# Uradni list C 350/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 350 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6018. oktober 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 350

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6018. oktober 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 350/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8645 – Advent/Williams Lea) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 350/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8287 – Nordic Capital/Intrum Justitia) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 350/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8645 – Advent/Williams Lea) (
  1
  )

1

1

2017/C 350/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8287 – Nordic Capital/Intrum Justitia) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2017/C 350/03 | Sklep Sveta z dne 12. oktobra 2017 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal | 2 |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 350/04 | Menjalni tečaji eura | 4 |
| 2017/C 350/05 | Razlagalno sporočilo Komisije o pridobivanju kmetijskih zemljišč in pravu Evropske unije | 5 |
| | Evropska agencija za varnost hrane |
| 2017/C 350/06 | Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) | 21 |
| | Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije |
| 2017/C 350/07 | Sklep Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije z dne 18. julija 2017 o registraciji Evropske demokratske stranke | 22 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2017/C 350/03

Sklep Sveta z dne 12. oktobra 2017 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal

2

Evropska komisija

2017/C 350/04

Menjalni tečaji eura

4

2017/C 350/05

Razlagalno sporočilo Komisije o pridobivanju kmetijskih zemljišč in pravu Evropske unije

5

Evropska agencija za varnost hrane

2017/C 350/06

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

21

Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije

2017/C 350/07

Sklep Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije z dne 18. julija 2017 o registraciji Evropske demokratske stranke

22

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 350/08 | Razpis za predložitev prijav Evropska prestolnica kulture – EAC/A01/2017 | 34 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 350/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 35 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2017/C 350/08

Razpis za predložitev prijav Evropska prestolnica kulture – EAC/A01/2017

34

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2017/C 350/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8645 – Advent/Williams Lea)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 350/01)

Komisija se je 9. oktobra 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8645. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8645. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8287 – Nordic Capital/Intrum Justitia)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 350/02)

Komisija se je 12. junija 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) v povezavi s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8287. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8287. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 18.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/2

---

SKLEP SVETA

z dne 12. oktobra 2017

o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal

(2017/C 350/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola št. 4 o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,

ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke z dne 24. avgusta 2017 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banco de Portugal (ECB/2017/24) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

| (2) | Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal, družbe PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., je potekel po reviziji za poslovno leto 2016. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal od poslovnega leta 2017. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal, družbe PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., je potekel po reviziji za poslovno leto 2016. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal od poslovnega leta 2017.

| (3) | Banco de Portugal je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2017 do 2021 izbrala družbo Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2017 do 2021 izbrala družbo Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A.

| (4) | Svet ECB je priporočil, da bi se moral Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. imenovati za zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal za poslovna leta 2017 do 2021. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je priporočil, da bi se moral Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. imenovati za zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal za poslovna leta 2017 do 2021.

| (5) | Na podlagi priporočila Sveta ECB bi bilo treba ustrezno spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (2) – |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi priporočila Sveta ECB bi bilo treba ustrezno spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (2) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 1 Sklepa 1999/70/ES se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

„10.   Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. se odobri kot zunanji revizor centralne banke Banco de Portugal za poslovna leta 2017 do 2021.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na ECB.

V Luxembourgu, 12. oktobra 2017

Za Svet

Predsednik

U. REINSALU

---

(1)  UL C 292, 2.9.2017, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).

2

---

Evropska komisija

| 18.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. oktobra 2017

(2017/C 350/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1759 |
| JPY | japonski jen | 131,94 |
| DKK | danska krona | 7,4439 |
| GBP | funt šterling | 0,89148 |
| SEK | švedska krona | 9,5813 |
| CHF | švicarski frank | 1,1504 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,3260 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,733 |
| HUF | madžarski forint | 307,35 |
| PLN | poljski zlot | 4,2298 |
| RON | romunski leu | 4,5800 |
| TRY | turška lira | 4,3051 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4994 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4741 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1811 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6375 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5952 |
| KRW | južnokorejski won | 1 328,14 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,7977 |
| CNY | kitajski juan | 7,7846 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5080 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 880,12 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9664 |
| PHP | filipinski peso | 60,368 |
| RUB | ruski rubelj | 67,4711 |
| THB | tajski bat | 38,946 |
| BRL | brazilski real | 3,7358 |
| MXN | mehiški peso | 22,4334 |
| INR | indijska rupija | 76,4695 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1759

JPY

japonski jen

131,94

DKK

danska krona

7,4439

GBP

funt šterling

0,89148

SEK

švedska krona

9,5813

CHF

švicarski frank

1,1504

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,3260

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,733

HUF

madžarski forint

307,35

PLN

poljski zlot

4,2298

RON

romunski leu

4,5800

TRY

turška lira

4,3051

AUD

avstralski dolar

1,4994

CAD

kanadski dolar

1,4741

HKD

hongkonški dolar

9,1811

NZD

novozelandski dolar

1,6375

SGD

singapurski dolar

1,5952

KRW

južnokorejski won

1 328,14

ZAR

južnoafriški rand

15,7977

CNY

kitajski juan

7,7846

HRK

hrvaška kuna

7,5080

IDR

indonezijska rupija

15 880,12

MYR

malezijski ringit

4,9664

PHP

filipinski peso

60,368

RUB

ruski rubelj

67,4711

THB

tajski bat

38,946

BRL

brazilski real

3,7358

MXN

mehiški peso

22,4334

INR

indijska rupija

76,4695

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 18.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/5

---

Razlagalno sporočilo Komisije o pridobivanju kmetijskih zemljišč in pravu Evropske unije

(2017/C 350/05)

Zakonodaje nekaterih držav članic zagotavljajo zaščito kmetijskih zemljišč. Glede na to, da so kmetijska zemljišča redka in posebna dobrina, za njihovo pridobitev pogosto veljajo nekateri pogoji in omejitve. Take nacionalne zemljiške zakonodaje, ki obstajajo v več državah članicah EU, so namenjene doseganju različnih ciljev, od ohranjanja kmetijskih zemljišč za kmetijske namene do omejevanja koncentracije zemljišč. Njihova skupna značilnost je, da so namenjene preprečevanju pretiranih špekulacij z zemljišči. Nekaterim pomislekom, povezanim s temi zakonodajami, zlasti glede koncentracije zemljišč in špekulacij, je v zadnjem času politika začela namenjati več pozornosti. Evropski parlament je 27. aprila 2017 sprejel poročilo o koncentraciji kmetijskih zemljišč in dostopu do zemljišč za kmete (1).

Pridobivanje kmetijskih zemljišč spada na področje prava Unije. Vlagatelji iz držav EU uživajo temeljne svoboščine, zlasti prosti pretok kapitala in svobodo ustanavljanja. Te svoboščine so sestavni deli notranjega trga, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. Notranji trg vključuje tudi kmetijstvo (2). Komisija je nedavno poudarila, da je cilj skupne kmetijske politike (SKP) prispevati k njenim desetim prednostnim nalogam, med katere spada tudi bolj povezan in pravičnejši notranji trg (3). Hkrati pravo Unije priznava tudi posebno naravo kmetijskih zemljišč. Pogodbi dovoljujeta omejitve tujih naložb v kmetijska zemljišča, če so sorazmerne za zaščito legitimnih javnih interesov, kot so preprečevanje pretiranih špekulacij z zemljišči, ohranjanje kmetijskih skupnosti ali ohranjanje in razvijanje vitalnega kmetijstva. To je razvidno iz sodne prakse Sodišča EU. V nasprotju z drugimi temeljnimi svoboščinami iz Pogodbe velja prosti pretok kapitala – z možnimi zakonitimi omejitvami, kot jih določa Sodišče EU – tudi za vlagatelje iz tretjih držav. Zato to razlagalno sporočilo Komisije zajema pridobivanje kmetijskih zemljišč tako s strani vlagateljev znotraj EU kot tudi zunaj EU.

Razlagalno sporočilo Komisije se nanaša na koristi in izzive tujih (4) naložb v kmetijska zemljišča (1). V njem je podrobneje opisano pravo Unije, ki se uporablja (2), in povezana sodna praksa Sodišča EU (3). Vključuje tudi nekaj splošnih sklepov, oblikovanih na podlagi sodne prakse, o tem, kako doseči legitimne javne interese v skladu s pravom Unije (4). Sporočilo je tako namenjeno razpravi o tujih naložbah v kmetijska zemljišča, pomoči državam članicam, ki so v procesu prilagajanja zakonodaje ali želijo to storiti pozneje, pa tudi pomoči pri spodbujanju širšega razširjanja dobrih praks na tem kompleksnem področju. Hkrati pomeni odziv na zahtevo Evropskega parlamenta po objavi smernic o urejanju trgov kmetijskih zemljišč v skladu s pravom Unije (5).

1.   Pridobivanje kmetijskih zemljišč v EU

(a)   Potreba po ureditvi trgov kmetijskih zemljišč

Kmetijska zemljišča so posebna dobrina. Združeni narodi so leta 2012 pozvali države, naj zagotovijo odgovorno upravljanje lastništva zemljišč. V ta namen je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) izdala „Prostovoljne smernice“ o upravljanju lastništva zemljišč (6). V smernicah je poudarjen osrednji pomen zemljišč „za uveljavljanje človekovih pravic, prehransko varnost, izkoreninjenje revščine, trajnostno preživetje, socialno stabilnost, stanovanjsko varnost, razvoj podeželja ter družbeno in gospodarsko rast“ (7). Kmetijska zemljišča, ki predstavljajo skoraj polovico ozemlja EU, so izpostavljena pritisku zaradi njihove rabe za nekmetijske namene, v nekaterih obdobjih pa tudi zaradi povečanega povpraševanja po hrani, energiji in biomasi. V Evropi se zaradi širjenja mestnih območij in prometne infrastrukture vsako leto izgubi površina tal, večja od površine Berlina (8).

Nekatere nacionalne ustave (9) in številne nacionalne zemljiške zakonodaje zagotavljajo posebno zaščito kmetijskih zemljišč. Zlasti v zadnjih letih je zaščita kmetijskih zemljišč pomembna politična tema v številnih državah. Od leta 2013 in zlasti po izteku prehodnih obdobij, odobrenih s pristopnimi pogodbami (10), so Madžarska, Slovaška, Latvija, Litva, Bolgarija, Romunija in Poljska sprejele zemljiške zakonodaje za obravnavanje neželenega razvoja na svojih trgih zemljišč.

Danes bi bila lahko potreba po ureditvi trga kmetijskih zemljišč nujna zlasti v tistih državah, kjer so bile v zadnjih letih izvedene obsežne zemljiške reforme (11). V nekaterih državah članicah so bila izvedena ali se še izvajajo vračila in privatizacija zemljišč v lasti države (12). Poleg tega so cene kmetijskih zemljišč v navedenih državah članicah še vedno nizke v primerjavi z drugimi evropskimi državami (glej sliko 1 v prilogi), kljub temu da so se v zadnjem desetletju zvišale (glej sliko 2 v prilogi) (13). Na podlagi navedenega so kmetje izrazili zaskrbljenost glede možnega zanimanja za kmetijska zemljišča s strani drugih vlagateljev.

Predpisi o prodaji zemljišč so na splošno namenjeni ohranjanju kmetijskih značilnosti premoženja, ustreznega obdelovanja zemlje, vitalnosti obstoječih kmetijskih gospodarstev in zaščitnih ukrepov za preprečevanje špekulacij z zemljišči. Zato taki predpisi pogosto zahtevajo upravno odobritev prodaje zemljišča ter dajejo pristojnim organom pooblastila za nasprotovanje prodaji, ki je v nasprotju s cilji ureditve. To je pogosto v primerih, kadar naj bi se zemljišče prodalo osebi, ki ni kmet, in se zanj zanima lokalni kmet, ki potrebuje zemljišče. Pristojni organi lahko posredujejo tudi, če menijo, da je prodajna cena nesorazmerna z vrednostjo zemljišča. Nekateri predpisi o prodaji zemljišč zagotavljajo javnim organom predkupne pravice, da lahko zemljišče nadalje prodajo drugemu kupcu ali ga dajo v najem v skladu s kmetijsko politiko. Drug regulativni pristop k obravnavanju konsolidacije lokalnih zemljišč je dodelitev predkupnih pravic za nekatere kategorije zainteresiranih strani, kot je najemnik ali lastnik zemljišča, ki meji na zemljišče, ki se prodaja (14).

(b)   Obseg tujih naložb je, čeprav se povečuje, še vedno majhen

Zdi se, da je v Evropi obseg tujih naložb v kmetijska zemljišča omejen. Zlasti v EU-15 (15) so tuje naložbe v kmetijska zemljišča še vedno izjema (16). Interes tujih vlagateljev je bolj osredotočen na srednje- in vzhodnoevropske države, kjer od leta 1989 poteka pomemben prehod z državnih kmetijskih gospodarstev ali zadrug na zasebno kmetovanje v tržnem gospodarstvu.

Zanesljive podatke o tujih naložbah izrecno v kmetijska zemljišča je težko pridobiti. Informacije, ki jih je Komisija zbrala na podlagi podatkovne zbirke Land Matrix (17), kažejo, da so na primer od leta 2004 tuji vlagatelji pridobili pravice za uporabo ali nadzor približno 68 000 ha v Bolgariji, 8 000 ha v Litvi in 84 000 ha v Romuniji. Te ocenjene pridobitve predstavljajo delež skupne površine ornih zemljišč, ki znaša 1,3 % v Bolgariji, 2,3 % v Litvi in 0,4 % v Romuniji (18). Zdi se, da stanje v drugih srednje- in vzhodnoevropskih državah ni bistveno drugačno. Razpoložljivi uradni statistični podatki iz Madžarske in Poljske ali študije, ki zajemajo Slovaško in Latvijo, kažejo, da imajo tujci v lasti ali nadzirajo približno 1 % ornih zemljišč v uporabi (19).

Vendar se interes tujih vlagateljev za kmetijska zemljišča očitno povečuje. Zdi se, da je na naložbe v kmetijska zemljišča vplivala zlasti svetovna finančna kriza. Finančni vlagatelji, ki v času krize na finančnih trgih iščejo nadomestne možnosti, vlagajo kapital v kmetijska zemljišča (20). V istem obdobju so k povečanju interesa vlagateljev prispevali tudi zaskrbljenost v zvezi s prehransko varnostjo ter programi naložb v biogorivo in bioplin (21).

(c)   Pridobivanje kmetijskih zemljišč na političnem dnevnem redu

Pomisleki v zvezi s tujimi naložbami v kmetijska zemljišča niso novost. Vendar se je z nedavnim povečanjem naložb v kmetijska zemljišča povečala zaskrbljenost v nekaterih državah članicah. Prvič, za tuje vlagatelje se včasih šteje, da izrivajo lokalne kmete. Drugič in nedavno, obstajajo pomisleki, da so (vse manjša) območja obdelovalnih površin postala privlačna za špekulacije ali brezvestne vlagatelje. Izražena je bila bojazen zaradi vse večje koncentracije zemljišč in špekulacij ter negativnega vpliva, ki ga ima to na prehransko varnost, zaposlovanje, okolje, kakovost tal in razvoj podeželja (22). Nekateri kritiki izražajo pomisleke glede koristi pridobivanja zemljišč v EU s strani tujcev in trdijo, da so zaradi velikih mednarodnih naložbenih skladov in družb mali in revni kmeti prikrajšani za zemeljske vire ter da takšni naložbeni skladi in družbe ovirajo razvoj podeželja (23).

Te pomisleke so obravnavale tudi evropske institucije. Evropski ekonomsko-socialni odbor je 21. januarja 2015 izdal mnenje o prilaščanju zemljišč – opozorilni klic za Evropo in neposredna grožnja za družinske kmetije (24). Prosti pretok kapitala je opredelil kot dejavnik spodbujanja pridobivanja zemljišč, kar obravnava kot „prilaščanje zemljišč“.

Zanimanje za to temo je pokazal tudi Evropski parlament. Zahteval je izvedbo študije o obsegu prilaščanja zemljišč v EU, ki je bila objavljena maja 2015 (25). Evropski parlament je 27. aprila 2017 sprejel „Poročilo o stanju koncentracije kmetijskih zemljišč v EU: kako olajšati dostop kmetov do zemljišč?“ (26). Poročilo opozarja na stopnjo koncentracije kmetijskih zemljišč, ki so v rokah nekaj kmetijskih in nekmetijskih gospodarstev, ter na s tem povezana tveganja, kot je otežen dostop do kmetijskih zemljišč za kmete (zlasti tiste na malih in družinskih kmetijah). Parlament zato poziva k boljšemu spremljanju razvoja na trgih prodaje zemljišč. Zlasti poziva Komisijo, naj spremlja vsa pomembna področja politike, in sicer kmetijstvo, finance in naložbe, „in ugotovi, ali spodbujajo ali preprečujejo koncentracijo kmetijskih zemljišč v EU“. Poziva jo tudi, naj „objavi jasen in celovit sklop meril [...] iz katerega bo za države članice jasno razvidno, kateri ukrepi za urejanje trga zemljišč so dovoljeni“ v skladu s pravom Unije.

V smislu širšega programa politik se druge politike štejejo za možen dejavnik vplivanja. V odgovorih na nedavno javno posvetovanje o poenostavitvi in posodobitvi skupne kmetijske politike so bila izpostavljena številna vprašanja, ki močno skrbijo kmete, vključno z upravnimi zahtevami, predpisi o zemljiščih in zlasti visokimi cenami kmetijskih zemljišč v nekaterih državah članicah. Poleg tega so bili predhodno izraženi pomisleki v zvezi z različnimi stopnjami neposrednih plačil med državami članicami, ki morda ne zagotavljajo vedno enakih konkurenčnih pogojev, kar zadeva dostop do kmetijskih zemljišč. Razlika v neposrednih plačilih je bila obravnavana v zadnjem večletnem finančnem okviru (2014–2020) prek tako imenovane zunanje konvergence neposrednih plačil ter je lahko tema, ki bo znova pritegnila pozornost.

V zvezi s pridobivanjem kmetijskih zemljišč so lahko relevantni tudi drugi ukrepi EU. Pred kratkim se je začela uporabljati Direktiva (EU) 2015/849 (27). Namen te direktive je povečati preglednost v zvezi s tem, kdo je dejansko lastnik družb in skladov, kar lahko prav tako ublaži pomisleke, ki se trenutno obravnavajo z omejitvami glede pridobivanja kmetijskih zemljišč v nekaterih državah, kjer so pristojni organi zaskrbljeni, da bi se prenosi delnic med pravnimi subjekti, ki imajo v lasti kmetijska zemljišča, lahko uporabljali za izogibanje zahtevam za pridobitelje. Nedavni predlog Komisije za spremembo navedene direktive bo še povečal preglednost.

In nazadnje, kar zadeva vlagatelje iz tretjih držav, je cilj nedavnega predloga Komisije za vzpostavitev okvira za pregled neposrednih tujih naložb zagotoviti pravno varnost državam članicam, ki imajo ali nameravajo vzpostaviti mehanizme za pregled neposrednih tujih naložb iz tretjih držav, saj ima Unija izključno pristojnost na področju skupne trgovinske politike, ki vključuje neposredne tuje naložbe (28). S tem predlogom se vzpostavlja okvir za države članice in v nekaterih primerih za Komisijo, ki omogoča pregled neposrednih naložb iz tretjih držav v Evropski uniji, hkrati pa lahko države članice upoštevajo svoje posebnosti in nacionalne okoliščine, da bi zaščitile bistvene interese za zagotovitev javnega reda ali varnosti. Nova pravila državam članicam omogočajo, da uvedejo ali ohranijo ustrezne mehanizme za pregled neposrednih tujih naložb, pri čemer morajo biti izpolnjeni nekateri pogoji, določeni v Uredbi (29).

(d)   Koristi tujih naložb v ustrezno regulirane trge zemljišč

FAO v svoji raziskavi ugotavlja, da na svetovni ravni tuje naložbe v kmetijstvo prinašajo koristi za nacionalna gospodarstva, lokalne skupnosti in kmetijski sektor, če nacionalne institucije in predpisi zagotavljajo ustrezne spodbude za vse akterje na trgu (30). V Evropi so tuje naložbe tudi pomemben vir še kako potrebnega kapitala, tehnologije in znanja ter prispevajo k povečevanju kmetijske produktivnosti in kakovosti proizvodov (31).

Prosti pretok kapitala je ključnega pomena za povečanje čezmejnih naložb in dostop lokalnih podjetij do financiranja. Omeniti je treba, da imajo kmetijska gospodarstva pogosto težave pri pridobivanju finančnih sredstev za potrebne naložbe. Tako kot druga mala podjetja se tudi mala kmetijska podjetja srečujejo z ovirami in videti je, da je kmetijstvo v številnih državah podkapitalizirano (32).

Koristni učinki tujih naložb so dokazani v več študijah, ki jih je naročila Komisija v zvezi s pregledom prehodnih obdobij (33), pa tudi v zunanjih študijah (34). Dokazano je, da tuje naložbe, ki so dovoljene (npr. prek oddajanja zemljišč v najem, ustanavljanja, pravnih subjektov ali naložb v živilsko industrijo), spodbujajo rast produktivnosti v kmetijskem sektorju (35). Zato je mogoče sklepati, da lahko tuje naložbe dodajo vrednost premalo izkoriščenim zemljiščem in zagotovijo ponovno obdelavo opuščenih zemljišč. Take naložbe lahko dodatno izboljšajo dostop kmetov do trga in delovne pogoje za kmetijske delavce. Poleg tega lahko tuje naložbe povečajo izvozni potencial za kmetijske proizvode.

(e)   Pravni ukrepi Komisije v zvezi z nedavno sprejetimi zemljiškimi zakonodajami v nekaterih državah članicah

Nedavne spremembe zakonodaje na Madžarskem, Slovaškem, v Latviji, Litvi, Bolgariji in Romuniji sovpadajo s koncem prehodnih obdobij, v katerih so pristopne pogodbe tem državam dovoljevale uporabo omejitev za vlagatelje iz EU pri nakupu kmetijskih zemljišč.

Z novimi zakonodajami so bile odpravljene omejitve iz pristopnih pogodb. Hkrati so bile uvedene nekatere omejitve, katerih začrtani cilj je omejitev koncentracije zemljišč in špekulacij, ohranjanje dobre in učinkovite rabe kmetijskih zemljišč, ohranjanje podeželskega prebivalstva, odprava razdrobljenosti zemljišč ali spodbujanje vitalnih, srednje velikih kmetijskih gospodarstev. V ta namen v skladu z zadevnimi zakonodajami za pridobivanje zemljišč veljajo nekateri pogoji. To vključuje predhodno upravno odobritev in zlasti zahteve, kot je na primer zahteva, da pridobitelj kmetijskega zemljišča sam obdeluje zemljišče, ima kvalifikacije s področja kmetovanja in prebiva ali posluje v zadevni državi. Poleg tega nove zakonodaje dajejo prednost nekaterim kategorijam pridobiteljev (kot so najemniki, sosednji kmetje ali lokalni prebivalci) ali prepoveduje prodajo pravnim osebam.

Komisija priznava veljavnost navedenih ciljev kot takih. Vendar je po proučitvi novih zakonodaj izrazila zaskrbljenost, da nekatere določbe kršijo temeljna načela EU, in sicer prosti pretok kapitala. Zlasti so po mnenju Komisije diskriminatorne – ne v formalnem smislu, ampak zaradi njihovih praktičnih učinkov – do državljanov drugih držav EU ali nalagajo druge nesorazmerne omejitve, ki bi negativno vplivale na naložbe. Zato je Komisija leta 2015 začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper Bolgarijo, Madžarsko, Litvo, Latvijo in Slovaško (36). Ker nobena od teh držav ni bila sposobna odpraviti izraženih pomislekov, je Komisija 26. maja 2016 nadaljevala postopke z drugo in zadnjo fazo pred morebitno predložitvijo Sodišču EU (37).

2.   Pravo Unije, ki se uporablja

Na evropski ravni ni sekundarne zakonodaje, ki bi obravnavala pridobivanje kmetijskih zemljišč. Države članice imajo pristojnost in diskrecijsko pravico za urejanje svojih trgov zemljišč. Vendar morajo pri tem spoštovati osnovna načela Pogodbe, zlasti temeljne svoboščine in prepoved diskriminacije na podlagi državljanstva.

(a)   Prosti pretok kapitala in svoboda ustanavljanja

Za pravico do pridobitve, uporabe ali odsvojitve kmetijskih zemljišč veljajo načela prostega pretoka kapitala iz člena 63 in naslednjih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (38). Te določbe Pogodbe podeljujejo izvršljive pravice vlagatelju in prejemniku naložbe. Praviloma so prepovedane vse omejitve pretoka kapitala med državami članicami, pa tudi med državami članicami in tretjimi državami. Glede na razlago Sodišča EU izraz omejitev pomeni vse ukrepe, ki omejujejo naložbe ali bi jih lahko ovirale, odvračale od njih ali zmanjšale njihovo privlačnost (39).

Če so naložbe v kmetijska zemljišča namenjene kmetijskim podjetniškim dejavnostim, so lahko zajete tudi s svobodo ustanavljanja: člen 49 PDEU prepoveduje vse omejitve glede ustanavljanja za državljane (pravne ali fizične osebe) ene države članice na ozemlju druge države članice za opravljanje pridobitne dejavnosti samozaposlene osebe, kot je kmetijstvo.

Bistveni element vseh temeljnih svoboščin je načelo prepovedi diskriminacije na podlagi državljanstva. To načelo prepoveduje neposredno in posredno diskriminacijo (prikrite oblike diskriminacije). Posredna diskriminacija se nanaša na nacionalne določbe, povezane z uresničevanjem temeljnih svoboščin, ki ne pomenijo izrecne diskriminacije na podlagi državljanstva, ampak dejansko vodijo do enakega rezultata.

Člen 345 PDEU določa, da „Pogodbi v ničemer ne posegata v lastninskopravno ureditev v državah članicah“. Nacionalni predpisi, ki urejajo pridobivanje ali uporabo kmetijskih zemljišč, se nanašajo na lastninske pravice, vendar člen 345 PDEU ne preprečuje uporabe temeljnih svoboščin ali drugih osnovnih načel Pogodbe. Sodišče EU je v uveljavljeni sodni praksi zavrnilo široko razlago člena 345 PDEU. Na primer, v sodbi v zadevi Konle v zvezi s pridobitvijo nepremičnine je Sodišče v zvezi z navedenim členom, ki je bil takrat člen 222, navedlo: „[...] čeprav je lastninskopravna ureditev v skladu s členom 222 Pogodbe še vedno v pristojnosti vsake posamezne države članice, navedena določba nima takega učinka, da bi bil tak sistem izvzet iz temeljnih pravil Pogodbe“ (40). Posledično člen 345 PDEU ohranja pristojnost držav članic za sprejemanje odločitev v zvezi z lastninskopravno ureditvijo, vendar ob upoštevanju zahtev prava Unije.

(b)   Omejitve temeljnih svoboščin in možne utemeljitve

Načeloma se lahko nacionalni ukrepi, ki bi lahko ovirali uresničevanje temeljnih svoboščin, dovolijo le, če je izpolnjenih več pogojev: ukrepi niso diskriminatorni, so upravičeni s prevladujočim javnim interesom, so primerni za doseganje zastavljenega cilja in ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja, ter jih ni mogoče nadomestiti z manj omejevalnimi alternativnimi ukrepi (načelo sorazmernosti, za več podrobnosti glej točko 3(b) v nadaljevanju). Poleg tega morajo biti nacionalni ukrepi skladni z drugimi splošnimi načeli prava Unije, kot je pravna varnost.

Zlasti v zvezi s prostim pretokom kapitala člen 65 PDEU določa, da ta svoboščina ne vpliva na določene pravice držav članic. Mednje spadajo pravica do uporabe posebnih nacionalnih davčnih določb, sprejemanje previdnostnih in nadzornih ukrepov, zlasti na področju obdavčitve in bonitetnega nadzora finančnih institucij. Poleg tega in kar je splošnejšega pomena, člen 65(1)(b) PDEU ohranja pravico držav članic, da „sprejmejo ukrepe, ki so upravičeni zaradi javnega reda ali javne varnosti“.

Za pretok kapitala v tretje države in iz njih se uporabljajo drugačni premisleki. Sodišče EU je poudarilo, da „poteka v drugačnih pravnih okoliščinah“, kot tisti v Uniji. Zato so lahko skladu s Pogodbo v primeru omejitev za tretje države sprejemljive dodatne utemeljitve (41). Utemeljitve se lahko razlagajo tudi širše (42). Poleg tega in kar je v praksi pomembnejše, so vse omejitve, ki so obstajale pred liberalizacijo pretoka kapitala, še naprej veljavne na podlagi člena 64(1) PDEU. Za vse države članice je zadevni datum 31. december 1993, razen za Bolgarijo, Estonijo in Madžarsko (31. december 1999) ter Hrvaško (31. december 2002). To pomeni, da omejitev, ki so obstajale pred temi datumi in vplivajo na državljane tretjih držav, ni mogoče izpodbijati na podlagi načela prostega pretoka kapitala v skladu s Pogodbo.

(c)   Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina o temeljnih pravicah)

Nazadnje, v postopku pridobivanja, uporabe ali odsvojitve kmetijskih zemljišč se lahko uporabljajo tudi druge določbe prava Unije, na primer lastninska pravica (člen 17 Listine o temeljnih pravicah), svoboda izbire poklica (člen 15 Listine o temeljnih pravicah) in svoboda gospodarske pobude, vključno s svobodo sklepanja pogodb (člen 16 Listine o temeljnih pravicah).

(d)   Načelo pravne varnosti

Poleg tega je treba upoštevati tudi načeli pravne varnosti in legitimnih pričakovanj. Ti načeli zlasti zahtevata, da morajo biti pravila, ki vključujejo negativne posledice za posameznike, jasna in natančna, njihova uporaba pa predvidljiva za tiste, za katere veljajo (43). Pravica do sklicevanja na načelo varstva legitimnih pričakovanj velja za vsako zadevno osebo, pri kateri je javni organ ustvaril legitimna pričakovanja (44). Spoštovati je treba tudi temeljne pravice.

3.   Pristop Sodišča EU h kmetijskim zemljiščem

Nekatere nacionalne zemljiške zakonodaje, ki omejujejo prosti pretok kapitala, so bile izpodbijane pred nacionalnimi sodišči, ki so se obrnila na Sodišče EU za pravilno razlago prava Unije. Posledično je Sodišče EU že imelo možnost, da v predhodnih odločbah navede, kako pravo Unije vpliva na čezmejne naložbe v kmetijska zemljišča.

(a)   Cilji kmetijske politike, ki lahko upravičijo omejitve temeljnih svoboščin

Sodišče EU priznava poseben značaj kmetijskih zemljišč. V svojih sodbah o pridobivanju kmetijskih zemljišč je priznalo več ciljev javne politike, ki lahko načeloma upravičijo omejitve za naložbe v kmetijska zemljišča, kot so:

| — | povečanje kmetijskih gospodarstev, tako da se lahko izkoriščajo na ekonomski podlagi, za preprečevanje špekulacij z zemljišči (45); |
| --- | --- |

—

povečanje kmetijskih gospodarstev, tako da se lahko izkoriščajo na ekonomski podlagi, za preprečevanje špekulacij z zemljišči (45);

| — | ohranjanje kmetijskih skupnosti, ohranitev porazdelitve lastništva zemljišč, ki omogoča razvoj vitalnih kmetij ter upravljanje zelenih površin in podeželja, spodbujanje razumne rabe razpoložljivih zemljišč z upiranjem pritiskom na zemljišča, preprečevanje naravnih nesreč ter ohranjanje in razvijanje vitalnega kmetijstva na podlagi premislekov v zvezi z družbenim načrtovanjem in načrtovanjem rabe zemljišč (kar vključuje ohranjanje zemljišč, namenjenih kmetijstvu, za tako rabo in njihovo nadaljnje izkoriščanje v skladu z ustreznimi pogoji) (46); |
| --- | --- |

—

ohranjanje kmetijskih skupnosti, ohranitev porazdelitve lastništva zemljišč, ki omogoča razvoj vitalnih kmetij ter upravljanje zelenih površin in podeželja, spodbujanje razumne rabe razpoložljivih zemljišč z upiranjem pritiskom na zemljišča, preprečevanje naravnih nesreč ter ohranjanje in razvijanje vitalnega kmetijstva na podlagi premislekov v zvezi z družbenim načrtovanjem in načrtovanjem rabe zemljišč (kar vključuje ohranjanje zemljišč, namenjenih kmetijstvu, za tako rabo in njihovo nadaljnje izkoriščanje v skladu z ustreznimi pogoji) (46);

| — | ohranjanje tradicionalne oblike obdelovanja kmetijskih zemljišč z lastniškimi zemljišči in zagotavljanje, da kmetijska zemljišča uporabljajo in obdelujejo večinoma lastniki, ohranjanje stalne kmetijske skupnosti in spodbujanje razumne rabe razpoložljivih zemljišč z upiranjem pritisku na zemljišča (47); |
| --- | --- |

—

ohranjanje tradicionalne oblike obdelovanja kmetijskih zemljišč z lastniškimi zemljišči in zagotavljanje, da kmetijska zemljišča uporabljajo in obdelujejo večinoma lastniki, ohranjanje stalne kmetijske skupnosti in spodbujanje razumne rabe razpoložljivih zemljišč z upiranjem pritisku na zemljišča (47);

| — | ohranjanje, za načrtovanje mest in podeželja ali regionalno načrtovanje in v splošnem interesu, stalne poseljenosti in gospodarske dejavnosti, neodvisno od sektorja turizma v nekaterih regijah (48); |
| --- | --- |

—

ohranjanje, za načrtovanje mest in podeželja ali regionalno načrtovanje in v splošnem interesu, stalne poseljenosti in gospodarske dejavnosti, neodvisno od sektorja turizma v nekaterih regijah (48);

| — | ohranjanje nacionalnega ozemlja znotraj območij, določenih kot območja vojaškega pomena, ter zaščita vojaških interesov pred njihovo izpostavljenostjo resničnim, posebnim in resnim tveganjem (49). |
| --- | --- |

—

ohranjanje nacionalnega ozemlja znotraj območij, določenih kot območja vojaškega pomena, ter zaščita vojaških interesov pred njihovo izpostavljenostjo resničnim, posebnim in resnim tveganjem (49).

Sodišče EU je večkrat poudarilo, da so zadevni cilji skladni s cilji SKP v skladu s členom 39 PDEU. Ta določba je med drugim namenjena zagotovitvi primernega življenjskega standarda za kmetijsko skupnost in upošteva posebno naravo kmetijske dejavnosti (npr. socialno strukturo ter strukturna in naravna neskladja med različnimi kmetijskimi regijami). Poudariti je treba, da Sodišče EU določi sodno prakso za vsak primer posebej, pri čemer vedno presoja ukrepe v okviru posebnih okoliščin posamezne zadeve. V skladu z dobro uveljavljeno sodno prakso je treba izjeme od temeljnih svoboščin razlagati ozko. Izključno gospodarski razlogi nikakor ne morejo upravičiti odstopanj od temeljnih svoboščin.

(b)   Skladnost z načelom sorazmernosti

Čeprav je Sodišče EU na tem področju sprejelo več ciljev politike kot legitimne, izvaja temeljit pregled, kar zadeva sorazmernost nacionalnih ukrepov, ki omejujejo temeljne svoboščine. Pri ocenjevanju sorazmernosti bi bilo treba upoštevati vse dejanske in pravne okoliščine primera z vidika uresničevanja temeljnih svoboščin s strani prodajalcev in potencialnih kupcev ter v zvezi z javnim interesom. Načelo sorazmernosti zahteva, da so omejevalne določbe primerne za doseganje zastavljenega cilja, vključno z dejstvom, da morajo dosledno in sistematično služiti legitimnemu javnemu cilju (50). Prav tako ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za uresničitev javnega interesa. Poleg tega omejevalni ukrep ni sorazmeren, če obstaja alternativni ukrep, ki bi lahko uresničeval zadevni javni interes na način, ki je manj omejevalen za prosti pretok kapitala ali svobodo ustanavljanja (51).

Nacionalni organi morajo dokazati, da je njihova zakonodaja skladna z načelom sorazmernosti. To pomeni, da mora biti zakonodaja primerna in potrebna za doseganje navedenega cilja in da tega cilja ne bi bilo mogoče doseči s prepovedmi ali omejitvami, ki so manj obsežne ali manj moteče za trgovino znotraj Evropske unije (52). V zvezi s tem je treba razloge, na katere se lahko države članice sklicujejo pri utemeljitvi, podpreti z ustreznimi dokazi ali analizo ustreznosti in sorazmernosti omejevalnega ukrepa (53).

4.   Sklepne ugotovitve o ureditvi pridobivanja kmetijskih zemljišč

Razlagalno sporočilo Komisije se sklicuje na različne potrebe in oblike predpisov o kmetijskih zemljiščih. Številne od njih obstajajo že več let, druge pa so novejše. V tem zadnjem poglavju so obravnavane nekatere značilnosti zakonov, ki urejajo trg zemljišč in zahtevajo posebno pozornost. Oblikovanih je nekaj sklepov na podlagi sodne prakse, ki bi lahko državam članicam ponudili smernice o urejanju trgov kmetijskih zemljišč v skladu s pravom Unije ter na način, ki zagotavlja ravnotežje med potrebo po privabljanju kapitala na podeželska območja in uresničevanjem legitimnih ciljev politike.

(a)   Predhodna odobritev

Iz sodne prakse je mogoče sklepati, da obveznost predhodne upravne odobritve prenosa kmetijskega zemljišča omejuje prosti pretok kapitala, vendar jo je mogoče v določenih okoliščinah še vedno upravičiti v skladu s pravom Unije. Sodišče EU je ugotovilo, da noben nadzor po prenosu kmetijskega zemljišča ne bi preprečil prenosa, ki je bil v nasprotju z zastavljenim ciljem na področju kmetijstva. Nadomestne možnosti za sisteme predhodne odobritve bi verjetno zagotavljale manjšo pravno varnost za trgovanje z zemljišči. Na primer, ukrepi, ki bi temu sledili, kot je preklic prenosa, bi ogrozili pravno varnost, ki je temeljnega pomena za vsak sistem prenosa zemljišč (54). Na podlagi navedenega bi lahko bili zato sistemi, ki vključujejo predhodno odobritev, v nekaterih okoliščinah sprejemljivi.

Zlasti je Sodišče EU tudi poudarilo, da sistem predhodne odobritve ne sme podeljevati diskrecijskih pravic, ki lahko vodijo do samovoljne uporabe s strani pristojnih organov in njihovih samovoljnih odločitev. Kot je navedlo Sodišče EU, tak sistem „ne more upravičiti diskrecijskega ravnanja nacionalnih organov, ki bi onemogočalo polni učinek“ določb prava Unije. Zato mora tak sistem, da bi bil skladen s pravom Unije, „temeljiti na objektivnih, nediskriminatornih in vnaprej znanih merilih, ki zagotavljajo, da lahko dovolj omejuje izvajanje diskrecijske pravice nacionalnih organov“ (55). Merila morajo biti natančna (56). Poleg tega morajo imeti vse zadevne osebe dostop do pravnega varstva (57).

V zvezi s sistemom predhodne odobritve, v okviru katerega je odobritev mogoča v „drugih posebnih okoliščinah“, je Sodišče EU ugotovilo, da so taka merila za odobritev preveč nejasna in posameznikom ne omogočajo, da se seznanijo z obsegom svojih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz načela prostega pretoka kapitala (58). Podobno je Sodišče EU menilo, da je nesorazmerno, da se kot pogoj za pridobitev uvede obveznost, da so osebe „dovolj povezane z občino“, kar v skladu z zadevnim pravom v tem primeru pomeni, da je pridobitelj „iz pomembnega razloga dolgoročno poslovno, družinsko, socialno ali gospodarsko povezan z zadevno občino“ (59).

(b)   Predkupne pravice (pravice do prve zavrnitve) v korist kmetov

Sodna praksa Sodišča EU kaže, da so lahko predkupne pravice v korist nekaterih kategorij kupcev (kot so kmeti najemniki) v določenih okoliščinah upravičene zaradi ciljev kmetijske politike. V zadevi Ospelt (60) je Sodišče EU proučilo sistem predhodne odobritve za pridobitev kmetijskega zemljišča. Sodišče EU je proučilo sorazmernost ukrepov, ki prepovedujejo pridobivanje zemljišč s strani nekmetov s ciljem ohranjanja vitalne kmetijske skupnosti in nadaljnje uporabe za kmetijske namene.

Proučilo je, ali so obstajali ukrepi, ki so bili manj omejevalni za prosti pretok kapitala kot prepoved pridobivanja zemljišč s strani nekmetov. V tem konkretnem primeru je Sodišče EU ugotovilo, da bi se lahko vzpostavili mehanizmi, ki bi zagotavljali predkupno pravico najemnikov. Če najemniki ne bi pridobili zemljišča, bi lahko imeli nekmetje pravico, da pridobijo kmetijsko zemljišče, če se zavežejo, da bodo še naprej uporabljali zemljišče v kmetijske namene.

Če je cilj spodbujati pridobivanje zemljišč s strani kmetov, bi se lahko predkupne pravice v korist kmetov najemnikov ali kmetov bolj na splošno zato štele za sorazmerno omejitev prostega pretoka kapitala, saj so manj omejevalne kot prepoved pridobivanja zemljišč s strani nekmetov.

(c)   Nadzor cen

Posredovanja države za preprečevanje previsokih cen kmetijskih zemljišč se lahko v določenih okoliščinah upravičene glede na pravo Unije. To velja zlasti za pravila, ki nacionalnim organom omogočajo, da prepovejo prodajo zemljišč, če se lahko cena v skladu z objektivnimi merili šteje za pretirano špekulativno.

Čeprav uravnavanje cen ne omejuje samodejno tujih naložb v kmetijska zemljišča, se glede na opredelitev Sodišča EU omejitve svobode strank, da določajo cene, običajno štejejo za omejitve (61). Dejansko sta čezmejni vlagatelj in prejemnik naložbe načeloma omejena, kar zadeva njuno svobodo, če ne moreta prosto določiti cene v skladu s pravilom ponudbe in povpraševanja. Vendar je lahko omejevanje prostega oblikovanja cen v določenih okoliščinah upravičena (62). Preprečevanje nerazumnih (pretirano špekulativnih) cen, ne glede na to, ali so previsoke ali prenizke, se zdi upravičeno ob upoštevanju ciljev kmetijske politike, ki jih priznava Sodišče EU. Uravnavanje cen, ki temelji na objektivnih, nediskriminatornih, natančnih in dobro prilagojenih merilih, je lahko primerno za omejitev pretiranih špekulacij z zemljišči ali preprečitev nastanka nakupnih stroškov za poklicne kmete, ki bi lahko ogrozili dobičkonosnost njihovih kmetij. Hkrati bi se lahko izkazalo za potrebno tudi, če bi se štelo, da ne presega tistega, kar je potrebno za omejitev pretiranih špekulacij ali za ohranjanje vitalnosti kmetij. Nato je treba preveriti, ali obstajajo ukrepi za preprečevanje nerazumnih cen, ki so manj obremenjujoči kot nadzor cen. Sorazmernost nacionalnega prava o uravnavanju cen je treba določiti ob upoštevanju vseh dejanskih in pravnih okoliščin posameznega primera. Utemeljitev sorazmernosti bo verjetno učinkovitejša v zvezi s trgi, ki so občutljivi na prekomerne špekulacije, kot so nekateri trgi kmetijskih zemljišč.

Ugotovitve v zvezi z uravnavanjem cen so potrjene s sodno prakso Sodišča EU o državni pomoči v okviru privatizacije kmetijskih zemljišč. Sodišče EU je ugotovilo, da bi lahko prodaja javnih zemljišč po cenah, ki so nižje od tržne vrednosti, pomenila državo pomoč (63). Razlog za to je, da taka prodaja zagotavlja prednost kupcu in hkrati pomeni izgubo dohodka ter s tem zmanjšanje državnega proračuna. Zato je treba privatizacijo kmetijskih zemljišč izvesti po cenah, ki so čim bližje njihovi tržni vrednosti, da se prepreči dodelitev državne pomoči in zagotovi skladnost s členom 107 PDEU. Zato mora metoda za vrednotenje zemljišč vključevati posodobljen mehanizem, ki upošteva nedavni razvoj trga (npr. strmo naraščanje cen) (64).

V novejši sodbi je Sodišče EU nadalje razvilo to sodno prakso. Zagotovilo je nekaj pojasnil o tržni vrednosti, po kateri je treba prodati zemljišče v javni lasti. V zadevnem primeru pristojni organ, ki se je skliceval na določbo nacionalnega prava, ni odobril prodaje zemljišča najboljšemu ponudniku na javnem razpisu, ker je bila njegova ponudba skrajno nesorazmerna z vrednostjo zemljišča. Sodišče EU se je strinjalo, da rezultat prodaje najboljšemu ponudniku ni nujno cena, ki izraža tržno vrednost, zato bi lahko bila najvišja ponudba nesorazmerna. To se lahko zgodi, kadar je ponudba bistveno višja od vseh drugih ponujenih cen ali strokovnih ocen (65). Sklicevalo se je na podrobno razpravo generalnega pravobranilca o ocenjevanju tržne vrednosti (66). Odločilo je, da uravnavanja cen, ki prepoveduje prodajo zemljišč v javni lasti najboljšemu ponudniku, ni mogoče šteti za državno pomoč, če je rezultat njegove uporabe cena, ki je čim bližje tržni vrednosti zemljišča (67).

(d)   Obveznost, da pridobitelj sam obdeluje zemljišče

Čeprav Sodišče EU priznava potrebo po zagotovitvi pretežno lastniškega obdelovanja ornih zemljišč kot legitimnega javnega cilja (68), njegova obstoječa sodna praksa ne priznava splošne zahteve, da pridobitelj sam obdeluje zemljišče, za pridobitev kmetijskega zemljišča kot sorazmernega ukrepa. V sodbi v zadevi Ospelt je Sodišče EU obravnavalo posebno nacionalno omejitev v zvezi s pridobivanjem kmetijskih zemljišč, da bi se zemljišča še naprej uporabljala v kmetijske namene. V skladu z zadevno zakonodajo je bilo pridobivanje kmetijskih zemljišč dovoljeno samo, če se je pridobitelj poleg izpolnjevanja drugih pogojev zavezal, da bo sam obdeloval kmetijo (69). V zadevnem primeru je bilo dovoljenje zavrnjeno, čeprav se je pridobitelj (pravna oseba) strinjal, da bo kmetijska zemljišča še naprej dajal v zakup istim kmetom kot prej. Sodišče EU je ugotovilo, da je bila obveznost, da pridobitelj sam obdeluje zemljišče, kot zahteva za pridobitev kmetijskega zemljišča nesorazmerna, saj je tak pogoj zmanjšal možnost dajanja zemljišča v zakup kmetom, ki niso imeli lastnih sredstev za pridobitev zemljišč. Zastavljeni cilj bi se lahko dosegel z manj omejevalnimi ukrepi, in sicer s tem, da bi bila pridobitev odvisna od zagotovila pridobitelja, da se bo zemljišče uporabljalo v kmetijske namene (70).

Poleg morebitnih pravnih zadržkov glede prostega pretoka kapitala bi lahko obveznost, da pridobitelj sam obdeluje zemljišče, posegala tudi v temeljne pravice. Če se mora pridobitelj kmetijskega zemljišča strinjati, da bo sam obdeloval zemljišče, bo to vplivalo na njegovo sposobnost opravljanja drugih poklicnih dejavnosti in s tem na svobodo gospodarske pobude (člen 16 Listine o temeljnih pravicah). Enako bi lahko veljalo za njegovo pravico opravljanja svobodno izbranega ali sprejetega poklica (člen 15 Listine o temeljnih pravicah).

(e)   Kvalifikacije pri kmetovanju

Če je pridobitev odvisna od zahteve, da ima pridobitelj določene kvalifikacije na področju kmetijstva, pomeni omejitev, ki vzbuja dvome glede njene sorazmernosti.

Prvič, ne zdi se potrebno, da ima pridobitelj sam ustrezne kvalifikacije, če lahko zagotovi, da se bo zemljišče ustrezno obdelovalo (71).

Drugič in kar je pomembnejše, zdi se, da zahteva v zvezi s kvalifikacijami na splošno presega to, kar je potrebno za zagotovitev ustreznega obdelovanja zemljišč ali visoke kmetijske produktivnosti in kakovosti. Dejansko poklic kmeta v nobeni državi članici ni reguliran v smislu, da pravno zahteva posebne kvalifikacije (72). Zato ni mogoče sklepati, da so za učinkovitost kmetijskega sektorja potrebne obvezne poklicne kvalifikacije. Na podlagi navedenega je treba zahtevo po posebnih kvalifikacijah za pridobitev zemljišča posebej utemeljiti v vsaki nacionalni zakonodaji, saj bi se sicer zdelo, da ta zahteva pomeni neupravičeno in nesorazmerno omejitev prostega pretoka kapitala. Da bi bilo mogoče sprejeti drugačen zaključek, bi morale države članice dokazati, zakaj se za pridobitev zemljišča zahtevajo določene kvalifikacije, medtem ko se lahko kmetijske dejavnosti običajno opravljajo brez uradnega potrdila o usposobljenosti. Ti premisleki ne izpodbijajo tega, da je za uspešno in trajnostno kmetijstvo potrebno ustrezno poklicno usposabljanje.

(f)   Zahteve glede prebivališča

Sodišče EU je moralo večkrat odločiti o nacionalnih pravilih, ki zahtevajo, da kupec kmetijskega zemljišča prebiva na zadevnem zemljišču ali blizu njega. V eni od prejšnjih predhodnih odločb, ko se določbe o prostem pretoku kapitala iz Pogodbe še niso neposredno uporabljale, je Sodišče EU navedlo, da je v primeru ozko določenih pogojev taka zahteva skladna z načelom svobode ustanavljanja (73). Vendar je iz novejše sodne prakse razvidno, da zahteve v zvezi s prebivališčem niso skladne z načeli prostega pretoka kapitala.

V zadevi Ospelt je Sodišče EU izključilo zakonitost vsakega pogoja, ki zahteva, da mora pridobitelj prebivati na zemljišču (74). Štiri leta pozneje, tj. leta 2007, je Sodišče EU menilo, da je zahteva, da ima pridobitelj stalno prebivališče na zadevnem zemljišču, ki je predmet prodaje, nesorazmerna. Ugotovilo je, da je taka zahteva v zvezi s prebivališčem zelo omejevalna, saj ne vpliva le na prosti pretok kapitala in svobodo ustanavljanja, ampak tudi na pravico pridobitelja do svobodne izbire svojega prebivališča (75).

V tem primeru je bil eden od razlogov za zamisel o uvedbi zahteve, da mora imeti pridobitelj stalno prebivališče na zadevnem zemljišču, odvračanje od špekulacij z zemljišči. Sodišče EU je podrobno obravnavalo različne utemeljitve za tako zahtevo in vse zavrnilo. Ugotovilo je, da je treba za zmanjšanje špekulacij z zemljišči razmisliti o ukrepih, ki bodo manj škodljivi za prosti pretok kapitala in temeljne pravice kot zahteva v zvezi s prebivališčem. Sodišče EU je navedlo primera višjega davka na nadaljnjo prodajo zemljišča kmalu po pridobitvi in zahteve po znatnem najmanjšem trajanju najemnih pogodb za kmetijska zemljišča (76).

Enako kot za obveznost, da mora imeti pridobitelj, če želi pridobiti zemljišče, prebivališče na zadevnem zemljišču, velja tudi za zahtevo, da mora prebivati v državi ali občini, kjer se zemljišče nahaja. Dejansko vsaka zahteva v zvezi s prebivališčem pomeni posredno diskriminacijo na podlagi državljanstva. Sodišče EU je dejansko dosledno odločalo, da nacionalna pravila, „v skladu s katerimi razlikovanje temelji na prebivališču, tako da se nerezidentom odrečejo nekatere ugodnosti, ki so nasprotno priznane osebam, ki prebivajo na nacionalnem ozemlju, škodujejo predvsem državljanom drugih držav članic. Nerezidenti so največkrat tujci“ (77). V zvezi s tem je treba poudariti, da bi bili glede vsake zahteve po znanju jezika zadevne države izraženi zelo podobni očitki.

(g)   Prepoved prodaje pravnim osebam

Nacionalni predpis, ki prepoveduje prodajo kmetijskih zemljišč pravnim osebam, pomeni omejitev prostega pretoka kapitala in, kjer je ustrezno, svobode ustanavljanja. Iz sodne prakse Sodišča EU je mogoče sklepati, da je tako omejitev težko upravičiti. Dejansko je Sodišče EU pri proučevanju pogoja, da mora pridobitelj zemljišča sam obdelovati zemljišče, ugotovilo, da taka omejitev pravnim osebam onemogoča, da bi pridobile kmetijsko zemljišče. V zadevnem primeru je Sodišče dvomilo, da je to potrebno za doseganje cilja zadevnega zakona, tj. za nadaljnjo uporabo kmetijskih zemljišč v kmetijske namene. Če je namen pravne osebe kmetovanje, predstavlja prepoved prodaje pravnim osebam oviro za posle, ki sami po sebi ne vplivajo na uporabo v kmetijske namene (78). Iz premislekov Sodišča EU je mogoče sklepati, da taka prepoved ni upravičena, ker ni nujno, da se bo z njo dosegel navedeni cilj. V zvezi s tem se je Sodišče EU sklicevalo tudi na primere manj omejevalnih ukrepov, zlasti na ukrep, v skladu s katerim je prenos na pravno osebo odvisen od oddaje zemljišča v zakup za daljše obdobje (79).

(h)   Omejitve v zvezi s pridobitvami

Zgornje meje obsega lastništva zemljišč, ki jih lahko oseba pridobi ali ima v lasti, pomenijo omejitve prostega pretoka kapitala, saj omejujejo odločitve vlagateljev za pridobitev kmetijskih zemljišč. Čeprav jih je mogoče upravičiti s posebnimi cilji politike, je lahko njihova sorazmernost vprašljiva, odvisno od nacionalnih okoliščin. Zdi se, da so nekatere omejitve v zvezi s pridobitvami v nasprotju z nekaterimi cilji, ki jih je Sodišče EU priznalo kot prevladujoč javni interes, tj. povečanje kmetijskih gospodarstev, da bi se lahko izkoriščala na ekonomski podlagi, ali omogočanje razvoja vitalnih kmetij. Z drugega vidika se nekatere druge omejitve v zvezi s pridobitvami, glede na to, da so kmetijska zemljišča omejen vir, zdijo primerne za preprečevanje pretirane koncentracije lastništva zemljišč za podpiranje družinskih kmetij in razvoj srednje velikih kmetij. Proučiti bi bilo treba, ali presegajo tisto, kar je potrebno, in ali jih je mogoče nadomestiti z manj omejevalnimi alternativnimi ukrepi. Zato je treba proučiti dejansko upravičenost in sorazmernost takih omejitev v posameznem nacionalnem okviru, ob upoštevanju vseh dejanskih in pravnih okoliščin primera.

Komisija se je doslej seznanila z dvema vrstama ukrepov, povezanih z omejitvami v zvezi s pridobitvami, v nacionalnih zakonodajah. Nekatere države članice od regulativnega organa zahtevajo posebno dovoljenje za pridobitve, ki presegajo določeno velikost. Druge države članice so uvedle ali potrdile absolutne omejitve, ki so bile že uvedene.

Če je to upravičeno z legitimnim razlogom javnega interesa (kot je cilj doseganja bolj uravnotežene strukture lastništva) ter skladno s temeljnimi pravicami EU in splošnimi načeli prava Unije, kot sta prepoved diskriminacije in sorazmernost, se lahko nacionalne omejitve v zvezi s pridobitvami štejejo za skladne s pravom Unije. Ocena bo močno odvisna tudi od tega, ali nacionalni predpisi temeljijo na objektivnih in dobro opredeljenih merilih in ali so zadevnim posameznikom zagotovljena pravna sredstva.

(i)   Privilegiji v korist lokalnih pridobiteljev

Predkupne pravice in drugi privilegiji v korist lokalnih kupcev zahtevajo posebno pozornost in pozorno proučitev. Privilegiji za lokalne prebivalce bi lahko pomenili privilegiranje lastnih državljanov države članice. Torej bi lahko predstavljali prikrito diskriminacijo na podlagi državljanstva, ki je prepovedana s členom 63 (pa tudi členom 49) PDEU, saj privilegirajo svoje državljane, čeprav ne v formalnem smislu, pač pa v praksi. Dejansko je težko oporekati dejstvu, da je velika večina lokalnih kupcev državljanov zadevne države članice in da je zato verjetnost, da bodo tujci uživali privilegij, ki je zagotovljen lokalnim prebivalcem, precej manjša kot pri državljanih zadevne države (80). Poleg tega bi taki ukrepi vsekakor, tudi če bi se štelo, da se enako uporabljajo za vse, še vedno omejevali prosti pretok kapitala in, kjer je ustrezno, svobodo ustanavljanja, saj bi lahko ovirali naložbe nelokalnih prebivalcev v kmetijska zemljišča ali zmanjševali njihovo privlačnost (81).

Da bi bili privilegiji za lokalne pridobitelje združljivi z načeli prostega pretoka kapitala, morajo tako kot druge omejitve sorazmerno uresničevati legitimne cilje v javnem interesu. Ni mogoče izključiti, da bodo države članice uveljavljale javne cilje, ki jih je Sodišče EU priznalo kot legitimne, na primer povečanje velikosti kmetijskih zemljišč za razvoj vitalnih kmetij v lokalnih skupnostih ali ohranjanje stalne kmetijske skupnosti. Na tej ravni je pogoj, da privilegiji odražajo socialno-ekonomske vidike zastavljenih ciljev. To lahko velja, kadar so na primer lokalnim kmetom podeljene predkupne pravice za odpravo razdrobljenosti lastništva zemljišč ali če so lokalnim prebivalcem zagotovljene druge posebne pravice za odpravo pomislekov, ki izhajajo iz njihovega geografskega položaja (npr. manj razvite regije).

Očitno je, da privilegiji za lokalne prebivalce, ki niso nujno potrebni za uresničitev zastavljenega cilja, niso upravičeni (82). To izhaja zlasti iz sodne prakse Sodišča EU v zadevi Libert. V tej zadevi je Sodišče EU proučilo sorazmernost nacionalnega predpisa, na podlagi katerega je bilo mogoče zemljišče v zadevni občini pridobiti samo pod naslednjimi pogoji: prvič, zahteva, da je oseba, na katero bo prenesena nepremičnina, vsaj šest zaporednih let pred prenosom prebivala v ciljni ali sosednji občini; drugič, morebitni kupec ali najemnik zemljišča mora na datum prenosa v povprečju vsaj polovico delovnega tedna opravljati dejavnost v zadevni občini; tretjič, morebitni kupec ali najemnik je zaradi pomembnih dolgotrajnih okoliščin poklicno, družinsko, socialno ali ekonomsko povezan z zadevno občino. Odločilo je, da je ta nacionalni predpis nesorazmeren. Pojasnilo je, da nobeden od teh pogojev ne izraža neposredno socialno-ekonomskih vidikov, povezanih s ciljem, ki ga je navedla država članica, tj. zaščititi izključno manj premožne lokalne prebivalce na trgu nepremičnin. Ta pravni pogoj bi lahko izpolnili ne le manj premožni lokalni prebivalci, ampak tudi druge osebe, ki imajo zadostna sredstva in ki posledično nimajo nobene posebne potrebe po socialni zaščiti na nepremičninskem trgu. Navedeni pogoji zato presegajo tisto, kar je potrebno za doseganje zastavljenega cilja. Poleg tega je treba opozoriti, da je bilo treba proučiti manj omejevalne ukrepe, kot so tisti, določeni v zadevnem nacionalnem predpisu (83).

(j)   Pogoj vzajemnosti

Države članice ne smejo pridobivanja kmetijskih zemljišč s strani državljanov druge države članice EU pogojevati s tem, da je njihovim državljanom dovoljeno, da pridobijo kmetijsko zemljišče v državi porekla državljana EU druge države članice. Sodišče EU že dolgo zavrača zahtevo glede vzajemnosti kot neskladno z načeli prava Unije. Obveznost izpolnjevanja zahtev prava Unije ni odvisna od izpolnjevanja teh zahtev s strani drugih držav članic (84). V primeru kršitve prava Unije s strani države članice ima katera koli druga država članica pravico, da zoper državo članico kršiteljico vloži tožbo na Sodišču EU (člen 259 PDEU). Poleg tega Komisija kot varuhinja Pogodbe spremlja izpolnjevanje zahtev prava Unije s strani držav članic in je pooblaščena za začetek postopkov za ugotavljanje kršitev, po potrebi z vložitvijo tožbe na Sodišču EU zoper države članice kršiteljice.

5.   Končne opombe

Iz navedenega je jasno, da lahko države članice v skladu s pravom Unije upoštevajo legitimne pomisleke glede politike. Za svoje trge kmetijskih zemljišč lahko določijo ustrezno politiko. Sodišče EU je priznalo številne cilje kmetijske politike, ki bi lahko upravičili omejitve temeljnih svoboščin. Glavni pogoj je, da so cilji jasno določeni in da so izbrani instrumenti sorazmerni s temi cilji v smislu, da ne presegajo tistega, kar je potrebno, in da niso diskriminatorni.

Naloga Komisije kot varuhinje Pogodb je zagotoviti skladnost nacionalnih ukrepov s pravom Unije. Službe Komisije so vedno na voljo za pomoč organom držav članic pri zagotavljanju skladnosti nacionalnih zakonodajnih ukrepov s pravom Unije. Kot prvi korak je v novembru 2017 načrtovano srečanje s strokovnjaki iz držav članic, namenjeno predstavitvi tega sporočila in razpravi o njem. Ti stiki so lahko koristni za države članice za dobro razumevanje in pravilno razlago prava Unije. Pomagajo lahko tudi službam Komisije pri boljšem razumevanju posebnih okoliščin, ki lahko obstajajo v posamezni državi. Poleg tega Komisija namerava še naprej pomagati državam članicam pri izmenjavi dobrih praks o urejanju trgov kmetijskih zemljišč.

---

(1)  Glej poročilo Evropskega parlamenta z naslovom „Poročilo o stanju koncentracije kmetijskih zemljišč v EU: kako olajšati dostop kmetov do zemljišč?“, 2016/2141(INI).

(2)  Glej člen 38(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(3)  IP/17/187 z dne 2. februarja 2017; https://ec.europa.eu/commission/priorities_sl.

(4)  Izraz „tuji vlagatelji“, ki se uporablja v tem sporočilu, se nanaša na vlagatelje iz držav EU, poleg tega pa tudi na vlagatelje iz tretjih držav, in sicer v kolikor zanje velja prosti pretok kapitala (glej poglavje 2 a). Opozoriti je treba, da s praktičnega vidika večina pridobitev kmetijskih zemljišč EU poteka znotraj Unije.

(5)  Glej poročilo Evropskega parlamenta z naslovom „Poročilo o stanju koncentracije kmetijskih zemljišč v EU: kako olajšati dostop kmetov do zemljišč?“, 2016/2141(INI), odstavek 37.

(6)  „Voluntary Guidelines on the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forests in the Context of National Food Security“ („Prostovoljne smernice o odgovornem upravljanju lastništva zemljišč, ribištva in gozdov v okviru nacionalne prehranske varnosti“).

(7)  Glej točko 2.4.1 Prostovoljnih smernic. Ključni pomen zemljišč za prehransko varnost, glede na to, da so njihove zaloge omejene, je poudarjen tudi v Mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 o prilaščanju zemljišč – opozorilni klic za Evropo in neposredna grožnja za družinske kmetije (mnenje na lastno pobudo), točka 6.3.

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/events/2015/outlook-conference/brochure-land_sl.pdf_sl.

(9)  Na primer, v skladu s členom 21(1) bolgarske ustave je „[z]emljišče temeljno nacionalno bogastvo, ki ga država in družba posebej varujeta“.

(10)  Pristopne pogodbe so določale prehodna odstopanja od načela prostega pretoka kapitala v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč. Države članice pristopnice so lahko v prehodnem obdobju ohranile svoje nacionalne ureditve, ki so prepovedovale pridobivanje zemljišč s strani državljanov iz drugih držav članic EU ali držav EGP. Ta odstopanja so za Bolgarijo in Romunijo prenehala veljati 1. januarja 2014, za Madžarsko, Latvijo, Litvo in Slovaško 1. maja 2014, za Poljsko pa 1. maja 2016 (odstopanje za Hrvaško bo prenehalo veljati leta 2020, pri čemer bo lahko Hrvaška zahtevala triletno podaljšanje).

(11)  To je na primer poudaril odbor za kmetijstvo madžarske narodne skupščine v mnenju na lastno pobudo z dne 26. maja 2015 o raziskavi, ki jo je začel o zakonodaji, ki ureja uporabo in lastništvo kmetijskih zemljišč v novih državah članicah: http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/relations/relations_other/npo/hungary/unsolicited_sl.htm.

(12)  M. H. Orbison, Land reform in Central and Eastern Europe after 1989 and its outcome in the form of farm structures and land fragmentation (Zemljiška reforma v srednji in vzhodni Evropi po letu 1989 ter njen rezultat v obliki struktur kmetijskih gospodarstev in razdrobljenosti zemljišč), 2013 http://www.fao.org/docrep/017/aq097e/aq097e.pdf.

(13)  P. Ciaian, D. Drabik, J. Falkowski, d’A. Kancs, Market Impacts of new Land Market Regulations in Eastern EU States (Tržni vplivi novih predpisov v zvezi s trgom zemljišč v vzhodnih državah EU), tehnična poročila Skupnega raziskovalnega središča, 2016.

(14)  Glej tudi J. Swinnen, K. van Herck, L. Vranken, The Diversity of Land Markets and Regulations in Europe, and (some of) its Causes (Raznolikost trgov zemljišč in zemljiških predpisov v Evropi ter (nekateri) vzroki zanje), The Journal of Development Studies, 2016, zv. 52, št. 2, 186–205.

(15)  Države, ki so sestavljale Evropsko unijo do leta 2004: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nemčija, Nizozemska, Portugalska, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo.

(16)  Obstajajo na primer poročila o nedavnih kitajskih naložbah v nekatera francoska kmetijska gospodarstva in vinograde: R. Levesque, Chinese purchases in the Berry (Kitajski nakupi v Berryju) v La revue foncière, maj–junij 2016, str. 10.

(17)  Pobuda Mednarodne koalicije za zemljišča: http://www.landmatrix.org.

(18)  Delovni dokument služb Komisije o pretoku kapitala in prostem pretoku plačil z dne 5. marca 2015, SWD (2015) 58 final, str. 21. Vendar je treba upoštevati, da podatki niso vedno enostavno dostopni, zato se obstoječe ocene znatno razlikujejo. Na primer, sporočeno je bilo tudi, da se je tuje lastništvo kmetijskih zemljišč v Romuniji v obdobju 2010–2013 povečalo za 57 % in da je bilo v Romuniji leta 2013 v tuji lasti približno 7 % skupnih kmetijskih površin: P. Ciaian, D. Drabik, J. Falkowski, d’A. Kancs, Market Impacts of new Land Market Regulations in Eastern EU States (Tržni vplivi novih predpisov v zvezi s trgom zemljišč v vzhodnih državah EU), tehnična poročila Skupnega raziskovalnega središča, 2016, str. 10.

(19)  Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, Extent of Farmland Grabbing in the EU (Obseg prilaščanja kmetijskih zemljišč v EU), študija, 2015, str. 19–20.

(20)  Nekaj primerov je navedenih v nadaljevanju: Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, Extent of Farmland Grabbing in the EU (Obseg prilaščanja kmetijskih zemljišč v EU), študija, 2015, str. 23 (npr. naložbe nizozemske skupine Rabobank na Poljskem in v Romuniji, italijanske zavarovalnice Generali v Romuniji, nemške družbe Allianz v Bolgariji, belgijske bančne in zavarovalniške skupine KBC v vzhodni Nemčiji in Litvi).

(21)  Vpliv finančne in gospodarske krize na kmetijstvo je še vedno nejasen. Čeprav je leta 2009 kriza vplivala na kmetijske dohodke, so si ti kmalu opomogli in vrzel v primerjavi s povprečno bruto plačo v gospodarstvu se je dodatno zmanjšala. Hkrati je prišlo do začasne upočasnitve odliva delovne sile iz kmetijstva, v nekaterih državah članicah pa celo do stagnacije ali povečanja.

(22)  Maria Heubuch, Zeleni/EFA, Evropski parlament (izdajatelj), Land Rush. The Sellout of Europe’s Farmland (Naval na zemljišča. Razprodaja kmetijskih zemljišč v Evropi), 2016; Friends of the Earth, Farming Money. How European Banks and private finance benefit from food speculation and land grabs (Denar iz kmetijstva. Kako špekulacije z živili in prilaščanja zemljišč koristijo evropskim bankam in zasebnim finančnim institucijam), 2012, http://www.foeeurope.org/sites/default/files/publications/farming_money_foee_jan2012.pdf.

(23)  Franco, J. C. in Borras, S. M. (ur.) (2013), Land concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe (Koncentracija zemljišč, prilaščanje zemljišč in prizadevanja ljudi v Evropi), Amsterdam, Transnational Institute; Van der Ploeg, JD, Franco, J. C. in Borras, S. M. (2015), Land concentration and land grabbing in Europe: a preliminary analysis (Koncentracija zemljišč in prilaščanje zemljišč v Evropi: predhodna analiza), Canadian Journal of Development Studies / Revue canadienne d’études du développement, 36:2, 147–162; Ecoruralis (2016) „Land Issues and Access to Land“ („Težave, povezane z zemljišči, in dostop do zemljišč“), http://www.ecoruralis.ro/web/en/Programs_and_Activities/Land_Issues_and_Access_to_Lan%20d/ (obiskano leta 2016).

(24)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 o prilaščanju zemljišč – opozorilni klic za Evropo in neposredna grožnja za družinske kmetije (mnenje na lastno pobudo), točki 1.9 in 1.12.

(25)  Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, Extent of Farmland Grabbing in the EU (Obseg prilaščanja kmetijskih zemljišč v EU), študija, 2015, str. 17, 24 in 25.

(26)  Glej poročilo Evropskega parlamenta z naslovom „Poročilo o stanju koncentracije kmetijskih zemljišč v EU: kako olajšati dostop kmetov do zemljišč?“, 2016/2141(INI).

(27)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

(28)  V skladu s členom 3(1)(e) in členom 207(1) PDEU.

(29)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3183_sl.htm.

(30)  http://www.fao.org/investment-in-agriculture/en/. Glej tudi: OECD, Policy Framework for Investment in Agriculture (Politični okvir za naložbe v kmetijstvo), 2013.

(31)  Poročilo Komisije Svetu z naslovom Pregled prehodnih ukrepov glede pridobivanja kmetijskih zemljišč, predvidenih v Pristopni pogodbi iz leta 2005, 14.12.2010, str. 2; poročilo Komisije Svetu z naslovom Pregled prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih zemljišč, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003, 16.7.2008, str. 7; sporočilo za javnost Evropske komisije na naslovu http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1750_en.htm?locale=en; obvestilo za javnost Evropske komisije na naslovu http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-11-244_en.htm?locale=en.

(32)  Kristina Hedman Jansson, Ewa Rabinowicz, Carl Johan Lagerkvist, The Institutional Framework for Agricultural Credit Markets in the EU (Institucionalni okvir za kmetijske kreditne trge v EU), v: Johan Swinnen in Louise Knops (ur.), Land, Labour and Capital Markets in European Agriculture (Trg zemljišč, trg dela in kapitalski trg v evropskem kmetijstvu), Center za evropske politične študije, 2013, str. 254; Sami Myyrä, Agricultural Credit in the EU (Kmetijska posojila v EU), v: Johan Swinnen in Louise Knops (glej že navedeni citat), str. 260. Pomanjkljivosti kapitalskega trga, ki so pomembne za kmete, sta opredelila in obravnavala Center za evropske politične študije (CEPS) in Center za institucije in gospodarsko uspešnost (LICOS) Univerze v Leuvnu: Review of the Transitional Restrictions Maintained by Member States on the Acquisition of Agricultural Real Estate (Pregled prehodnih omejitev, ki jih države članice ohranjajo za pridobivanje kmetijskih zemljišč), končno poročilo (2007), str. 13–17; Center za evropske politične študije (CEPS): Review of the Transitional Restrictions Maintained by Bulgaria and Romania with regard to the acquisition of agricultural real estate (Pregled prehodnih omejitev, ki jih Bolgarija in Romunija ohranjata za pridobivanje kmetijskih zemljišč), končno poročilo, oktober 2010, str. 19–23.

(33)  Glej Center za evropske politične študije (CEPS) in Center za institucije in gospodarsko uspešnost (LICOS) Univerze v Leuvnu: Review of the Transitional Restrictions Maintained by Member States on the Acquisition of Agricultural Real Estate (Pregled prehodnih omejitev, ki jih države članice ohranjajo za pridobivanje kmetijskih zemljišč), končno poročilo (2007), povzetek, str. ii; Center za evropske politične študije (CEPS): Review of the Transitional Restrictions Maintained by Bulgaria and Romania with regard to the acquisition of agricultural real estate (Pregled prehodnih omejitev, ki jih Bolgarija in Romunija ohranjata za pridobivanje kmetijskih zemljišč), končno poročilo, oktober 2010, povzetek.

(34)  Glej na primer J. F. M. Swinnen, L. Vranken, Reforms and agricultural productivity in Central and Eastern Europe and the Former Soviet Republics: 1989-2005 (Reforme in kmetijska produktivnost v srednji in vzhodni Evropi ter nekdanjih sovjetskih republikah: 1989–2005), Journal of Productivity Analysis, junij 2010, zvezek 33, 3. izdaja, str. 241–258, poglavji 2 in 7 (sklepne opombe); L. Dries, E. Germenji, N. Noev, J. F. M. Swinnen, Farmers, Vertical Coordination, and the Restructuring of Dairy Supply Chains in Central and Eastern Europe (Kmeti, vertikalno usklajevanje in prestrukturiranje oskrbovalnih verig mleka in mlečnih izdelkov v srednji in vzhodni Evropi), v: World Development, 2009, zv. 37, št. 11, str. 1755; L. Dries/J. F. M. Swinnen, Foreign Direct Investment, Vertical Integration. And Local Suppliers: Evidence from the Polish Dairy Sector (Neposredne tuje naložbe, vertikalna integracija in lokalni dobavitelji: dokazi iz poljskega sektorja mleka in mlečnih izdelkov), v: World Development, 2004, zv. 32, št. 9, str. 1525 in naslednje, 1541.

(35)  J. Swinnen, K. van Herck, L. Vranken, The Diversity of Land Markets and Regulations in Europe, and (some of) its Causes (Raznolikost trgov zemljišč in zemljiških predpisov v Evropi ter (nekateri) vzroki zanjo), The Journal of Development Studies, 2016, zvezek 52, št. 2, str. 202.

(36)  Glej IP/15/4673 z dne 23. marca 2015 in IP/15/4877 z dne 29. aprila 2015.

(37)  Glej IP/16/1827 z dne 26. maja 2016.

(38)  To je bilo potrjeno z več sodbami Sodišča EU, glej na primer zadevo C-370/05, Festersen, točke 21–23, in zadevo C-452/01, Ospelt, točka 24.

(39)  V zvezi z opredelitvijo omejitev pretoka kapitala glej sodbe Sodišča EU v zadevi C-112/05, Volkswagen, točka 19, združenih zadevah C-197/11 in 203/11, Libert, točka 44, in zadevi C-315/02, Lenz, točka 21.

(40)  Sodba Sodišča EU v zadevi C-302/97, Konle, točka 38. Glej tudi zadevo C-367/98, Komisija proti Portugalski, točka 48 in zadevo C-463/00, Komisija proti Španiji („zlate delnice“), točka 56. Glej tudi zadeve C-163/99, C-98/01, Komisija proti Združenemu kraljestvu („zlata delnica v BAA“), C-452/01, Ospelt, točka 24, C-174/04, Komisija proti Italiji („začasna ukinitev glasovalnih pravic v privatiziranih podjetjih“), združeni zadevi C-463/04 in 464/04, Federconsumatori ter C-244/11, Komisija proti Grčiji („zlate delnice v strateških delniških družbah“), točki 15 in 16. Glej tudi mnenje A. G. Roemerja z dne 27. aprila 1966 v združenih zadevah 56/64 in 58/64, Consten in Grundig, Recueil, str. 352 (366) ter zadevo C-105/12, Essent, točka 36.

(41)  Sodbi Sodišča EU v zadevi C-101/05, Skatteverket, točka 36, in zadevi C-446/04, Test Claimants in the FII Group Litigation, točka 171.

(42)  Glej na primer zadevo C-446/04, FII Group.

(43)  Sodba Sodišča EU v zadevi C-17/03, VEMW, točka 80.

(44)  Sodba Sodišča EU v združenih zadevah C-182/03 in C-217/03, Forum 187, točka 147.

(45)  Zadeva C-182/83, Fearon, točka 3.

(46)  Zadeva C-452/01, Ospelt, točki 39 in 43.

(47)  Zadeva C-370/05, Festersen, točki 27 in 28.

(48)  Zadeva C-302/97, Konle, točka 40; združene zadeve C-519/99 do C-524/99 in C-526/99 do C-540/99, Reisch, točka 34.

(49)  Zadeva C-423/98, Albore, točki 18 in 22.

(50)  Glej sodbo Sodišča EU v zadevi C-243/01, Gambelli, točka 67 in zadevi C-169/07, Hartlauer, točka 55 in tam navedeno sodno prakso.

(51)  Kar zadeva načelo sorazmernosti, glej zlasti sodbo Sodišča EU v zadevi C-543/08, Komisija proti Portugalski, točka 83.

(52)  Sodba Sodišča EU v zadevi C-333/14, Scotch Whiskey, točka 53.

(53)  Sodba Sodišča EU v zadevi C-333/14, Scotch Whiskey, točka 54.

(54)  Glej na primer zadevo C-452/01, Ospelt, točke 43–45. V drugih zadevah je Sodišče EU prišlo do drugačnih ugotovitev: v zadevi Reisch je na primer odločilo, da bi bilo mogoče zadevno obveznost predhodne odobritve v zadevnem primeru nadomestiti s sistemom predhodne izjave, tako da je bila nesorazmerna; združene zadeve C-515/99, Reisch in drugi, točki 37 in 38 ter navedena sodna praksa. V zvezi s tem je treba opozoriti, da obveznost izjave običajno pomeni omejitev, ki jo je treba utemeljiti in ki mora biti skladna z načeloma sorazmernosti in pravne varnosti ter temeljnimi pravicami, glej na primer zadevo Reisch, prav tam, točka 32 in zadevo C-213/04, Burtscher, točka 43.

(55)  Glej na primer zadevo C-567/07, Woningstichting Sint Servatius, točka 35.

(56)  Zadeva C-201/15, AGET Iraklis, točke 99–101.

(57)  Glej sodbi Sodišča EU v zadevi C-54/99, Eglise de Scientologie, točka 17 in zadevi C-205/99, Analir, točka 38.

(58)  Zadeva C-370/05, Festersen, točka 43.

(59)  Združeni zadevi C-197/11 in C-203/11, Eric Libert, točke 57–59. Glej tudi pomisleke Sodišča EU v zadevi C-567/07, Woningstichting Sint Servatius, točki 37 in 38 v zvezi z merili, ki so v skladu z „interesi socialne stanovanjske politike“.

(60)  Zadeva C-452/01, Ospelt, točka 52.

(61)  V zvezi z opredelitvijo omejitev pretoka kapitala glej sodbe Sodišča EU v zadevi C-112/05, Volkswagen, točka 19, združenih zadevah C-197/11 in 203/11, Libert, točka 44 in zadevi C-315/02, Lenz, točka 21. Za nacionalne predpise, ki omejujejo svobodo strank, da določajo cene pri svojih poslih, se je štelo tudi, da pomenijo omejitve na področju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (glej na primer zadevo C-327/12, SOA, točka 58 ter združeni zadevi C-94/04 in C-202/04, Cipolla in drugi, točka 60). V zvezi s prostim pretokom blaga glej sodbe Sodišča EU v zadevi 82/77, van Tiggele, točka 21, zadevi 231/83, Cullet, točka 29, zadevi C-531/07, Fachverband der Buch- und Medienwirtschaft proti LIBRO, točka 2 in zadevi C-333/14, Scotch Whisky Association, točka 32, v katerih je Sodišče v zvezi s svobodo ustanavljanja odločilo, da „že zgolj zato, ker preprečuje, da bi se nižja lastna cena uvoženih proizvodov odrazila v prodajni ceni za potrošnika, ureditev iz zadeve v glavni stvari lahko omejuje dostop alkoholnih pijač, ki se, razen v Združenem kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska, legalno prodajajo v drugih državah članicah, do britanskega trga, in torej pomeni ukrep, ki ima enak učinek kot količinska omejitev v smislu člena 34 PDEU“.

(62)  Glej zgoraj navedeno sodno prakso in sodbo Sodišča EU v zadevi C-577/11, DKV Belgium SA, v kateri je Sodišče odločilo, da je belgijsko uravnavanje cen zavarovalnih premij v zdravstvenem sektorju upravičena in sorazmerna omejitev. Med drugim je poudarilo, da je ena od značilnosti zavarovanja za bolnišnično oskrbo ta, da se verjetnost posredovanja zavarovalnic veča s starostjo zavarovancev (točka 43); Sodišče EU je zato menilo, da sistem zvišanja premijskih stopenj, kot je določen v zadevni belgijski zakonodaji, v navedenem primeru zagotavlja, da se starejši zavarovanec prav v starosti, ko potrebuje to zavarovanje, ne bi spopadal s precejšnjim in nepričakovanim zvišanjem zavarovalnih premij (točka 49).

(63)  Na splošno velja, da je mogoče obstoj državne pomoči izključiti, če prodaja zemljišč v javni lasti poteka v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. To se lahko zagotovi, če se prodaja izvede na podlagi konkurenčnega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, ki vsem zainteresiranim ponudnikom, ki izpolnjujejo pogoje, omogoča, da sodelujejo v postopku, v skladu z načeli PDEU o javnem naročanju (glej točko 89 in naslednje Obvestila Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 262, 19.7.2016, str. 1) in tam navedeno ustrezno sodno prakso). Sicer je treba za to, da se prepreči dodelitev državne pomoči in zagotovi skladnost s členom 107 PDEU, uporabiti druge metode za zagotovitev, da se privatizacija kmetijskih zemljišč izvede po cenah, ki čim bolj ustrezajo ceni, ki bi bila za zasebnega prodajalca sprejemljiva pod običajnimi tržnimi pogoji.

(64)  Sodba Sodišča EU v zadevi C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, točke 35, 43 in 54.

(65)  Zadeva C-39/14, BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, točki 39 in 40.

(66)  Mnenje generalnega pravobranilca Cruza Villalóna z dne 17. marca 2015 o zadevi C-39/14, točke 69–79.

(67)  Zadeva C-39/14, BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, točka 55.

(68)  Zadeva C-370/05, Festersen, točki 27 in 28.

(69)  Uporabljali so se nekateri drugi pogoji, zlasti tisti, povezani s kvalifikacijami na področju kmetovanja (glej zadevo C-452/01, Ospelt, točka 13).

(70)  Zadeva C-452/01, Ospelt, točke 49–53.

(71)  Na podlagi razlogovanja v zadevi C-452/01, Ospelt, točke 49–53.

(72)  Glej http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/regprof/index.cfm.

(73)  Zadeva C-182/83, Fearon, točke 9–11.

(74)  Zadeva C-452/01, Ospelt, točka 54.

(75)  Zadeva C-370/05, Festersen, točki 35 in 40. Pravica do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic je temeljna pravica v skladu s Protokolom št. 4 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisani 4. novembra 1950 v Rimu, ter členom 45 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

(76)  Zadeva C-370/05, Festersen, točka 39.

(77)  Zadeve C-279/93, Finanzamt Köln-Altstadt proti Schumacker, točka 28, C-513/03, van Hilten-van der Heijden, točka 44, C-370/05, Festersen, točka 25 in C-11/07, Eckelkamp, točka 46 (višji davek za nerezidente).

(78)  Zadeva C-452/01, Ospelt, točka 51.

(79)  Zadeva C-452/01, Ospelt, točka 52.

(80)  V zvezi s tem glej sodbo Sodišča EU v zadevah C-279/93, Finanzamt Köln-Altstadt proti Schumacker, točka 28, C-513/03, van Hilten-van der Heijden, točka 44, C-370/05, Festersen, točka 25 in C-11/07, Eckelkamp, točka 46 (višji davek za nerezidente).

(81)  V zvezi z opredelitvijo omejitev pretoka kapitala glej sodbe Sodišča EU v zadevi C-112/05, Volkswagen, točka 19, združenih zadevah C-197/11 in 203/11, Libert, točka 44 in zadevi C-315/02, Lenz, točka 21.

(82)  Sodišče EU je na primer zavrnilo posebne pravice za pridobitelje, „dovolj povezane z občino“, kar zadeva njihovo dolgotrajno „poklicno, družinsko, socialno ali ekonomsko povezanost“, tj. pravice, ki so bile podeljene za zaščito manj premožnih lokalnih prebivalcev na nepremičninskem trgu. To je pojasnilo z ugotovitvijo, da lahko take pogoje izpolnijo ne le manj premožni lokalni prebivalci, ampak tudi druge osebe, ki imajo zadostna sredstva in nimajo nobene posebne potrebe po socialni zaščiti na nepremičninskem trgu (združeni zadevi C-197/11 in C-203/11, Eric Libert, točke 54–56).

(83)  Združeni zadevi C-197/11 in C-203/11, Eric Libert, točke 54–56.

(84)  Zadevi C-118/07, Komisija proti Finski, točka 48 in C-266/03, Komisija proti Luksemburgu, točka 35: „država članica [se] ne more sklicevati na načelo recipročnosti in v utemeljitev svoje neizpolnitve navajati morebitno kršitev določb pogodbe s strani druge države članice“.

---

PRILOGA

Slika 1

Višina najemnin za zemljišča kot kazalnik cen zemljišč
   (1)

Slika 2

Dolgoročni razvoj vrednosti zemljišč/ha (povprečje v EUR)
   (2)

---

(1)  Letna najemnina, ki jo morajo kmetje plačati za en hektar zemljišča, se običajno šteje za najboljši približek cene zemljišča. Iz zemljevida je razvidno, da se višina najemnin za zemljišča med regijami EU znatno razlikuje, in sicer ne le zaradi dejavnikov, povezanih s ponudbo in povpraševanjem, ampak tudi zaradi razlik v splošni ravni cen (kupna moč) med državami in v regulativnem okolju. Leta 2013 je bila najvišja povprečna najemnina za zemljišče na hektar na Kanarskih otokih in Nizozemskem (približno 1 300 EUR oziroma 780 EUR). Najemnine za zemljišča so bile zelo visoke v hamburški regiji (670 EUR) in na Danskem (610 EUR). Po drugi strani pa so bile najemnine še posebno nizke v Latviji in Estoniji (manj kot 30 EUR na hektar) in številnih regijah z neugodnimi pogoji za intenzivno kmetijsko proizvodnjo – EU-FADN, mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev, ki je navedena na slikah 1 in 2, zbira letne podatke o vrednosti premoženja na kmetijah (vključno z zemljišči) in najemninah za vzorec 87 000 tržno usmerjenih kmetij po vsej EU. Eurostatova letna zbirka nacionalnih podatkov o cenah zemljišč in najemninah je trenutno v pripravi.

(2)  „Vrednost zemljišča“ se meri v skladu z vrednostjo zemljišča na koncu obračunskega obdobja; „hektar“ je izražen v skladu z zemljiščem v posesti lastnika; „EU-N 10“ pomeni deset držav, ki so se pridružile Uniji leta 2004 (Ciper, Češka, Estonija, Madžarska, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija); „EU-N 2“ pomeni državi, ki sta se pridružili leta 2007 (Bolgarija in Romunija).

---

Evropska agencija za varnost hrane

| 18.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/21

---

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

(2017/C 350/06)

Člen 36(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa, da „Upravni odbor [Evropske agencije za varnost hrane] na predlog izvršilnega direktorja sestavi seznam za objavo pristojnih organizacij, ki jih določijo države članice, ki lahko pomagajo agenciji pri izpolnjevanju njenega poslanstva posamično ali v omrežju.“

Upravni odbor Evropske agencije za varnost hrane je seznam prvič sestavil 19. decembra 2006, od takrat pa:

| (i) | ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2)); |
| --- | --- |

(i)

ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2));

| (ii) | ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij in |
| --- | --- |

(ii)

ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij in

| (iii) | ga zagotavlja organizacijam prek iskalnika na podlagi člena 36, v katerem so na voljo kontaktne informacije in posebna področja pristojnosti organizacij. |
| --- | --- |

(iii)

ga zagotavlja organizacijam prek iskalnika na podlagi člena 36, v katerem so na voljo kontaktne informacije in posebna področja pristojnosti organizacij.

Ustrezne informacije so na voljo na spletni strani agencije EFSA prek naslednjih povezav:

| (i) | zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne [11. 10. 2017] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171011-1]; |
| --- | --- |

(i)

zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne [11. 10. 2017] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/171011-1];

| (ii) | posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf in |
| --- | --- |

(ii)

posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf in

| (iii) | iskalnik na podlagi člena 36 – http://www.efsa.europa.eu/art36/search. |
| --- | --- |

(iii)

iskalnik na podlagi člena 36 – http://www.efsa.europa.eu/art36/search.

Evropska agencija za varnost hrane bo to obvestilo posodabljala, zlasti kar zadeva navedene spletne povezave.

Za več informacij se obrnite na naslov Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2230/2004 z dne 23. decembra 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 v zvezi z mrežo organizacij, ki delujejo na področjih dela Evropske agencije za varnost hrane (UL L 379, 24.12.2004, str. 64).

---

Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije

| 18.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/22

---

Sklep Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije

z dne 18. julija 2017

o registraciji Evropske demokratske stranke

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2017/C 350/07)

ORGAN ZA EVROPSKE POLITIČNE STRANKE IN EVROPSKE POLITIČNE FUNDACIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (1) ter zlasti člena 9,

ob upoštevanju vloge Evropske demokratske stranke,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije (v nadaljevanju: organ) je 31. maja 2017 v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 od Evropske demokratske stranke (vlagateljica) prejel vlogo za registracijo evropske politične stranke, 23. junija 2017, 5. julija 2017 in 11. julija 2017 pa dodatke k tej vlogi. |
| --- | --- |

(1)

Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije (v nadaljevanju: organ) je 31. maja 2017 v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 od Evropske demokratske stranke (vlagateljica) prejel vlogo za registracijo evropske politične stranke, 23. junija 2017, 5. julija 2017 in 11. julija 2017 pa dodatke k tej vlogi.

| (2) | Vlagateljica je predložila dokumente, ki potrjujejo, da izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, izjavo v obliki, ki je določena v Prilogi k tej uredbi, in svoj statut z določbami, ki jih zahteva člen 4 te uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Vlagateljica je predložila dokumente, ki potrjujejo, da izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, izjavo v obliki, ki je določena v Prilogi k tej uredbi, in svoj statut z določbami, ki jih zahteva člen 4 te uredbe.

| (3) | Vlogi je v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 priložena tudi izjava notarja Dimitrija Cleenewercka de Crayencoura, ki potrjuje, da ima vlagateljica sedež v Belgiji in da je njen statut v skladu z veljavnim nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(3)

Vlogi je v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 priložena tudi izjava notarja Dimitrija Cleenewercka de Crayencoura, ki potrjuje, da ima vlagateljica sedež v Belgiji in da je njen statut v skladu z veljavnim nacionalnim pravom.

| (4) | Vlagateljica je predložila dodatno dokumentacijo v skladu s členoma 1 in 2 Delegirane uredbe Komisije (EU, Euratom) 2015/2401 (2). |
| --- | --- |

(4)

Vlagateljica je predložila dodatno dokumentacijo v skladu s členoma 1 in 2 Delegirane uredbe Komisije (EU, Euratom) 2015/2401 (2).

| (5) | Organ je vlogo in predloženo dokumentacijo pregledal v skladu s členom 9 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 in sklenil, da vlagateljica izpolnjuje pogoje za registracijo iz člena 3 te uredbe in da statut vsebuje določbe, ki jih zahteva člen 4 te uredbe – |
| --- | --- |

(5)

Organ je vlogo in predloženo dokumentacijo pregledal v skladu s členom 9 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 in sklenil, da vlagateljica izpolnjuje pogoje za registracijo iz člena 3 te uredbe in da statut vsebuje določbe, ki jih zahteva člen 4 te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropska demokratska stranka se registrira kot evropska politična stranka.

Evropsko pravno osebnost pridobi na dan objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na:

| Evropska demokratska stranka |
| --- |
| Rue de l’industrie/Nijverheidsstraat 4 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Evropska demokratska stranka

Rue de l’industrie/Nijverheidsstraat 4

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

V Bruslju, 18. julija 2017

Za Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije

Direktor

M. ADAM

---

(1)  UL L 317, 4.11.2014, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU, Euratom) 2015/2401 z dne 2. oktobra 2015 o vsebini in delovanju registra evropskih političnih strank in fundacij (UL L 333, 19.12.2015, str. 50).

2

---

PRILOGA

Parti Démocrate européen

Statuts

Adoptés le 13 juillet 2004

Modifiés par le Congrès de Bruxelles, le 11 décembre 2014

PRÉAMBULE

Sur la base,

| — | d’un engagement pour une Europe de plus en plus intégrée politiquement, et de la construction d'une Union démocratique, libre et solidaire ; |
| --- | --- |

—

d’un engagement pour une Europe de plus en plus intégrée politiquement, et de la construction d'une Union démocratique, libre et solidaire ;

| — | de la volonté conjointe de construire une vision politique claire pour un futur commun avec pour but ultime la construction d'une Europe politique qui serait également une ‘Europe de solidarité’; |
| --- | --- |

—

de la volonté conjointe de construire une vision politique claire pour un futur commun avec pour but ultime la construction d'une Europe politique qui serait également une ‘Europe de solidarité’;

| — | du soutien nécessaire des institutions européennes comme clé pour construire le futur de l'Union européenne ; |
| --- | --- |

—

du soutien nécessaire des institutions européennes comme clé pour construire le futur de l'Union européenne ;

| — | du projet pour une Europe en paix et prospère fondée sur les valeurs partagées de paix, de liberté, de démocratie, de solidarité et d'éducation ; |
| --- | --- |

—

du projet pour une Europe en paix et prospère fondée sur les valeurs partagées de paix, de liberté, de démocratie, de solidarité et d'éducation ;

nous établissons le Parti Démocrate européen.

Par cet accord, les partis des pays, des nationalités historiques et des régions de l'Union européenne qui partagent des valeurs communes et les principes indiqués dans ce préambule composent ‘le Parti Démocrate européen (PDE)’.

STATUTS DU PARTI DÉMOCRATE EUROPÉEN

TITRE I   DÉNOMINATION, SIÈGE, BUT, DURÉE

Article 1er : Dénomination

Une association internationale sans but lucratif est constituée entre les signataires sous la dénomination ‘Parti Démocrate européen’.

L’association se réserve le droit d’utiliser la dénomination abrégée ‘PDE’ ou ‘EDP’ dans tous les actes, factures, annonces, publications et autres documents émanant de l’association, ces abréviations pouvant être utilisées séparément.

L’association est régie par les dispositions du titre III de la loi du 27 juin 1921 sur les associations sans but lucratif, les associations internationales sans but lucratif et les fondations.

Article 2 : Siège social

Le siège social de l’association est fixé à Bruxelles, rue de l’Industrie, 4, dans l’arrondissement judiciaire de Bruxelles.

Le Conseil est habilité à modifier l’adresse du siège social.

Article 3 : Langues officielles

Les langues des partis membres du Parti démocrate européen sont langues officielles. Les langues de travail du Parti Démocrate européen sont le français, l'italien, l'anglais et l’allemand. Les documents officiels sont traduits dans les langues de travail.

Article 4 : But

Sans but lucratif, le Parti Démocrate européen a pour but exclusif :

| — | d’assurer une collaboration étroite et permanente entre ses membres dans le but d’atteindre leurs objectifs ; |
| --- | --- |

—

d’assurer une collaboration étroite et permanente entre ses membres dans le but d’atteindre leurs objectifs ;

| — | promouvoir et organiser des initiatives au niveau européen avec l’implication de ses membres ; |
| --- | --- |

—

promouvoir et organiser des initiatives au niveau européen avec l’implication de ses membres ;

| — | soutenir et coordonner les actions des partis membres lors des élections au Parlement européen ; |
| --- | --- |

—

soutenir et coordonner les actions des partis membres lors des élections au Parlement européen ;

| — | développer des relations de travail étroites entre et au sein des partis membres, leurs groupes parlementaires, européen, nationaux et régionaux, les groupes dans les autres assemblées parlementaires et les partis qui ont la même plateforme politique en dehors de l'Union européenne ; |
| --- | --- |

—

développer des relations de travail étroites entre et au sein des partis membres, leurs groupes parlementaires, européen, nationaux et régionaux, les groupes dans les autres assemblées parlementaires et les partis qui ont la même plateforme politique en dehors de l'Union européenne ;

| — | poursuivre ses actions dans le but de l'unification fédérale et l'intégration de l'Europe ; |
| --- | --- |

—

poursuivre ses actions dans le but de l'unification fédérale et l'intégration de l'Europe ;

| — | soutenir pleinement la représentation des intérêts régionaux et locaux et l'application adéquate du principe de subsidiarité y compris dans le cadre de chaque Etat membre. |
| --- | --- |

—

soutenir pleinement la représentation des intérêts régionaux et locaux et l'application adéquate du principe de subsidiarité y compris dans le cadre de chaque Etat membre.

Le Parti Démocrate européen mène des actions et conduit toutes les activités, à la fois en Belgique et à l'étranger, qui augmente ou font la promotion, directement ou indirectement, de ses buts et objectifs.

Le PDE cherche une position commune entre ses membres sur tous les sujets importants concernant l’Union européenne. En outre, il informe l’opinion publique et l’implique dans la création d'une Europe unie.

À travers leurs actions régionales et nationales, les partis membres soutiennent les positions défendues par le PDE dans le cadre de l'Union européenne. Dans le contexte des actions nationales et régionales, les partis membres peuvent conserver leur nom, leur identité et leur autonomie.

En vue de la réalisation de son but, l’association peut, à titre gratuit ou à titre onéreux, recevoir, céder, en pleine propriété ou autrement, tous immeubles.

Elle peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but et notamment :

| — | poser tous les actes de gestion de son patrimoine en conformité avec son but ; |
| --- | --- |

—

poser tous les actes de gestion de son patrimoine en conformité avec son but ;

| — | prêter son concours et s’intéresser à toute activité en conformité avec son but. |
| --- | --- |

—

prêter son concours et s’intéresser à toute activité en conformité avec son but.

Article 5 : Relation avec le(s) groupe(s) au Parlement européen.

Le Parti Démocrate européen peut former une alliance avec d'autres partis européens afin de constituer un (ou des) groupe(s) efficace(s) pour promouvoir ses valeurs au sein du Parlement européen et dans les autres institutions ou organes européens.

À cet égard,

tous les députés représentants des partis membres, ou membre(s) seul(s) doivent siéger au sein du (des) groupe(s) défini(s) par les instances compétentes ;

les chefs de délégations des différents partis membres nouent des relations étroites, ont des réunions régulières afin de décider les positions communes et d’assurer la cohérence des positions du PDE au sein du (des) groupe(s) parlementaire(s).

Article 6 : Durée

L’association est constituée pour une durée indéterminée.

TITRE II   AFFILIATION

Article 7 : Membres

Le nombre de membres est illimité, mais ne peut être inférieur à trois.

Sont membres fondateurs de l’association : les comparants au présent acte agissant ès qualité.

Sont membres de l’association : les membres qui seront admis par le Conseil.

Les membres de l’association sont divisés en six catégories : les partis membres, les membres individuels, les membres affiliés, les membres observateurs, les personnes physiques et les associations.

| 1. | Les partis membres sont des partis nationaux et/ou régionaux établis dans les Etats membres, les nationalités historiques et les régions de l’Union européenne, qui ont signé les statuts et partagent les buts et les objectifs du PDE. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts. |
| --- | --- |

1.

Les partis membres sont des partis nationaux et/ou régionaux établis dans les Etats membres, les nationalités historiques et les régions de l’Union européenne, qui ont signé les statuts et partagent les buts et les objectifs du PDE. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

| 2. | Les membres individuels sont des membres des institutions et organes européens prévus par les traités, des Parlements nationaux, des assemblées régionales et locales. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts. |
| --- | --- |

2.

Les membres individuels sont des membres des institutions et organes européens prévus par les traités, des Parlements nationaux, des assemblées régionales et locales. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

| 3. | Le statut de membre affilié peut être donné aux partis européens des pays non membres de l'Union européenne, mais qui partagent les objectifs du PDE ainsi que le manifeste. |
| --- | --- |

3.

Le statut de membre affilié peut être donné aux partis européens des pays non membres de l'Union européenne, mais qui partagent les objectifs du PDE ainsi que le manifeste.

| 4. | Le statut de membre observateur peut être donné aux partis des Etats non membres de l'Union européenne qui partagent les objectifs du PDE, ainsi que le manifeste. |
| --- | --- |

4.

Le statut de membre observateur peut être donné aux partis des Etats non membres de l'Union européenne qui partagent les objectifs du PDE, ainsi que le manifeste.

| 5. | Les personnes physiques adhérentes des partis membres sont membres de droit. Les personnes physiques non adhérentes d’un parti membre et ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil dès lors qu’elles ne sont pas adhérentes d’un parti politique national, régional ou local membre d’un autre parti ou groupe au Parlement européen. |
| --- | --- |

5.

Les personnes physiques adhérentes des partis membres sont membres de droit. Les personnes physiques non adhérentes d’un parti membre et ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil dès lors qu’elles ne sont pas adhérentes d’un parti politique national, régional ou local membre d’un autre parti ou groupe au Parlement européen.

| 6. | Les associations sans but lucratif ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil.
  Les parlementaires européens adhérents au PDE qui ne sont pas affiliés à un parti national membre du PDE peuvent se constituer en association sans but lucratif sous le régime juridique d’un Etat membre de l’Union européenne, pour adhérer conformément à ce qui est disposé par l’art. 8.
  Les membres s’engagent à ne poser aucun acte contraire au but social de l’association ou à ne porter aucun préjudice à cette dernière de quelque façon que ce soit. |
| --- | --- |

6.

Les associations sans but lucratif ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil.

Les parlementaires européens adhérents au PDE qui ne sont pas affiliés à un parti national membre du PDE peuvent se constituer en association sans but lucratif sous le régime juridique d’un Etat membre de l’Union européenne, pour adhérer conformément à ce qui est disposé par l’art. 8.

Les membres s’engagent à ne poser aucun acte contraire au but social de l’association ou à ne porter aucun préjudice à cette dernière de quelque façon que ce soit.

Article 8 : Admission

Les partis, les personnes et les associations constituées conformément à l’article 7 souhaitant rejoindre le PDE et qui remplissent les conditions énoncées dans ces statuts doivent faire acte de candidature auprès de la Présidence.

La Présidence rédige un rapport sur l'admissibilité du parti, de la personne ou de l’association et fait des recommandations au Conseil, qui statue sur l'admission à la majorité des deux tiers.

Article 9 : Décès, démission, exclusion

Le décès du membre, s’il s’agit d’une personne physique, ou sa dissolution, s’il s’agit d’une personne morale, entraîne de plein droit la perte de la qualité de membre.

Le statut de membre prend également fin en cas de démission écrite présentée au Conseil. Le statut de membre prend fin aussi si le Conseil décide d’exclure un membre à la majorité des deux tiers des votes, sur les recommandations de la Présidence.

Les membres peuvent être exclus du parti pour une des raisons suivantes :

| — | lorsqu'ils manquent au respect des statuts du PDE ou au règlement intérieur ; |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils manquent au respect des statuts du PDE ou au règlement intérieur ;

| — | lorsqu'ils manquent au respect des décisions prises par une instance du PDE, en accord avec ces statuts ; |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils manquent au respect des décisions prises par une instance du PDE, en accord avec ces statuts ;

| — | lorsqu'ils ne respectent plus les conditions d'éligibilité ; |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils ne respectent plus les conditions d'éligibilité ;

| — | lorsqu'ils agissent d'une manière qui agit au détriment des intérêts et des valeurs du Parti Démocrate européen. |
| --- | --- |

—

lorsqu'ils agissent d'une manière qui agit au détriment des intérêts et des valeurs du Parti Démocrate européen.

La personne physique ou morale qui a perdu la qualité de membre, ainsi que les héritiers ou ayant droit du membre décédé, s’il s’agit d’une personne physique, ou du membre dissout, s’il s’agit d’une personne morale, n’ont aucun droit sur le fonds social.

Ils ne peuvent réclamer ou requérir, ni relevé, ni reddition de compte, ni apposition de scellés, ni inventaires.

Article 10 : Cotisation

Une cotisation est demandée aux membres. Son montant est arrêté par la Présidence.

Article 11 : L’Institut des Démocrates européens

L’Institut des Démocrates européens (IED) est la fondation politique au niveau européen affiliée au PDE. Dans le respect des buts et des valeurs fondamentales défendus par l’Union européenne, il soutient et complète les objectifs du PDE. L’IED a une personnalité juridique distincte du PDE.

Article 12 : Les Jeunes Démocrates européens

Les Jeunes Démocrates européens (JDE) sont l’organisation jeune officiellement reconnue par le PDE. Ils collaborent étroitement à la réalisation des buts politiques du PDE. Les JDE désignent leurs organes de façon autonome, conformément à leurs statuts.

TITRE III   ORGANES

Article 13

Les organes du Parti démocrate européen sont :

| — | le Conseil ; |
| --- | --- |

—

le Conseil ;

| — | la Présidence. |
| --- | --- |

—

la Présidence.

I.   LE CONSEIL ou assemblée générale

Article 14 : Composition

Le Conseil comprend les membres suivants :

| — | les délégués des partis membres ; |
| --- | --- |

—

les délégués des partis membres ;

| — | les membres individuels ; |
| --- | --- |

—

les membres individuels ;

| — | les délégués des membres affiliés ; |
| --- | --- |

—

les délégués des membres affiliés ;

| — | les délégués des membres observateurs ; |
| --- | --- |

—

les délégués des membres observateurs ;

| — | les membres de la Présidence. |
| --- | --- |

—

les membres de la Présidence.

La répartition des délégués est déterminée par la Présidence dans le souci de la juste représentativité des membres du PDE.

Article 15 : Attributions

Le Conseil a les pouvoirs les plus étendus en vue de réaliser le but de l’association.

Par ailleurs, le Conseil a les pouvoirs qui lui sont spécialement attribués par les présents statuts. Il :

| — | est responsable de la cohérence globale de l’action politique pour mettre en œuvre le programme politique du PDE ; |
| --- | --- |

—

est responsable de la cohérence globale de l’action politique pour mettre en œuvre le programme politique du PDE ;

| — | nomme et révoque les membres de la Présidence ; |
| --- | --- |

—

nomme et révoque les membres de la Présidence ;

| — | décide des règles d'adhésion et du statut d'observateur ; |
| --- | --- |

—

décide des règles d'adhésion et du statut d'observateur ;

| — | approuve les adhésions et les exclusions, sur le rapport de la Présidence ; |
| --- | --- |

—

approuve les adhésions et les exclusions, sur le rapport de la Présidence ;

| — | adopte et amende le règlement intérieur, sur proposition du (des) Président(s) ; |
| --- | --- |

—

adopte et amende le règlement intérieur, sur proposition du (des) Président(s) ;

| — | approuve le budget et les comptes annuels ; |
| --- | --- |

—

approuve le budget et les comptes annuels ;

| — | approuve les modifications statutaires et peut prononcer la dissolution volontaire de l’association. |
| --- | --- |

—

approuve les modifications statutaires et peut prononcer la dissolution volontaire de l’association.

Article 16 : Convocation et tenue des réunions

Le Conseil est convoqué par la Présidence au moins deux fois par an et chaque fois que l’intérêt de l’association l’exige.

Une session extraordinaire du Conseil peut être convoquée à la requête de la majorité simple des partis membres du PDE.

Les délégués des partis membres et affiliés et les membres individuels disposent d'un vote chacun. Les décisions et les délibérations du Conseil sont valides lorsque au moins un tiers de ses membres sont présents.

Les décisions sont prises à la majorité simple des délégués présents et participant au vote, à moins que cela soit spécifié différemment dans les statuts.

Lorsque moins d'un tiers des délégués sont présents, le Conseil peut, à la majorité simple des membres présents, convoquer une deuxième réunion qui doit se tenir au moins deux semaine plus tard. Le quorum n'est pas requis pour les décisions adoptées à une deuxième réunion de ce type.

Un membre du Conseil peut se faire représenter par un autre membre du Conseil qui ne peut être porteur de plus d’une procuration à la fois.

Les résolutions sont consignées dans un registre signé par le Président du Conseil et un autre de ses membres et est conservé au siège social de l’association.

Article 17 : La Convention

Avant les élections européennes, le Conseil se réunit en Convention. Celle-ci fixe les principales orientations et le programme politique du PDE.

Elle adopte le manifeste électoral et désigne le candidat à la présidence de la Commission européenne.

II.   LA PRESIDENCE

Article 18 : Composition

La Présidence est constituée de :

| — | le(s) Président(s) ; |
| --- | --- |

—

le(s) Président(s) ;

| — | le(s) Président(s) d’honneur ; |
| --- | --- |

—

le(s) Président(s) d’honneur ;

| — | le(s) Vice(s)-Président(s) ; |
| --- | --- |

—

le(s) Vice(s)-Président(s) ;

| — | un représentant par délégation nationale représentée par au moins un membre au Parlement européen ; |
| --- | --- |

—

un représentant par délégation nationale représentée par au moins un membre au Parlement européen ;

| — | le(s) secrétaire(s) général(aux) ; |
| --- | --- |

—

le(s) secrétaire(s) général(aux) ;

| — | Les secrétaires généraux adjoints ; |
| --- | --- |

—

Les secrétaires généraux adjoints ;

| — | le Trésorier ; |
| --- | --- |

—

le Trésorier ;

| — | le Délégué général ; |
| --- | --- |

—

le Délégué général ;

| — | deux représentants des organes européens choisis par le Conseil. |
| --- | --- |

—

deux représentants des organes européens choisis par le Conseil.

Les membres de la Présidence sont élus par le Conseil pour une durée de deux ans, leur mandat est renouvelable.

Article 19 : Attributions

L’association est administrée par la Présidence qui se réunit autant de fois que l’intérêt de l’association l’exige. Elle a les pouvoirs les plus étendus pour l’administration et la gestion de l’association.

Elle peut prendre des décisions et agir dans toutes les matières qui sont nécessaires ou utiles à la réalisation du but de l’association, à l’exclusion des pouvoirs qui relèvent de la compétence exclusive du Conseil.

Elle peut notamment sans que cette énumération soit limitative :

| — | prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre du programme politique du PDE ; |
| --- | --- |

—

prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre du programme politique du PDE ;

| — | décider de toutes opérations afférentes à l’objet social ; |
| --- | --- |

—

décider de toutes opérations afférentes à l’objet social ;

| — | faire et passer tout contrats, transiger, compromettre, acquérir, échanger, vendre tous biens meubles et immeubles, hypothéquer, emprunter, conclure des baux de longue durée, accepter tous legs, subsides, donations et transferts, renoncer à tous droits réels ou autres ; |
| --- | --- |

—

faire et passer tout contrats, transiger, compromettre, acquérir, échanger, vendre tous biens meubles et immeubles, hypothéquer, emprunter, conclure des baux de longue durée, accepter tous legs, subsides, donations et transferts, renoncer à tous droits réels ou autres ;

| — | recevoir et retirer toutes sommes et valeurs consignées ou non, ouvrir tous comptes auprès des organismes financiers, effectuer sur lesdits comptes toutes opérations et notamment tout retrait de fonds par chèque, ordre de virement ou de transfert ou tout autre mandat de paiement, prendre en location tout coffre de banque, payer toutes sommes dues par l’association. |
| --- | --- |

—

recevoir et retirer toutes sommes et valeurs consignées ou non, ouvrir tous comptes auprès des organismes financiers, effectuer sur lesdits comptes toutes opérations et notamment tout retrait de fonds par chèque, ordre de virement ou de transfert ou tout autre mandat de paiement, prendre en location tout coffre de banque, payer toutes sommes dues par l’association.

La Présidence représente l’association dans tous les actes judiciaires et extrajudiciaires. Représentée par le(s) Président(s), elle agit comme demandeur ou défendeur dans toutes les actions judiciaires et décide d’user ou non des voies de recours.

Pour les actes qui engagent l’association, autres que ceux de gestion journalière, la Présidence est représentée, à moins d’une délégation spéciale, par le(s) Président(s), le(s)quel(s) n’aura(ont) pas à justifier de ses (leurs) pouvoirs à l’égard des tiers.

Le(s) Président(s) aura(ont) la faculté de délégation spéciale.

Les membres de la Présidence peuvent être révoqués à tout moment par le Conseil à la majorité des deux-tiers des membres présents ou représentés. En cas de révocation, démission ou décès de l’un d’entre eux, le Conseil devra être convoqué, s’il y a lieu, pour désigner un nouveau membre de la Présidence parmi les candidats proposés par le ou les parti(s) membre(s) ou par le ou les parti(s) affilié(s), dont l’ancien membre est issu.

Article 20 : Le Président

Il pourra être nommé un ou plusieurs Présidents. Son (leur) mandat dure deux ans, il est renouvelable.

Sans préjudice des dispositions de l’article 19 des statuts, le(s) Président(s) :

| — | représente(nt) le parti, aussi bien à l'intérieur qu'à l'extérieur ; |
| --- | --- |

—

représente(nt) le parti, aussi bien à l'intérieur qu'à l'extérieur ;

| — | préside(nt) le Conseil, et la Présidence. Dans l'éventualité d'autres engagements, le(s) Président(s) délègue(nt) cette charge à l'un de ses vice-présidents ; |
| --- | --- |

—

préside(nt) le Conseil, et la Présidence. Dans l'éventualité d'autres engagements, le(s) Président(s) délègue(nt) cette charge à l'un de ses vice-présidents ;

| — | peut (peuvent) créer tout poste nécessaire au bon fonctionnement de l’association, et déléguer ses (leurs) pouvoirs dans le cadre de sa (leur) mission sans que cette délégation ne puisse être générale. |
| --- | --- |

—

peut (peuvent) créer tout poste nécessaire au bon fonctionnement de l’association, et déléguer ses (leurs) pouvoirs dans le cadre de sa (leur) mission sans que cette délégation ne puisse être générale.

Article 21 : Le Secrétaire général

Il pourra être nommé un ou plusieurs secrétaire(s)-général(aux), il(s) agira(ont) sur instructions du (des) Président(s). Le mandat du/des Secrétaire(s) général(aux) est de deux ans, renouvelable.

Il(s) supervise(nt) les activités quotidiennes, et met(tent) en œuvre les décisions prises par les organes du parti.

Le(s) Secrétaire général(aux) :

| — | rédige(nt) l'ordre du jour des réunions des organes du parti arrêté par le(s) Président(s) ; |
| --- | --- |

—

rédige(nt) l'ordre du jour des réunions des organes du parti arrêté par le(s) Président(s) ;

| — | supervise(nt) les réunions, leur préparation et la rédaction des comptes rendus ; |
| --- | --- |

—

supervise(nt) les réunions, leur préparation et la rédaction des comptes rendus ;

| — | rédige(nt), au début de chaque année, un rapport d'activités. Il(s) prépare(nt) le programme de l'année qui s'ouvre ; |
| --- | --- |

—

rédige(nt), au début de chaque année, un rapport d'activités. Il(s) prépare(nt) le programme de l'année qui s'ouvre ;

| — | signe(nt) la correspondance quotidienne ; |
| --- | --- |

—

signe(nt) la correspondance quotidienne ;

| — | peut(peuvent) nommer, révoquer, destituer tous agents et employés de l’association sur proposition de la Présidence. |
| --- | --- |

—

peut(peuvent) nommer, révoquer, destituer tous agents et employés de l’association sur proposition de la Présidence.

La Présidence peut proposer au Conseil de nommer d’autres membres du PDE ou tiers au poste de Secrétaire général adjoint.

Article 22 : Le Délégué général

Un Délégué général peut être nommé par le Conseil sur proposition de la Présidence.

Il assiste le Secrétaire général dans la réalisation des objectifs programmatiques du PDE, en coordonnant les groupes de travail ou commissions thématiques et la rédaction du programme et du manifeste politiques.

Article 23 : Le Trésorier

Il est chargé de la gestion journalière de l’association dans le respect des normes communautaires et nationales en matière de financement des partis.

Par gestion journalière, il faut entendre les affaires courantes et notamment :

| — | faire signer, au nom de l’association, tous contrats autres que ceux comportant aliénation immobilière ou constitutions de droits réels immobiliers et ceux relatifs aux emprunts ; |
| --- | --- |

—

faire signer, au nom de l’association, tous contrats autres que ceux comportant aliénation immobilière ou constitutions de droits réels immobiliers et ceux relatifs aux emprunts ;

| — | toucher et recevoir de la Banque Nationale, du Trésor belge, de toutes caisses publiques et de toutes administrations, sociétés ou personnes quelconques, toutes sommes ou valeurs qui pourront être dues à l’association en principal, intérêts et accessoires, pour quelque cause que se soit, retirer toutes sommes ou valeurs consignées, de toute sommes ou valeurs reçues, donner bonne et valable quittance et décharge au nom de l’association, payer en principal, intérêts et accessoires, toutes sommes que l’association pourrait devoir ; |
| --- | --- |

—

toucher et recevoir de la Banque Nationale, du Trésor belge, de toutes caisses publiques et de toutes administrations, sociétés ou personnes quelconques, toutes sommes ou valeurs qui pourront être dues à l’association en principal, intérêts et accessoires, pour quelque cause que se soit, retirer toutes sommes ou valeurs consignées, de toute sommes ou valeurs reçues, donner bonne et valable quittance et décharge au nom de l’association, payer en principal, intérêts et accessoires, toutes sommes que l’association pourrait devoir ;

| — | faire ouvrir au nom de l’association tous comptes en banque ou au service de chèques postaux ; |
| --- | --- |

—

faire ouvrir au nom de l’association tous comptes en banque ou au service de chèques postaux ;

| — | signer, négocier, endosser tous effets de paiement, mandats, chèques, traites, billets à ordre, bons de virement et autres documents nécessaires, accepter, avaliser toutes traites, proroger le délai des traites ou effets de paiement échus, faire établir et accepter toute compensation, accepter et consentir toutes subrogations ; |
| --- | --- |

—

signer, négocier, endosser tous effets de paiement, mandats, chèques, traites, billets à ordre, bons de virement et autres documents nécessaires, accepter, avaliser toutes traites, proroger le délai des traites ou effets de paiement échus, faire établir et accepter toute compensation, accepter et consentir toutes subrogations ;

| — | retirer au nom de l’association, de la poste, de la douane, de toutes messageries et chemins de fer ou recevoir à domicile les lettres, caisses, paquets, colis, recommandés ou non et ceux renfermant des valeurs déclarées, se faire remettre tous dépôts, présenter les connaissements, lettres de voiture et autres documents nécessaires, signer toutes pièces et décharges ; |
| --- | --- |

—

retirer au nom de l’association, de la poste, de la douane, de toutes messageries et chemins de fer ou recevoir à domicile les lettres, caisses, paquets, colis, recommandés ou non et ceux renfermant des valeurs déclarées, se faire remettre tous dépôts, présenter les connaissements, lettres de voiture et autres documents nécessaires, signer toutes pièces et décharges ;

| — | dresser tous inventaires des biens et valeurs quelconques pouvant appartenir à l’association ; |
| --- | --- |

—

dresser tous inventaires des biens et valeurs quelconques pouvant appartenir à l’association ;

| — | fixer les traitements, remises, salaires, gratifications de tout agent et employé de l'association, ainsi que de toutes autres conditions de leur admission et de leur départ ; |
| --- | --- |

—

fixer les traitements, remises, salaires, gratifications de tout agent et employé de l'association, ainsi que de toutes autres conditions de leur admission et de leur départ ;

| — | dans le cadre desdites fonctions, représenter l’association devant toutes administrations publiques ou privées ; |
| --- | --- |

—

dans le cadre desdites fonctions, représenter l’association devant toutes administrations publiques ou privées ;

| — | substituer un ou plusieurs mandataires dans telle parties de ses pouvoirs qu’il détermine et pour la durée qu’il fixe. Le Trésorier est en outre habilité à lier l’association par sa signature dans des affaires relatives à la gestion journalière. |
| --- | --- |

—

substituer un ou plusieurs mandataires dans telle parties de ses pouvoirs qu’il détermine et pour la durée qu’il fixe. Le Trésorier est en outre habilité à lier l’association par sa signature dans des affaires relatives à la gestion journalière.

L’exercice comptable se clôt annuellement le trente et un décembre.

Le Trésorier prépare le budget, rédige le rapport annuel couvrant toutes les activités significatives, les dépenses et les recettes de l’association ; il établit également les comptes annuels de l’exercice social écoulé.

Le(s) Président(s) propose(nt) le budget à la fin de chaque année.

La Présidence peut proposer au Conseil de mettre en place un comité financier, chargé d'assister le Trésorier dans sa tâche.

TITRE IV   CONTROLE DE L’ASSOCIATION

Article 24 : Contrôle financier

Si cela est requis par la loi, le contrôle de la situation financière de l’association, des comptes annuels et de la régularité des informations que doivent contenir les comptes annuels est confié à un ou plusieurs commissaires.

Les commissaires sont nommés par le Conseil parmi les membres, personnes physiques ou personnes morales, de l’Institut des réviseurs d’entreprises. Les commissaires sont désignés pour une période de trois ans renouvelable. Leur rémunération est déterminée à l’occasion de leur désignation et pour la durée entière de leur mandat.

Article 25 : Conflit d’intérêts

Si un administrateur a, directement ou indirectement, un intérêt opposé de nature patrimoniale ou non à une décision ou à une opération relevant du conseil d'administration, il doit le communiquer aux autres administrateurs avant la délibération au conseil d'administration.

L’administrateur ayant un intérêt opposé se retire de la réunion et ne prend pas part à la délibération et au vote relatif à la décision ou opération en question.

TITRE V   DISSOLUTION ET LIQUIDATION

Article 26

L’association peut être dissoute volontairement, à la majorité de quatre cinquièmes, par une décision du Conseil conformément à ce que prévoit la loi ou par une décision judiciaire.

Article 27

En cas de dissolution volontaire, un ou plusieurs liquidateurs sont nommés par l’assemblée générale qui fixe leurs pouvoirs et émoluments et le mode de liquidation des dettes et de réalisation de biens.

Article 28

En cas de dissolution volontaire ou judiciaire, à quelque moment et pour quelque cause que ce soit, l’actif social restant net, et après acquittement des dettes et apurement des charges, sera affecté à une œuvre de but et d’objet analogue à ceux de la présente association, qui sera déterminée par le Conseil à l’unanimité des membres présents. A défaut de cette unanime décision de l’assemblée générale à cet égard dans les trois mois de la dissolution, ladite affectation se fera autant que possible, dans les limites de but et d’objet ci-dessus indiqués.

TITRE VI   DISPOSITION GENERALE

Article 29

Pour tout ce qui n’est pas prévu aux présents statuts, il est référé au règlement intérieur ou à la loi.

TITRE VII   DISPOSITIONS TRANSITOIRES ET FINALES

Article 30

L’exercice social commence le premier janvier pour se terminer le trente et un décembre de chaque année.

Exceptionnellement le premier exercice social commence ce jour pour se terminer le trente et un décembre deux mil quatre.

Article 31

Il reviendra aux Présidents, après avoir entendu les représentants légaux des partis membres, d’arrêter la représentativité relative, au plan financier, des différents partis membres.

DONT ACTE

Fait et passé à Bruxelles, date que dessus,

Et lecture intégrale et commenté faite les comparants ont signé avec nous Notaire.

Annexes :

| — | Liste des membres |
| --- | --- |

—

Liste des membres

| — | Logo |
| --- | --- |

—

Logo

Annexe 1

Liste des membres au 31 mai 2017

1/ Partis membres

| | Allemagne







  — | Freie Wähler (FW) |
| --- | --- | --- |

Allemagne

—

Freie Wähler (FW)

| | Chypre







  — | Symmaxia Politon (SP) |
| --- | --- | --- |

Chypre

—

Symmaxia Politon (SP)

| | Croatie







  — | Narodne stranke – Reformisti (NS) |
| --- | --- | --- |

Croatie

—

Narodne stranke – Reformisti (NS)

| | France







  — | Mouvement Démocrate (MoDem) |
| --- | --- | --- |

France

—

Mouvement Démocrate (MoDem)

| | Grèce







  — | Enosi Kentroon (EK) |
| --- | --- | --- |

Grèce

—

Enosi Kentroon (EK)

| | Italie







  — | PDE Italia |
| --- | --- | --- |

Italie

—

PDE Italia

| | Pays basque







  — | Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ-PNV) |
| --- | --- | --- |

Pays basque

—

Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ-PNV)

| | Canaries







  — | Coalicíon Canaria (CC) |
| --- | --- | --- |

Canaries

—

Coalicíon Canaria (CC)

| | Pologne







  — | Stronnictwo Demokratyczne (SD) |
| --- | --- | --- |

Pologne

—

Stronnictwo Demokratyczne (SD)

| | Portugal







  — | Partido Democratico Republicano (PDR) |
| --- | --- | --- |

Portugal

—

Partido Democratico Republicano (PDR)

| | Slovaquie







  — | Europska Demokraticka Strana (EDS) |
| --- | --- | --- |

Slovaquie

—

Europska Demokraticka Strana (EDS)

2/ Membres individuels

| | Belgique







  — | Gérard Deprez, député européen |
| --- | --- | --- |

Belgique

—

Gérard Deprez, député européen

| | France







  — | Jean-Marie Cavada, député européen |
| --- | --- | --- |

France

—

Jean-Marie Cavada, député européen

| | Irlande







  — | Marian Harkin, députée européenne |
| --- | --- | --- |

Irlande

—

Marian Harkin, députée européenne

| | Slovaquie







  — | Alena Bašistová, députée nationale |
| --- | --- | --- |

Slovaquie

—

Alena Bašistová, députée nationale

| | Slovénie







  — | Ivo Vajgl, député européen |
| --- | --- | --- |

Slovénie

—

Ivo Vajgl, député européen

3/ Membre affilié

| | Saint-Marin







  — | Repubblica Futura (RF) |
| --- | --- | --- |

Saint-Marin

—

Repubblica Futura (RF)

4/ Association

| | Roumanie







  — | Asociația Italienilor Din România (ROASIT) |
| --- | --- | --- |

Roumanie

—

Asociația Italienilor Din România (ROASIT)

Liste nominative des élus
   (*1)

| | Allemagne







  — | Ulrike Müller, députée européenne, élue du parti Freie Wähler. |
| --- | --- | --- |

Allemagne

—

Ulrike Müller, députée européenne, élue du parti Freie Wähler.

| | Belgique







  — | Gérard Deprez, député européen, membre individuel. |
| --- | --- | --- |

Belgique

—

Gérard Deprez, député européen, membre individuel.

| | Chypre







  — | Yiorgos Lillikas, député national (Nicosia District), président du parti Citizens' Alliance. |
| --- | --- | --- |

Chypre

—

Yiorgos Lillikas, député national (Nicosia District), président du parti Citizens' Alliance.

| — | Pavlos Mylonas, député national (Limassol District), élu du parti Citizens' Alliance. |
| --- | --- |

—

Pavlos Mylonas, député national (Limassol District), élu du parti Citizens' Alliance.

| — | Anna Theologou, députée nationale (Ammohostos-Famagusta District), élu du parti Citizens' Alliance. |
| --- | --- |

—

Anna Theologou, députée nationale (Ammohostos-Famagusta District), élu du parti Citizens' Alliance.

| | Croatie







  — | Darinko Dumbovic, député national, élu du parti NS – Reformisti. |
| --- | --- | --- |

Croatie

—

Darinko Dumbovic, député national, élu du parti NS – Reformisti.

| | Espagne / Pays basque







  — | Izaskun Bilbao Barandica, députée européenne, élue du parti Partido Nacionalista Vasco. |
| --- | --- | --- |

Espagne / Pays basque

—

Izaskun Bilbao Barandica, députée européenne, élue du parti Partido Nacionalista Vasco.

| | France







  — | Jean-Marie Cavada, député européen, membre individuel. |
| --- | --- | --- |

France

—

Jean-Marie Cavada, député européen, membre individuel.

| — | Nathalie Griesbeck, députée européenne, élue du parti Mouvement Démocrate. |
| --- | --- |

—

Nathalie Griesbeck, députée européenne, élue du parti Mouvement Démocrate.

| — | Robert Rochefort, député européen, élu du parti Mouvement Démocrate. |
| --- | --- |

—

Robert Rochefort, député européen, élu du parti Mouvement Démocrate.

| | Grèce







  — | Vasilis Leventis, député national, président du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- | --- |

Grèce

—

Vasilis Leventis, député national, président du parti Enosi Kentroon.

| — | Ioannis Saridis, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Ioannis Saridis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Theodora Megaloikonomou, députée nationale, élue du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Theodora Megaloikonomou, députée nationale, élue du parti Enosi Kentroon.

| — | Anastasios Megalomystakas, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Anastasios Megalomystakas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Aristidis Fokas, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Aristidis Fokas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Dimitrios Kavadellas, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Dimitrios Kavadellas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Georgios Katsiantonis, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Georgios Katsiantonis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| — | Marios Georgiadis, député national, élu du parti Enosi Kentroon. |
| --- | --- |

—

Marios Georgiadis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

| | Irlande







  — | Marian Harkin, députée européenne, membre individuelle. |
| --- | --- | --- |

Irlande

—

Marian Harkin, députée européenne, membre individuelle.

| | Italie







  — | Franco Bruno, député national, élu du parti PDE Italia. |
| --- | --- | --- |

Italie

—

Franco Bruno, député national, élu du parti PDE Italia.

| — | Giovanni Palladino, député national, élu du parti parti PDE Italia. |
| --- | --- |

—

Giovanni Palladino, député national, élu du parti parti PDE Italia.

| — | Pino Pisicchio, député national, élu du parti parti PDE Italia. |
| --- | --- |

—

Pino Pisicchio, député national, élu du parti parti PDE Italia.

| — | Gianluca Susta, sénateur national, élu du parti parti PDE Italia. |
| --- | --- |

—

Gianluca Susta, sénateur national, élu du parti parti PDE Italia.

| | Portugal







  — | António Marinho e Pinto, député européen, président du parti Partido Democrático Republicano. |
| --- | --- | --- |

Portugal

—

António Marinho e Pinto, député européen, président du parti Partido Democrático Republicano.

| | Roumanie







  — | Andi Grosaru, député national, élu du parti ROASIT. |
| --- | --- | --- |

Roumanie

—

Andi Grosaru, député national, élu du parti ROASIT.

| | Slovaquie







  — | Alena Bašistová, députée nationale, membre individuelle |
| --- | --- | --- |

Slovaquie

—

Alena Bašistová, députée nationale, membre individuelle

| | Slovénie







  — | Ivo Vajgl, député européen, membre individuel. |
| --- | --- | --- |

Slovénie

—

Ivo Vajgl, député européen, membre individuel.

Annexe 2

Logo

---

(*1)  La liste inclut seulement les élus appartenant au niveau supérieur de représentativité (MEP > MP > MRP).

*1

La liste inclut seulement les élus appartenant au niveau supérieur de représentativité (MEP > MP > MRP).

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 18.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/34

---

RAZPIS ZA PREDLOŽITEV PRIJAV EVROPSKA PRESTOLNICA KULTURE – EAC/A01/2017

(2017/C 350/08)

| 1. | V skladu s Sklepom št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom (EU) 2017/1545 (2), Komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo, objavlja razpis za predložitev prijav za aktivnost Unije „Evropska prestolnica kulture“ za leto 2024 za mesta v državah Efte/EGP, državah kandidatkah ali potencialnih kandidatkah, ki na dan objave tega razpisa sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa. |
| --- | --- |

1.

V skladu s Sklepom št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom (EU) 2017/1545 (2), Komisija, Generalni direktorat za izobraževanje, mladino, šport in kulturo, objavlja razpis za predložitev prijav za aktivnost Unije „Evropska prestolnica kulture“ za leto 2024 za mesta v državah Efte/EGP, državah kandidatkah ali potencialnih kandidatkah, ki na dan objave tega razpisa sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa.

| 2. | Cilj tega razpisa je imenovanje enega od teh mest za evropsko prestolnico kulture za leto 2024. |
| --- | --- |

2.

Cilj tega razpisa je imenovanje enega od teh mest za evropsko prestolnico kulture za leto 2024.

| 3. | Z aktivnostjo Evropska prestolnica kulture se želi ohranjati in spodbujati raznovrstnost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru, prav tako pa tudi spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest. Z dejavnostmi, ki jih bo razvilo mesto, ki bo imenovano za evropsko prestolnico kulture, se bo prizadevalo povečati obseg, raznovrstnost in evropsko razsežnost njegove kulturne ponudbe; razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej; okrepiti zmogljivost njegovega kulturnega sektorja in povezav slednjega z drugimi sektorji ter povečati njegovo mednarodno prepoznavnost prek kulture. |
| --- | --- |

3.

Z aktivnostjo Evropska prestolnica kulture se želi ohranjati in spodbujati raznovrstnost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru, prav tako pa tudi spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest. Z dejavnostmi, ki jih bo razvilo mesto, ki bo imenovano za evropsko prestolnico kulture, se bo prizadevalo povečati obseg, raznovrstnost in evropsko razsežnost njegove kulturne ponudbe; razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej; okrepiti zmogljivost njegovega kulturnega sektorja in povezav slednjega z drugimi sektorji ter povečati njegovo mednarodno prepoznavnost prek kulture.

| 4. | Podrobne informacije, pogoji financiranja in prijavni obrazec so na voljo v celotnem besedilu razpisa na naslovu:
  https://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/2017-eac-a01_en
  Celotno besedilo vsebuje pregled meril za upravičenost, izločitev in podelitev naziva, ki se bodo uporabljala za ocenjevanje prijav, ter informacije o izbirnem postopku. Prijave morajo izpolnjevati vse zahteve iz celotnega besedila razpisa. |
| --- | --- |

4.

Podrobne informacije, pogoji financiranja in prijavni obrazec so na voljo v celotnem besedilu razpisa na naslovu:

https://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/2017-eac-a01_en

Celotno besedilo vsebuje pregled meril za upravičenost, izločitev in podelitev naziva, ki se bodo uporabljala za ocenjevanje prijav, ter informacije o izbirnem postopku. Prijave morajo izpolnjevati vse zahteve iz celotnega besedila razpisa.

| 5. | Prijave je treba najpozneje do 10. oktobra 2018 poslati na naslov, ki je naveden v celotnem besedilu razpisa. |
| --- | --- |

5.

Prijave je treba najpozneje do 10. oktobra 2018 poslati na naslov, ki je naveden v celotnem besedilu razpisa.

---

(1)  UL L 132, 3.5.2014, str. 1.

(2)  UL L 237, 15.9.2017, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 18.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/35

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 350/09)

| 1. | Komisija je 10. oktobra 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1).
  Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:






  — | Arbejdsmarkedets Tillaegspension („ATP“, Danska), |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija je 10. oktobra 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1).

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

—

Arbejdsmarkedets Tillaegspension („ATP“, Danska),

| — | Ontario Teacher’s Pension Plan Board („OTPP“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Ontario Teacher’s Pension Plan Board („OTPP“, Kanada),

| — | Copenhagen Airports A/S („CPH“, Danska). |
| --- | --- |

—

Copenhagen Airports A/S („CPH“, Danska).

Podjetje ATP in podjetje OTPP pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem CPH.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za podjetje ATP: danski ponudnik javnega pokojninskega sistema, ki upravlja z mnogimi sistemi socialnega varstva,
  —   za podjetje OTPP: organizacija za upravljanje naložb, ki vlaga sredstva pokojninskega načrta v imenu aktivnih in upokojenih učiteljev v kanadski provinci Ontario,
  —   za podjetje CPH: lastnik in upravitelj letališč v krajih Kastrup in Roskilde na Danskem ter lastnik letališkega hotela Clarion Copenhagen Airport Hotel. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za podjetje ATP: danski ponudnik javnega pokojninskega sistema, ki upravlja z mnogimi sistemi socialnega varstva,

—   za podjetje OTPP: organizacija za upravljanje naložb, ki vlaga sredstva pokojninskega načrta v imenu aktivnih in upokojenih učiteljev v kanadski provinci Ontario,

—   za podjetje CPH: lastnik in upravitelj letališč v krajih Kastrup in Roskilde na Danskem ter lastnik letališkega hotela Clarion Copenhagen Airport Hotel.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.
  V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:
  M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports
  Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:





  E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Telefaks: +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.8634 – ATP/OTPP/Copenhagen Airports

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---