi konstaterede også, at betalinger blev afholdt uden at være dækket af kontrakter indgået som følge af et udbud (jf. også punkt 10.6). Vi konstaterede lignende mangler i en transaktion vedrørende en anden politisk gruppe i 2015 (19). |
| --- | --- |

10.15.

For så vidt angår én betaling til en politisk gruppe (17) konstaterede vi svagheder i kontrollen af godkendelse og betaling af udgifter, der var afholdt i 2015, men afregnet i 2016 (18). Vi konstaterede også, at betalinger blev afholdt uden at være dækket af kontrakter indgået som følge af et udbud (jf. også punkt 10.6). Vi konstaterede lignende mangler i en transaktion vedrørende en anden politisk gruppe i 2015 (19).

| 10.15. | Parlamentet noterer sig bemærkningen og har orienteret den pågældende politiske gruppe. I henhold til punkt 1.4 i det relevante regulativ, som er vedtaget af Præsidiet, »er de politiske grupper ansvarlige over for Parlamentet for anvendelsen af bevillingerne inden for rammerne af de beføjelser til gennemførelse af dette regulativ, de har fået overdraget af Præsidiet. De sørger for, at sådanne bevillinger anvendes i overensstemmelse med dette regulativ og træffer de nødvendige foranstaltninger for at forhindre udgifter, der ikke er i overensstemmelse med dette regulativ. Den politiske gruppe repræsenteret ved sin formand er anvisningsberettiget ...«

  På grundlag af rapporten fra gruppens eksterne revisor vil Parlamentet træffe afgørelse om, hvorvidt punkt 2.7.4, i det ovennævnte regulativ skal finde anvendelse: Finder Præsidiet, at bevillingerne ikke er blevet anvendt i overensstemmelse med dette regulativ, skal sådanne bevillinger tilbagebetales. |
| --- | --- |

10.15.

På grundlag af rapporten fra gruppens eksterne revisor vil Parlamentet træffe afgørelse om, hvorvidt punkt 2.7.4, i det ovennævnte regulativ skal finde anvendelse: Finder Præsidiet, at bevillingerne ikke er blevet anvendt i overensstemmelse med dette regulativ, skal sådanne bevillinger tilbagebetales.

Den Europæiske Revisionsret

| 10.16. | I den eksterne revisors beretning (20) hedder det, at »årsberetningen giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2016 samt af dens finansielle resultater, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår«. |
| --- | --- |

10.16.

I den eksterne revisors beretning (20) hedder det, at »årsberetningen giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2016 samt af dens finansielle resultater, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår«.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 10.17. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne under »Administration« ikke var væsentlig. Vores test af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viste en anslået fejlforekomst på 0,2  % (jf. 
  bilag 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.17.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne under »Administration« ikke var væsentlig. Vores test af transaktioner på dette udgiftsområde i FFR viste en anslået fejlforekomst på 0,2  % (jf. 
  bilag 10.1
  ).

Anbefalinger

KOMMISSIONENS SVAR

| 10.18. | Bilag 10.2
  viser resultaterne af vores opfølgning på de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (21). De berørte institutioner og organer havde implementeret to anbefalinger i de fleste henseender og én i nogle henseender. |
| --- | --- |

10.18.

Bilag 10.2
  viser resultaterne af vores opfølgning på de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (21). De berørte institutioner og organer havde implementeret to anbefalinger i de fleste henseender og én i nogle henseender.

| 10.18. | Hvad angår anbefalingen om at opdatere den personlige situation for ansatte og forvaltningen af familietillæg, har Kommissionen allerede truffet foranstaltninger for at forbedre sit overvågningssystem. Kommissionen vurderer, at denne anbefaling vil være fuldt gennemført ved udgangen af 2017. |
| --- | --- |

10.18.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

| 10.19. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi følgende: |
| --- | --- |

10.19.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2016 anbefaler vi følgende:

| — | Anbefaling 1: Europa-Parlamentet bør gennemgå sin ramme for kontrol af anvendelsen af de budgetbevillinger, der tildeles de politiske grupper. Det bør også give bedre vejledning til de politiske grupper og overvåge, hvor effektivt de anvender reglerne om godkendelse og betaling af udgifter, og hvordan de gennemfører udbud (jf. punkt 10.15). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Europa-Parlamentet bør gennemgå sin ramme for kontrol af anvendelsen af de budgetbevillinger, der tildeles de politiske grupper. Det bør også give bedre vejledning til de politiske grupper og overvåge, hvor effektivt de anvender reglerne om godkendelse og betaling af udgifter, og hvordan de gennemfører udbud (jf. punkt 10.15).

Parlamentet noterer sig anbefalingen og vil tilstræbe forbedringer, samtidig med at det nuværende regelsæt overholdes.

Generalsekretariatet vil fortsætte den ekstraindsats, det indledte i 2016 med at bistå de politiske grupper i at forbedre deres interne økonomiske forvaltning. Der er navnlig blevet afholdt uddannelseskurser i de generelle principper for budgetforvaltning og udbud i samarbejde med grupperne, og der er offentliggjort en vejledning om politiske gruppers udbud. Grupperne har også selv gjort en indsats med henblik på yderligere harmonisering og forbedringer.

---

(1)  Dette omfatter administrationsudgifterne i alle EU's institutioner samt pensioner og betalinger til Europaskolerne. Vi udarbejder en særlig årsberetning om Europaskolerne, der sendes til Europaskolernes Øverste Råd. En kopi af beretningen sendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen.

(2)  Vores særlige årsberetninger om agenturer og andre organer offentliggøres i EU-Tidende.

(3)  Tre for Europa-Parlamentet, én for Rådet, tolv for Europa-Kommissionen, én for Domstolen og tre for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

(4)  På grundlag af finansforordningens artikel 9, 13, 202 og 203.

(5)  Denne nedbringelse sigtede mod »at neutralisere den supplerende kapacitet, der bygges op på grund af forøgelsen af arbejdstiden til 40 timer om ugen«, og skulle gennemføres mellem 2013 og 2017 på basis af det antal stillinger, de enkelte institutioner var blevet tildelt — deres »stillingsfortegnelse« pr. 1. januar 2013. Den blev vedtaget i den interinstitutionelle (IIA) aftale af 2. december 2013 (stk. 27 i IIA af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1).

(6)  Vores undersøgelse omfattede Europa-Parlamentet, Rådet, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol, Den Europæiske Revisionsret, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Vi inkluderede ikke Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, idet deres stillingsfortegnelser var for små.

(7)  GD for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO), Kontorerne for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles og Luxembourg, Publikationskontoret og GD for Informationsteknologi.

(8)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(9)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 0,0 % og 0,8 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(10)  Reduktionen i antallet af ansatte hos Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og i agenturerne er ikke omfattet af denne årsberetning.

(11)  Se fælles erklæring 3.3 i Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2015 om Forligsudvalgets fælles udkast til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2016 som led i budgetproceduren.

(12)  De planlagte nedbringelser vedrører Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (2018) og Europa-Parlamentet (2018 og 2019).

(13)  Som følge af delegeringen af opgaver til forvaltningsorganerne.

(14)  Europa-Parlamentet har besluttet ikke at lade nedskæringerne på 5 % omfatte de politiske grupper.

(15)  Det mål, som er fastsat i IIA, var nøje begrænset til nedbringelse af personaleantallet i stillingsfortegnelsen.

(16)  Jf. årsberetningen fra 2015, punkt 9.14 og anbefaling 4 i punkt 9.18.

(17)  Den gældende regelramme er »Regulativet om anvendelse af bevillingerne på budgetpost 4 0 0, vedtaget af Præsidiet den 30. juni 2003« (senest ændret ved Præsidiets afgørelser af 14. april 2014 og 27. april 2015). De politiske grupper forvalter de midler, de får tildelt, efter principperne om indirekte forvaltning, jf. finansforordningens artikel 60 analogt, idet der tages hensyn til gruppernes specifikke krav.

(18)  Udgifter i år n afholdes i år n+1 på grundlag af en beretning om årsregnskabet, der bygger på en uafhængig ekstern revision. Parlamentets Præsidium kan kræve bevillinger tilbagebetalt til Parlamentet, hvis det konstateres, at bevillingerne ikke er anvendt i overensstemmelse med reglerne.

(19)  Jf. årsberetningen fra 2015, punkt 9.11 og anbefaling 1 i punkt 9.18.

(20)  Jf. den eksterne revisors beretning om årsregnskabet, som der henvises til i punkt 10.5.

(21)  Vi valgte beretningen for 2013 til dette års opfølgning, da der under normale forhold burde være gået tid nok til, at institutionerne og organerne kunne have implementeret vores anbefalinger.

(22)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2016.

BILAG 10.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ UDGIFTSOMRÅDET »ADMINISTRATION«

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 100 | 151 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 0,2  % | 0,6  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 0,8  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 0,0  % | |

2016

2015

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

100

151

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

0,2  %

0,6  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

0,8  %

Nedre fejlgrænse (NF)

0,0  %

BILAG 10.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE UDGIFTSOMRÅDET »ADMINISTRATION«

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Anbefaling 1 (Kommissionen):


  Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg

  Kommissionen bør træffe yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf. årsberetningen for 2013, punkt 9.11 og 9.20). | | X | | | | | |
| Anbefaling 2 (EU-Udenrigstjenesten):


  Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg

  EU-Udenrigstjenesten bør træffe yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf.årsberetningen for 2013, punkt 9.13 og 9.20). | | X | | | | | For så vidt angår rubrikken »Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg« minder EU-Udenrigstjenesten regelmæssig sine ansatte om, at de har pligt til øjeblikkelig at give meddelelse om enhver forandring af deres familieforhold, og at inddrivelse af uberettiget udbetalte ydelser er standardpraksis. EU-Udenrigstjenesten mener, at denne anbefaling er implementeret. |
| Anbefaling 3 (EU-Udenrigstjensten):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  EU-Udenrigstjenesten bør forbedre indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af mere støtte og vejledning til delegationerne fra hovedkontoret (jf. årsberetningen for 2013, punkt 9.14, 9.15 og 9.20). | | | X | | | | For så vidt angår »Indgåelse af indkøbsaftaler i delegationerne« (jf. også punkt 10.14) bestræber vi os meget på at implementere denne anbefaling. EU-Udenrigstjenesten investerer fortsat i at forbedre uddannelsen af samt støtten og vejledningen til de ansatte i delegationerne, som det påhviler at indgå indkøbsaftaler. Herudover bør der drages konklusioner, der er nyttige for fremtiden, af pilotprojektet vedrørende regionalisering af administrativ støtte (til de 27 delegationer i nabolandene). |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Institutionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Anbefaling 1 (Kommissionen):

Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg

Kommissionen bør træffe yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf. årsberetningen for 2013, punkt 9.11 og 9.20).

X

Anbefaling 2 (EU-Udenrigstjenesten):

Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg

EU-Udenrigstjenesten bør træffe yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf.årsberetningen for 2013, punkt 9.13 og 9.20).

X

For så vidt angår rubrikken »Ajourføring af personlige forhold og forvaltning af familietillæg« minder EU-Udenrigstjenesten regelmæssig sine ansatte om, at de har pligt til øjeblikkelig at give meddelelse om enhver forandring af deres familieforhold, og at inddrivelse af uberettiget udbetalte ydelser er standardpraksis. EU-Udenrigstjenesten mener, at denne anbefaling er implementeret.

Anbefaling 3 (EU-Udenrigstjensten):

Indgåelse af indkøbsaftaler

EU-Udenrigstjenesten bør forbedre indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af mere støtte og vejledning til delegationerne fra hovedkontoret (jf. årsberetningen for 2013, punkt 9.14, 9.15 og 9.20).

X

For så vidt angår »Indgåelse af indkøbsaftaler i delegationerne« (jf. også punkt 10.14) bestræber vi os meget på at implementere denne anbefaling. EU-Udenrigstjenesten investerer fortsat i at forbedre uddannelsen af samt støtten og vejledningen til de ansatte i delegationerne, som det påhviler at indgå indkøbsaftaler. Herudover bør der drages konklusioner, der er nyttige for fremtiden, af pilotprojektet vedrørende regionalisering af administrativ støtte (til de 27 delegationer i nabolandene).

---

| 28.9.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 322/281 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 322/281

---

ÅRSBERETNING OM 8., 9., 10. OG 11. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS AKTIVITETER I REGNSKABSÅRET 2016

(2017/C 322/02)

Årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter i regnskabsåret 2016

INDHOLD

| Indledning | 1-5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af de europæiske udviklingsfonde | 2-5 |
| --- | --- |

| Kapitel I — Den finansielle gennemførelse af 8., 9., 10. og 11. EUF | 6-9 |
| --- | --- |

| Kapitel II — Rettens revisionserklæring om EUF | 10-36 |
| --- | --- |

| Rettens revisionserklæring om 8., 9., 10. og 11. EUF til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning | I-XVIII |
| --- | --- |

| Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen | 10-36 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 10-13 |
| --- | --- |

| Regnskabernes rigtighed | 14 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 15-26 |
| --- | --- |

| Den årlige aktivitetsrapport og andre forvaltningsordninger | 27-36 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 37-40 |
| --- | --- |

| Konklusion | 37-38 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 39-40 |
| --- | --- |

| Bilag 1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende de europæiske udviklingsfonde |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Oversigt over fejl med en indvirkning på mindst 20 % |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende de europæiske udviklingsfonde |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 1. | Denne årsberetning præsenterer vores revision vedrørende 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF).
  Tekstboks 1
  giver en oversigt over aktiviteterne og udgifterne på dette område i 2016. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

1.

Denne årsberetning præsenterer vores revision vedrørende 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF).
  Tekstboks 1
  giver en oversigt over aktiviteterne og udgifterne på dette område i 2016.

Tekstboks 1 —   De europæiske udviklingsfonde — finansiel oversigt 2016

Image

Tabel 1 — De europæiske udviklingsfonde — Centrale oplysninger 2016

| (millioner euro) |
| --- |
| Operationelle betalinger i alt (projekter) | 2 676 |
| Operationelle betalinger i alt (budgetstøtte) | 644 |
| Administrative betalinger i alt (42) | 96 |
| Betalinger i alt | 3 416 |
| – forskud og EUF’s bidrag til EU-trustfonde | 2 057 |
| + afregninger af forskud og EU-trustfonde | 1 477 |
| Revideret population | 2 836 |
| | |
| Specifikke forpligtelser i alt
   (43) | 4 234 |
| | |
| Samlede forpligtelser i alt
   (43) | 6 491 |

(millioner euro)

Operationelle betalinger i alt (projekter)

2 676

Operationelle betalinger i alt (budgetstøtte)

644

Administrative betalinger i alt (42)

96

Betalinger i alt

3 416

– forskud og EUF’s bidrag til EU-trustfonde

2 057

- afregninger af forskud og EU-trustfonde

1 477

Revideret population

2 836

Specifikke forpligtelser i alt
   (43)

4 234

Samlede forpligtelser i alt
   (43)

6 491

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af de europæiske udviklingsfonde

| 2. | EUF, som blev oprettet i 1959, er det vigtigste af de instrumenter, Den Europæiske Union anvender til levering af bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Den partnerskabsaftale, der blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode på 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for EU’s forbindelser med AVS-staterne og OLT. Aftalens primære mål er at mindske og på sigt udrydde fattigdommen. |
| --- | --- |

2.

EUF, som blev oprettet i 1959, er det vigtigste af de instrumenter, Den Europæiske Union anvender til levering af bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Den partnerskabsaftale, der blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode på 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for EU’s forbindelser med AVS-staterne og OLT. Aftalens primære mål er at mindske og på sigt udrydde fattigdommen.

| 3. | De europæiske udviklingsfonde er specielle, fordi:






  a) | de finansieres af medlemsstaterne ifølge kvoter eller »fordelingsnøgler«, som fastsættes af de nationale regeringer i Rådet for Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |

3.

De europæiske udviklingsfonde er specielle, fordi:

a)

de finansieres af medlemsstaterne ifølge kvoter eller »fordelingsnøgler«, som fastsættes af de nationale regeringer i Rådet for Den Europæiske Union

| b) | de forvaltes af Kommissionen uden for EU's almindelige budget og af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) |
| --- | --- |

b)

de forvaltes af Kommissionen uden for EU's almindelige budget og af Den Europæiske Investeringsbank (EIB)

| c) | Europa-Parlamentet på grund af EUF's mellemstatslige karakter spiller en mindre rolle i forbindelse med deres funktion end i forbindelse med de udviklingssamarbejdsinstrumenter, der finansieres af EU's almindelige budget. Det er for eksempel ikke involveret i tilvejebringelsen og tildelingen af EUF-midler. Men det er stadig Europa-Parlamentet, der er dechargemyndighed, undtagen for investeringsfaciliteten, som forvaltes af EIB og derfor ikke er omfattet af vores revision (1)
   (2) |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentet på grund af EUF's mellemstatslige karakter spiller en mindre rolle i forbindelse med deres funktion end i forbindelse med de udviklingssamarbejdsinstrumenter, der finansieres af EU's almindelige budget. Det er for eksempel ikke involveret i tilvejebringelsen og tildelingen af EUF-midler. Men det er stadig Europa-Parlamentet, der er dechargemyndighed, undtagen for investeringsfaciliteten, som forvaltes af EIB og derfor ikke er omfattet af vores revision (1)
   (2)

| d) | princippet om etårighed ikke gælder for EUF: EUF-aftalerne indgås normalt for en forpligtelsesperiode på fem til syv år, og der kan afholdes betalinger over en meget længere periode. |
| --- | --- |

d)

princippet om etårighed ikke gælder for EUF: EUF-aftalerne indgås normalt for en forpligtelsesperiode på fem til syv år, og der kan afholdes betalinger over en meget længere periode.

| 4. | EUF forvaltes næsten udelukkende af Kommissionens Generaldirektorat for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO) (3). |
| --- | --- |

4.

EUF forvaltes næsten udelukkende af Kommissionens Generaldirektorat for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO) (3).

| 5. | De udgifter, denne beretning omhandler, afholdes under en bred vifte af bistandsordninger, der gennemføres i 79 lande. Reglerne og procedurerne, inklusive dem, der gælder for udbud og tildeling af kontrakter, er ofte komplekse. |
| --- | --- |

5.

De udgifter, denne beretning omhandler, afholdes under en bred vifte af bistandsordninger, der gennemføres i 79 lande. Reglerne og procedurerne, inklusive dem, der gælder for udbud og tildeling af kontrakter, er ofte komplekse.

KAPITEL I — DEN FINANSIELLE GENNEMFØRELSE AF 8., 9., 10. OG 11. EUF

| 6. | Budgettet for 8. EUF (1995-2000) var på 12 840  millioner euro, budgettet for 9. EUF (2000-2007) på 13 800  millioner euro og budgettet for 10. EUF (2008-2013) på 22 682  millioner euro. |
| --- | --- |

6.

Budgettet for 8. EUF (1995-2000) var på 12 840  millioner euro, budgettet for 9. EUF (2000-2007) på 13 800  millioner euro og budgettet for 10. EUF (2008-2013) på 22 682  millioner euro.

| 7. | Den interne aftale om oprettelse af 11. EUF (4) (2015-2020) trådte i kraft den 1. marts 2015. 11. EUF råder over 30 506  millioner euro (5), heraf 29 089  millioner euro til AVS-staterne og 364,5  millioner euro til OLT. |
| --- | --- |

7.

Den interne aftale om oprettelse af 11. EUF (4) (2015-2020) trådte i kraft den 1. marts 2015. 11. EUF råder over 30 506  millioner euro (5), heraf 29 089  millioner euro til AVS-staterne og 364,5  millioner euro til OLT.

| 8. | Tekstboks 2
  viser anvendelsen af EUF-midler både i 2016 og kumulativt. |
| --- | --- |

8.

Tekstboks 2
  viser anvendelsen af EUF-midler både i 2016 og kumulativt.

Tekstboks 2 —   Anvendelsen af EUF-midler pr. 31. december 2016

| (millioner euro) |
| --- |
| | Situationen ved udgangen af 2015 | Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2016 (nettobeløb) (49) | Situationen ved udgangen af 2016 |
| | Samlet beløb | Udnyttelsesgrad (45) | 8. EUF (46) | 9. EUF (46) | 10. EUF | 11. EUF (46) | Samlet beløb | 8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | 11. EUF | Samlet beløb | Udnyttelsesgrad (45) |
| A — | MIDLER
   (44) |

(millioner euro)

Situationen ved udgangen af 2015

Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2016 (nettobeløb) (49)

Situationen ved udgangen af 2016

Samlet beløb

Udnyttelsesgrad (45)

8. EUF (46)

9. EUF (46)

10. EUF

11. EUF (46)

Samlet beløb

8. EUF

9. EUF

10. EUF

11. EUF

Samlet beløb

Udnyttelsesgrad (45)

A —

76 880

- 20

- 163

223

- 24

16

10 392

15 467

21 607

29 430

76 896

| B — | UDNYTTELSE |
| --- | --- |

B —

| 1. | Samlede forpligtelser
   (47) |
| --- | --- |

1.

53 607

69,7  %

- 13

- 104

- 80

6 688

6 491

10 391

15 429

21 058

13 220

60 097

78,2  %

| 2. | Specifikke forpligtelser
   (48) |
| --- | --- |

2.

48 797

63,5  %

- 6

- 46

541

3 745

4 234

10 378

15 309

19 576

7 769

53 032

69,0  %

| 3. | Betalinger |
| --- | --- |

3.

41 989

54,6  %

0

68

1 466

1 816

3 350

10 376

15 053

16 476

3 435

45 339

59,0  %

| C — | Uindfriede forpligtelser (B1-B3) |
| --- | --- |

C —

11 618

15,1  %

15

376

4 582

9 785

14 758

19,2  %

| D — | Disponibelt beløb (A-B1) |
| --- | --- |

D —

23 273

30,3  %

1

38

549

16 210

16 799

21,8  %

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 9. | GD DEVCO fortsatte i 2016 sine bestræbelser på at nedbringe gamle forfinansieringsbetalinger og forpligtelser på hele sit ansvarsområde og gik langt videre end sine mål (6). Generaldirektoratet forsøgte også at mindske antallet af åbne udløbne kontrakter (7). Som i de sidste to år var GD DEVCO tæt på at opfylde sit 2016-mål for andelen af udløbne kontrakter i sin portefølje som helhed (8), men fremskridtene var mindre tilfredsstillende for EUF (9). |
| --- | --- |

9.

GD DEVCO fortsatte i 2016 sine bestræbelser på at nedbringe gamle forfinansieringsbetalinger og forpligtelser på hele sit ansvarsområde og gik langt videre end sine mål (6). Generaldirektoratet forsøgte også at mindske antallet af åbne udløbne kontrakter (7). Som i de sidste to år var GD DEVCO tæt på at opfylde sit 2016-mål for andelen af udløbne kontrakter i sin portefølje som helhed (8), men fremskridtene var mindre tilfredsstillende for EUF (9).

| 9. | De hovedproblemer, der forhindrer afslutning af udløbne kontrakter under EUF, er inddrivelsesordrer, der ikke er indbetalt, retssager og igangværende revisionsprocesser. Selv om disse aspekter ikke fuldstændig er under Kommissionens kontrol, vil den fortsætte sine bestræbelser på at fremskynde afslutningen af udløbne kontrakter. |
| --- | --- |

9.

KAPITEL II — RETTENS REVISIONSERKLÆRING OM EUF

Rettens revisionserklæring om 8., 9., 10. og 11. EUF til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning

Erklæring

| I. | Vi har:






  a) | revideret årsregnskaberne for 8., 9., 10. og 11. EUF, som Kommissionen godkendte den 23. juni 2017, og som omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsanalysen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og beretningen om den finansielle gennemførelse i det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, og |
| --- | --- | --- |

I.

Vi har:

a)

revideret årsregnskaberne for 8., 9., 10. og 11. EUF, som Kommissionen godkendte den 23. juni 2017, og som omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsanalysen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og beretningen om den finansielle gennemførelse i det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, og

| b) | undersøgt lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for disse regnskaber, og hvor Kommissionen har ansvaret for den økonomiske forvaltning (10) |
| --- | --- |

b)

undersøgt lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for disse regnskaber, og hvor Kommissionen har ansvaret for den økonomiske forvaltning (10)

i overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 49 i finansforordningen for den 11. EUF, som også finder anvendelse på tidligere EUF.

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| II. | Det er vores opfattelse, at 8., 9., 10 og 11. EUF's årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2016 samt af resultaterne af EUF'ernes transaktioner og pengestrømme og af bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med EUF-finansforordningen og med regnskabsreglerne, der er baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

II.

Det er vores opfattelse, at 8., 9., 10 og 11. EUF's årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2016 samt af resultaterne af EUF'ernes transaktioner og pengestrømme og af bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med EUF-finansforordningen og med regnskabsreglerne, der er baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne

| III. | Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| IV. | På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i afsnittet om grundlaget for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

IV.

På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i afsnittet om grundlaget for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, er væsentlig fejlbehæftede.

Grundlag for erklæringen

| V. | Vi udførte vores revision i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler (ISA'erne) og INTOSAI's International Standards of Supreme Audit Institutions (ISSAI'erne). Vores ansvar i henhold til disse standarder beskrives nærmere i afsnittet Revisors ansvar. Vi er uafhængige i overensstemmelse med Ethics Standards Board for Accountants' (IESBA's) etiske regler for revisorer og de etiske krav, der er relevante for vores revision, og vi har opfyldt vores øvrige etiske ansvar i overensstemmelse med disse krav og IESBA's kodeks. Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores revisionserklæring. |
| --- | --- |

V.

Vi udførte vores revision i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler (ISA'erne) og INTOSAI's International Standards of Supreme Audit Institutions (ISSAI'erne). Vores ansvar i henhold til disse standarder beskrives nærmere i afsnittet Revisors ansvar. Vi er uafhængige i overensstemmelse med Ethics Standards Board for Accountants' (IESBA's) etiske regler for revisorer og de etiske krav, der er relevante for vores revision, og vi har opfyldt vores øvrige etiske ansvar i overensstemmelse med disse krav og IESBA's kodeks. Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores revisionserklæring.

Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| VI. | De udgifter, der er registreret i 2016 under 8., 9.,10. og 11. EUF, er væsentligt fejlbehæftede. Vi anslår, at fejlforekomsten i de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 3,3  %. |
| --- | --- |

VI.

De udgifter, der er registreret i 2016 under 8., 9.,10. og 11. EUF, er væsentligt fejlbehæftede. Vi anslår, at fejlforekomsten i de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 3,3  %.

Centrale forhold ved revisionen

| VII. | Centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering havde mest betydning for vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Disse forhold blev behandlet som en del af revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke nogen særskilt erklæring om disse forhold. |
| --- | --- |

VII.

Centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering havde mest betydning for vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Disse forhold blev behandlet som en del af revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke nogen særskilt erklæring om disse forhold.

Skyldige omkostninger

| VIII. | Vi vurderede de skyldige omkostninger opført i regnskabet (jf. note 2.9), hvis beregning i høj grad hviler på et skøn. Ved udgangen af 2016 anslog Kommissionen, at de støtteberettigede udgifter, som modtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, beløb sig til 3 903  millioner euro (3 797  millioner euro ved udgangen af 2015). |
| --- | --- |

VIII.

Vi vurderede de skyldige omkostninger opført i regnskabet (jf. note 2.9), hvis beregning i høj grad hviler på et skøn. Ved udgangen af 2016 anslog Kommissionen, at de støtteberettigede udgifter, som modtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, beløb sig til 3 903  millioner euro (3 797  millioner euro ved udgangen af 2015).

| IX. | Vi gennemgik beregningen af overslagene og reviderede en stikprøve på 30 individuelle kontrakter for at vurdere risikoen for, at disse omkostningerne var oplyst forkert. På grundlag af det udførte arbejde konkluderer vi, at beløbet for skyldige omkostninger i det endelige regnskab var korrekt, efter at Kommissionen havde foretaget alle de nødvendige korrektioner, som vi pegede på. |
| --- | --- |

IX.

Vi gennemgik beregningen af overslagene og reviderede en stikprøve på 30 individuelle kontrakter for at vurdere risikoen for, at disse omkostningerne var oplyst forkert. På grundlag af det udførte arbejde konkluderer vi, at beløbet for skyldige omkostninger i det endelige regnskab var korrekt, efter at Kommissionen havde foretaget alle de nødvendige korrektioner, som vi pegede på.

Ledelsens ansvar

| X. | Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen for 11. EUF har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab for EUF'erne på grundlag af de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF-regnskaberne. |
| --- | --- |

X.

Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen for 11. EUF har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab for EUF'erne på grundlag af de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF-regnskaberne.

| XI. | I forbindelse med udarbejdelsen af EUF-regnskaberne er Kommissionen ansvarlig for at vurdere EUF'ernes evne til at fortsætte som en going concern, samt, hvis det er relevant, oplyse om forhold, der vedrører going concern, og anvende going concern-princippet, medmindre ledelsen har til hensigt enten at lade enheden træde i likvidation eller bringe dens aktiviteter til ophør eller ikke har noget andet realistisk alternativ hertil. |
| --- | --- |

XI.

I forbindelse med udarbejdelsen af EUF-regnskaberne er Kommissionen ansvarlig for at vurdere EUF'ernes evne til at fortsætte som en going concern, samt, hvis det er relevant, oplyse om forhold, der vedrører going concern, og anvende going concern-princippet, medmindre ledelsen har til hensigt enten at lade enheden træde i likvidation eller bringe dens aktiviteter til ophør eller ikke har noget andet realistisk alternativ hertil.

| XII. | Kommissionen er ansvarlig for at overvåge EUF'ernes regnskabsaflæggelse. |
| --- | --- |

XII.

Kommissionen er ansvarlig for at overvåge EUF'ernes regnskabsaflæggelse.

Revisors ansvar for revisionen af EUF-regnskaberne og de underliggende transaktioner

| XIII. | Vores mål er at opnå høj grad af sikkerhed for, om EUF-regnskaberne er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for dem, er lovlige og formelt rigtige, samt på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Høj grad af sikkerhed er imidlertid ikke en garanti for, at en revision altid vil føre til opdagelse af væsentlige fejlinformationer og tilfælde af manglende regeloverholdelse. Disse kan skyldes besvigelser eller fejl og betragtes som væsentlige, hvis det med rimelighed kan forventes, at de enkeltvis eller sammenlagt påvirker brugeres økonomiske beslutninger, der træffes på grundlag af EUF-regnskaberne. |
| --- | --- |

XIII.

Vores mål er at opnå høj grad af sikkerhed for, om EUF-regnskaberne er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for dem, er lovlige og formelt rigtige, samt på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Høj grad af sikkerhed er imidlertid ikke en garanti for, at en revision altid vil føre til opdagelse af væsentlige fejlinformationer og tilfælde af manglende regeloverholdelse. Disse kan skyldes besvigelser eller fejl og betragtes som væsentlige, hvis det med rimelighed kan forventes, at de enkeltvis eller sammenlagt påvirker brugeres økonomiske beslutninger, der træffes på grundlag af EUF-regnskaberne.

| XIV. | Som led i en revision og i overensstemmelse med ISA'erne og ISSAI'erne udøver vi professionel dømmekraft og udviser professionel skepsis under hele revisionen. Endvidere:






  — | kortlægger og vurderer vi risiciene for væsentlig fejlinformation i EUF-regnskaberne og for, at de underligende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i rammebestemmelserne for EUF, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl, udformer og gennemfører revisionshandlinger, der tager højde for disse risici, og indhenter revisionsbevis, der er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. Risikoen for ikke at opdage en væsentlig fejlinformation eller et regelbrud som følge af svig er større, end hvis uregelmæssigheden skyldes en fejl, da svig kan involvere forfalskede dokumenter, forsætlige udeladelser, fejlfortolkninger og tilsidesættelse af intern kontrol |
| --- | --- | --- |

XIV.

Som led i en revision og i overensstemmelse med ISA'erne og ISSAI'erne udøver vi professionel dømmekraft og udviser professionel skepsis under hele revisionen. Endvidere:

—

kortlægger og vurderer vi risiciene for væsentlig fejlinformation i EUF-regnskaberne og for, at de underligende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i rammebestemmelserne for EUF, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl, udformer og gennemfører revisionshandlinger, der tager højde for disse risici, og indhenter revisionsbevis, der er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. Risikoen for ikke at opdage en væsentlig fejlinformation eller et regelbrud som følge af svig er større, end hvis uregelmæssigheden skyldes en fejl, da svig kan involvere forfalskede dokumenter, forsætlige udeladelser, fejlfortolkninger og tilsidesættelse af intern kontrol

| — | opnår vi en forståelse af den interne kontrol, der er relevant for revisionen, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at afgive en erklæring om den interne kontrols effektivitet |
| --- | --- |

—

opnår vi en forståelse af den interne kontrol, der er relevant for revisionen, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at afgive en erklæring om den interne kontrols effektivitet

| — | vurderer vi, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de regnskabsmæssige skøn, ledelsen har foretaget, og oplysningerne i forbindelse hermed, er rimelige |
| --- | --- |

—

vurderer vi, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de regnskabsmæssige skøn, ledelsen har foretaget, og oplysningerne i forbindelse hermed, er rimelige

| — | drager vi en konklusion om ledelsens anvendelse af going concern-princippet og — baseret på det indhentede revisionsbevis — om, hvorvidt der er væsentlig usikkerhed vedrørende begivenheder eller forhold, som kan sætte alvorlige spørgsmålstegn ved EUF'ernes evne til at fortsætte som en going concern. Hvis vi konkluderer, at der er væsentlig usikkerhed, skal vi i vores revisionsrapport gøre opmærksom på de relaterede oplysninger i det konsoliderede regnskab eller, hvis disse oplysninger er utilstrækkelige, afgive en erklæring med forbehold. Vores konklusioner er baseret på det revisionsbevis, vi havde indhentet frem til datoen for vores revisionsrapport. Fremtidige begivenheder eller vilkår vil imidlertid kunne betyde, at enheden ophører med at fungere som en going concern |
| --- | --- |

—

drager vi en konklusion om ledelsens anvendelse af going concern-princippet og — baseret på det indhentede revisionsbevis — om, hvorvidt der er væsentlig usikkerhed vedrørende begivenheder eller forhold, som kan sætte alvorlige spørgsmålstegn ved EUF'ernes evne til at fortsætte som en going concern. Hvis vi konkluderer, at der er væsentlig usikkerhed, skal vi i vores revisionsrapport gøre opmærksom på de relaterede oplysninger i det konsoliderede regnskab eller, hvis disse oplysninger er utilstrækkelige, afgive en erklæring med forbehold. Vores konklusioner er baseret på det revisionsbevis, vi havde indhentet frem til datoen for vores revisionsrapport. Fremtidige begivenheder eller vilkår vil imidlertid kunne betyde, at enheden ophører med at fungere som en going concern

| — | vurderer vi den samlede præsentation af årsregnskabet samt dette regnskabs struktur og indhold, herunder regnskabsoplysningerne, og om årsregnskabet afspejler de underliggende transaktioner og begivenheder på en måde, som sikrer, at det giver et retvisende bilede. |
| --- | --- |

—

vurderer vi den samlede præsentation af årsregnskabet samt dette regnskabs struktur og indhold, herunder regnskabsoplysningerne, og om årsregnskabet afspejler de underliggende transaktioner og begivenheder på en måde, som sikrer, at det giver et retvisende bilede.

| XV. | Vi kommunikerer med dem, der har ansvaret for forvaltningen, og oplyser bl.a. om det planlagte omfang af revisionen og dens timing samt om væsentlige konstateringer, herunder alle væsentlige mangler ved den interne kontrol, som vi identificerer under vores revision. |
| --- | --- |

XV.

Vi kommunikerer med dem, der har ansvaret for forvaltningen, og oplyser bl.a. om det planlagte omfang af revisionen og dens timing samt om væsentlige konstateringer, herunder alle væsentlige mangler ved den interne kontrol, som vi identificerer under vores revision.

| XVI. | For så vidt angår indtægter gennemgår vi alle bidrag fra medlemsstaterne og undersøger en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner |
| --- | --- |

XVI.

For så vidt angår indtægter gennemgår vi alle bidrag fra medlemsstaterne og undersøger en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner

| XVII. | Med hensyn til udgifterne undersøger vi betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren af midlerne forelægger dokumentation for, at de er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet godkender denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere. |
| --- | --- |

XVII.

Med hensyn til udgifterne undersøger vi betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren af midlerne forelægger dokumentation for, at de er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet godkender denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere.

| XVIII. | Blandt de forhold, vi har meddelt Kommissionen, afgør vi, hvilke forhold der havde mest betydning for revisionen af EUF-regnskaberne i den aktuelle periode, og som derfor er de centrale forhold ved revisionen. Vi beskriver disse forhold i vores revisionsrapport, medmindre offentliggørelse af oplysninger om det pågældende forhold er udelukket ved lov eller på grund af administrative bestemmelser, eller når vi i ekstremt sjældne tilfælde vurderer, at de negative konsekvenser med rimelighed må forventes ikke at kunne opvejes af fordelene ved, at oplysningerne kommer til offentlighedens kendskab. |
| --- | --- |

XVIII.

Blandt de forhold, vi har meddelt Kommissionen, afgør vi, hvilke forhold der havde mest betydning for revisionen af EUF-regnskaberne i den aktuelle periode, og som derfor er de centrale forhold ved revisionen. Vi beskriver disse forhold i vores revisionsrapport, medmindre offentliggørelse af oplysninger om det pågældende forhold er udelukket ved lov eller på grund af administrative bestemmelser, eller når vi i ekstremt sjældne tilfælde vurderer, at de negative konsekvenser med rimelighed må forventes ikke at kunne opvejes af fordelene ved, at oplysningerne kommer til offentlighedens kendskab.

13. juli 2017

Klaus-Heiner LEHNE

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide de Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 10. | Vores revisionstilgang og -metoder beskrives i bilag 1.1 til kapitel 1 i årsberetningen om gennemførelsen af budgettet i 2016. I forbindelse med dette års revision af EUF skal følgende specifikke punkter bemærkes. |
| --- | --- |

10.

Vores revisionstilgang og -metoder beskrives i bilag 1.1 til kapitel 1 i årsberetningen om gennemførelsen af budgettet i 2016. I forbindelse med dette års revision af EUF skal følgende specifikke punkter bemærkes.

| 11. | Vores bemærkninger om EUF-regnskabernes rigtighed er baseret på årsregnskabet (11) for 8., 9., 10. og 11. EUF, som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med EUF's finansforordning (12), og på regnskabsførerens forvaltningserklæring, som begge blev modtaget den 27. juni 2017. Vi kontrollerede beløbene og oplysningerne og vurderede de anvendte regnskabsprincipper, væsentlige skøn foretaget af Kommissionen og den samlede præsentation af regnskabet. |
| --- | --- |

11.

Vores bemærkninger om EUF-regnskabernes rigtighed er baseret på årsregnskabet (11) for 8., 9., 10. og 11. EUF, som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med EUF's finansforordning (12), og på regnskabsførerens forvaltningserklæring, som begge blev modtaget den 27. juni 2017. Vi kontrollerede beløbene og oplysningerne og vurderede de anvendte regnskabsprincipper, væsentlige skøn foretaget af Kommissionen og den samlede præsentation af regnskabet.

| 12. | Vores revision vedrørende transaktionernes formelle rigtighed omfattede følgende: |
| --- | --- |

12.

Vores revision vedrørende transaktionernes formelle rigtighed omfattede følgende:

| a) | Vi gennemgik alle bidrag fra medlemsstaterne og undersøgte en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner |
| --- | --- |

a)

Vi gennemgik alle bidrag fra medlemsstaterne og undersøgte en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner

| b) | Vi undersøgte en stikprøve på 143 transaktioner udformet med henblik på at være repræsentativ for hele spektret af EUF-betalinger, og som bestod af 108 betalinger godkendt af 16 EU-delegationer (13) og 35 betalinger godkendt af Kommissionen centralt (14) |
| --- | --- |

b)

Vi undersøgte en stikprøve på 143 transaktioner udformet med henblik på at være repræsentativ for hele spektret af EUF-betalinger, og som bestod af 108 betalinger godkendt af 16 EU-delegationer (13) og 35 betalinger godkendt af Kommissionen centralt (14)

| c) | Hvor der blev konstateret fejl i transaktionerne, analyserede vi de relevante systemer for at identificere eventuelle systemsvagheder |
| --- | --- |

c)

Hvor der blev konstateret fejl i transaktionerne, analyserede vi de relevante systemer for at identificere eventuelle systemsvagheder

| d) | Vi vurderede systemerne i GD DEVCO og i EU-delegationerne, herunder: i) forudgående kontroller udført af ansatte i Kommissionen, eksterne revisorer eller tilsynsførende, før der blev afholdt betaling, og ii) overvågning og tilsyn, navnlig opfølgningen på eksterne revisioner og GD DEVCO's undersøgelse af restfejlfrekvensen i 2016 |
| --- | --- |

d)

Vi vurderede systemerne i GD DEVCO og i EU-delegationerne, herunder: i) forudgående kontroller udført af ansatte i Kommissionen, eksterne revisorer eller tilsynsførende, før der blev afholdt betaling, og ii) overvågning og tilsyn, navnlig opfølgningen på eksterne revisioner og GD DEVCO's undersøgelse af restfejlfrekvensen i 2016

| e) | Vi gennemgik GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport |
| --- | --- |

e)

Vi gennemgik GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport

| f) | Vi fulgte op på vores tidligere anbefalinger. |
| --- | --- |

f)

Vi fulgte op på vores tidligere anbefalinger.

Tekstboks 3 —   Revisorer, som undersøger nøjagtigheden af målinger af vejtykkelsen i forbindelse med en betaling vedrørende et vejprojekt i Zambia.

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 13. | Som anført i punkt 4 implementerer GD DEVCO de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Vores bemærkninger om systemerne, om pålideligheden af den årlige aktivitetsrapport og om generaldirektørens erklæring for 2016 vedrører hele GD DEVCO's ansvarsområde. |
| --- | --- |

13.

Som anført i punkt 4 implementerer GD DEVCO de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Vores bemærkninger om systemerne, om pålideligheden af den årlige aktivitetsrapport og om generaldirektørens erklæring for 2016 vedrører hele GD DEVCO's ansvarsområde.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Regnskabernes rigtighed

| 14. | Sidste år berettede vi om inddrivelse af uudnyttet forfinansiering, der imod reglerne var blevet registreret som driftsindtægter. GD DEVCO's regnskabstest og vores gennemgang af en stikprøve af indtægtsordrer (15) har vist, at dette også var tilfældet i 2016. Selv om der blev foretaget korrektioner i det endelige EUF-regnskab på 3,2 millioner euro (16), er det sandsynligt, at der var lignende fejl i den population, der ikke blev kontrolleret. Ved udgangen af 2016 udsendte GD DEVCO detaljerede instrukser til de ansatte om registrering af indtægtsordrer af denne type. |
| --- | --- |

14.

Sidste år berettede vi om inddrivelse af uudnyttet forfinansiering, der imod reglerne var blevet registreret som driftsindtægter. GD DEVCO's regnskabstest og vores gennemgang af en stikprøve af indtægtsordrer (15) har vist, at dette også var tilfældet i 2016. Selv om der blev foretaget korrektioner i det endelige EUF-regnskab på 3,2 millioner euro (16), er det sandsynligt, at der var lignende fejl i den population, der ikke blev kontrolleret. Ved udgangen af 2016 udsendte GD DEVCO detaljerede instrukser til de ansatte om registrering af indtægtsordrer af denne type.

| 14. | Instrukser fra DEVCO om registreringen af inddrivelsesordrer og korrektioner foretaget af DEVCO på grundlag af kontroller foretaget på indtægtsordrer udstedt i 2016 resulterede i et betydeligt fald i antallet af fejl i registreringen af inddrivelsesordrer og/eller inddrivelseskontekster (fra 9,6  mio. EUR afsløret af Revisionsretten i 2015 til 3,2  mio. EUR afsløret af DEVCO og/eller Revisionsretten i 2016). DEVCO vil fortsætte sin indsats i 2017. |
| --- | --- |

14.

Transaktionernes formelle rigtighed

Indtægter

| 15. | Indtægtstransaktionerne var ikke væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

15.

Indtægtstransaktionerne var ikke væsentlig fejlbehæftede.

Betalinger

| 16. | Bilag 1
  giver en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner. Der var fejl i 35 (24 %) af de 143 betalingstransaktioner, vi kontrollerede. På grundlag af de 26 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 3,3  % (17). |
| --- | --- |

16.

Bilag 1
  giver en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner. Der var fejl i 35 (24 %) af de 143 betalingstransaktioner, vi kontrollerede. På grundlag af de 26 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 3,3  % (17).

| 17. | Tekstboks 4
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst i 2016 fordelt på fejltyper. |
| --- | --- |

17.

Tekstboks 4
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst i 2016 fordelt på fejltyper.

Tekstboks 4 —   Oversigt over den anslåede fejlforekomst

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 18. | Der var fejl i 35 (27 %) af de 130 projektrelaterede betalingstransaktioner, vi undersøgte. Ni af de 26 (74 %) betalingstransaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var endelige transaktioner, der var blevet godkendt, efter at alle forudgående kontroller var gennemført. |
| --- | --- |

18.

Der var fejl i 35 (27 %) af de 130 projektrelaterede betalingstransaktioner, vi undersøgte. Ni af de 26 (74 %) betalingstransaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var endelige transaktioner, der var blevet godkendt, efter at alle forudgående kontroller var gennemført.

| 19. | Som i tidligere år begik Kommissionen og dens gennemførelsespartnere flere fejl i transaktioner med relation til programoverslag, tilskud og bidragsaftaler med internationale organisationer end i forbindelse med andre former for støtte. 23 (34 %) af de 67 reviderede transaktioner af denne type var behæftet med kvantificerbare fejl, som tegnede sig for 85 % af den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

19.

Som i tidligere år begik Kommissionen og dens gennemførelsespartnere flere fejl i transaktioner med relation til programoverslag, tilskud og bidragsaftaler med internationale organisationer end i forbindelse med andre former for støtte. 23 (34 %) af de 67 reviderede transaktioner af denne type var behæftet med kvantificerbare fejl, som tegnede sig for 85 % af den anslåede fejlforekomst.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Tekstboks 5 — Eksempler på kvantificerbare fejl i projekttransaktioner

Tekstboks 5 — Eksempler på kvantificerbare fejl i projekttransaktioner

Støttemodtageren havde ikke overholdt reglerne for offentlige indkøb

Vi gennemgik Kommissionens afregning af udgifter for 3 489 416  euro afholdt under en tilskudsaftale, der havde til formål at støtte udvikling af samhandelskapaciteten i AVS-lande, og som blev gennemført af en international organisation. Blandt de 10 udgiftsposter i stikprøven fandt vi 6, som indeholdt fejl, herunder 5, hvor der var udbetalt vederlag og godtgørelser til handelsrådgivere på grundlag af tjenesteydelseskontrakter. Disse kontrakter (samlet værdi 570 500  euro) var ikke, som krævet i tilskudsaftalen, blevet tildelt på grundlag af en konkurrencepræget udvælgelsesprocedure. Kontrakterne var i stedet blevet givet direkte til rådgivere, som tidligere havde arbejdet på et forgængerprojekt.

Støttemodtageren havde ikke overholdt reglerne for offentlige indkøb

Projektet bestod næsten udelukkende i rekruttering af regionale og nationale handelsrådgivere. Uafhængigt af typen af udvælgelsesprocedure var deres rekruttering genstand for standardprocesser for rekruttering af internationalt personale, herunder forudgående offentliggørelse af stillingsopslaget.

Ikke-støtteberettigede udgifter — aktiviteter, der ikke var dækket af en kontrakt

Vi gennemgik Kommissionens endelige afregning af udgifter på 10 875 375  euro brugt på arbejdsprogrammet 2012 for et internationalt organ, der leverer bistand til virksomheder i AVS-lande. 3 af de 10 udgiftsposter i stikprøven vedrørte kontrakter om kaskadetilskud til tredjepartsmodtagere (værdi 147 990  euro). Kaskadetilskud figurerede ikke blandt de særlige betingelser for tilskuddet, hvilket betyder, at aktiviteterne var i strid med kontrakten. Kaskadetilskuddene var endvidere blevet tildelt direkte uden en konkurrencepræget udvælgelsesprocedure.

Ikke-støtteberettigede udgifter — aktiviteter, der ikke var omfattet af kontrakten

Kommissionen indledte inddrivelsesproceduren.

| 20. | For to af de kvantificerbare fejls vedkommende havde Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis Kommissionen havde anvendt alle de oplysninger, den havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 0,7  % lavere. Vi fandt yderligere fem transaktioner med fejl, som de eksterne revisorer og de tilsynsførende burde have opdaget. Disse tilfælde bidrog til den anslåede fejlforekomst med 0,1  % (18). |
| --- | --- |

20.

For to af de kvantificerbare fejls vedkommende havde Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis Kommissionen havde anvendt alle de oplysninger, den havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 0,7  % lavere. Vi fandt yderligere fem transaktioner med fejl, som de eksterne revisorer og de tilsynsførende burde have opdaget. Disse tilfælde bidrog til den anslåede fejlforekomst med 0,1  % (18).

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 21. | Yderligere 10 transaktioner med en kvantificerbar fejl (19) havde endvidere været genstand for revision eller udgiftskontrol. Revisions/kontrolrapporternes oplysninger om det arbejde, der rent faktisk var udført, gjorde det ikke muligt for os at vurdere, om fejlene kunne have været opdaget og korrigeret under disse forudgående kontroller. |
| --- | --- |

21.

Yderligere 10 transaktioner med en kvantificerbar fejl (19) havde endvidere været genstand for revision eller udgiftskontrol. Revisions/kontrolrapporternes oplysninger om det arbejde, der rent faktisk var udført, gjorde det ikke muligt for os at vurdere, om fejlene kunne have været opdaget og korrigeret under disse forudgående kontroller.

| 22. | På to områder gør finansieringens art og betalingsbetingelserne det mindre sandsynligt, at transaktionerne er behæftet med fejl. Det ene område er budgetstøtte
   (20), og det andet er de transaktioner, hvor den såkaldte »teoretiske tilgang« anvendes i forbindelse med multidonorforanstaltninger, der gennemføres af internationale organisationer (21). |
| --- | --- |

22.

På to områder gør finansieringens art og betalingsbetingelserne det mindre sandsynligt, at transaktionerne er behæftet med fejl. Det ene område er budgetstøtte
   (20), og det andet er de transaktioner, hvor den såkaldte »teoretiske tilgang« anvendes i forbindelse med multidonorforanstaltninger, der gennemføres af internationale organisationer (21).

| 23. | Budgetstøtte er et bidrag til en stats almindelige budget eller dens budget til en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til partnerlande, og havde kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt. |
| --- | --- |

23.

Budgetstøtte er et bidrag til en stats almindelige budget eller dens budget til en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til partnerlande, og havde kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt.

| 24. | De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om de generelle betingelser er opfyldt. For så vidt angår formel rigtighed kan vores revision ikke gå videre end til det stadium, hvor støtten udbetales til partnerlandet, da disse midler derefter slås sammen med modtagerlandets budgetmidler. Eventuelle svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke generere fejl i forbindelse med vores revision (22). |
| --- | --- |

24.

De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om de generelle betingelser er opfyldt. For så vidt angår formel rigtighed kan vores revision ikke gå videre end til det stadium, hvor støtten udbetales til partnerlandet, da disse midler derefter slås sammen med modtagerlandets budgetmidler. Eventuelle svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke generere fejl i forbindelse med vores revision (22).

| 25. | Når Kommissionens bidrag til multidonorprojekter sammenlægges med andre donorers bidrag og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt der i de samlede beløb er tilstrækkelig mange støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Ved vores substanstest blev der også taget hensyn til denne tilgang, som den anvendes af Kommissionen (23). |
| --- | --- |

25.

Når Kommissionens bidrag til multidonorprojekter sammenlægges med andre donorers bidrag og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt der i de samlede beløb er tilstrækkelig mange støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Ved vores substanstest blev der også taget hensyn til denne tilgang, som den anvendes af Kommissionen (23).

| 26. | Når de 13 budgetstøttetransaktioner og de 6 transaktioner, hvor den teoretiske tilgang var blevet anvendt, (jf. punkt 22-25), udelukkes fra den reviderede stikprøve, er den anslåede fejlforekomst 4,4  % (24). |
| --- | --- |

26.

Når de 13 budgetstøttetransaktioner og de 6 transaktioner, hvor den teoretiske tilgang var blevet anvendt, (jf. punkt 22-25), udelukkes fra den reviderede stikprøve, er den anslåede fejlforekomst 4,4  % (24).

Den årlige aktivitetsrapport og andre forvaltningsordninger

| 27. | I hver eneste årlige aktivitetsrapport siden 2012 har GD DEVCO taget forbehold med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Der er blevet vedtaget en handlingsplan for at afhjælpe svaghederne i implementeringen af GD DEVCO's kontrolsystem.
  Tekstboks 6
  viser den indsats, der er gjort i de sidste fire år. |
| --- | --- |

27.

I hver eneste årlige aktivitetsrapport siden 2012 har GD DEVCO taget forbehold med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Der er blevet vedtaget en handlingsplan for at afhjælpe svaghederne i implementeringen af GD DEVCO's kontrolsystem.
  Tekstboks 6
  viser den indsats, der er gjort i de sidste fire år.

Tekstboks 6 — GD DEVCO's bestræbelser på at forbedre implementeringen af sit kontrolsystem

Sidste år berettede vi om de tilfredsstillende fremskridt, der var gjort med at gennemføre handlingsplanerne for 2013 og 2014. 19 aktioner var blevet gennemført fuldt ud, mens 4 var blevet overført til handlingsplanen for 2015.

Udformningen af 2015-handlingsplanen blev forbedret yderligere, da der blev tilføjet foranstaltninger rettet mod højrisikoområder: midler, der forvaltes indirekte via internationale organisationer, og tilskud, der forvaltes direkte. Alle aktionerne skulle efter planen være gennemført i juni 2016. Ved udgangen af 2016 var ti aktioner blevet gennemført, fem var delvist gennemført, og en var under gennemførelse.

Fire nye målrettede foranstaltninger blev føjet til handlingsplanen for 2016. I vores næste årsberetning vil vi vurdere, hvordan de forløber.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 28. | GD DEVCO's kontrolsystem har fokus på de forudgående kontroller, der udføres, før de udgifter, modtagerne har anmeldt, godkendes. Frekvensen af konstaterede fejl — herunder også en del fejl i endelige betalingsanmodninger, som havde været genstand for forudgående ekstern revision og udgiftskontrol — tyder også i år på, at der er svagheder i denne kontrol. |
| --- | --- |

28.

GD DEVCO's kontrolsystem har fokus på de forudgående kontroller, der udføres, før de udgifter, modtagerne har anmeldt, godkendes. Frekvensen af konstaterede fejl — herunder også en del fejl i endelige betalingsanmodninger, som havde været genstand for forudgående ekstern revision og udgiftskontrol — tyder også i år på, at der er svagheder i denne kontrol.

| 29. | I vores årsberetninger for 2014 og 2015 berettede vi om de foranstaltninger (25), GD DEVCO allerede havde truffet for at forbedre kvaliteten af disse revisioner og kontroller (26). Som vi anbefalede det i sidste års beretning, er GD DEVCO i øjeblikket ved at revidere mandatet for revisioner og kontroller for at få oplysninger, der kan gøre det muligt at foretage en kvalitetsvurdering. Denne vigtige revision skulle efter planen være færdig i juni 2017 (27), men er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

29.

I vores årsberetninger for 2014 og 2015 berettede vi om de foranstaltninger (25), GD DEVCO allerede havde truffet for at forbedre kvaliteten af disse revisioner og kontroller (26). Som vi anbefalede det i sidste års beretning, er GD DEVCO i øjeblikket ved at revidere mandatet for revisioner og kontroller for at få oplysninger, der kan gøre det muligt at foretage en kvalitetsvurdering. Denne vigtige revision skulle efter planen være færdig i juni 2017 (27), men er endnu ikke afsluttet.

| 29. | Arbejdet med at revidere mandatet for revision og kontrol fortsætter. Kommissionen forventer, at arbejdet vil være afsluttet om end ikke fuldt operationelt inden udgangen af 2017. |
| --- | --- |

29.

Undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2016

| 30. | I 2016 udførte GD DEVCO sin femte undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl på hele generaldirektoratets ansvarsområde (28), som forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke havde kunnet forhindre. I overensstemmelse med vores anbefaling fra 2013 oplyses omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og dens begrænsninger nu i den årlige aktivitetsrapport (29). |
| --- | --- |

30.

I 2016 udførte GD DEVCO sin femte undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl på hele generaldirektoratets ansvarsområde (28), som forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke havde kunnet forhindre. I overensstemmelse med vores anbefaling fra 2013 oplyses omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og dens begrænsninger nu i den årlige aktivitetsrapport (29).

| 31. | Generaldirektoratet gennemgik en repræsentativ stikprøve af transaktioner gennemført under kontrakter, der var blevet afsluttet mellem september 2015 og august 2016. Vi gennemgik undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2016 og konstaterede, at den var blevet udført i overensstemmelse med den gældende metodologi. Alle de svagheder, vi berettede om i vores beretning for 2013, var blevet afhjulpet med undtagelse af den specifikke metode til vurdering af restfejlfrekvensen, som stadig giver en for bred skønsmargin, når de individuelle fejlforekomster beregnes. |
| --- | --- |

31.

Generaldirektoratet gennemgik en repræsentativ stikprøve af transaktioner gennemført under kontrakter, der var blevet afsluttet mellem september 2015 og august 2016. Vi gennemgik undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2016 og konstaterede, at den var blevet udført i overensstemmelse med den gældende metodologi. Alle de svagheder, vi berettede om i vores beretning for 2013, var blevet afhjulpet med undtagelse af den specifikke metode til vurdering af restfejlfrekvensen, som stadig giver en for bred skønsmargin, når de individuelle fejlforekomster beregnes.

| 31. | Antallet af skøn er faldet fra år til år fra 43 i 2012 til 6 i 2016. Alle skøn gennemgås på direktør- og partnerniveau for at sikre konsekvens. Denne procedure begrænser bedømmelsesmargenen ved vurderingen af individuelle fejlforekomster. Der foretages skøn, når der foreligger en juridisk eller logistisk årsag til, at RER-revisoren ikke har adgang til dokumentation før fristen for afslutning af arbejdet ved undersøgelsens afslutning. De transaktioner, for hvilke der ikke foreligger dokumentation, er forbundet med en øget risiko for fejl, hvorfor skøn øger fejlniveauet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | I 2016-undersøgelsen anslås det for første gang, at restfejlfrekvensen holder sig inden for den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat (30). Dette resultat kan tilskrives en kombination af følgende faktorer: |
| --- | --- |

32.

I 2016-undersøgelsen anslås det for første gang, at restfejlfrekvensen holder sig inden for den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat (30). Dette resultat kan tilskrives en kombination af følgende faktorer:

| 32. | Kommissionen er af den opfattelse, at den faldende fejlfrekvens gennem årene skyldes en række faktorer, herunder først og fremmest de foranstaltninger, der er blevet truffet for at styrke det interne kontrolsystem i DEVCO. |
| --- | --- |

32.

| a) | GD DEVCO's bestræbelser på at forbedre implementeringen af sit interne kontrolsystem (jf. punkt 27-29 og
  tekstboks 6
  ) |
| --- | --- |

a)

GD DEVCO's bestræbelser på at forbedre implementeringen af sit interne kontrolsystem (jf. punkt 27-29 og
  tekstboks 6
  )

| b) | GD DEVCO's bestræbelser på at indhente dokumentation, som resulterede i, at stikprøven med henblik på beregning af restfejlfrekvensen indeholdt færre overslag, hvor restfejlfrekvenserne på grund af den øgede iboende risiko er større end i resten af populationen (31) |
| --- | --- |

b)

GD DEVCO's bestræbelser på at indhente dokumentation, som resulterede i, at stikprøven med henblik på beregning af restfejlfrekvensen indeholdt færre overslag, hvor restfejlfrekvenserne på grund af den øgede iboende risiko er større end i resten af populationen (31)

| c) | flere budgetstøttetransaktioner i stikprøven (32), hvor restfejlfrekvensen anslås til 0 % (jf. også punkt 22-24). |
| --- | --- |

c)

flere budgetstøttetransaktioner i stikprøven (32), hvor restfejlfrekvensen anslås til 0 % (jf. også punkt 22-24).

| c) | Efter Kommissionens opfattelse er der ingen direkte sammenhæng mellem andelen af budgetstøtteforanstaltninger i RER-stikprøven og fejlfrekvensen. Antallet af budgetstøtteposter i stikprøven afhænger ene og alene af den anvendte pengeenhedsstikprøvemetode. Det er sandt, at budgetstøttekontrakter stort set ikke er behæftet med fejl takket være Kommissionens store indsats for at forbedre vejledningen og tackle risici i overensstemmelse med Deres anbefalinger. Den faldende fejlfrekvens er imidlertid ikke blevet ledsaget af en tilsvarende stigende andel af budgetstøttetransaktioner i stikprøven gennem årene. Dette kunne være en af faktorerne bag den nuværende situation med fejlfrekvensen. |
| --- | --- |

c)

Efter Kommissionens opfattelse er der ingen direkte sammenhæng mellem andelen af budgetstøtteforanstaltninger i RER-stikprøven og fejlfrekvensen. Antallet af budgetstøtteposter i stikprøven afhænger ene og alene af den anvendte pengeenhedsstikprøvemetode. Det er sandt, at budgetstøttekontrakter stort set ikke er behæftet med fejl takket være Kommissionens store indsats for at forbedre vejledningen og tackle risici i overensstemmelse med Deres anbefalinger. Den faldende fejlfrekvens er imidlertid ikke blevet ledsaget af en tilsvarende stigende andel af budgetstøttetransaktioner i stikprøven gennem årene. Dette kunne være en af faktorerne bag den nuværende situation med fejlfrekvensen.

Tekstboks 7 -   Udviklingen i GD DEVCO's restfejlfrekvens fra 2012 til 2016

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af undersøgelserne af restfejlfrekvensen i 2012-2016.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Gennemgang af den årlige aktivitetsrapport for 2016

| 33. | For årene 2012-2014 har generaldirektøren fremsat et generelt forbehold med hensyn til transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed i forbindelse med alle GD DEVCO's operationer. I 2015 afgav generaldirektøren for første gang en risikodifferentieret revisionserklæring og fremsatte et forbehold målrettet to udgiftsområder, der betragtes som højrisikoområder. i) tilskud under direkte forvaltning og ii) indirekte forvaltning via internationale organisationer. |
| --- | --- |

33.

For årene 2012-2014 har generaldirektøren fremsat et generelt forbehold med hensyn til transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed i forbindelse med alle GD DEVCO's operationer. I 2015 afgav generaldirektøren for første gang en risikodifferentieret revisionserklæring og fremsatte et forbehold målrettet to udgiftsområder, der betragtes som højrisikoområder. i) tilskud under direkte forvaltning og ii) indirekte forvaltning via internationale organisationer.

| 34. | I 2016 udvidede GD DEVCO forbeholdet til også at gælde tilskud og programoverslag under indirekte forvaltning. Selv om restfejlfrekvensen i 2016 var under væsentlighedstærsklen på 2 %, skete dette under hensyntagen til alle elementer i GD DEVCO's procedure for opnåelse af sikkerhed (33). Det fremsatte forbehold er i overensstemmelse med vores egne anbefalinger og bemærkninger i såvel denne som i tidligere årsberetninger. |
| --- | --- |

34.

I 2016 udvidede GD DEVCO forbeholdet til også at gælde tilskud og programoverslag under indirekte forvaltning. Selv om restfejlfrekvensen i 2016 var under væsentlighedstærsklen på 2 %, skete dette under hensyntagen til alle elementer i GD DEVCO's procedure for opnåelse af sikkerhed (33). Det fremsatte forbehold er i overensstemmelse med vores egne anbefalinger og bemærkninger i såvel denne som i tidligere årsberetninger.

Tekstboks 8 —   GD DEVCO's fremskridt i retning af en risikodifferentieret revisionserklæring

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af GD DEVCO's årlige aktivitetsrapporter.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 35. | GD DEVCO anslog, at det samlede risikobeløb på betalingstidspunktet (34) i relation til udgifter godkendt i 2016 (5 393  millioner euro) var på 105 millioner euro (1,9  % af udgifterne i 2016). Af dette beløb skønnede generaldirektoratet, at 25 millioner euro (24 %) ville blive korrigeret som led i dets kontrol i de efterfølgende år (35). |
| --- | --- |

35.

GD DEVCO anslog, at det samlede risikobeløb på betalingstidspunktet (34) i relation til udgifter godkendt i 2016 (5 393  millioner euro) var på 105 millioner euro (1,9  % af udgifterne i 2016). Af dette beløb skønnede generaldirektoratet, at 25 millioner euro (24 %) ville blive korrigeret som led i dets kontrol i de efterfølgende år (35).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 36. | Tallet for 2016 (36) (25 millioner euro) var kun halvt så stort som overslaget i 2015 takket være GD DEVCO's bestræbelser på at holde inddrivelser af forfinansiering, annullerede indtægtsordrer og optjente renter ude fra beregningen, sådan som vi anbefalede det sidste år. Alligevel svækkes 2016-tallets pålidelighed stadig af i) konstaterede fejl, der ikke fuldt ud er blevet ekstrapoleret til den population af indtægtsordrer, der ikke blev kontrolleret i 2016 og i tidligere år (37) og fordi ii) beregningen ikke er blevet afstemt med årsregnskabet for EUF (38). Det er vanskeligt at sætte tal på de samlede konsekvenser af disse mangler (39). |
| --- | --- |

36.

Tallet for 2016 (36) (25 millioner euro) var kun halvt så stort som overslaget i 2015 takket være GD DEVCO's bestræbelser på at holde inddrivelser af forfinansiering, annullerede indtægtsordrer og optjente renter ude fra beregningen, sådan som vi anbefalede det sidste år. Alligevel svækkes 2016-tallets pålidelighed stadig af i) konstaterede fejl, der ikke fuldt ud er blevet ekstrapoleret til den population af indtægtsordrer, der ikke blev kontrolleret i 2016 og i tidligere år (37) og fordi ii) beregningen ikke er blevet afstemt med årsregnskabet for EUF (38). Det er vanskeligt at sætte tal på de samlede konsekvenser af disse mangler (39).

| 36. | De foranstaltninger, som DEVCO har truffet for at forebygge og korrigere fejl i registreringen af inddrivelseskonteksten, fremgår af punkt 14 ovenfor. Disse bestræbelser vil fortsætte i 2017. Desuden vil DEVCO sikre, at potentielle fejl i fremtiden ekstrapoleres fuldt ud til den uprøvede population af indtægtsordrer, der tages med i betragtning ved vurderingen af den korrigerende evne.

  Den systemfejl, der førte til registrering af inddrivelsesordrer uden et inddrivelseskontekstfelt (intet eller kvalificeret), vil blive løst i 2017 og var således et enkeltstående tilfælde. Dette vil ske gennem en korrekt anvendelse af inddrivelseskontekstfunktionaliteten i overensstemmelse med instrukserne (f.eks. inddrivelseskontekstmanualen) og gennem en korrekt anvendelse af den nødvendige forretningsregel i Kommissionens regnskabssystem. |
| --- | --- |

36.

Den systemfejl, der førte til registrering af inddrivelsesordrer uden et inddrivelseskontekstfelt (intet eller kvalificeret), vil blive løst i 2017 og var således et enkeltstående tilfælde. Dette vil ske gennem en korrekt anvendelse af inddrivelseskontekstfunktionaliteten i overensstemmelse med instrukserne (f.eks. inddrivelseskontekstmanualen) og gennem en korrekt anvendelse af den nødvendige forretningsregel i Kommissionens regnskabssystem.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 37. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at EUF's regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling samt af resultaterne af deres transaktioner, deres pengestrømme og bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. |
| --- | --- |

37.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at EUF's regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling samt af resultaterne af deres transaktioner, deres pengestrømme og bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt.

| 38. | Hvad angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, indikerer det samlede revisionsbevis, at:






  a) | EUF's indtægter ikke var væsentlig fejlbehæftede |
| --- | --- | --- |

38.

Hvad angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2016, indikerer det samlede revisionsbevis, at:

a)

EUF's indtægter ikke var væsentlig fejlbehæftede

| b) | EUF's betalingstransaktioner var væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 16-26). Vores test af transaktioner viste en anslået fejlforekomst på 3,3  % (jf.
  bilag 1
  ). |
| --- | --- |

b)

EUF's betalingstransaktioner var væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 16-26). Vores test af transaktioner viste en anslået fejlforekomst på 3,3  % (jf.
  bilag 1
  ).

Anbefalinger

| 39. | Bilag 3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de fem anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (40), og som alle er blevet implementeret fuldt ud af GD DEVCO (41). |
| --- | --- |

39.

Bilag 3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de fem anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2013 (40), og som alle er blevet implementeret fuldt ud af GD DEVCO (41).

| 40. | På grundlag af denne gennemgang og vores resultater og konklusioner for 2016 anbefaler vi, at GD DEVCO: |
| --- | --- |

40.

På grundlag af denne gennemgang og vores resultater og konklusioner for 2016 anbefaler vi, at GD DEVCO:

| — | Anbefaling 1: styrker overvågningen af gamle udløbne EUF-kontrakter med henblik på at få nedbragt antallet af dem yderligere. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: styrker overvågningen af gamle udløbne EUF-kontrakter med henblik på at få nedbragt antallet af dem yderligere.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| — | Anbefaling 2: afslutter revisionen af mandatet for alle sine revisioner og udgiftskontroller ved udgangen af 2017. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: afslutter revisionen af mandatet for alle sine revisioner og udgiftskontroller ved udgangen af 2017.

Kommissionen accepterer anbefalingen. Er allerede ved at ske.

| — | Anbefaling 3: udvider aktionerne i sin handlingsplan for 2017, så forbeholdet i den årlige aktivitetsrapport også kommer til at dække tilskud og programoverslag under indirekte forvaltning. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: udvider aktionerne i sin handlingsplan for 2017, så forbeholdet i den årlige aktivitetsrapport også kommer til at dække tilskud og programoverslag under indirekte forvaltning.

Kommissionen accepterer anbefalingen. Et forbehold vedrørende disse to områder indebærer allerede, at der er formuleret specifikke aktioner for dem.

| — | Anbefaling 4: for så vidt angår restfejlfrekvensen overvejer at mindske substanstestens omfang, når der er tale om individuelle budgetstøttetransaktioner med lav risiko, omfordeler de sparede ressourcer og bruger dem til at foretage flere substanstest af projektrelaterede transaktioner. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: for så vidt angår restfejlfrekvensen overvejer at mindske substanstestens omfang, når der er tale om individuelle budgetstøttetransaktioner med lav risiko, omfordeler de sparede ressourcer og bruger dem til at foretage flere substanstest af projektrelaterede transaktioner.

Denne anbefaling accepteres. Kommissionen vil overveje den af Revisionsretten foreslåede tilgang og eventuelt indføre den i RER-metodologien.

| — | Anbefaling 5: yderligere forbedrer beregningen af den korrigerende effekt i 2017 ved at vurdere de fejl, der er påpeget i denne årsberetning. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: yderligere forbedrer beregningen af den korrigerende effekt i 2017 ved at vurdere de fejl, der er påpeget i denne årsberetning.

Denne anbefaling accepteres.

---

(1)  Jf. artikel 43, 48-50 og 58 i Rådets forordning (EU) 2015/323 af 2. marts 2015 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (EUT L 58 af 3.3.2015, s. 17).

(2)  I 2012 blev reglerne for Rettens revision af disse transaktioner fastsat i en trepartsaftale mellem EIB, Kommissionen og Retten (jf. artikel 134 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 (EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1)). Investeringsfaciliteten er ikke omfattet af Rettens revisionserklæring.

(3)  Med undtagelse af de 3 % af EUF’s udgifter i 2016, som forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO).

(4)  EUT L 210 af 6.8.2013, s. 1.

(5)  Inklusive 1 139 millioner euro, som EIB forvalter.

(6)  Nedbringelse af gammel ikke-afregnet forfinansiering til EUF: 28 % opnået (mål 25 %), nedbringelse af gamle uindfriede forpligtelser for EUF: 36 % opnået (mål 25 %).

(7)  En kontrakt anses for at være udløbet, hvis den stadig er åben mere end 18 måneder efter udløbet af den operationelle periode. Forsinkelser i kontraktopfyldelsen øger risikoen for fejl med hensyn til formel rigtighed, da det kan være vanskeligt at skaffe bilagene, hvis de ikke er arkiveret korrekt, og centralt placerede medarbejdere har forladt projektet. En forsinket kontraktafslutning kan også forsinke inddrivelsen af uudnyttet forfinansiering og udgifter, der ikke er støtteberettigede.

(8)  Andelen af udløbne kontrakter i GD DEVCO's portefølje faldt fra 18,62 % ved udgangen af 2013 til 15,5 % ved udgangen af 2016 (mål 15 %).

(9)  1 058 (56 %) af de 1 896 udløbne kontrakter vedrørte EUF. De udløbne kontrakters andel i det samlede antal åbne EUF-kontrakter var 19 %, mod 12 % for GD DEVCO’s portefølje som helhed. For 156 (323 millioner euro) af de 1 058 udløbne EUF-kontrakter (antal 14,7 %, værdi 11,4 %) var den operationelle periode udløbet for mere end 5 år siden.

(10)  I overensstemmelse med artikel 43, 48-50 og 58 i finansforordningen for 11. EUF dækker denne revisionserklæring ikke den del af EUF's midler, som EIB forvalter.

(11)  Jf. artikel 44 i forordning (EU) 2015/323.

(12)  Jf. artikel 43 i forordning (EU) 2015/323.

(13)  Barbados, Benin, Burkina Faso, Kap Verde, Den Demokratiske Republik Congo, Fiji, Gambia, Ghana, Elfenbenskysten, Niger, Nigeria, Madagaskar, Rwanda, Senegal, Tanzania og Zambia.

(14)  GD DEVCO: 31 betalinger, ECHO: 4 betalinger til humanitær bistand.

(15)  Vi kontrollerede 15 indtægtsordrer (samlet værdi 7,6 millioner euro) og konstaterede, at 3 indtægtsordrer (0,5 millioner euro) var blevet registreret forkert som indtægter i stedet for som inddrivelse af uudnyttet forfinansiering.

(16)  Korrektioner på 2,7 millioner euro identificeret af GD DEVCO og 0,5 millioner euro senere identificeret af Revisionsrettens revisorer.

(17)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 1,0 % og 5,6 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(18)  For så vidt angår 0,7 procentpoint (et tilfælde) havde Kommissionen selv begået fejlen, og hvad angår 0,2 procentpoint (seks tilfælde) var fejlen begået af støttemodtagerne.

(19)  Disse fejl bidrog til den anslåede fejlforekomst med 1,4 procentpoint.

(20)  De EUF-finansierede budgetstøttebetalinger i 2016 beløb sig til 644 millioner euro.

(21)  EUF-betalingerne til multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer, beløb sig til 914 millioner euro i 2016. Vi kan ikke fastslå, på hvor stor en del af dette beløb Kommissionen har anvendt den teoretiske tilgang, fordi den ikke overvåger dette.

(22)  Budgetstøttens produktivitet og effektivitet behandles i Rettens særberetninger, senest i særberetning nr. 32/2016 »EU's bistand til Ukraine«, særberetning nr. 30/2016 »Effektiviteten af EU's støtte til prioriterede sektorer i Honduras« og særberetning nr. 13/2016 »EUs bistand til styrkelse af den offentlige administration i Moldova«.

(23)  Vi kontrollerede ikke de tilgrundliggende udgiftsposter, hvis Kommissionens bidrag var på mindre end 75 % af budgettet for den pågældende aktion. Hvis bidragene var på mellem 75 % og 90 %, vurderede vi fra sag til sag, om der var grund til at kontrollere de underliggende udgiftsposter.

(24)  Det anførte tal er det bedste skøn baseret på en repræsentativ stikprøve på 124 transaktioner. Vi har 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem 1,8 % og 7,1 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(25)  a) Risikoanalysen i forbindelse med EU-delegationernes og GD DEVCO's udarbejdelse af årlige revisionsplaner er blevet gjort obligatorisk, b) modellerne til tilskudskontrakter er blevet revideret, så GD DEVCO kan udvælge eller indgå kontrakt med revisorerne direkte, c) større opmærksomhed på de mest almindelige typer fejl, uddannelse og styrkelse af GD DEVCO-personalets og støttemodtagernes finansielle færdigheder og kontrolkapacitet, d) kvalitetsskema til vurdering af en revisions eller en udgiftskontrols kvalitet.

(26)  I punkt 41 i årsberetningen for 2015 berettede vi også om foranstaltninger, der skal forbedre dokumentstyringen og indkøbsprocedurerne både i Kommissionen og hos støttemodtagerne.

(27)  Pr. december 2016 for indirekte forvaltning via internationale organisationer og pr. juni 2017 for tilskud, der forvaltes direkte, som fastsat i handlingsplanen for 2016.

(28)  EUF-budgettet og EU's almindelige budget.

(29)  Fodnote 24 i den årlige aktivitetsrapport for 2016.

(30)  2014: 2,8 %, 2015: 2,2 %, 2016 1,7 %.

(31)  2014: 14 overslag, 2015: 10, 2016: 6 Ifølge metoden til beregning af restfejlfrekvensen bør der kun anvendes overslag, hvis der er en gyldig juridisk eller logistisk grund til, at der ikke foreligger dokumentation inden udløbet af fristen for, hvornår beregningsarbejdet skal være færdigt ved afslutningen undersøgelsen. Transaktioner, hvor der ikke foreligger dokumentation, har en øget iboende risiko for fejl, og når overslaget beregnes, bør der tages hensyn til dette.

(32)  2014: 35 budgetstøttetransaktioner, 2015: 50, 2016. 73 udvalgt i forhold til, hvor tungt de vejede i populationen.

(33)  Omfatter også en risikoanalyse af den tidligere restfejlfrekvens og de fejl, Revisionsretten har rapporteret.

(34)  Det bedste konservative skøn over omfanget af udgifter, der er godkendt i regnskabsåret, men som ikke er i overensstemmelse med de kontraktmæssige og lovgivningsmæssige bestemmelser, der er gældende på det tidspunkt, hvor betalingen foretages.

(35)  Jf. GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2016, s. 50.

(36)  Den korrigerende effekt i 2016 blev beregnet som det gennemsnitlige årlige beløb for indtægtsordrer udstedt for fejl og uregelmæssigheder mellem 2010 og 2016.

(37)  GD DEVCO kontrollerede en stor stikprøve af 2016-indtægtsordrer og konkluderede, at ca. 50 % af alle de indtægtsordrer, der påvirkede den korrigerende effekt, var blevet registreret forkert. De indtægtsordrer fra 2010-2015, der var brugt i beregningen, blev derfor justeret med den samme procent. Under vores gennemgang fandt vi fejl, som ikke var blevet taget i betragtning, og som ville have øget procenten af forkert registrerede indtægtsordrer til mindst 62 %.

(38)  På grund af et teknisk problem i Kommissionens regnskabssystem omfattede populationen af 2016-indtægtsordrer ikke indtægtsordrer uden inddrivelsesstatus.

(39)  Den maksimale potentielle effekt af disse mangler påvirker ikke vores erklæring om EUF-regnskabernes rigtighed.

(40)  Vi valgte vores beretning for 2013 til dette års opfølgningsgennemgang, da der typisk burde være gået tid nok til, at Kommissionen kunne have implementeret vores anbefalinger.

(41)  Formålet med denne opfølgning var at kontrollere, om der var blevet iværksat korrigerende foranstaltninger som reaktion på vores anbefalinger, og ikke at vurdere, om de var blevet gennemført effektivt.

(42)  Bidrag fra EUF til dækning af Kommissionens og EU-delegationernes udgifter til den administrative støtte, der er nødvendig for at forvalte operationer, der finansieres under EUF'erne.

(43)  Samlede forpligtelser vedrører finansieringsafgørelser. Specifikke forpligtelser vedrører individuelle kontrakter.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af det konsoliderede 2016-regnskab for 8., 9., 10. og 11. EUF.

(44)  Inklusive den oprindelige tildeling til 8., 9. og 10. EUF, samfinansiering, renter, diverse midler og overførsler fra tidligere EUF.

(45)  I % af midlerne.

(46)  Negative beløb svarer til frigjorte midler.

(47)  Samlede forpligtelser vedrører finansieringsafgørelser.

(48)  Specifikke forpligtelser vedrører individuelle kontrakter.

(49)  Nettoforpligtelser efter frigørelse. Nettobetalinger efter inddrivelse.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af det konsoliderede 2016-regnskab for 8., 9., 10. og 11. EUF. Tallene dækker ikke den del af EUF, der forvaltes af EIB.

---

BILAG 1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 143 | 140 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 3,3  % | 3,8  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 5,6  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 1,0  % | |

2016

2015

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

143

140

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

3,3  %

3,8  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

5,6  %

Nedre fejlgrænse (NF)

1,0  %

---

BILAG 2

OVERSIGT OVER FEJL MED EN INDVIRKNING PÅ MINDST 20 %

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Indledning |
| Under anvendelse af den generelle revisionsmetode, der er beskrevet Rettens årsberetning om budgetgennemførelsen i 2016, kapitel 1, bilag 1.1, kontrollerede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at kunne anslå omfanget af uregelmæssigheder i EUF-populationen. De fejl, vi konstaterede ved denne kontrol, udgør ikke en udtømmende liste hverken over enkeltfejl eller over mulige fejltyper. De konstateringer, der beskrives i det følgende, og som vedrører fejl med en indvirkning på mindst 20 % af værdien af de undersøgte transaktioner, er anført som eksempler (1). Disse fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 128 000  euro og 11,8  millioner euro og en medianværdi (2) på mere end 4,8  millioner euro. | |
| Eksempler på fejl
   (3) |
| Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb |
| Eksempel 1 — Forkert evaluering af et bud på anlægsarbejder |
| Vi gennemgik Kommissionens afregning af udgifter til anlægsarbejder på en poliklinik i Vestindien. Udbuddet vedrørende dette projekt overholdt ikke principperne om gennemsigtighed og ligebehandling, og det fulgte heller ikke Kommissionens egne regler for offentlige indkøb. Det laveste bud opfyldte efter vores opfattelse alle udvælgelseskriterierne, men blev alligevel afvist, fordi man nærede betænkeligheder med hensyn til tilbudsgiverens tekniske kapacitet til at udføre arbejdet. Vi så ingen egentlig begrundelse for denne afgørelse. Meddelelsesskrivelsen gav ikke tilbudsgiveren den rigtige grund til, at buddet var blevet afvist. På tidspunktet for vores undersøgelse forklarede Kommissionen, at den tilbudsgiver, der havde afgivet det laveste bud, ikke havde fremlagt tilstrækkelig dokumentation for den nødvendige minimumsfinansiering til udførelsen af arbejdet. Men også den tilbudsgiver, der afgav det næstlaveste bud, og som fik tildelt kontrakten, manglede 10 % af den nødvendige minimumskredit. Evalueringsudvalget gav den tilbudsgiver, der havde afgivet det næstlaveste bud, mulighed for at fremlægge flere oplysninger vedrørende dette udvælgelseskriterie. Den første tilbudsgiver fik ikke denne mulighed. På grund af disse mangler vurderede vi, at der var tale om et alvorligt brud på reglerne for offentlige indkøb (kvantificeret til 100 %). | I henhold til konklusionerne i evalueringsrapporten fandt evalueringsudvalget, at det laveste bud ikke var i overensstemmelse med reglerne, da der ikke var tilstrækkelig teknisk kapacitet til at udføre kontrakten sammen med de to andre kontrakter, som den ordregivende myndighed havde tildelt. Det laveste bud overholdt heller ikke minimumskreditkravet. |
| Eksempel 2 — Manglende dokumentation i forbindelse med en udbudsprocedure |
| Vi gennemgik Kommissionens endelige afregning af udgifterne til et projekt, der leverede teknisk bistand med henblik på at forbedre administrationen af EU-finansierede projekter i Grenada. Betalingsanmodningen omfattede flere poster med relation til en kontrakt om konsulentydelser. Vi fik ikke alle udbudsdokumenterne vedrørende denne kontrakt og var derfor ikke i stand til at kontrollere, at reglerne for offentlige indkøb var blevet fulgt som fastlagt i de almindelige betingelser for projektet. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 30 % af de samlede kontrollerede omkostninger. | Kommissionen følger op på Revisionsrettens konstatering. |
| Ikke afholdte udgifter |
| Eksempel 3 — Udgifter, som støttemodtageren ikke havde afholdt |
| Vi gennemgik Kommissionens afregning af udgifterne vedrørende et projekt, der blev gennemført af en international organisation, og hvis formål var at støtte udviklingen af den private sektor i AVS-lande. Ved kontrollen af det samlede beløb for godkendte udgifter bemærkede vi, at det bestod af garantierklæringer udstedt af den internationale organisation og af administrationsgebyrer for hele bidragsaftalens varighed. Investorerne havde ikke inkasseret bankgarantierne, og modtageren havde dermed konkret ikke afholdt nogen omkostninger. Kontrakten har endvidere en løbetid på 20 år, og fremtidige administrationsgebyrer kan ikke opkræves på forhånd. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 98 % af de samlede kontrollerede omkostninger. | Kommissionen har truffet relevante afhjælpende foranstaltninger: den omstridte afregning er blevet annulleret. |
| Vigtige bilag manglede |
| Eksempel 4 — Utilstrækkelig dokumentation |
| Vi gennemgik Kommissionens foreløbige afregning af udgifter til et projekt, som støtter handel og landbrug i Tanzania. For hovedparten af de kontrollerede udgiftsposter fik vi enten ingen dokumentation, eller de dokumenter, vi fik, var utilstrækkelige — for eksempel dækkede de ikke det fulde beløb. Vi var derfor ude af stand til at efterprøve disse udgifters støtteberettigelse. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 45 % af de samlede kontrollerede omkostninger. | I forlængelse af Revisionsrettens besøg er Kommissionen fortsat i færd med at fremskaffe yderligere dokumentation, før det endelige beløb fastslås. |
| Eksempel 5 — Utilstrækkelig dokumentation — ikke-støtteberettigede omkostninger |
| Vi gennemgik Kommissionens endelige afregning af udgifterne under en tilskudsaftale om levering af finansielle tjenesteydelser i landområder, som en nonprofitorganisation gennemførte i Malawi. Vi bemærkede flere forhold i betalingsanmodningen. Ikke alle bilag (som f.eks. lønsedler eller dokumentation for betalingen) var blevet forelagt i forbindelse med revisionen af lønudbetalingerne, og ikke-støtteberettigede omkostninger — importafgifter — var medregnet i anmodningen. Der var endvidere tilfælde, hvor udbudsprocedurerne ikke overholdt principperne om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 44 % af de samlede kontrollerede omkostninger. | Kommissionen vil tage de nødvendige skridt til at inddrive de beløb, der betragtes som ikke-støtteberettigede. |
| Forkert beregning af anmeldte udgifter |
| Eksempel 6 — Fejl i beregningen af honorarer |
| Vi gennemgik Kommissionens udgifter til en trustfond, der administreres af et offentligt organ. Omkostningsanmeldelsen omfattede honorarer til tekniske konsulenter. I kontrakten vedrørende disse ydelser var det præciseret, at konsulentfirmaet skulle omregne den daglige arbejdstid til måneder på grundlag af en 30-dages-arbejdsmåned. Firmaet brugte i stedet en 21-dages-arbejdsmåned, hvilket resulterede i højere honorarer. Rejsetid og overarbejde var ligeledes medregnet, hvilket var i strid med kontraktbetingelserne. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 25 % af de samlede kontrollerede omkostninger. | Kommissionen vil tage de nødvendige skridt til at inddrive de beløb, der betragtes som ikke-støtteberettigede. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Indledning

Under anvendelse af den generelle revisionsmetode, der er beskrevet Rettens årsberetning om budgetgennemførelsen i 2016, kapitel 1, bilag 1.1, kontrollerede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at kunne anslå omfanget af uregelmæssigheder i EUF-populationen. De fejl, vi konstaterede ved denne kontrol, udgør ikke en udtømmende liste hverken over enkeltfejl eller over mulige fejltyper. De konstateringer, der beskrives i det følgende, og som vedrører fejl med en indvirkning på mindst 20 % af værdien af de undersøgte transaktioner, er anført som eksempler (1). Disse fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 128 000  euro og 11,8  millioner euro og en medianværdi (2) på mere end 4,8  millioner euro.

Eksempler på fejl
   (3)

Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb

Eksempel 1 — Forkert evaluering af et bud på anlægsarbejder

Vi gennemgik Kommissionens afregning af udgifter til anlægsarbejder på en poliklinik i Vestindien. Udbuddet vedrørende dette projekt overholdt ikke principperne om gennemsigtighed og ligebehandling, og det fulgte heller ikke Kommissionens egne regler for offentlige indkøb. Det laveste bud opfyldte efter vores opfattelse alle udvælgelseskriterierne, men blev alligevel afvist, fordi man nærede betænkeligheder med hensyn til tilbudsgiverens tekniske kapacitet til at udføre arbejdet. Vi så ingen egentlig begrundelse for denne afgørelse. Meddelelsesskrivelsen gav ikke tilbudsgiveren den rigtige grund til, at buddet var blevet afvist. På tidspunktet for vores undersøgelse forklarede Kommissionen, at den tilbudsgiver, der havde afgivet det laveste bud, ikke havde fremlagt tilstrækkelig dokumentation for den nødvendige minimumsfinansiering til udførelsen af arbejdet. Men også den tilbudsgiver, der afgav det næstlaveste bud, og som fik tildelt kontrakten, manglede 10 % af den nødvendige minimumskredit. Evalueringsudvalget gav den tilbudsgiver, der havde afgivet det næstlaveste bud, mulighed for at fremlægge flere oplysninger vedrørende dette udvælgelseskriterie. Den første tilbudsgiver fik ikke denne mulighed. På grund af disse mangler vurderede vi, at der var tale om et alvorligt brud på reglerne for offentlige indkøb (kvantificeret til 100 %).

I henhold til konklusionerne i evalueringsrapporten fandt evalueringsudvalget, at det laveste bud ikke var i overensstemmelse med reglerne, da der ikke var tilstrækkelig teknisk kapacitet til at udføre kontrakten sammen med de to andre kontrakter, som den ordregivende myndighed havde tildelt. Det laveste bud overholdt heller ikke minimumskreditkravet.

Eksempel 2 — Manglende dokumentation i forbindelse med en udbudsprocedure

Vi gennemgik Kommissionens endelige afregning af udgifterne til et projekt, der leverede teknisk bistand med henblik på at forbedre administrationen af EU-finansierede projekter i Grenada. Betalingsanmodningen omfattede flere poster med relation til en kontrakt om konsulentydelser. Vi fik ikke alle udbudsdokumenterne vedrørende denne kontrakt og var derfor ikke i stand til at kontrollere, at reglerne for offentlige indkøb var blevet fulgt som fastlagt i de almindelige betingelser for projektet. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 30 % af de samlede kontrollerede omkostninger.

Kommissionen følger op på Revisionsrettens konstatering.

Ikke afholdte udgifter

Eksempel 3 — Udgifter, som støttemodtageren ikke havde afholdt

Vi gennemgik Kommissionens afregning af udgifterne vedrørende et projekt, der blev gennemført af en international organisation, og hvis formål var at støtte udviklingen af den private sektor i AVS-lande. Ved kontrollen af det samlede beløb for godkendte udgifter bemærkede vi, at det bestod af garantierklæringer udstedt af den internationale organisation og af administrationsgebyrer for hele bidragsaftalens varighed. Investorerne havde ikke inkasseret bankgarantierne, og modtageren havde dermed konkret ikke afholdt nogen omkostninger. Kontrakten har endvidere en løbetid på 20 år, og fremtidige administrationsgebyrer kan ikke opkræves på forhånd. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 98 % af de samlede kontrollerede omkostninger.

Kommissionen har truffet relevante afhjælpende foranstaltninger: den omstridte afregning er blevet annulleret.

Vigtige bilag manglede

Eksempel 4 — Utilstrækkelig dokumentation

Vi gennemgik Kommissionens foreløbige afregning af udgifter til et projekt, som støtter handel og landbrug i Tanzania. For hovedparten af de kontrollerede udgiftsposter fik vi enten ingen dokumentation, eller de dokumenter, vi fik, var utilstrækkelige — for eksempel dækkede de ikke det fulde beløb. Vi var derfor ude af stand til at efterprøve disse udgifters støtteberettigelse. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 45 % af de samlede kontrollerede omkostninger.

I forlængelse af Revisionsrettens besøg er Kommissionen fortsat i færd med at fremskaffe yderligere dokumentation, før det endelige beløb fastslås.

Eksempel 5 — Utilstrækkelig dokumentation — ikke-støtteberettigede omkostninger

Vi gennemgik Kommissionens endelige afregning af udgifterne under en tilskudsaftale om levering af finansielle tjenesteydelser i landområder, som en nonprofitorganisation gennemførte i Malawi. Vi bemærkede flere forhold i betalingsanmodningen. Ikke alle bilag (som f.eks. lønsedler eller dokumentation for betalingen) var blevet forelagt i forbindelse med revisionen af lønudbetalingerne, og ikke-støtteberettigede omkostninger — importafgifter — var medregnet i anmodningen. Der var endvidere tilfælde, hvor udbudsprocedurerne ikke overholdt principperne om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 44 % af de samlede kontrollerede omkostninger.

Kommissionen vil tage de nødvendige skridt til at inddrive de beløb, der betragtes som ikke-støtteberettigede.

Forkert beregning af anmeldte udgifter

Eksempel 6 — Fejl i beregningen af honorarer

Vi gennemgik Kommissionens udgifter til en trustfond, der administreres af et offentligt organ. Omkostningsanmeldelsen omfattede honorarer til tekniske konsulenter. I kontrakten vedrørende disse ydelser var det præciseret, at konsulentfirmaet skulle omregne den daglige arbejdstid til måneder på grundlag af en 30-dages-arbejdsmåned. Firmaet brugte i stedet en 21-dages-arbejdsmåned, hvilket resulterede i højere honorarer. Rejsetid og overarbejde var ligeledes medregnet, hvilket var i strid med kontraktbetingelserne. De ikke-støtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 25 % af de samlede kontrollerede omkostninger.

Kommissionen vil tage de nødvendige skridt til at inddrive de beløb, der betragtes som ikke-støtteberettigede.

---

(1)  Disse fejl tegner sig for mere end halvdelen af den samlede anslåede fejlforekomst.

(2)  Dvs. at halvdelen af alle fejl med en indvirkning på mindst 20 % blev fundet i transaktioner med en værdi under 4,8 millioner euro, og de resterende i transaktioner med en værdi over dette beløb.

(3)  To yderligere eksempler på fejl vises i
  tekstboks 5
  i hovedteksten.

---

BILAG 3

OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2013 | Anbefaling 1: EuropeAid bør sikre, at alle ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede årligT inddriver påløbne renter på forfinansieringsbeløb på over 750 000  euro (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 1). | x | | | | | | |
| Anbefaling 2: EuropeAid bør pr. udgangen af 2014 færdiggøre udviklingen af CRIS-systemet, så renter af forfinansieringsbeløb på mellem 250 000 og 750 000  euro kan opføres som finansielle indtægter (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 2). | x | | | | | | |
| Anbefaling 3: EuropeAid bør revidere kvantificeringen af fordelene ved gennemførte kontroller (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 3). | x | | | | | | |
| Anbefaling 4: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport oplyse om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre den handlingsplan, der skal afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 4). | x | | | | | | |
| Anbefaling 5: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport oplyse om omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og den anslåede nedre og øvre fejlgrænse (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 5). | x | | | | | | |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldstændig gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2013

Anbefaling 1: EuropeAid bør sikre, at alle ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede årligT inddriver påløbne renter på forfinansieringsbeløb på over 750 000  euro (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 1).

x

Anbefaling 2: EuropeAid bør pr. udgangen af 2014 færdiggøre udviklingen af CRIS-systemet, så renter af forfinansieringsbeløb på mellem 250 000 og 750 000  euro kan opføres som finansielle indtægter (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 2).

x

Anbefaling 3: EuropeAid bør revidere kvantificeringen af fordelene ved gennemførte kontroller (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 3).

x

Anbefaling 4: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport oplyse om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre den handlingsplan, der skal afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 4).

x

Anbefaling 5: EuropeAid bør i den årlige aktivitetsrapport oplyse om omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og den anslåede nedre og øvre fejlgrænse (årsberetningen for 2013, punkt 51, anbefaling 5).

x

---