# Uradni list C 323/28.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 323 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6028. september 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 323

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6028. september 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 323/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču – Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2016 | 1 |
| 2017/C 323/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo neodvisnega revizorja | 151 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 323/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču – Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2016

1

2017/C 323/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo neodvisnega revizorja

151

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU RAČUNSKEMU SODIŠČU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2016

(2017/C 323/01)

KAZALO

| PREDGOVOR | 2 |
| --- | --- |

| POLITIČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EVROPSKE UNIJE | 4 |
| --- | --- |

| IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU | 9 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA | 10 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 11 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 12 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA IZIDA | 13 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 14 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 15 |
| --- | --- |

| RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA | 91 |
| --- | --- |

| POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA | 107 |
| --- | --- |

| GLOSAR | 147 |
| --- | --- |

PREDGOVOR

Veseli me, da vam lahko predstavim zaključni račun Evropske unije za leto 2016. V tem zaključnem računu je predstavljen celosten pregled financiranja EU za leto 2016 – to vključuje informacije o finančnem stanju Unije, o tem, kako se je proračun med letom izvrševal, njenih pogojnih obveznostih ter finančnih obveznostih, ki jih je prevzela Unija. Zaradi večletne narave dejavnosti Unije vsebuje zaključni račun tudi pojasnila o ključnih finančnih podatkih in njihovem gibanju.

Leto 2016 je bilo za Evropsko unijo leto številnih dosežkov, pa tudi izzivov. Proračun EU je bil osredotočen na krepitev gospodarstva, spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti ter naložbe v raziskave. Evropsko gospodarstvo in razmere na trgu dela so se izboljšale in brezposelnost v EU se je znižala.

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ki je osrednji del naložbenega načrta za Evropo, manj kot leto in pol po uvedbi že prinaša oprijemljive rezultate. Sklad, ki je dejaven v vseh 28 državah članicah, je do sredine maja 2017 mobiliziral za več kot 190 milijard EUR naložb, kar je več kot polovica ciljnih 315 milijard EUR, določenih za sredino leta 2018, in s tem prispeval k oživitvi gospodarstva. Jamstveni sklad, ki pokriva operacije EFSI, ki jih izvaja skupina EIB, je bil konec leta 2016 financiran s sredstvi iz proračuna EU in ima v tem zaključnem računu 1 milijardo EUR.

Spodbujanje ustvarjanja delovnih mest, rasti in naložb je še vedno glavna prednostna naloga proračuna EU. Komisija nadaljuje svoja prizadevanja za krepitev okrevanja gospodarstva EU ter vlaganje v mlade in iskalce zaposlitve, pa tudi v zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja (MSP). Dober primer je jamstvena shema za posojila v okviru programa COSME (program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja), ki je bil v letu 2016 še vedno zelo uspešen, tudi zahvaljujoč dodatni sposobnosti prevzemanja tveganja iz EFSI. Ob koncu leta 2016 je več kot 143 000 malih in srednjih podjetij iz 21 držav že prejelo finančna sredstva v višini več kot 5,5 milijarde EUR s podporo programa COSME.

Program za raziskave in inovacije Obzorje 2020 je ključen za gradnjo gospodarstva in družbe, ki temeljita na inovacijah in znanju, v EU. Uspelo mu je doseči 49 000 udeležb, podpisani so bili sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev v skupni višini 20,5 milijarde EUR. Več kot 21 % vseh udeležb so predstavljala MSP. Povečanje dejavnosti programa Obzorje 2020 dokazuje skoraj 40-odstotno povečanje jamstvenih instrumentov programa Obzorje 2020, vključenih v ta zaključni račun, v primerjavi s preteklim letom.

Program Galileo, s katerim se vzpostavlja evropski globalni satelitski navigacijski sistem, je po razglasitvi začetne storitve v letu 2016 v istem letu prešel iz faze uvajanja v fazo obratovanja. Vrednost operativnih satelitov Galileo in zemeljske infrastrukture, zajeta v tem zaključnem računu, je ob koncu leta 2016 znašala 2 milijardi EUR. Izvajanje projektov v okviru Obzorja 2020 je spodbujalo razvoj novih aplikacij Galileo. Ti projekti so že privedli do 13 inovacij na trgu, 5 patentov, 34 naprednih prototipov, dveh proizvodov na trgu in 223 objavljenih znanstvenih člankov. Trg za globalni navigacijski satelitski sistem se bo po pričakovanjih povečal s 5,8 milijarde naprav v uporabi leta 2017 na ocenjenih 8 milijard do leta 2020.

Instrument za povezovanje Evrope (IPE) za promet, katerega cilj je zagotovitev lažjega dostopa infrastrukturnim projektom do financiranja v sektorjih prometa, telekomunikacij in energetike, je prispeval k 64 km dolgemu železniškemu predoru Brenner, ki bo najdaljši železniški predor visoke zmogljivosti na svetu. Dolžniški instrument IPE, zajet v zaključnem računu, nudi delitev tveganja za dolžniško financiranje v obliki prednostnega in podrejenega dolga ali jamstev ter podporo za projektne obveznice.

V letu 2016 se je evropski odziv na nove izzive, ki so posledica sprememb geopolitičnih razmer, nadaljeval. Proračun EU je zagotavljal podporo državam članicam pri ustreznem upravljanju migracijskih tokov, obravnavanju temeljnih vzrokov migracij in zaščiti schengenskega območja. Izvajanje nacionalnih programov držav članic v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost se je v letu 2016 okrepilo.

Komisija je ustanovila tudi instrument za begunce v Turčiji, ki je začel delovati 17. februarja 2016 in za katerega je v zaključnem računu zajetih 630 milijonov EUR prispevkov držav članic, vplačanih leta 2016. To je Komisiji omogočilo, da je poleg drugih pobud začela izvajati tudi inovativen program, imenovan mreža socialne varnosti v sili, katerega cilj je do milijonu najranljivejših beguncev v Turčiji pomagati z rednimi denarnimi nakazili. To je primer povečane uporabe pomoči iz proračuna EU kot učinkovitega in uspešnega načina za pomoč ljudem v kriznih razmerah.

Komisija je junija 2016 v okviru evropske agende o migracijah predlagala nov partnerski okvir s tretjimi državami. Okvir predstavlja evropski pristop k poglabljanju sodelovanja z državami izvora in tranzita ter namembnimi državami migracijskih tokov. Podpirajo ga večina proračunskih programov iz razdelka Evropa v svetu ter zadevni skrbniški skladi EU, zlasti skrbniški sklad za Sirijo, ki je vključen v zaključni račun. Za partnerski okvir so pomembna ustrezna finančna sredstva, da se omogoči krepitev sodelovanja s prednostnimi partnerskimi državami in nadaljujejo prizadevanja na osrednjesredozemski migracijski poti.

Drugi svetovni izzivi, kot je obravnavanje podnebnih sprememb, so bili še naprej prednostna naloga proračuna EU. V letu 2016 je bil skupni prispevek k vključevanju podnebnih ukrepov v politike ocenjen na 20,9 %, kar je v skladu s ciljem, določenim za sedanje obdobje večletnega finančnega okvira 2014–2020.

V proračunskem smislu so evropski strukturni in investicijski skladi ter skupna kmetijska politika še naprej glavni naložbeni instrumenti EU. Iz proračuna EU se je v letu 2016 porabilo 57,4 milijarde EUR za kmetijstvo in razvoj podeželja ter kljub zamudam pri zagonu in izvajanju sedanjega večletnega finančnega okvira 37,8 milijarde EUR za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo.

Komisija je s 27 državami članicami začela razpravo o prihodnosti in prednostnih nalogah EU. Še naprej si bomo skupaj prizadevali graditi uspešnejšo, konkurenčnejšo in varnejšo prihodnost.

Günther H. Oettinger

Komisar za proračun in človeške vire, Evropska komisija

POLITIČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EVROPSKE UNIJE

Evropska unija (EU) je unija, na katero je 28 (1) evropskih držav (države članice) preneslo pristojnosti za uresničevanje skupnih ciljev. Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.

1.   POLITIČNI OKVIR

Pogodbi EU

Krovni cilji in načela, ki usmerjajo Unijo in evropske institucije, so opredeljeni v Pogodbah. Unija in institucije EU lahko delujejo le v mejah pristojnosti, ki jih imajo v skladu s Pogodbama za uresničevanje v njih določenih ciljev, pri tem pa morajo upoštevati načeli (2) subsidiarnosti in sorazmernosti.

Unija si za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik sama zagotovi potrebna finančna sredstva. Za uresničevanje ciljev je odgovorna Komisija v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

EU uresničuje cilje iz Pogodbe s številnimi orodji, med katerimi je tudi proračun EU. Druga so, na primer, zakonodajni predlogi ali izvajanje političnih strategij.

Strategija Evropa 2020

V strategiji Evropa 2020, ki so jo leta 2010 sprejeli voditelji držav ali vlad držav članic Evropske unije, je na ravni EU opredeljena 10-letna strategija EU za rast in delovna mesta (3). Strategija vsebuje tri dopolnjujoče se prednostne naloge, ki so pametna, trajnostna in vključujoča rast, skupaj s petimi krovnimi cilji EU. Njen uspeh je odvisen od skupnega delovanja vseh akterjev Unije.

Proračun EU je zgolj eden od vzvodov EU, ki prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. Za doseganje konkretnih rezultatov strategije Evropa 2020 se uporabljajo številni ukrepi na nacionalni ravni, ravni EU in mednarodni ravni.

Politične prednostne naloge Komisije

Politične prednostne naloge Komisije so opredeljene v političnih usmeritvah, ki jih je določil predsednik Komisije in so načrt za ukrepanje Komisije, ki je v celoti skladen in združljiv s strategijo Evropa 2020 kot dolgoročno evropsko strategijo za rast.

10 PREDNOSTNIH NALOG

| — | Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe |
| --- | --- |

—

Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe

| — | Razumen in uravnotežen prostotrgovinski sporazum z ZDA |
| --- | --- |

—

Razumen in uravnotežen prostotrgovinski sporazum z ZDA

| — | Povezan enotni digitalni trg |
| --- | --- |

—

Povezan enotni digitalni trg

| — | Območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju |
| --- | --- |

—

Območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju

| — | Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost |
| --- | --- |

—

Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost

| — | V smeri nove migracijske politike |
| --- | --- |

—

V smeri nove migracijske politike

| — | Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo |
| --- | --- |

—

Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo

| — | Evropa kot močnejši svetovni akter |
| --- | --- |

—

Evropa kot močnejši svetovni akter

| — | Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija (EMU) |
| --- | --- |

—

Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija (EMU)

| — | Unija demokratičnih sprememb |
| --- | --- |

—

Unija demokratičnih sprememb

Politike, ki jih podpira proračun EU, se izvajajo v skladu z večletnim finančnim okvirom (VFO).

VFO

Z večletnim finančnim okvirom se dodelijo sredstva za politične prednostne naloge Unije za vsaj 5 let. V njem so določeni najvišji letni zneski (zgornje meje) za odhodke EU kot celoto in za glavne kategorije odhodkov (razdelki). S seštevkom zneskov zgornjih mej vseh razdelkov se lahko izračuna skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti.

VFO podpira ukrepe EU za doseganje ciljev politik EU v obdobju, ki je dovolj dolgo, da se zagotovita učinkovitost in usklajena dolgoročna vizija za upravičence in nacionalne organe, ki sofinancirajo projekte. VFO za obdobje 2014–2020 in njegovi programi, ki določajo najvišje proračunske obveznosti za to obdobje v višini 960 milijard EUR in plačila v višini 908 milijard EUR (v cenah iz leta 2011), so bili oblikovani z močno evropsko logiko in osredotočenostjo na dodano vrednost, da bi prispevali k uresničitvi skupno dogovorjenih ciljev strategije za rast in delovna mesta Evropa 2020.

VFO se sprejme soglasno, kar pomeni, da se vse države članice strinjajo s cilji in porabo. Iz proračuna EU se financirajo najrazličnejši politike in programi po vsej Evropski uniji. Komisija namreč v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih Evropski parlament in Svet določita v večletnem finančnem okviru, izvaja programe porabe, dejavnosti in projekte. V okviru glavnega področja porabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) je EU pravno zavezana k izvajanju teh ukrepov s sprejetjem operativnih programov.

Medinstitucionalni sporazum

Večletni finančni okvir dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), ki je politični dogovor med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Namen tega sporazuma, sprejetega leta 2013 v skladu s členom 295 PDEU, je izvrševanje proračunske discipline ter izboljšanje delovanja letnega proračunskega postopka in sodelovanja med institucijami v proračunskih zadevah, kakor tudi zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja.

Letni proračun

Letni proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 PDEU o njem dogovorita Evropski parlament in Svet, običajno do sredine decembra. V skladu z načelom uravnoteženosti proračuna morajo biti skupni prihodki v danem proračunskem letu enaki skupnim odhodkom (odobritvam plačil).

Glavni vir financiranja EU so prihodki iz lastnih sredstev EU, ki jih dopolnjujejo drugi prihodki. Obstajajo tri vrste lastnih sredstev: tradicionalna lastna sredstva (kot so carine in prelevmani na sladkor), lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in lastna sredstva na osnovi bruto nacionalnega dohodka (BND). Drugi prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU (npr. globe za kršitve pravil konkurence), običajno predstavljajo manj kot 10 % celotnih prihodkov. Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,23 % bruto nacionalnega dohodka (BND) držav članic.

Odhodki EU iz poslovanja zajemajo različne razdelke večletnega finančnega okvira in so v različnih oblikah, odvisno od načina izplačevanja in upravljanja denarja. Proračun EU se izvršuje prek treh načinov upravljanja:

Deljeno upravljanje: po tej metodi se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Okoli 80 % odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta kmetijska poraba in strukturni ukrepi.

Neposredno upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije.

Posredno upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom EU ali držav članic, kot so agencije EU ali mednarodne organizacije.

Finančna uredba

Finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun, je osrednji akt regulativne strukture financ EU in določa finančna pravila EU. Določa splošna pravila, ki urejajo proračun EU.

2.   UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST V EU

2.1.   INSTITUCIONALNA STRUKTURA

Organizacijsko upravljanje EU sestavljajo institucije, agencije in drugi organi EU, ki so našteti v pojasnilu 9 Pojasnil h konsolidiranim računovodskim izkazom. Glavne institucije, ki so odgovorne za oblikovanje politik in sprejemanje odločitev, so Evropski parlament, Evropski svet, Svet in Komisija.

Komisija je izvršni organ EU in deluje v njenem splošnem interesu. Pri tem predlaga zakonodajo, izvaja politike EU, nadzira pravilno izvajanje Pogodb in evropskega prava, upravlja proračun EU in zastopa Unijo zunaj Evrope.

Notranje delovanje Komisije temelji na več ključnih načelih, na katera se opira dobro upravljanje: jasnih vlogah in odgovornostih, močni zavezanosti upravljanju uspešnosti in skladnosti s pravnim okvirom, jasnih mehanizmih odgovornosti, visokokakovostnem in vključujočem regulativnem okviru, odprtosti in preglednosti ter visokih standardih etičnega ravnanja.

2.2.   UPRAVLJAVSKA STRUKTURA KOMISIJE

Evropska komisija ima edinstven sistem upravljanja z jasnim razlikovanjem med političnimi strukturami in strukturami za upravni nadzor ter jasno omejeno pristojnostjo in finančno odgovornostjo. Ta sistem temelji na Pogodbah in struktura se je razvijala, da se je prilagajala spreminjajočemu se okolju in ostala v skladu z najboljšimi praksami, določenimi v ustreznih mednarodnih standardih (5).

| — | Na vrhu te strukture je kolegij komisarjev, ki prevzema skupno politično odgovornost za delo Komisije. Operativno izvrševanje proračuna je preneseno na generalne direktorje in vodje služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije (6). |
| --- | --- |

—

Na vrhu te strukture je kolegij komisarjev, ki prevzema skupno politično odgovornost za delo Komisije. Operativno izvrševanje proračuna je preneseno na generalne direktorje in vodje služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije (6).

| — | Kolegij prenese naloge finančnega poslovodenja na generalne direktorje ali vodje služb, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi prenosa. Te naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa. Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika. |
| --- | --- |

—

Kolegij prenese naloge finančnega poslovodenja na generalne direktorje ali vodje služb, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi prenosa. Te naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa. Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika.

Tako so v Komisiji vloge in pristojnosti na področju finančnega poslovodenja jasno opredeljene in se izvajajo. To je decentraliziran pristop z jasnimi pristojnostmi in s ciljem, da se oblikuje upravna kultura, ki uradnike spodbuja k prevzemanju odgovornosti za dejavnosti, ki jih nadzirajo, in jim omogoča nadzor nad dejavnostmi, za katere so odgovorni.

V okviru cikla strateškega načrtovanja in priprave programov Komisije mora vsak odredbodajalec pripraviti letno poročilo o dejavnostih, in sicer o dejavnostih ter dosežkih in rezultatih politik v letu, za katerega izjavlja, da so bila sredstva porabljena na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja ter da je vzpostavil kontrolne postopke, ki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Na ravni Komisije se ti rezultati sprejmejo in objavijo v zbirni obliki v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna ter pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu, to pa je tudi glavni instrument za prevzem politične odgovornosti kolegija komisarjev za upravljanje proračuna.

Računovodja Komisije je na centralni ravni odgovoren za upravljanje zakladnice, postopke izterjave, določanje računovodskih pravil na podlagi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor in metod, potrjevanje računovodskih sistemov ter pripravo zaključnega računa Komisije in konsolidiranega zaključnega računa EU. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove. Funkcija računovodje je neodvisna funkcija in ima veliko odgovornost pri računovodskem poročanju Komisije. Tudi funkcija notranjega revizorja Komisije je centralizirana in neodvisna.

Interni upravni odbor ima vlogo pri korporativnem upravljanju Komisije z zagotavljanjem nadzora in strateških usmeritev glede najpomembnejših vprašanj korporativnega upravljanja, tudi glede upravljanja finančnih in človeških virov. Predseduje mu generalni sekretar in v njem se redno sestajajo generalni direktorji in kabineti, pristojni za proračun, človeške vire in IT, da se zagotovi, da so v Komisiji vzpostavljene potrebne organizacijske in tehnične strukture, da lahko Komisija učinkovito in uspešno uresniči politične prednostne naloge predsednika.

2.3.   TRDNI OKVIRI USPEŠNOSTI

Izvajanje trdnih okvirov uspešnosti je nujno za zagotovitev močne usmerjenosti v rezultate, dodane vrednosti EU in dobrega upravljanja programov EU. Pri uspešnosti proračuna EU se morajo upoštevati številni cilji, dopolnjevanje in vključevanje politik in programov ter ključna vloga držav članic pri izvrševanju proračuna EU. Komisija je zavezana prizadevanjem, da proračun EU dosega boljše rezultate za državljane in podpira politične prednostne naloge. Da bi zagotovila, da se sredstva dodelijo prednostnim nalogam ter da vsak ukrep prinese visoko učinkovitost in dodano vrednost, izvaja svojo pobudo o proračunu EU, usmerjenem v rezultate. Na podlagi okvira uspešnosti za obdobje 2014–2020 spodbuja boljše ravnotežje med skladnostjo s pravili in uspešnostjo. Za obdobje 2014–2020 so bili okviri uspešnosti vključeni kot nov obvezni element in kot ključni steber večje usmerjenosti tega programskega obdobja v rezultate. Predvidena je vzpostavitev jasnih in merljivih ciljev, kazalnikov in podrobnih ciljev ter ureditev za spremljanje, poročanje in vrednotenje.

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vsebuje celosten pregled o smotrnosti, upravljanju in zaščiti proračuna EU. Prav tako pojasnjuje, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, rezultate, dosežene s proračunom EU, in vlogo Komisije pri zagotavljanju in spodbujanju najvišjih standardov upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja.

2.4.   FINANČNO POROČANJE

Glavni element finančnega poročanja EU je celovit sveženj finančnih poročil EU, ki jih sestavljajo konsolidirani zaključni račun EU in druga poročila, ki spremljajo zaključni račun, tj. letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU in poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici. Celovit sveženj finančnih poročil javnosti vsako leto zagotovi celosten pregled nad finančnim in poslovnim stanjem v EU.

Konsolidirani zaključni račun EU vsebuje finančne informacije o dejavnostih institucij, agencij in drugih organov EU, in sicer z vidika proračuna in računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Ta zaključni račun ne vključuje zaključnih računov držav članic.

Konsolidirani zaključni račun EU zajema dva ločena, a povezana dela:

| a) | konsolidirane računovodske izkaze ter |
| --- | --- |

a)

konsolidirane računovodske izkaze ter

| b) | poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo zbirno evidenco izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

b)

poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo zbirno evidenco izvrševanja proračuna.

Poleg tega je konsolidiranemu zaključnemu računu EU priložen dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza, v katerem so povzeti bistvene spremembe in trendi v računovodskih izkazih ter pojasnjena pomembna tveganja in negotovosti, s katerimi se sooča EU ter jih je treba obravnavati v prihodnosti.

Poročanje in prevzemanje odgovornosti na Komisiji:

| Celovit sveženj finančnih poročil | Konsolidirani zaključni račun EU
  Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna
  Poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici |
| --- | --- |
| Druga poročila | Splošno poročilo o dejavnostih EU
  Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov
  Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju |

Celovit sveženj finančnih poročil

Konsolidirani zaključni račun EU

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna

Poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici

Druga poročila

Splošno poročilo o dejavnostih EU

Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov

Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju

2.5.   KONTROLE

Zunanja revizija

Evropsko računsko sodišče (Sodišče) je zunanji revizor institucij (in organov) EU. Naloga Sodišča je prispevati k izboljševanju finančnega poslovodenja EU, spodbujati odgovornost in preglednost ter delovati kot neodvisni varuh finančnih interesov državljanov EU. Vloga Sodišča kot neodvisnega zunanjega revizorja EU obsega preverjanje, ali so bila sredstva EU pravilno obračunana, zbrana in porabljena v skladu z ustreznimi pravili in predpisi ter ali je bila njihova poraba smotrna.

Zaključni račun in upravljanje virov EU revidira Sodišče, ki v okviru svojih dejavnosti za Evropski parlament in Svet pripravi:

| (1) | letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; |
| --- | --- |

(1)

letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah;

| (2) | mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na pobrane prihodke in plačila končnim upravičencem; ter |
| --- | --- |

(2)

mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na pobrane prihodke in plačila končnim upravičencem; ter

| (3) | posebna poročila, ki pokrivajo posamezna področja upravljanja. |
| --- | --- |

(3)

posebna poročila, ki pokrivajo posamezna področja upravljanja.

Razrešnica

Zadnja stopnja proračunskega cikla je podelitev razrešnice za proračun za dano proračunsko leto. Razrešnica se podeli Komisiji ter vsem drugim institucijam in organom EU. Pri podelitvi razrešnice gre za politični vidik zunanje kontrole izvrševanja proračuna in pomeni odločitev, s katero Evropski parlament na priporočilo Sveta Komisijo (in druge organe EU) „razreši“ njene odgovornosti za upravljanje posameznega proračuna, saj zaznamuje konec njegovega obstoja. V EU je organ, ki daje razrešnico, Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in pripravi dokončnega zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji in drugim organom EU podelil razrešnico za izvrševanje proračuna EU za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa, letnega poročila Komisije o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna ter letnega poročila, revizijskega mnenja in posebnih poročil Sodišča ter odgovorov Komisije na vprašanja in dodatne zahteve za informacije, naslovljene na Komisijo.

Postopek razrešnice se lahko konča na tri načine: s podelitvijo, odlogom podelitve ali zavrnitvijo podelitve razrešnice. Sestavni del letnega postopka podelitve razrešnice v Evropskem parlamentu so zaslišanja s komisarji, ki jih člani odbora Evropskega parlamenta za proračunski nadzor izprašajo v zvezi s področji, za katera so odgovorni. Končno poročilo o razrešnici, vključno s posebnimi priporočili Komisiji, naj ukrepa, se sprejme na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta. Priporočila Sveta v okviru razrešnice sprejme Svet za ekonomske in finančne zadeve (ECOFIN). Komisija poročilo Evropskega parlamenta o razrešnici in priporočila Sveta glede razrešnice obravnava v letnem poročilu o nadaljnjem ukrepanju, v katerem predstavi konkretne ukrepe, ki jih je sprejela za izvedbo priporočil.

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2016 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 148(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom IX navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije.

[podpis]

Rosa ALDEA BUSQUETS

Računovodja Evropske komisije

23. junij 2017

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA (1)

1

KAZALO

KAZALO

| BILANCA STANJA | 11 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 12 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA IZIDA | 13 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 14 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 15 |
| --- | --- |

| 1. | POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE | 15 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | POJASNILA K BILANCI STANJA | 27 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA | 56 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK | 86 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA | 87 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | OBSEG KONSOLIDACIJE | 88 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Neopredmetena sredstva | 2.1 | 381 | 337 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 10 068 | 8 700 |
| Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi | 2.3 | 528 | 497 |
| Finančna sredstva | 2.4 | 62 247 | 56 965 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 21 901 | 29 879 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 717 | 870 |
| | | 95 842 | 97 248 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Finančna sredstva | 2.4 | 3 673 | 9 907 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 23 569 | 15 277 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 10 905 | 9 454 |
| Zaloge | 2.7 | 165 | 138 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.8 | 28 585 | 21 671 |
| | | 66 897 | 56 448 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 162 739 | 153 696 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih | 2.9 | (67 231 ) | (63 814 ) |
| Rezervacije | 2.10 | (1 936 ) | (1 716 ) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (55 067 ) | (51 764 ) |
| | | (124 234 ) | (117 293 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Rezervacije | 2.10 | (675) | (314) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (2 284 ) | (7 939 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.12 | (40 005 ) | (32 191 ) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.13 | (67 580 ) | (68 402 ) |
| | | (110 544 ) | (108 846 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (234 778 ) | (226 139 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (72 040 ) | (72 442 ) |
| Rezerve | 2.14 | 4 841 | 4 682 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (2) | 2.15 | (76 881 ) | (77 124 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (72 040 ) | (72 442 ) |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

2.1

2.1

381

381

337

337

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

10 068

10 068

8 700

8 700

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

2.3

2.3

528

528

497

497

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

62 247

62 247

56 965

56 965

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

21 901

21 901

29 879

29 879

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

717

717

870

870

95 842

95 842

97 248

97 248

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

3 673

3 673

9 907

9 907

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

23 569

23 569

15 277

15 277

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

10 905

10 905

9 454

9 454

Zaloge

Zaloge

2.7

2.7

165

165

138

138

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.8

2.8

28 585

28 585

21 671

21 671

66 897

66 897

56 448

56 448

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

162 739

162 739

153 696

153 696

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

2.9

2.9

(67 231 )

(67 231 )

(63 814 )

(63 814 )

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(1 936 )

(1 936 )

(1 716 )

(1 716 )

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(55 067 )

(55 067 )

(51 764 )

(51 764 )

(124 234 )

(124 234 )

(117 293 )

(117 293 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(675)

(675)

(314)

(314)

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(2 284 )

(2 284 )

(7 939 )

(7 939 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.12

2.12

(40 005 )

(40 005 )

(32 191 )

(32 191 )

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.13

2.13

(67 580 )

(67 580 )

(68 402 )

(68 402 )

(110 544 )

(110 544 )

(108 846 )

(108 846 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(234 778 )

(234 778 )

(226 139 )

(226 139 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

Rezerve

Rezerve

2.14

2.14

4 841

4 841

4 682

4 682

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (2)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

2

2.15

2.15

(76 881 )

(76 881 )

(77 124 )

(77 124 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(72 040 )

(72 040 )

(72 442 )

(72 442 )

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2016 | 2015 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Sredstva iz naslova BND | 3.1 | 95 578 | 95 355 |
| Tradicionalna lastna sredstva | 3.2 | 20 439 | 18 649 |
| Sredstva iz naslova DDV | 3.3 | 15 859 | 18 328 |
| Globe | 3.4 | 3 858 | 531 |
| Izterjava odhodkov | 3.5 | 1 947 | 1 547 |
| Drugo | 3.6 | 5 740 | 5 067 |
| | | 143 422 | 139 478 |
| | | | |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | 3.7 | 1 769 | 1 846 |
| Drugo | 3.8 | 996 | 1 562 |
| | | 2 765 | 3 408 |
| Prihodki skupaj | | 146 187 | 142 886 |
| ODHODKI | | | |
| Izvedle države članice | 3.9 | | |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | | (44 152 ) | (45 032 ) |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | | (12 604 ) | (16 376 ) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | | (35 045 ) | (38 745 ) |
| Evropski socialni sklad | | (9 366 ) | (9 849 ) |
| Drugo | | (1 606 ) | (2 380 ) |
| Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi | 3.10 | (15 610 ) | (15 626 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 3.11 | (2 547 ) | (1 209 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | 3.11 | (3 258 ) | (3 031 ) |
| Izvedli drugi subjekti | 3.11 | (2 035 ) | (2 107 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | 3.12 | (9 776 ) | (10 273 ) |
| Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih | 3.13 | (1 068 ) | (2 040 ) |
| Stroški financiranja | 3.14 | (1 904 ) | (1 986 ) |
| Delež skupnih podjetij in pridruženih subjektov v rezultatu | 3.15 | 2 | (641) |
| Drugi odhodki | 3.16 | (5 486 ) | (6 623 ) |
| Odhodki skupaj | | (144 454 ) | (155 919 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | 1 733 | (13 033 ) |

v milijonih EUR

Pojasnilo

2016

2015

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

3.1

3.1

95 578

95 578

95 355

95 355

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

3.2

3.2

20 439

20 439

18 649

18 649

Sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova DDV

3.3

3.3

15 859

15 859

18 328

18 328

Globe

Globe

3.4

3.4

3 858

3 858

531

531

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

3.5

3.5

1 947

1 947

1 547

1 547

Drugo

Drugo

3.6

3.6

5 740

5 740

5 067

5 067

143 422

143 422

139 478

139 478

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

3.7

3.7

1 769

1 769

1 846

1 846

Drugo

Drugo

3.8

3.8

996

996

1 562

1 562

2 765

2 765

3 408

3 408

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

146 187

146 187

142 886

142 886

ODHODKI

ODHODKI

Izvedle države članice

Izvedle države članice

3.9

3.9

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

(44 152 )

(44 152 )

(45 032 )

(45 032 )

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

(12 604 )

(12 604 )

(16 376 )

(16 376 )

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

(35 045 )

(35 045 )

(38 745 )

(38 745 )

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

(9 366 )

(9 366 )

(9 849 )

(9 849 )

Drugo

Drugo

(1 606 )

(1 606 )

(2 380 )

(2 380 )

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

3.10

3.10

(15 610 )

(15 610 )

(15 626 )

(15 626 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

3.11

3.11

(2 547 )

(2 547 )

(1 209 )

(1 209 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

3.11

3.11

(3 258 )

(3 258 )

(3 031 )

(3 031 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

3.11

3.11

(2 035 )

(2 035 )

(2 107 )

(2 107 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

3.12

3.12

(9 776 )

(9 776 )

(10 273 )

(10 273 )

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

3.13

3.13

(1 068 )

(1 068 )

(2 040 )

(2 040 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.14

3.14

(1 904 )

(1 904 )

(1 986 )

(1 986 )

Delež skupnih podjetij in pridruženih subjektov v rezultatu

Delež skupnih podjetij in pridruženih subjektov v rezultatu

3.15

3.15

2

2

(641)

(641)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.16

3.16

(5 486 )

(5 486 )

(6 623 )

(6 623 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(144 454 )

(144 454 )

(155 919 )

(155 919 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Poslovni izid za zadevno leto | 1 733 | (13 033 ) |
| Poslovanje | | |
| Odplačevanje | 88 | 74 |
| Amortizacija | 575 | 489 |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | 1 774 | 1 591 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (314) | 7 439 |
| (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov | (1 297 ) | 5 253 |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | (26) | (10) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | 3 417 | 5 198 |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | 581 | (253) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (2 351 ) | (977) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 7 813 | (10 989 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | (821) | 12 429 |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | (1 349 ) | (1 435 ) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | 18 | 32 |
| Naložbenje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | (2 073 ) | (1 381 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi | (31) | (87) |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | (822) | (213) |
| (Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (0) | — |
| ČISTI DENARNI TOK | 6 914 | 4 126 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 6 914 | 4 126 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 21 671 | 17 545 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 28 585 | 21 671 |

v milijonih EUR

2016

2015

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Poslovanje

Poslovanje

Odplačevanje

Odplačevanje

88

88

74

74

Amortizacija

Amortizacija

575

575

489

489

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

1 774

1 774

1 591

1 591

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(314)

(314)

7 439

7 439

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(1 297 )

(1 297 )

5 253

5 253

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(26)

(26)

(10)

(10)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

3 417

3 417

5 198

5 198

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

581

581

(253)

(253)

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(2 351 )

(2 351 )

(977)

(977)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

7 813

7 813

(10 989 )

(10 989 )

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

(821)

(821)

12 429

12 429

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(1 349 )

(1 349 )

(1 435 )

(1 435 )

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

18

18

32

32

Naložbenje

Naložbenje

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(2 073 )

(2 073 )

(1 381 )

(1 381 )

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

(31)

(31)

(87)

(87)

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(822)

(822)

(213)

(213)

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(0)

—

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

6 914

6 914

4 126

4 126

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

6 914

6 914

4 126

4 126

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

21 671

21 671

17 545

17 545

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

28 585

28 585

21 671

21 671

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Rezerve (A) | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B) | Čista sredstva = (A)+(B) |
| | Rezerva za pošteno vrednost | Druge rezerve | Skupni presežek/ (primanjkljaj) | Poslovni izid za zadevno leto |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2014 | 238 | 4 197 | (51 161 ) | (11 280 ) | (58 006 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | — | 189 | (189) | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | 54 | — | — | — | 54 |
| Drugo | — | 2 | (24) | — | (22) |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2014 | — | 3 | (11 283 ) | 11 280 | — |
| Proračunski rezultat za leto 2014, knjižen v dobro držav članic | — | — | (1 435 ) | — | (1 435 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (13 033 ) | (13 033 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2015 | 292 | 4 390 | (64 091 ) | (13 033 ) | (72 442 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | — | 82 | (82) | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | 33 | — | — | — | 33 |
| Drugo | — | 39 | (54) | — | (15) |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2015 | — | 5 | (13 038 ) | 13 033 | — |
| Proračunski rezultat za leto 2015, knjižen v dobro držav članic | — | — | (1 349 ) | — | (1 349 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | 1 733 | 1 733 |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | 325 | 4 516 | (78 614 ) | 1 733 | (72 040 ) |

v milijonih EUR

Rezerve (A)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B)

Čista sredstva = (A)+(B)

Rezerva za pošteno vrednost

Druge rezerve

Skupni presežek/ (primanjkljaj)

Poslovni izid za zadevno leto

STANJE NA DAN 31. 12. 2014

STANJE NA DAN 31. 12. 2014

238

238

4 197

4 197

(51 161 )

(51 161 )

(11 280 )

(11 280 )

(58 006 )

(58 006 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

—

189

189

(189)

(189)

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

54

54

—

—

—

54

54

Drugo

Drugo

—

2

2

(24)

(24)

—

(22)

(22)

Dodelitev poslovnega izida za leto 2014

Dodelitev poslovnega izida za leto 2014

—

3

3

(11 283 )

(11 283 )

11 280

11 280

—

Proračunski rezultat za leto 2014, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2014, knjižen v dobro držav članic

—

—

(1 435 )

(1 435 )

—

(1 435 )

(1 435 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

(13 033 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

292

292

4 390

4 390

(64 091 )

(64 091 )

(13 033 )

(13 033 )

(72 442 )

(72 442 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

—

82

82

(82)

(82)

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

33

33

—

—

—

33

33

Drugo

Drugo

—

39

39

(54)

(54)

—

(15)

(15)

Dodelitev poslovnega izida za leto 2015

Dodelitev poslovnega izida za leto 2015

—

5

5

(13 038 )

(13 038 )

13 033

13 033

—

Proračunski rezultat za leto 2015, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2015, knjižen v dobro držav članic

—

—

(1 349 )

(1 349 )

—

(1 349 )

(1 349 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

1 733

1 733

1 733

1 733

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

325

325

4 516

4 516

(78 614 )

(78 614 )

1 733

1 733

(72 040 )

(72 040 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1.   PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o podrobnih pravilih uporabe navedene finančne uredbe (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

Evropska unija v skladu s členom 143 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki so vključeni v konsolidacijo, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije.

1.2.   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. V skladu s členom 144 finančne uredbe so kvalitativne značilnosti finančnega poročanja ustreznost, zanesljivost, razumljivost in primerljivost.

1.3.   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte (tj. institucije EU (vključno s Komisijo) in agencije EU), pridružene subjekte in skupna podjetja. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 9 k računovodskim izkazom EU. Zdaj zajema 52 nadzorovanih subjektov in 1 pridruženi subjekt. Subjektov, ki spadajo v obseg konsolidacije, vendar niso pomembni za konsolidirani zaključni račun EU kot celoto, ni treba konsolidirati ali o njih poročati po kapitalski metodi, če bi to povzročilo pretirano porabo časa ali pretirane stroške za EU. Ti subjekti so navedeni kot „manjši subjekti“ in so posebej navedeni v pojasnilu 9. Leta 2016 je bilo med manjše subjekte razvrščenih 7 subjektov.

9

9

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti

Odločitev o vključitvi subjekta v konsolidacijo temelji na konceptu nadzora. Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere je Evropska unija izpostavljena različnim koristim od svoje udeležbe ali ima pravice do njih ter ima odgovornost, da vpliva na naravo in znesek teh koristi prek svoje pristojnosti nad drugim subjektom. Ta pristojnost mora biti izvršljiva takoj in se mora nanašati na zadevne dejavnosti subjekta. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in se konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz proračuna EU, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo izvaja Evropsko računsko sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Vsak subjekt posebej se oceni, da se ugotovi, ali za sprožitev nadzora zadostuje eno ali vsa zgornja merila.

V skladu s tem pristopom za institucije (razen Evropske centralne banke) in agencije EU (razen agencij iz nekdanjega drugega stebra) velja, da so pod izključnim nadzorom EU in so zato vključene v konsolidacijo. Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.

Vsi pomembni „medsebojni posli in stanja“ med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo, medtem ko so neiztrženi dobički in izgube iz takšnih poslov neznatni ter zato niso izločeni.

Skupni aranžmaji

Skupni aranžmaji

Skupni aranžma je aranžma, ki ga skupaj obvladujeta EU in ena ali več strank. Skupno obvladovanje je pogodbeno dogovorjena delitev obvladovanja aranžmaja, ki obstaja le, kadar je za odločitve o zadevnih dejavnostih potrebno soglasje strank, ki skupaj obvladujejo aranžma. Skupni aranžmaji so lahko skupne dejavnosti ali skupna podjetja. V primeru, da je skupni aranžma strukturiran prek ločenega nosilca in imajo stranke v skupnem aranžmaju pravice do čistih sredstev aranžmaja, se tak aranžma razvrsti kot skupno podjetje. Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4). Če imajo stranke pravice do sredstev in obveze iz obveznosti, povezanih z aranžmajem, se ta skupni aranžma razvrsti kot skupna dejavnost. EU glede na svoj delež v skupnih dejavnostih v svojih računovodskih izkazih pripoznava: svoja sredstva in obveznosti, prihodke in odhodke ter svoj delež sredstev, obveznosti, prihodkov in odhodkov, ki jih ima v skupni posesti ali so nastali skupaj.

1.5.4

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima Evropska unija znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne nadzoruje. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic. Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4).

1.5.4

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Sredstva skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v njenih računovodskih izkazih.

1.4.   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

Računovodski izkazi se predstavijo vsako leto. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.4.1.   
  Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, razen če je navedeno drugače, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta EU.

Posli in stanja

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih, ki so razvrščena kot sredstva, razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih Evropske centralne banke (ECB), ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,0210 | 27,0230 |
| DKK | 7,4344 | 7,4626 |
| GBP | 0,8562 | 0,7340 |
| HRK | 7,5597 | 7,6380 |
| HUF | 309,8300 | 315,9800 |
| PLN | 4,4103 | 4,2639 |
| RON | 4,5390 | 4,5240 |
| SEK | 9,5525 | 9,1895 |
| CHF | 1,0739 | 1,0835 |
| JPY | 123,4000 | 131,0700 |
| USD | 1,0541 | 1,0887 |

Valuta

31. 12. 2016

31. 12. 2015

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

CZK

CZK

27,0210

27,0210

27,0230

27,0230

DKK

DKK

7,4344

7,4344

7,4626

7,4626

GBP

GBP

0,8562

0,8562

0,7340

0,7340

HRK

HRK

7,5597

7,5597

7,6380

7,6380

HUF

HUF

309,8300

309,8300

315,9800

315,9800

PLN

PLN

4,4103

4,4103

4,2639

4,2639

RON

RON

4,5390

4,5390

4,5240

4,5240

SEK

SEK

9,5525

9,5525

9,1895

9,1895

CHF

CHF

1,0739

1,0739

1,0835

1,0835

JPY

JPY

123,4000

123,4000

131,0700

131,0700

USD

USD

1,0541

1,0541

1,0887

1,0887

1.4.2.   
  Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene med drugim vključujejo zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter zneske, razkrite v pojasnilih v zvezi s finančnimi instrumenti. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.5.   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1.   
  Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti (3–11 let). Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to, in se nanašajo izključno na razvojno fazo sredstva. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

1.5.2.   
  Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi, gradnji ali prenosu sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

| Vrsta sredstva | Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % do 10 % |
| Vesoljska sredstva | 8 % do 20 % |
| Naprave in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo in vozila | 10 % do 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % do 33 % |
| Drugo | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja

Zgradbe

Zgradbe

4 % do 10 %

4 % do 10 %

Vesoljska sredstva

Vesoljska sredstva

8 % do 20 %

8 % do 20 %

Naprave in oprema

Naprave in oprema

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Pohištvo in vozila

Pohištvo in vozila

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Računalniška strojna oprema

Računalniška strojna oprema

25 % do 33 %

25 % do 33 %

Drugo

Drugo

10 % do 33 %

10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha.

Najemi

Najemi

Kadar EU nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Obresti teh najemnin se knjižijo v breme odhodkov med trajanjem najema po stalni obrestni meri za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v finančne obveznosti (nekratkoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Plačila najemnin za poslovne namene se pripoznajo kot odhodki v izkazu finančnega uspeha po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema.

1.5.3.   
  Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.5.4.   
  Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi, se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež EU v teh naložbah se pripozna v izkazu finančnega uspeha, njen delež v gibanju rezerv pa v pošteni vrednosti rezerve v čistih sredstvih. Začetni stroški skupaj z vsemi gibanji (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost naložbe v računovodskih izkazih na datum bilance stanja. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička naložbe, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva.

Če je delež EU pri primanjkljajih naložbe, obračunan z uporabo kapitalske metode, enak ali večji od njenega deleža v naložbi, EU preneha pripoznavati svoj delež nadaljnjih izgub (v nadaljnjem besedilu: nepripoznane izgube). Potem, ko se delež EU zmanjša na nič, se dodatne izgube opredelijo in obveznost se pripozna le v obsegu, za katerega ima EU pravno ali posredno obvezo ali je opravila plačila v imenu pridruženega podjetja.

V primeru znamenj oslabitve je potreben odpis do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve.

1.5.3

V primerih, ko ima EU najmanj 20-odstotni delež v skladu investicijskega kapitala, si ne prizadeva znatno vplivati na sklad. Taki skladi se zato obravnavajo kot finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Pridruženi subjekti in skupna podjetja, razvrščeni kot manjši subjekti, niso obračunani po kapitalski metodi. Prispevki EU za te subjekte se obračunajo kot odhodki v zadevnem obdobju.

1.5.5.   
  Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev

Razvrstitev

EU svoja finančna sredstva razvršča v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo; ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi EU. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo, ali v primeru, ko na EU s subrogacijo preidejo pravice prvotnega posojilodajalca po plačilu, ki ga je izvršila EU v skladu s pogodbo o jamstvu. Plačila, ki zapadejo v 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot kratkoročna sredstva. Plačila, ki zapadejo v 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot nekratkoročna sredstva. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih EU namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu EU ni imela nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so kot kratkoročna ali kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava EU imeti v posesti, kar je običajno do datuma zapadlosti. Naložbe v subjekte, ki niso niti zajeti v konsolidacijo niti se ne obračunavajo po kapitalski metodi, in druge lastniške naložbe (npr. posli rizičnega kapitala) so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se EU zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Ustrezniki denarnih sredstev in posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcem nakažejo denarna sredstva. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila), razen če je poštena vrednost tega instrumenta razvidna iz primerjave z drugimi opazovanimi trenutnimi tržnimi posli z istim instrumentom ali temelji na tehniki ocenjevanja vrednosti, katere spremenljivke vključujejo le podatki z opazovanih trgov (npr. v primeru nekaterih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Odobrena posojila se izmerijo glede na nominalni znesek, ki se šteje kot poštena vrednost posojila. Razlogi za to:

| — | „Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice. |
| --- | --- |

—

„Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice.

| — | Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera. |
| --- | --- |

—

Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera.

| — | Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. |
| --- | --- |

—

Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je EU prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

| (i) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj“, so vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali. |
| --- | --- |

(i)

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj“, so vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

| (ii) | Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. |
| --- | --- |

(ii)

Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

| (iii) | Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti. |
| --- | --- |

(iii)

Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti.

| (iv) | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila. |
| --- | --- |

(iv)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi, in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Naložbe v sklade tveganega kapitala, razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo po pripisani čisti vrednosti sredstva, ki se šteje kot enakovredna njihovi pošteni vrednosti.

Kadar poštene vrednosti naložb v lastniške instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

EU ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti.

(a)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih denarnih tokov finančnega sredstva, danega v varščino, odraža denarni tok, ki bo morda nastal iz zasega posesti, zmanjšan za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha.

(b)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu finančnega uspeha, črta iz rezerv in pripozna v izkazu finančnega uspeha. Izgube zaradi oslabitve, pripoznane v izkazu finančnega uspeha za lastniške instrumente, se ne razveljavijo skozi izkaz finančnega uspeha. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot za prodajo razpoložljivega finančnega sredstva, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha.

1.5.6.   
  Zaloge

Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi zaporednih cen (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela EU za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.7.   
  Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti EU. Znesek predhodnega financiranja se lahko (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki).

Predhodno financiranje se na datume poznejših bilanc stanja meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja.

Drugi predujmi državam članicam, ki izhajajo iz zneskov, ki so jih države članice plačale kot predujme svojim upravičencem in jih je EU povrnila (vključno s „finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja“), se pripoznajo kot sredstva in predstavijo v postavki predhodno financiranje. Drugi predujmi državam članicam se nato izmerijo po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za najboljšo oceno upravičenih stroškov, ki so nastali pri končnih upravičencih, izračunanih na podlagi razumnih in sprejemljivih predpostavk.

Tudi prispevki EU v skrbniške sklade Evropskega razvojnega sklada ali druge subjekte, ki niso zajeti v konsolidacijo, so razvrščeni kot predhodno financiranje, ker je njihov namen skrbniškemu skladu zagotoviti likvidna sredstva za financiranje posebnih ukrepov, določenih v ciljih skrbniškega sklada. Prispevki EU v skrbniške sklade se merijo po prvotnem znesku prispevka EU, zmanjšanem za upravičene stroške, vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno, ki so nastali pri skrbniškem skladu v obdobju poročanja in so bili dodeljeni prispevku EU v skladu s temeljnim sporazumom.

1.5.8.   
  Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Ker računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov, so v računovodskih izkazih terjatve opredeljene, kot da izhajajo iz menjalnih poslov, izterljivi zneski pa iz nemenjalnih poslov, tj. če EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dala približno enako vrednost (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej pojasnilo 1.5.5). Razkritja v pojasnilih o finančnih instrumentih v zvezi s terjatvami iz menjalnih poslov vključujejo aktivne časovne razmejitve iz menjalnih poslov, ker te niso pomembne.

1.5.5

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve izterljivih zneskov iz nemenjalnih poslov se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da EU ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske iz nemenjalnih poslov. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Glej pojasnilo 1.5.14 glede obravnave kratkoročno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta. Zneski, prikazani in razkriti kot izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov, niso finančni instrumenti, ker ne izhajajo iz pogodbe, na podlagi katere bi nastala finančna obveznost ali lastniški instrument. Vendar so v pojasnilih k računovodskim izkazom izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov razkriti skupaj s terjatvami iz menjalnih poslov, kadar je to primerno.

1.5.14

1.5.9.   
  Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.5.10.   
  Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Pokojninske obveznosti

EU upravlja pokojninske načrte z določenimi izplačili. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti. Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja, zmanjšana za pošteno vrednost morebitnih sredstev načrta. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo aktuarji po metodi predvidenih kreditnih točk („projected unit credit method“). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odlivov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezanih pokojninskih obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

EU zagotavlja svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad. Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi svojci. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj).

1.5.11.   
  Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.5.12.   
  Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj ali kot finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti. Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prejetimi sredstvi, zmanjšanimi za stroške posla, in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha v posojilih po metodi efektivnih obresti.

Finančne obveznosti so razvrščene kot nekratkoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

Skrbniški skladi EU, ki se obravnavajo kot del operativnih dejavnosti Komisije, so obračunani v računovodskih izkazih Komisije in nato konsolidirani v zaključnem računu EU. Zato prispevki drugih donatorjev v skrbniške sklade EU izpolnjujejo merila za prihodke iz nemenjalnih poslov pod pogoji in so prikazani kot finančne obveznosti, dokler se ne izpolnijo pogoji, na katere so vezani preneseni prispevki, tj. dokler ne nastanejo upravičeni stroški skrbniškega sklada. Skrbniški sklad mora financirati specifične projekte in ob prenehanju vrniti preostala sredstva. Na datum bilance stanja se neporavnane obveznosti pri prispevkih merijo po prejetih prispevkih, zmanjšanih za stroške, ki jih je imel skrbniški sklad, vključno z ocenjenimi zneski, kadar je to potrebno. Za namene poročanja so neto stroški dodeljeni prispevkom drugih donatorjev sorazmerno s čistimi prispevki, plačanimi do 31. decembra. Ta dodelitev prispevkov je zgolj okvirna. Ob prenehanju delovanja sklada odbor skrbniškega sklada odloči o dejanski porazdelitvi preostalih sredstev.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, vključujejo izvedene finančne instrumente, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, glej pojasnilo 1.5.5.

1.5.5

1.5.13.   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti EU iz poslovanja so neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU (nemenjalni posli). Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih EU sprejme.

1.5.14.   
  Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju, če je plačilo za storitve ali blago, ki še niso bili prejeti, izvršeno vnaprej.

1.6.   IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.6.1.   
  Prihodki

Prihodki

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Velika večina prihodkov EU se nanaša na nemenjalne posle:

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Komisija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna mesečna poročila o računih A (ki vključujejo izterjane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso plačani Komisiji, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (vključno z neizterjanimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene. Poleg tega se pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Globe

Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejet sklep EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede dolgoročne plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po izdaji sklepa o naložitvi globe mu dolžniki lahko ugovarjajo v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevnem sklepu:

| — | če mu ne ugovarjajo, morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek, |
| --- | --- |

—

če mu ne ugovarjajo, morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek,

| — | če mu ugovarjajo, vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. |
| --- | --- |

—

če mu ugovarjajo, vložijo pritožbo v skladu s pravom EU.

Vendar je treba tudi v primeru pritožbe globo plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 Pogodbe EU), ali pa lahko dolžnik v nekaterih okoliščinah in na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper sklep in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper sklep EU nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo izterljivega zneska. Če se namesto plačila prejme jamstvo, se globa še naprej obravnava kot izterljivi znesek. Če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnani izterljivi znesek ustrezno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejme Komisija na bančnih računih, na katere se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI), v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere EU oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predčasnega plačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2.   
  Odhodki

Odhodki

Večino odhodkov EU predstavljajo odhodki iz nemenjalnih poslov. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih EU sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katere račun še ni bil prejet ali sprejet, ocenijo in pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

1.7.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.7.1.   
  Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten.

1.7.2.   
  Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker: ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

1.8.   IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti EU, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njenih potreb po uporabi teh denarnih tokov.

Izkaz finančnega izida se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se poslovni izid za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po menjalnem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Izkaz finančnega izida prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjene na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti financiranja).

Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo) ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU. Poslovanje vključuje tudi naložbe, kot so naložbe v Evropski investicijski sklad (EIS), Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) in sklade tveganega kapitala. Cilj teh dejavnosti je prispevati k doseganju ciljev politik.

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1.   NEOPREDMETENA SREDSTVA

NEOPREDMETENA SREDSTVA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2015 | 698 |
| Povečanja | 137 |
| Odtujitve | (22) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 7 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016 | 820 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2015 | (361) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (88) |
| Odtujitve | 12 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | (2) |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016 | (439) |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016 | 381 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2015 | 337 |

v milijonih EUR

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2015

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2015

698

698

Povečanja

Povečanja

137

137

Odtujitve

Odtujitve

(22)

(22)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

7

7

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

820

820

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2015

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2015

(361)

(361)

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(88)

(88)

Odtujitve

Odtujitve

12

12

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

(2)

(2)

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016

(439)

(439)

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

381

381

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2015

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2015

337

337

Zgornji zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2.   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

Kategorija vesoljska sredstva vključuje osnovna sredstva, povezana z vesoljskima programoma EU: globalnim satelitskim navigacijskim sistemom (GNSS), ki zajema GALILEO in EGNOS, ter evropskim programom za opazovanje Zemlje Copernicus. V letu 2015 so bila osnovna sredstva, povezana s programoma EGNOS in Copernicus v višini 584 milijonov EUR, vključena v kategorijo opredmetena osnovna sredstva.

Za Galileo je bil po razglasitvi začetne storitve Galileo 15. decembra 2016 saldo v višini 2 165 milijonov EUR sredstev, ki zajema satelite in zemeljski segment, prerazporejen iz sredstev v gradnji v osnovna sredstva, vključno s 14 operativnimi sateliti Galileo ter zemeljsko infrastrukturo. Operativna osnovna sredstva Galileo so na dan 31. decembra 2016 znašala 2 146 milijonov EUR, brez amortizacije. Preostala sredstva v gradnji v skupnem znesku 756 milijonov EUR (2015: 2 110 milijonov EUR) vključujejo 4 satelite, izstreljene leta 2016, za katere testiranje v orbiti na datum bilance stanja še ni bilo končano. Razvoj sistema Galileo se bo nadaljeval, dokler sistem ne bo dosegel svoje polne operativne zmogljivosti. Ko bo dokončan, ga bo sestavljalo 30 satelitov.

Kar zadeva program Copernicus je 1 073 milijonov EUR, povezanih z delujočimi sateliti Copernicus (Sentinel 1A, 2A, 3A in 1B), pripoznanih pod postavko vesoljska sredstva (2015: 498 milijonov EUR), brez nabrane amortizacije. Dodatnih 1 133 milijonov EUR, povezanih s sateliti Copernicus, je pripoznanih kot sredstva v gradnji (2015: 1 188 milijonov EUR).

Osnovna sredstva, povezana z zemeljsko infrastrukturo skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS), v višini 83 milijonov EUR (2015: 85 milijonov EUR) so prav tako vključena v postavko vesoljska sredstva. Poleg tega sredstva v gradnji za EGNOS znašajo 21 milijonov EUR (2015: 14 milijonov EUR).

Sredstva, povezana s vesoljskimi programi EU, se gradijo s pomočjo Evropske vesoljske agencije (ESA).

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Zemljišča in zgradbe | Vesoljska sredstva | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Drugo | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | Skupaj |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2015 | 4 856 | 725 | 563 | 248 | 627 | 277 | 2 784 | 3 832 | 13 911 |
| Povečanja | 145 | 14 | 28 | 22 | 73 | 20 | 5 | 1 639 | 1 945 |
| Odtujitve | (2) | (1) | (14) | (10) | (49) | (10) | (3) | 0 | (90) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 294 | 2 864 | 3 | 6 | 3 | 9 | (2) | (3 177 ) | — |
| Druge spremembe | 5 | 1 | 4 | 3 | 4 | 2 | 0 | (3) | 16 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016 | 5 297 | 3 603 | 583 | 269 | 658 | 298 | 2 783 | 2 292 | 15 783 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2015 | (2 701 ) | (141) | (440) | (176) | (517) | (182) | (1 054 ) | — | (5 211 ) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (166) | (160) | (47) | (19) | (62) | (29) | (100) | — | (583) |
| Odpis amortizacije | — | — | 1 | 0 | 6 | 1 | — | — | 8 |
| Odtujitve | 2 | 0 | 13 | 10 | 42 | 7 | 3 | — | 77 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 | — | 0 | 0 | (2) | 0 | 2 | — | — |
| Druge spremembe | 0 | 0 | (2) | (1) | (2) | 0 | (1) | — | (6) |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016 | (2 865 ) | (301) | (474) | (186) | (535) | (203) | (1 150 ) | — | (5 715 ) |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2016 | 2 432 | 3 302 | 109 | 83 | 122 | 95 | 1 633 | 2 292 | 10 068 |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2015 | 2 155 | 584 | 124 | 72 | 110 | 94 | 1 730 | 3 832 | 8 700 |

v milijonih EUR

Zemljišča in zgradbe

Vesoljska sredstva

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Drugo

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

Skupaj

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2015

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2015

4 856

4 856

725

725

563

563

248

248

627

627

277

277

2 784

2 784

3 832

3 832

13 911

13 911

Povečanja

Povečanja

145

145

14

14

28

28

22

22

73

73

20

20

5

5

1 639

1 639

1 945

1 945

Odtujitve

Odtujitve

(2)

(2)

(1)

(1)

(14)

(14)

(10)

(10)

(49)

(49)

(10)

(10)

(3)

(3)

0

0

(90)

(90)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

294

294

2 864

2 864

3

3

6

6

3

3

9

9

(2)

(2)

(3 177 )

(3 177 )

—

Druge spremembe

Druge spremembe

5

5

1

1

4

4

3

3

4

4

2

2

0

0

(3)

(3)

16

16

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

5 297

5 297

3 603

3 603

583

583

269

269

658

658

298

298

2 783

2 783

2 292

2 292

15 783

15 783

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2015

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2015

(2 701 )

(2 701 )

(141)

(141)

(440)

(440)

(176)

(176)

(517)

(517)

(182)

(182)

(1 054 )

(1 054 )

—

(5 211 )

(5 211 )

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(166)

(166)

(160)

(160)

(47)

(47)

(19)

(19)

(62)

(62)

(29)

(29)

(100)

(100)

—

(583)

(583)

Odpis amortizacije

Odpis amortizacije

—

—

1

1

0

0

6

6

1

1

—

—

8

8

Odtujitve

Odtujitve

2

2

0

0

13

13

10

10

42

42

7

7

3

3

—

77

77

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

0

—

0

0

0

0

(2)

(2)

0

0

2

2

—

—

Druge spremembe

Druge spremembe

0

0

0

0

(2)

(2)

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(1)

(1)

—

(6)

(6)

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016

(2 865 )

(2 865 )

(301)

(301)

(474)

(474)

(186)

(186)

(535)

(535)

(203)

(203)

(1 150 )

(1 150 )

—

(5 715 )

(5 715 )

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2016

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2016

2 432

2 432

3 302

3 302

109

109

83

83

122

122

95

95

1 633

1 633

2 292

2 292

10 068

10 068

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2015

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2015

2 155

2 155

584

584

124

124

72

72

110

110

94

94

1 730

1 730

3 832

3 832

8 700

8 700

2.3.   NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Deleži v skupnih podjetjih | 2.3.1 | — | 5 |
| Deleži v pridruženih subjektih | 2.3.2 | 528 | 491 |
| Skupaj | | 528 | 497 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Deleži v skupnih podjetjih

Deleži v skupnih podjetjih

2.3.1

2.3.1

—

5

5

Deleži v pridruženih subjektih

Deleži v pridruženih subjektih

2.3.2

2.3.2

528

528

491

491

Skupaj

Skupaj

528

528

497

497

2.3.1.   
  Deleži v skupnih podjetjih

Deleži v skupnih podjetjih

Obstajajo številni subjekti, ki jih delno financira EU in izpolnjujejo zahteve, da se v konsolidiranih računovodskih izkazih EU obračunajo po kapitalski metodi, vendar so nepomembni za računovodske izkaze kot celoto, zato v konsolidiranih računovodskih izkazih za leto 2016 niso bili obračunani po kapitalski metodi. Ti subjekti so poimenovani „manjši subjekti“ – glej pojasnilo 1.3. Ocena nepomembnosti se opravi vsako leto, da se ugotovi, ali je ta izključitev še upravičena. Prispevki EU za te subjekte so obračunani kot odhodki. Pojasnilo 9 vključuje seznam teh subjektov v letu 2016.

1.3

9

2.3.2.   
  Deleži v pridruženih subjektih

Deleži v pridruženih subjektih

Delež EU v Evropskem investicijskem skladu (v nadaljnjem besedilu: EIS) se obravnava kot delež v pridruženem subjektu z uporabo kapitalske metode obračunavanja. EIS je finančna institucija EU, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za mala in srednja podjetja. Sedež ima v Luxembourgu in deluje kot javno-zasebno partnerstvo, katerega članice so Evropska investicijska banka (EIB), EU in skupina finančnih institucij. Na dan 31. decembra 2016 je imela EU v lastniškem kapitalu EIS 28,1-odstotni lastniški delež (2015: 26,5 %) in 28,1 % glasovalnih pravic (2015: 26,5 %). EIS mora v skladu s svojim statutom v statutarno rezervo nameniti vsaj 20 % svojega letnega čistega dobička, dokler skupna rezerva ne znaša 10 % vpisanega kapitala. Ta rezerva ni na voljo za razdeljevanje.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Evropski investicijski sklad |
| Delež na dan 31. 12. 2015 | 491 |
| Prispevki | 41 |
| Prejete dividende | (6) |
| Delež v čistem rezultatu | 34 |
| Spremembe rezerve za pošteno vrednost | (0) |
| Drugo gibanje lastniškega kapitala | (32) |
| Delež na dan 31. 12. 2016 | 528 |

v milijonih EUR

Evropski investicijski sklad

Delež na dan 31. 12. 2015

Delež na dan 31. 12. 2015

491

491

Prispevki

Prispevki

41

41

Prejete dividende

Prejete dividende

(6)

(6)

Delež v čistem rezultatu

Delež v čistem rezultatu

34

34

Spremembe rezerve za pošteno vrednost

Spremembe rezerve za pošteno vrednost

(0)

(0)

Drugo gibanje lastniškega kapitala

Drugo gibanje lastniškega kapitala

(32)

(32)

Delež na dan 31. 12. 2016

Delež na dan 31. 12. 2016

528

528

EU je na podlagi njene udeležbe mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| EIS skupaj | Delež EU | EIS skupaj | Delež EU |
| Sredstva | 2 301 | 647 | 2 183 | 578 |
| Obveznosti | (423) | (119) | (328) | (87) |
| Prihodki | 240 | 67 | 192 | 51 |
| Odhodki | (118) | (33) | (95) | (25) |
| Presežek/(primanjkljaj) | 122 | 34 | 97 | 26 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

EIS skupaj

Delež EU

EIS skupaj

Delež EU

Sredstva

Sredstva

2 301

2 301

647

647

2 183

2 183

578

578

Obveznosti

Obveznosti

(423)

(423)

(119)

(119)

(328)

(328)

(87)

(87)

Prihodki

Prihodki

240

240

67

67

192

192

51

51

Odhodki

Odhodki

(118)

(118)

(33)

(33)

(95)

(95)

(25)

(25)

Presežek/(primanjkljaj)

Presežek/(primanjkljaj)

122

122

34

34

97

97

26

26

EU je vplačala 20 % svojega deleža, tako da je bilo stanje nevpoklicanega kapitala 986 milijonov EUR.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Kapital EIS skupaj | Kapital, ki ga je vpisala EU |
| Osnovni kapital skupaj | 4 382 | 1 232 |
| Vplačano | (876) | (246) |
| Nevpoklicano | 3 506 | 986 |

v milijonih EUR

Kapital EIS skupaj

Kapital, ki ga je vpisala EU

Osnovni kapital skupaj

Osnovni kapital skupaj

4 382

4 382

1 232

1 232

Vplačano

Vplačano

(876)

(876)

(246)

(246)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

3 506

3 506

986

986

2.4.   FINANČNA SREDSTVA

FINANČNA SREDSTVA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Nekratkoročna finančna sredstva | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 9 131 | 7 222 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.4.2 | — | — |
| Posojila | 2.4.3 | 53 116 | 49 743 |
| | | 62 247 | 56 965 |
| Kratkoročna finančna sredstva | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 1 311 | 2 399 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.4.2 | 0 | — |
| Posojila | 2.4.3 | 2 361 | 7 508 |
| | | 3 673 | 9 907 |
| Skupaj | | 65 920 | 66 871 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Nekratkoročna finančna sredstva

Nekratkoročna finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

9 131

9 131

7 222

7 222

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.4.2

2.4.2

—

—

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

53 116

53 116

49 743

49 743

62 247

62 247

56 965

56 965

Kratkoročna finančna sredstva

Kratkoročna finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

1 311

1 311

2 399

2 399

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.4.2

2.4.2

0

0

—

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

2 361

2 361

7 508

7 508

3 673

3 673

9 907

9 907

Skupaj

Skupaj

65 920

65 920

66 871

66 871

2.4.1.   
  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Naložbe sklada BUFI | 2 013 | 2 647 |
| ESPJ v likvidaciji | 1 685 | 1 699 |
| Evropska banka za obnovo in razvoj | 188 | 188 |
| | 3 886 | 4 534 |
| Jamstvena sklada za proračunska jamstva: | | |
| Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 2 069 | 2 002 |
| Jamstveni sklad EFSI | 948 | — |
| | 3 017 | 2 002 |
| Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: | | |
| Obzorje 2020 | 1 213 | 765 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 719 | 773 |
| Instrument za povezovanje Evrope (3) | 483 | 425 |
| Sklad za zagon pri ETF | 476 | 485 |
| Posli rizičnega kapitala | 132 | 152 |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo | 118 | 118 |
| Drugo | 398 | 366 |
| | 3 539 | 3 084 |
| Skupaj | 10 442 | 9 620 |
| Nekratkoročna | 9 131 | 7 222 |
| Kratkoročna | 1 311 | 2 399 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

2 013

2 013

2 647

2 647

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

1 685

1 685

1 699

1 699

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

188

188

188

188

3 886

3 886

4 534

4 534

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

2 069

2 069

2 002

2 002

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

948

948

—

3 017

3 017

2 002

2 002

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Obzorje 2020

Obzorje 2020

1 213

1 213

765

765

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

719

719

773

773

Instrument za povezovanje Evrope (3)

Instrument za povezovanje Evrope (3

483

483

425

425

Sklad za zagon pri ETF

Sklad za zagon pri ETF

476

476

485

485

Posli rizičnega kapitala

Posli rizičnega kapitala

132

132

152

152

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

118

118

118

118

Drugo

Drugo

398

398

366

366

3 539

3 539

3 084

3 084

Skupaj

Skupaj

10 442

10 442

9 620

9 620

Nekratkoročna

Nekratkoročna

9 131

9 131

7 222

7 222

Kratkoročna

Kratkoročna

1 311

1 311

2 399

2 399

EU ima skupaj za 10 442 milijonov EUR za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, od tega jih ima 8 920 milijonov EUR v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (npr. obveznice), 1 302 milijona EUR v obliki lastniških instrumentov in 221 milijonov EUR v obliki naložb v enotni sklad EIB (sklad denarnega trga). Dolžniški vrednostni papirji in enote v enotnem skladu EIB se večinoma uporabljajo za začasno vlaganje zneskov, dodeljenih jamstvenim instrumentom EU in instrumentom EU za porazdelitev tveganja, dokler se ne uporabijo za unovčitev jamstva.

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

Začasno plačane globe v zadevah na področju konkurence se dodelijo v namenski sklad (sklad BUFI – sklad „Budget Fines“ (proračunske globe)) in Komisija jih vlaga v dolžniške instrumente, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Kar zadeva zneske Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji, so vsa za prodajo razpoložljiva finančna sredstva dolžniški vrednostni papirji, ki so izraženi v eurih in kotirajo na delujočih trgih.

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

Ker Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vključene v statut EBRD, ki se med drugim nanašajo na prodajo deležev, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo obstoječim delničarjem, se delež EU vrednoti po nabavni vrednosti.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Kapital EBRD skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija, na dan 31. 12. 2016 |
| Osnovni vpisani kapital skupaj | 29 703 | 900 |
| Vplačano | (6 207 ) | (188) |
| Nevpoklicano | 23 496 | 712 |

v milijonih EUR

Kapital EBRD skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija, na dan 31. 12. 2016

Osnovni vpisani kapital skupaj

Osnovni vpisani kapital skupaj

29 703

29 703

900

900

Vplačano

Vplačano

(6 207 )

(6 207 )

(188)

(188)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

23 496

23 496

712

712

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, zajamčena s proračunom EU, zlasti posojila EIB zunaj EU, financirana iz lastnih sredstev EIB, in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj EU – glej pojasnilo 4.1.1. Gre za dolgoročni instrument (nekratkoročni del: 1 946 milijonov EUR), ki ga upravlja EIB, njegov cilj pa je zajeti vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU. Sklad se financira s plačili iz proračuna EU, prihodki od obresti na naložbe iz sredstev Sklada in izterjanimi zneski v primeru zamude dolžnikov, za katere je Sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Sredstva Sklada bi bilo treba ohranjati v ciljnem znesku, ki ustreza 9 % zajamčenih posojil, ki niso poravnana ob koncu leta. Razlika med ciljnim zneskom in vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta se pokrije iz proračuna EU v letu n+2, medtem ko se vsak presežek vrne nazaj v proračun.

4.1.1

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Na podlagi uredbe o EFSI je bil ustanovljen jamstveni sklad EFSI za zagotavljanje likvidnostne rezerve za morebitne izgube, ki bi jih imela EIB pri svojih poslih financiranja in vlaganja, ki so upravičeni do jamstva EU v okviru EFSI v skladu s sporazumom o EFSI – glej pojasnilo 4.1.1. Jamstveni sklad EFSI se financira s prispevki iz proračuna EU. Polni se tudi z donosi na vložena sredstva jamstvenega sklada, prihodki, ki jih je EU prejela kot nadomestilo za jamstvo v skladu s sporazumom o EFSI, ter zneski, ki jih EIB izterja od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v zvezi s prejšnjimi unovčitvami jamstva. Sklad upravlja Komisija, ki je pooblaščena za vlaganje sredstev jamstvenega sklada EFSI na finančnih trgih v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ob upoštevanju ustreznih pravil varnega in skrbnega poslovanja. Jamstveni sklad EFSI je začel delovati aprila 2016. Postopno se bo polnil, dokler ne doseže 8 milijard EUR, tj. 50 % skupnega jamstva EU za EFSI v časovnem obdobju od leta 2016 do 2022.

4.1.1

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

Za pregled vseh finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna glej Razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo.

Obzorje 2020

Obzorje 2020

V skladu z uredbo EU o ustanovitvi programa Obzorje 2020 – okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – so bili vzpostavljeni novi finančni instrumenti za izboljšanje dostopa do financiranja za subjekte, ki se ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. Ti instrumenti so: storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin, v okviru katere Komisija deli finančno tveganje, povezano s portfeljem novih poslov financiranja, ki jih je sklenila EIB; jamstvo InnovFin za MSP, vključno z instrumentom neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI), to sta jamstvena instrumenta, ki ju upravlja EIS ter zagotavljata jamstva in zavarovanje jamstev finančnim posrednikom za nove portfelje posojil (v okviru SIUGI Komisija deli finančno tveganje, povezano z danim jamstvom, z državami članicami, EIS in EIB) ter kapitalski instrument za raziskave in inovacije InnovFin, ki zagotavlja naložbe v sklade tveganega kapitala in ga upravlja EIS.

storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin

jamstvo InnovFin za MSP, vključno z instrumentom neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI)

kapitalski instrument za raziskave in inovacije InnovFin

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) upravlja EIB, naložbeni portfelj Komisije pa se uporablja za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skladu za financiranje na osnovi delitve tveganja je bil v večletnem finančnem okviru 2007–2013 skupno dodeljen proračun EU v višini do 1 milijarde EUR. V večletnem finančnem okviru 2014–2020 niso predvideni novi proračunski prispevki v sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja. Skupno tveganje EU je omejeno na znesek, ki ga prispeva v sklad.

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

V skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 je bil ustanovljen dolžniški instrument Instrument za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE) za omogočanje lažjega dostopa do financiranja za infrastrukturne projekte v sektorjih prometa, telekomunikacij in energetike. Upravlja ga EIB na podlagi sporazuma z EU. Dolžniški finančni instrument IPE je nadaljevanje Instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T in pilotne faze Pobude za projektne obveznice. Instrument za posojilna jamstva in portfelj Pobude za projektne obveznice sta bila združena v finančni instrument IPE z učinkom od 1. januarja 2016. Ta nudi delitev tveganja za dolžniško financiranje v obliki prednostnega in podrejenega dolga ali jamstev ter podporo za projektne obveznice.

Sklad za zagon pri ETF

Sklad za zagon pri ETF

To so lastniški instrumenti, ki so se financirali iz programa za rast in zaposlovanje, večletnega programa za podjetja in podjetništvo, programa za konkurenčnost in inovativnost ter pilotnega projekta za prenos tehnologij, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje zagonskih MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala.

2.4.2.   
  Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Nominalni znesek v prejemnem delu | Nominalni znesek v plačilnem delu | Poštena vrednost | Nominalni znesek v prejemnem delu | Nominalni znesek v plačilnem delu | Poštena vrednost |
| Valutne nestandardizirane terminske pogodbe | 50 | (50) | 0 | — | — | — |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Nominalni znesek v prejemnem delu

Nominalni znesek v plačilnem delu

Poštena vrednost

Nominalni znesek v prejemnem delu

Nominalni znesek v plačilnem delu

Poštena vrednost

Valutne nestandardizirane terminske pogodbe

Valutne nestandardizirane terminske pogodbe

50

50

(50)

(50)

0

0

—

—

—

EU je leta 2016 sklenila dve valutni nestandardizirani terminski pogodbi, da bi se zavarovala pred valutnim tveganjem, povezanim z dolžniškimi vrednostnimi papirji, denominiranimi v USD, ki jih ima v posesti jamstveni sklad EFSI. EU v skladu s temi valutnimi nestandardiziranimi terminskimi pogodbami na datum zapadlosti plača pogodbeno dogovorjen nominalni znesek v tuji valuti („plačilni del“) in prejme nominalni znesek v EUR („prejemni del“). Te pogodbe na izvedene finančne instrumente se merijo po pošteni vrednosti na dan bilance stanja in se razvrstijo bodisi kot finančna sredstva ali finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, odvisno od tega, ali je njihova poštena vrednost pozitivna ali negativna. Na dan 31. decembra 2016 je imela ena valutna nestandardizirana terminska pogodba z nominalno vrednostjo 50 milijonov EUR pozitivno pošteno vrednost v višini 0,5 milijona EUR in je pripoznana med finančnimi sredstvi. Druga pogodba z nominalnim zneskom v višini 101 milijon EUR je imela negativno pošteno vrednost in je bila zato priznana kot finančna obveznost – glej pojasnilo 2.11.2.

2.11.2

Na dan 31. decembra 2016 so vsa finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj razvrščena na raven 2 hierarhije poštene vrednosti – glej spodnjo razpredelnico.

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih | 8 910 | 8 123 |
| Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen | 231 | 188 |
| Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov | 1 302 | 1 310 |
| Skupaj | 10 442 | 9 620 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

8 910

8 910

8 123

8 123

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

231

231

188

188

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

1 302

1 302

1 310

1 310

Skupaj

Skupaj

10 442

10 442

9 620

9 620

V danem obdobju ni bilo prenosov med ravnjo 1 in ravnjo 2.

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja, z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja, z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

| v milijonih EUR |
| --- |
| Začetna bilanca na dan 31. 12. 2015 | 1 310 |
| Nakup in prodaja | 32 |
| Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja | (54) |
| Dobički ali izgube v čistih sredstvih | 13 |
| Prenosi na raven 3 | — |
| Prenosi z ravni 3 | — |
| Drugo | — |
| Končna bilanca na dan 31. 12. 2016 | 1 302 |

v milijonih EUR

Začetna bilanca na dan 31. 12. 2015

Začetna bilanca na dan 31. 12. 2015

1 310

1 310

Nakup in prodaja

Nakup in prodaja

32

32

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

(54)

(54)

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

13

13

Prenosi na raven 3

Prenosi na raven 3

—

Prenosi z ravni 3

Prenosi z ravni 3

—

Drugo

Drugo

—

Končna bilanca na dan 31. 12. 2016

Končna bilanca na dan 31. 12. 2016

1 302

1 302

2.4.3.   
  Posojila

Posojila

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Posojila za finančno pomoč | 2.4.3.1 | 55 134 | 56 874 |
| Druga posojila | 2.4.3.2 | 343 | 377 |
| Skupaj | | 55 477 | 57 251 |
| Nekratkoročna | | 53 116 | 49 743 |
| Kratkoročna | | 2 361 | 7 508 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

2.4.3.1

2.4.3.1

55 134

55 134

56 874

56 874

Druga posojila

Druga posojila

2.4.3.2

2.4.3.2

343

343

377

377

Skupaj

Skupaj

55 477

55 477

57 251

57 251

Nekratkoročna

Nekratkoročna

53 116

53 116

49 743

49 743

Kratkoročna

Kratkoročna

2 361

2 361

7 508

7 508

2.4.3.1.   Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

| v milijonih EUR |
| --- |
| | EMFS | Plačilno bilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2015 | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 229 | 56 874 |
| Nova posojila | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Povračila | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | (33) | (33) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | (53) | (40) | — | — | (5) | (98) |
| Oslabitev | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 191 | 55 134 |
| Nekratkoročna | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 101 | 53 039 |
| Kratkoročna | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 90 | 2 096 |
| Sprememba knjigovodske vrednosti ustreza spremembi natečenih obresti. |

v milijonih EUR

EMFS

Plačilno bilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2015

Skupaj na dan 31. 12. 2015

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

229

229

56 874

56 874

Nova posojila

Nova posojila

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Povračila

Povračila

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

—

(33)

(33)

(33)

(33)

Spremembe knjigovodske vrednosti

Spremembe knjigovodske vrednosti

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(5)

(5)

(98)

(98)

Oslabitev

Oslabitev

—

—

—

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

191

191

55 134

55 134

Nekratkoročna

Nekratkoročna

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

101

101

53 039

53 039

Kratkoročna

Kratkoročna

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

90

90

2 096

2 096

Sprememba knjigovodske vrednosti ustreza spremembi natečenih obresti.

Sprememba knjigovodske vrednosti ustreza spremembi natečenih obresti.

Nominalna vrednost posojil za finančno pomoč na dan 31. decembra 2016 znaša 54 373 milijonov EUR (2015: 56 011 milijonov EUR).

EMFS omogoča odobritev finančne pomoči državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave. Pomoč je lahko v obliki posojila ali kreditne linije. S sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. maja 2010 je bil ta mehanizem omejen na 60 milijard EUR, vendar pravno določena omejitev omejuje obseg neodplačanih posojil ali kreditnih linij na varnostno rezervo, ki je na razpolago v okviru zgornje meje lastnih sredstev. Za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči proračun EU. Ni predvideno, da bo EMFS izvajal nove programe financiranja ali sklepal nove sporazume o posojilih.

Aranžma za plačilnobilančna posojila je na politikah temelječ finančni instrument, ki zagotavlja srednjeročno finančno pomoč državam članicam EU, ki niso prevzele eura. Omogoča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo težave glede plačilne bilance ali pretoka kapitala, ali pa obstaja resna nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle. V okviru instrumenta je mogoče odobriti toliko posojil, da neodplačani znesek znaša največ 50 milijard EUR. Za najeta posojila, povezana s temi plačilnobilančnimi posojili, jamči proračun EU.

Makrofinančna pomoč je na politikah temelječ finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno in/ali proračunsko podporo partnerskim državam, ki so v programu pomoči Mednarodnega denarnega sklada. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali subvencij ali ustrezne kombinacije obeh in običajno dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa prilagajanja in reform, ki ga podpira MDS. Za ta posojila jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Na dan 31. decembra 2016 je bilo v zvezi s sporazumom o posojilih v okviru makrofinančne pomoči dodeljenih 1 313 milijonov EUR Ukrajini (1 200 milijonov EUR), Tuniziji (100 milijonov EUR), Gruziji (13 milijonov EUR), vendar znesek še ni bil izplačan – glej pojasnilo 4.1.2.

4.1.2

Euratom kot pravni subjekt (ki ga zastopa Komisija) daje posojila državam članicam in državam nečlanicam za financiranje projektov v zvezi z energetskimi objekti. Na dan 31. decembra 2016 so bila Ukrajini odobrena posojila v višini 300 milijonov EUR, vendar znesek še ni bil izplačan – glej pojasnilo 4.1.2. Prejeta so bila jamstva tretjih oseb v višini 252 milijonov EUR (2015: 301 milijon EUR) za kritje posojil Euratom.

4.1.2

Posojila ESPJ v likvidaciji so bila odobrena za izposojena sredstva v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ.

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom | 0 % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| ESPJ v likvidaciji | 5,23  % – 5,81  % | 5,23  % – 5,81  % |

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % – 5,76  %

0 % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

5,23  % – 5,81  %

2.4.3.2.   Druga posojila

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Posojila s posebnimi pogoji | 93 | 113 |
| Prenesena posojila | — | — |
| Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji | 5 | 6 |
| Vezane vloge od 3 do 12 mesecev | 245 | 257 |
| Skupaj | 343 | 377 |
| Nekratkoročna | 77 | 88 |
| Kratkoročna | 266 | 290 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji

93

93

113

113

Prenesena posojila

Prenesena posojila

—

—

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

5

5

6

6

Vezane vloge od 3 do 12 mesecev

Vezane vloge od 3 do 12 mesecev

245

245

257

257

Skupaj

Skupaj

343

343

377

377

Nekratkoročna

Nekratkoročna

77

77

88

88

Kratkoročna

Kratkoročna

266

266

290

290

Nominalna vrednost drugih posojil na dan 31. decembra 2016 skupaj 673 milijonov EUR (2015: 609 milijonov EUR).

Posojila s posebnimi pogoji so odobrena po ugodnejših obrestnih merah v okviru sodelovanja z državami nečlanicami.

Prenesena posojila so neodplačana posojila, ki jih je odobrila EIB in za katera so bile vse pravice s subrogacijo prenesene na EU po plačilu iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Ta posojila so v celoti oslabljena za znesek v višini 332 milijonov EUR (2015: 218 milijonov EUR).

Oslabitev drugih posojil

Oslabitev drugih posojil

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2015 | Povečanja | Razveljavitve | Odpisi vrednosti | Drugo | 31. 12. 2016 |
| Posojila s posebnimi pogoji | 13 | 0 | (6) | 0 | 0 | 7 |
| Prenesena posojila | 218 | 114 | 0 | 0 | 0 | 332 |
| Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj | 231 | 114 | (6) | 0 | 0 | 339 |

v milijonih EUR

31. 12. 2015

Povečanja

Razveljavitve

Odpisi vrednosti

Drugo

31. 12. 2016

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji

13

13

0

0

(6)

(6)

0

0

0

0

7

7

Prenesena posojila

Prenesena posojila

218

218

114

114

0

0

0

0

0

0

332

332

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

—

—

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

231

231

114

114

(6)

(6)

0

0

0

0

339

339

2.5.   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Nekratkoročno predhodno financiranje | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 20 219 | 28 543 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 1 651 | 1 332 |
| Prispevek za skrbniške sklade | | 31 | 4 |
| | | 21 901 | 29 879 |
| Kratkoročno predhodno financiranje | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 21 386 | 11 498 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 2 183 | 3 779 |
| | | 23 569 | 15 277 |
| Skupaj | | 45 470 | 45 156 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Nekratkoročno predhodno financiranje

Nekratkoročno predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

20 219

20 219

28 543

28 543

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

1 651

1 651

1 332

1 332

Prispevek za skrbniške sklade

Prispevek za skrbniške sklade

31

31

4

4

21 901

21 901

29 879

29 879

Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

21 386

21 386

11 498

11 498

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

2 183

2 183

3 779

3 779

23 569

23 569

15 277

15 277

Skupaj

Skupaj

45 470

45 470

45 156

45 156

Obseg zneskov predhodnega financiranja v različnih programih mora zadostovati, da se upravičencu zagotovijo potrebna sredstva za začetek projekta, hkrati pa je treba zagotoviti zaščito finančnih interesov EU ter upoštevati pravne in operativne omejitve ter omejitve zaradi stroškovne učinkovitosti. Komisija vse te vidike ustrezno upošteva v prizadevanju, da se izboljša nadaljnje spremljanje predhodnega financiranja.

2.5.1.   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Bruto znesek | Obračunano prek presečnega datuma | Čisti znesek na dan 31. 12. 2016 | Bruto znesek | Obračunano prek presečnega datuma | Čisti znesek na dan 31. 12. 2015 |
| Deljeno upravljanje | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 3 955 | — | 3 955 | 4 726 | (1 629 ) | 3 097 |
| ESRR in KS | 19 858 | (4 727 ) | 15 131 | 24 268 | (7 416 ) | 16 852 |
| ESS | 6 477 | (617) | 5 860 | 7 251 | (1 325 ) | 5 926 |
| Drugo | 4 219 | (2 393 ) | 1 826 | 4 359 | (2 365 ) | 1 994 |
| | 34 509 | (7 737 ) | 26 772 | 40 604 | (12 735 ) | 27 869 |
| Neposredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Komisija | 12 424 | (8 843 ) | 3 581 | 12 512 | (9 536 ) | 2 976 |
| Izvajalske agencije EU | 13 136 | (8 348 ) | 4 788 | 11 065 | (7 767 ) | 3 298 |
| Skrbniški skladi | 142 | (82) | 60 | 14 | (5) | 9 |
| | 25 701 | (17 273 ) | 8 429 | 23 591 | (17 308 ) | 6 283 |
| Posredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Druge agencije in organi EU | 616 | (157) | 459 | 627 | (95) | 532 |
| Tretje države | 1 861 | (1 135 ) | 726 | 2 151 | (1 229 ) | 922 |
| Mednarodne organizacije | 7 230 | (4 432 ) | 2 797 | 6 640 | (4 014 ) | 2 626 |
| Drugi subjekti | 6 498 | (4 077 ) | 2 422 | 5 330 | (3 521 ) | 1 809 |
| | 16 206 | (9 801 ) | 6 404 | 14 748 | (8 859 ) | 5 889 |
| Skupaj | 76 416 | (34 811 ) | 41 605 | 78 943 | (38 902 ) | 40 041 |
| Nekratkoročno | 20 219 | — | 20 219 | 28 543 | — | 28 543 |
| Kratkoročno | 56 197 | (34 811 ) | 21 386 | 50 401 | (38 902 ) | 11 498 |

v milijonih EUR

Bruto znesek

Obračunano prek presečnega datuma

Čisti znesek na dan 31. 12. 2016

Bruto znesek

Obračunano prek presečnega datuma

Čisti znesek na dan 31. 12. 2015

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

3 955

3 955

—

3 955

3 955

4 726

4 726

(1 629 )

(1 629 )

3 097

3 097

ESRR in KS

ESRR in KS

19 858

19 858

(4 727 )

(4 727 )

15 131

15 131

24 268

24 268

(7 416 )

(7 416 )

16 852

16 852

ESS

ESS

6 477

6 477

(617)

(617)

5 860

5 860

7 251

7 251

(1 325 )

(1 325 )

5 926

5 926

Drugo

Drugo

4 219

4 219

(2 393 )

(2 393 )

1 826

1 826

4 359

4 359

(2 365 )

(2 365 )

1 994

1 994

34 509

34 509

(7 737 )

(7 737 )

26 772

26 772

40 604

40 604

(12 735 )

(12 735 )

27 869

27 869

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

12 424

12 424

(8 843 )

(8 843 )

3 581

3 581

12 512

12 512

(9 536 )

(9 536 )

2 976

2 976

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

13 136

13 136

(8 348 )

(8 348 )

4 788

4 788

11 065

11 065

(7 767 )

(7 767 )

3 298

3 298

Skrbniški skladi

Skrbniški skladi

142

142

(82)

(82)

60

60

14

14

(5)

(5)

9

9

25 701

25 701

(17 273 )

(17 273 )

8 429

8 429

23 591

23 591

(17 308 )

(17 308 )

6 283

6 283

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Druge agencije in organi EU

Druge agencije in organi EU

616

616

(157)

(157)

459

459

627

627

(95)

(95)

532

532

Tretje države

Tretje države

1 861

1 861

(1 135 )

(1 135 )

726

726

2 151

2 151

(1 229 )

(1 229 )

922

922

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

7 230

7 230

(4 432 )

(4 432 )

2 797

2 797

6 640

6 640

(4 014 )

(4 014 )

2 626

2 626

Drugi subjekti

Drugi subjekti

6 498

6 498

(4 077 )

(4 077 )

2 422

2 422

5 330

5 330

(3 521 )

(3 521 )

1 809

1 809

16 206

16 206

(9 801 )

(9 801 )

6 404

6 404

14 748

14 748

(8 859 )

(8 859 )

5 889

5 889

Skupaj

Skupaj

76 416

76 416

(34 811 )

(34 811 )

41 605

41 605

78 943

78 943

(38 902 )

(38 902 )

40 041

40 041

Nekratkoročno

Nekratkoročno

20 219

20 219

—

20 219

20 219

28 543

28 543

—

28 543

28 543

Kratkoročno

Kratkoročno

56 197

56 197

(34 811 )

(34 811 )

21 386

21 386

50 401

50 401

(38 902 )

(38 902 )

11 498

11 498

Predhodno financiranje pomeni izplačana denarna sredstva in s tem izvrševanje odobritev plačil. Kot je pojasnjeno v pojasnilu 1.5.7, so to predujmi in zanje še niso nastali stroški. Zato predhodno financiranje kljub temu, da zmanjšuje neporavnane obveznosti (glej pojasnilo 5.1), predstavlja stroške, ki še niso pripoznani v izkazu finančnega uspeha.

1.5.7

5.1

Zaključek programskega obdobja 2007–2013 ter postopna vzpostavitev programov v obdobju 2014–2020 sta glavna dejavnika, ki vplivata na zneske v bilanci stanja: predhodno financiranje, povezano s starimi programi, se zmanjšuje zaradi priznanja stroškov, medtem ko je bilo v zvezi z novim programskim obdobjem izplačanega več predhodnega financiranja.

Pri deljenem upravljanju ta prehod med programskima obdobjema pojasnjuje tudi gibanje kratkoročnega in nekratkoročnega predhodnega financiranja. Programsko obdobje 2007–2013 je v zaključni fazi in tako več zneskov zapade v dvanajstih mesecih. Kar zadeva programsko obdobje 2014–2020, so plačila začetnega predhodnega financiranja knjižena kot nekratkoročna, medtem ko je letno predhodno financiranje knjiženo kot kratkoročno.

Zgornja razpredelnica kaže znatno zmanjšanje bruto zneskov predhodnega financiranja v okviru deljenega upravljanja, kar je mogoče pojasniti z obračunom približno 18 521 milijonov EUR stroškov, kar se je delno izravnalo s plačilom novega predhodnega financiranja v višini 12 426 milijonov EUR.

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

To so jamstva, ki jih Komisija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov (predhodnega financiranja). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri nominalni vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. Pri tekoči vrednosti so dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2016 je nominalna vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 683 milijonov EUR, njihova tekoča vrednost pa 496 milijonov EUR (2015: 844 milijonov EUR oziroma 626 milijonov EUR).

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP) in programa Obzorje 2020, se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje tveganj, ki se nanašajo na neplačila zneskov upravičencev med izvajanjem posrednih ukrepov 7. OP in programa Obzorje 2020. Vsi udeleženci posrednih ukrepov, ki prejemajo nepovratna sredstva EU, prispevajo 5 % celotnega prejetega zneska h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence.

Na dan 31. decembra 2016 je višina zneskov predhodnega financiranja, ki jih krije Jamstveni sklad za udeležence, dosegla 1,8 milijarde EUR (2015: 1,7 milijarde EUR). EU (ki jo zastopa Komisija) deluje kot pooblaščenka udeležencev Jamstvenega sklada za udeležence, sklad sam pa je v lasti udeležencev.

Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so ob koncu leta znašala skupaj 1 951 milijonov EUR (2015: 1 838 milijonov EUR). Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence vključujejo tudi finančna sredstva, ki jih upravlja Generalni direktorat Komisije za gospodarske in finančne zadeve. Ker je Jamstveni sklad za udeležence ločen subjekt, sredstva Sklada niso konsolidirana v tem zaključnem računu EU.

2.5.2.   
  Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja | 2 534 | 3 287 |
| Sheme pomoči | 1 300 | 1 824 |
| Skupaj | 3 834 | 5 111 |
| Nekratkoročni | 1 651 | 1 332 |
| Kratkoročni | 2 183 | 3 779 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

2 534

2 534

3 287

3 287

Sheme pomoči

Sheme pomoči

1 300

1 300

1 824

1 824

Skupaj

Skupaj

3 834

3 834

5 111

5 111

Nekratkoročni

Nekratkoročni

1 651

1 651

1 332

1 332

Kratkoročni

Kratkoročni

2 183

2 183

3 779

3 779

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

V okviru programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) je mogoče državam članicam nakazati predujme iz proračuna EU, da lahko prispevajo v finančne instrumente (tj. posojila, lastniške naložbe ali jamstva). Za vzpostavitev in upravljanje teh finančnih instrumentov so odgovorne države članice in ne Komisija. Kljub temu so denarna sredstva, ki ob koncu leta v okviru teh instrumentov niso porabljena, last EU (tako kot vse predhodno financiranje) in se zato obravnavajo kot sredstvo v bilanci stanja EU.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

Države članice so prispevale znesek v višini 3 681 milijonov EUR, od katerega 31. decembra 2016 po ocenah še ni bilo izvršenih 1 842 milijonov EUR. To vključuje prispevek držav članic k pobudi za MSP, instrumentu, namenjenemu spodbujanju dodatnih posojil bančnega sektorja malim in srednjim podjetjem (plačanih 745 milijonov EUR, od katerih se za 481 milijonov EUR ocenjuje, da še niso bili izvršeni).

Za razvoj podeželja je bilo ob koncu leta neporabljenih 6 milijonov EUR.

Obdobje 2007–2013:

Obdobje 2007–2013:

V prejšnjem programskem obdobju temeljni pravni akti držav članic niso zavezovali, naj Komisiji redno poročajo o uporabi teh predujmov, v nekaterih primerih pa jim jih ni bilo niti treba opredeliti v izkazih odhodkov, ki jih predložijo Komisiji.

Na področju kohezijske politike Komisija o teh finančnih instrumentih vsako leto zbere informacije od držav članic in jih konsolidira v letnem poročilu o izvajanju. Naslednje poročilo bo končno poročilo o izvajanju, vendar to poročilo ne bo pravočasno na voljo za vključitev v ta zaključni račun. Posledično in skladno s prejšnjimi leti je izmerjena vrednost ocenjena na osnovi najnovejših zanesljivih razpoložljivih informacij, tj. letnega poročila o izvajanju na dan 31. decembra 2015 in izplačil, izvršenih v letu 2016. Ocena temelji tudi na predpostavki, da bodo ta sredstva v celoti in enakomerno porabljena v preostalem obdobju delovanja (do 31. marca 2017). Po ocenah je bilo ob koncu leta 2016 na voljo še 686 milijonov EUR za naložbe v končne upravičence.

Za razvoj podeželja so bili ob koncu leta vsi zneski izvršeni ali prerazporejeni na druge ukrepe pred koncem programskega obdobja.

Sheme pomoči

Sheme pomoči

Podobno kot zgoraj se predujmi, ki so jih plačale države članice za različne sheme pomoči (državna pomoč, tržni ukrepi v okviru EKJS ali naložbeni ukrepi EKSRP) in ob koncu leta niso porabljeni, v bilanci stanja EU evidentirajo kot sredstva. Komisija je ocenila vrednost teh predujmov na podlagi informacij, ki so jih zagotovile države članice; zadevni zneski so vključeni v zgornje podpostavke Sheme pomoči.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

Za kohezijsko politiko je bilo ob koncu leta neporabljenih 117 milijonov EUR.

Komisija je za kmetijsko politiko zahtevala informacije o neporabljenih zneskih neposredno od plačilnih agencij v državah članicah. Na podlagi teh podatkov se ocenjuje, da je bilo ob koncu leta neporabljenih 721 milijonov EUR.

Obdobje 2007–2013:

Obdobje 2007–2013:

Po ocenah je bilo ob koncu leta 2016 neporabljenih 461 milijonov EUR, ki predstavljajo predujme, plačane v okviru kmetijske politike.

2.6.   MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Nekratkoročni | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 700 | 857 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 16 | 13 |
| | | 717 | 870 |
| Kratkoročni | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 10 347 | 8 882 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 558 | 572 |
| | | 10 905 | 9 454 |
| Skupaj | | 11 621 | 10 324 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

700

700

857

857

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

16

16

13

13

717

717

870

870

Kratkoročni

Kratkoročni

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

10 347

10 347

8 882

8 882

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

558

558

572

572

10 905

10 905

9 454

9 454

Skupaj

Skupaj

11 621

11 621

10 324

10 324

2.6.1.   
  Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Nekratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 700 | 857 |
| | | 700 | 857 |
| Kratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 8 162 | 6 845 |
| Globe | 2.6.1.2 | 1 808 | 1 601 |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.6.1.3 | 329 | 369 |
| Drugi izterljivi zneski | | 47 | 67 |
| | | 10 347 | 8 882 |
| Skupaj | | 11 047 | 9 739 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

700

700

857

857

700

700

857

857

Kratkoročni

Kratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

8 162

8 162

6 845

6 845

Globe

Globe

2.6.1.2

2.6.1.2

1 808

1 808

1 601

1 601

Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

2.6.1.3

2.6.1.3

329

329

369

369

Drugi izterljivi zneski

Drugi izterljivi zneski

47

47

67

67

10 347

10 347

8 882

8 882

Skupaj

Skupaj

11 047

11 047

9 739

9 739

2.6.1.1.   Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| TLS, določena na računu A | 3 261 | 3 041 |
| TLS, določena na ločenem računu | 1 437 | 1 283 |
| Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti | 1 764 | — |
| Oslabitev | (753) | (760) |
| Drugo | 36 | 10 |
| Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi | 5 745 | 3 573 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 2 606 | 3 846 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 924 | 750 |
| Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI) | 30 | 26 |
| Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) | 167 | 175 |
| Oslabitev | (999) | (1 092 ) |
| Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja | 2 729 | 3 705 |
| Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja | 293 | 313 |
| Izterljiv plačani DDV | 41 | 36 |
| Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice | 55 | 75 |
| Skupaj | 8 863 | 7 701 |
| Nekratkoročni | 700 | 857 |
| Kratkoročni | 8 162 | 6 845 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

TLS, določena na računu A

TLS, določena na računu A

3 261

3 261

3 041

3 041

TLS, določena na ločenem računu

TLS, določena na ločenem računu

1 437

1 437

1 283

1 283

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

1 764

1 764

—

Oslabitev

Oslabitev

(753)

(753)

(760)

(760)

Drugo

Drugo

36

36

10

10

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

5 745

5 745

3 573

3 573

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

2 606

2 606

3 846

3 846

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

924

924

750

750

Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

30

30

26

26

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD)

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD)

167

167

175

175

Oslabitev

Oslabitev

(999)

(999)

(1 092 )

(1 092 )

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

2 729

2 729

3 705

3 705

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

293

293

313

313

Izterljiv plačani DDV

Izterljiv plačani DDV

41

41

36

36

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

55

55

75

75

Skupaj

Skupaj

8 863

8 863

7 701

7 701

Nekratkoročni

Nekratkoročni

700

700

857

857

Kratkoročni

Kratkoročni

8 162

8 162

6 845

6 845

Nekratkoročni zneski, ki jih dolgujejo države članice, se nanašajo na neizvršene sklepe o popravkih zaradi skladnosti za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), ki se izvršijo v letnih obrokih in/ali z odlogom.

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Tradicionalna lastna sredstva (TLS), sestavljena iz carin in prelevmanov na sladkor, zbirajo države članice v imenu Komisije. Države članice določijo znesek tradicionalnih lastnih sredstev in sporočijo zneske določenih pravic Komisiji prek mesečnih izkazov „računov A“. Določene pravice, ki niso bile vključene v „račune A“, ker jih države članice niso izterjale in ker niso bile zavarovane (ali če je bilo zavarovanje zagotovljeno, vendar se izpodbija), se prikažejo na „ločenem računu“.

Prispevki držav članic iz naslova DDV in BND so predmet letne prilagoditve, ki se opravi vsako leto na prvi delovni dan decembra. Lastna sredstva, ki naj bi bila prejeta, so vključevala tudi prilagoditve za proračunska leta 2014, 2015 in 2016, povezane z novimi določbami, uvedenimi s Sklepom o lastnih sredstvih iz leta 2014 po zaključku postopka ratifikacije in začetku veljavnosti 1. oktobra 2016, ki so zapadla v plačilo s strani držav članic 1. januarja 2017.

Popravki dejanske osnove za DDV in BND so še vedno mogoči v naslednjih štirih letih, če ni izdan pridržek. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo.

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Ta postavka zajema predvsem terjatve do držav članic na dan 31. decembra 2016, kakor so jih te prijavile in potrdile 15. oktobra 2016. Za izterljive zneske, ki se pojavijo po tej prijavi do 31. decembra 2016, se pripravi ocena. Komisija oceni tudi odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da se Komisija odpoveduje prihodnji izterjavi teh zneskov. V popravek je vključeno tudi zmanjšanje za 20 %, kar ustreza znesku, ki ga države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov.

2.6.1.2.   Globe

Globe

To se nanaša na globe, ki jih je naložila Komisija in ob koncu leta niso bile (začasno) plačane (1 986 milijonov EUR), zmanjšane za odpisane zneske (178 milijonov EUR). Za globe, ki ob koncu leta niso bile poravnane, so bila prejeta jamstva v skupni vrednosti 1 012 milijonov EUR (2015: 1 428 milijonov EUR). Treba je omeniti, da je 651 milijonov EUR teh terjatev zapadlo v plačilo po 31. decembru 2016.

2.6.1.3.   Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Kohezijski sklad, kmetijski sklad in sklad za razvoj podeželja: finančni popravki | 9 | 10 |
| Drugi prehodno nezaračunani prihodki | 64 | 162 |
| Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli | 256 | 196 |
| Skupaj | 329 | 369 |
| Nekratkoročne | — | — |
| Kratkoročne | 329 | 369 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Kohezijski sklad, kmetijski sklad in sklad za razvoj podeželja: finančni popravki

Kohezijski sklad, kmetijski sklad in sklad za razvoj podeželja: finančni popravki

9

9

10

10

Drugi prehodno nezaračunani prihodki

Drugi prehodno nezaračunani prihodki

64

64

162

162

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

256

256

196

196

Skupaj

Skupaj

329

329

369

369

Nekratkoročne

Nekratkoročne

—

—

Kratkoročne

Kratkoročne

329

329

369

369

2.6.2.   
  Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Nekratkoročne | | |
| Druge terjatve | 16 | 13 |
| | 16 | 13 |
| Kratkoročne | | |
| Stranke | 246 | 225 |
| Oslabitev terjatev do strank | (128) | (107) |
| Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli | 250 | 228 |
| Drugo | 191 | 227 |
| | 558 | 572 |
| Skupaj | 574 | 585 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Druge terjatve

Druge terjatve

16

16

13

13

16

16

13

13

Kratkoročne

Kratkoročne

Stranke

Stranke

246

246

225

225

Oslabitev terjatev do strank

Oslabitev terjatev do strank

(128)

(128)

(107)

(107)

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

250

250

228

228

Drugo

Drugo

191

191

227

227

558

558

572

572

Skupaj

Skupaj

574

574

585

585

Zgoraj razkrita oslabitev terjatev do strank vključuje znesek v višini 55 milijonov EUR za oslabitve, določene na posamični podlagi.

2.7.   ZALOGE

ZALOGE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Znanstveni materiali | 54 | 55 |
| Drugo | 111 | 83 |
| Skupaj | 165 | 138 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Znanstveni materiali

Znanstveni materiali

54

54

55

55

Drugo

Drugo

111

111

83

83

Skupaj

Skupaj

165

165

138

138

2.8.   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | | 24 566 | 17 119 |
| Tekoči računi | | 127 | 110 |
| Računi izločenih sredstev | | 5 | 4 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | | — | — |
| Druge vezane vloge | | — | 28 |
| Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge | 2.8.1 | 24 698 | 17 262 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom | 2.8.2 | 1 390 | 1 298 |
| Denarna sredstva, povezana z globami | 2.8.3 | 1 325 | 1 908 |
| Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi | | 1 006 | 1 012 |
| Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi | | 167 | 192 |
| Skupaj | | 28 585 | 21 671 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

24 566

24 566

17 119

17 119

Tekoči računi

Tekoči računi

127

127

110

110

Računi izločenih sredstev

Računi izločenih sredstev

5

5

4

4

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

—

—

Druge vezane vloge

Druge vezane vloge

—

28

28

Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

2.8.1

2.8.1

24 698

24 698

17 262

17 262

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

2.8.2

2.8.2

1 390

1 390

1 298

1 298

Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

2.8.3

2.8.3

1 325

1 325

1 908

1 908

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

1 006

1 006

1 012

1 012

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

167

167

192

192

Skupaj

Skupaj

28 585

28 585

21 671

21 671

2.8.1.   
  Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

Ta postavka zajema sredstva, ki jih ima Komisija na svojih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih poslovnih bank, na računih izločenih sredstev in v manjših zneskih gotovine. Izredno visoko stanje sredstev zakladnice konec leta 2016 je posledica naslednjih glavnih elementov:

| — | Kar zadeva lastna sredstva, stanje ob koncu leta vključuje skupni čisti znesek v višini 7,7 milijarde EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na začetku leta 2017 zaradi sprememb proračuna, sprejetih konec leta 2016. Poleg tega so bili v zadnjih dneh leta 2016 prejeti predujmi za lastna sredstva v višini 1,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva lastna sredstva, stanje ob koncu leta vključuje skupni čisti znesek v višini 7,7 milijarde EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na začetku leta 2017 zaradi sprememb proračuna, sprejetih konec leta 2016. Poleg tega so bili v zadnjih dneh leta 2016 prejeti predujmi za lastna sredstva v višini 1,5 milijarde EUR.

| — | Pomemben znesek glob, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence, v višini 4,3 milijarde EUR je bilo v letu 2016 dokončno plačanih in so del stanja zakladnice ob koncu leta. |
| --- | --- |

—

Pomemben znesek glob, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence, v višini 4,3 milijarde EUR je bilo v letu 2016 dokončno plačanih in so del stanja zakladnice ob koncu leta.

| — | Finančno stanje zakladnice prav tako vključuje namenske prejemke in odobritve plačil, ki niso bili porabljeni do konca leta 2016, v višini 11 milijard EUR. |
| --- | --- |

—

Finančno stanje zakladnice prav tako vključuje namenske prejemke in odobritve plačil, ki niso bili porabljeni do konca leta 2016, v višini 11 milijard EUR.

2.8.2.   
  Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Zneski, prikazani pod to postavko, se nanašajo predvsem na ustreznike denarnih sredstev, ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU (glej pojasnilo 2.4.1). Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom, se lahko uporabljajo le v zadevnem programu.

2.4.1

2.8.3.   
  Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

To so denarna sredstva, prejeta v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Ti zneski so knjiženi na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost. Če je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo druga stranka vložila pritožbo, je zadevni znesek prikazan kot pogojna obveznost v pojasnilu 4.1.4.

4.1.4

Zmanjšanje tega stanja je posledica dejstva, da od leta 2010 vse nove začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu BUFI, v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo (glej pojasnilo 2.4.1).

2.4.1

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.9.   POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj na dan 31. 12. 2016 | Skupaj na dan 31. 12. 2015 |
| Obveznosti za določene zaslužke | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 | 64 242 |
| Sredstva pokojninskega načrta | ni relevantno | (139) | (293) | (432) | (428) |
| Čiste obveznosti | 58 746 | 1 743 | 6 742 | 67 231 | 63 814 |

v milijonih EUR

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2015

Obveznosti za določene zaslužke

Obveznosti za določene zaslužke

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

64 242

64 242

Sredstva pokojninskega načrta

Sredstva pokojninskega načrta

ni relevantno

ni relevantno

(139)

(139)

(293)

(293)

(432)

(432)

(428)

(428)

Čiste obveznosti

Čiste obveznosti

58 746

58 746

1 743

1 743

6 742

6 742

67 231

67 231

63 814

63 814

Povečanje skupne obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih je predvsem posledica povečanja neto obveznosti pokojninskega sistema za evropske uradnike. To povečanje je predvsem posledica znižanja realne diskontne stopnje z 0,6 % na 0,3 % in dejstva, da so dodatne pravice, ki so jih pridobili člani sistema, presegle plačila prejemkov iz sistema.

2.9.1.   
  Pokojninski sistem za evropske uradnike

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Ta obveznost za določene zaslužke predstavlja sedanjo vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala izvršiti EU za poravnavo pokojninskih obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlencev v tekočem in prejšnjih obdobjih. Vendar se sistem izvaja in zato so vsa plačila, ki jih je treba izvršiti na letni osnovi, vsako leto vključena v proračun EU.

V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov plačila prejemkov po pokojninskem sistemu zaposlenih bremenijo proračun Unije. Sistem se ne financira, vendar države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh prejemkov. Od osnovnih plač aktivnih članov se odšteje obvezen pokojninski prispevek, ki zdaj znaša 9,8 %. Ti prispevki se obravnavajo kot proračunski prihodki v danem letu in prispevajo k financiranju odhodkov EU na splošno, glej tudi pojasnilo 3.6.

3.6

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila zaposlenih in upokojenih uslužbencev na dan 31. decembra 2016 in na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih predpisov. Ta ocena je bila opravljena v skladu z metodologijo MRSJS 25 (in torej računovodskim pravilom EU št. 12). Komisija je v letu 2016 sprejela ukrepe za okrepitev procesov in zanesljivosti zbiranja osnovnih podatkov, ki se uporabljajo za izračun obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih. Delo se bo nadaljevalo tudi v letu 2017, morebitni rezultati pa bodo, kjer bo primerno, upoštevani v zaključnem računu za leto 2017.

2.9.2.   
  Drugi pokojninski sistemi

Drugi pokojninski sistemi

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča EU (in Splošnega sodišča) ter Računskega sodišča, generalnih sekretarjev Sveta, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti poslancev Evropskega parlamenta.

2.9.3.   
  Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Poleg navedenega pokojninskega sistema je ovrednotena tudi ocenjena obveznost, ki jo ima EU do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja v zvezi s stroški zdravstvenega varstva, ki jih je treba plačati za uslužbence v obdobjih po prenehanju njihove zaposlitve (brez njihovih prispevkov).

Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke zaposlenih

Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke zaposlenih

Sedanja vrednost obveznosti za določene zaslužke je diskontirana vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, potrebnih za poravnavo obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlencev v tekočem in prejšnjih obdobjih, brez zmanjšanja za kakršna koli sredstva programa.

Analiza gibanja obveznosti za določene zaslužke v tekočem letu je prikazana spodaj:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2015 | 54 967 | 1 613 | 7 662 | 64 242 |
| Stroški tekočega službovanja | 2 267 | 83 | 283 | 2 634 |
| Stroški obresti | 1 264 | 29 | 161 | 1 454 |
| Čisti aktuarski (dobički) in izgube | 2 142 | 148 | (1 039 ) | 1 251 |
| Prispevki članov | — | — | 24 | 24 |
| Plačane dajatve | (1 330 ) | (44) | (55) | (1 429 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti zaradi davkov na pokojnine | (565) | 52 | — | (513) |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016 | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 |

v milijonih EUR

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2015

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2015

54 967

54 967

1 613

1 613

7 662

7 662

64 242

64 242

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

2 267

2 267

83

83

283

283

2 634

2 634

Stroški obresti

Stroški obresti

1 264

1 264

29

29

161

161

1 454

1 454

Čisti aktuarski (dobički) in izgube

Čisti aktuarski (dobički) in izgube

2 142

2 142

148

148

(1 039 )

(1 039 )

1 251

1 251

Prispevki članov

Prispevki članov

—

—

24

24

24

24

Plačane dajatve

Plačane dajatve

(1 330 )

(1 330 )

(44)

(44)

(55)

(55)

(1 429 )

(1 429 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti zaradi davkov na pokojnine

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti zaradi davkov na pokojnine

(565)

(565)

52

52

—

(513)

(513)

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

Stroški tekočega službovanja so povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke, ki izhajajo iz službovanja sedanjih članov v tekočem obdobju.

Stroški obresti so povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke v obdobju poročanja, ki je posledica dejstva, da so zaslužki eno obdobje bliže poravnavi.

Čisti aktuarski dobički in izgube obsegajo:

| — | izkustvene prilagoditve (učinke razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami za leto 2016 in tem, kar se je dejansko zgodilo v letu 2016) ter |
| --- | --- |

—

izkustvene prilagoditve (učinke razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami za leto 2016 in tem, kar se je dejansko zgodilo v letu 2016) ter

| — | učinke sprememb aktuarskih predpostavk, in sicer finančne (kot so predvidena zvišanja plač) ali demografske (kot je umrljivost). Te predpostavke so same po sebi negotove in lahko zato izkažejo znatno medletno gibanje. |
| --- | --- |

—

učinke sprememb aktuarskih predpostavk, in sicer finančne (kot so predvidena zvišanja plač) ali demografske (kot je umrljivost). Te predpostavke so same po sebi negotove in lahko zato izkažejo znatno medletno gibanje.

Prejemki se izplačajo med letom v skladu s pravili sistema. Ti izplačani prejemki so povzročili zmanjšanje obveznosti iz naslova določenih zaslužkov, saj ne bodo več plačani v prihodnosti.

Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlencev

Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlencev

Glavne aktuarske predpostavke, uporabljene pri vrednotenju dveh glavnih sistemov prejemkov zaposlencev, so prikazane spodaj:

| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja |
| --- | --- | --- |
| 2016 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 1,7  % | 1,9  % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,4  % | 1,5  % |
| Realna diskontna stopnja | 0,3  % | 0,4  % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,2  % | 1,1  % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 3,0  % |
| Upokojitvena starost | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2015 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 2,0  % | 2,1  % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,4  % | 1,4  % |
| Realna diskontna stopnja | 0,6  % | 0,7  % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,2  % | 1,2  % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 3,0  % |
| Upokojitvena starost | 63/64/65 | 63/64/66 |

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

2016

2016

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

1,7  %

1,7  %

1,9  %

1,9  %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

0,3  %

0,3  %

0,4  %

0,4  %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,2  %

1,2  %

1,1  %

1,1  %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

3,0  %

3,0  %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2015

2015

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

2,0  %

2,0  %

2,1  %

2,1  %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,4  %

1,4  %

1,4  %

1,4  %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

0,6  %

0,6  %

0,7  %

0,7  %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,2  %

1,2  %

1,2  %

1,2  %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

3,0  %

3,0  %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/65

63/64/65

63/64/66

63/64/66

Umrljivost temelji na tablicah umrljivosti za mednarodne javne uslužbence (ICSLT 2013).

Nominalna diskontna stopnja se določi kot vrednost donosov eurskih brezkuponskih obveznic (z zapadlostjo 21 let decembra 2016 za pokojninski sistem za evropske uradnike (v angl. PSEO) in 26 let za skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Stopnja inflacije, ki se uporablja, je stopnja pričakovane inflacije v enakovrednem obdobju. Določena mora biti empirično na podlagi predvidenih vrednosti, izraženih v na indekse vezanih obveznicah na evropskih finančnih trgih. Realna diskontna stopnja se izračuna iz nominalne diskontne stopnje in pričakovane dolgoročne stopnje inflacije.

Gibanje sedanje vrednosti sredstev sistemov

Gibanje sedanje vrednosti sredstev sistemov

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2015 | 149 | 280 | 428 |
| Čisto gibanje sredstev sistemov | (10) | 14 | 4 |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016 | 139 | 293 | 432 |

v milijonih EUR

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2015

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2015

149

149

280

280

428

428

Čisto gibanje sredstev sistemov

Čisto gibanje sredstev sistemov

(10)

(10)

14

14

4

4

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016

139

139

293

293

432

432

5-letno gibanje

5-letno gibanje

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | 42 503 | 46 818 | 58 616 | 63 814 | 67 231 |

v milijonih EUR

2012

2013

2014

2015

2016

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

42 503

42 503

46 818

46 818

58 616

58 616

63 814

63 814

67 231

67 231

Znatno povečanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih v petih letih je v veliki meri mogoče pojasniti z znižanjem realne diskontne stopnje, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov. To zmanjšanje je povezano s povezanimi gospodarskimi razmerami, zlasti zmanjšanjem obrestnih mer. Za glavni pokojninski sistem za evropske uradnike se je na primer realna diskontna stopnja znižala s 1,6 % ob koncu leta 2012 na 0,3 % ob koncu leta 2016.

Zneski, pripoznani v izkazu finančnega uspeha

Zneski, pripoznani v izkazu finančnega uspeha

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| 2016 | | | | |
| Stroški tekočega službovanja | 2 042 | 97 | 283 | 2 422 |
| Stroški obresti | 1 138 | 33 | 161 | 1 332 |
| Stroški preteklega službovanja | — | — | — | — |
| Sprememba sredstev sistemov | — | (7) | (45) | (52) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | 3 180 | 124 | 399 | 3 702 |
| Aktuarski dobički in izgube | 1 929 | 179 | (1 039 ) | 1 068 |
| Skupaj | 5 108 | 302 | (640) | 4 770 |

v milijonih EUR

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

2016

2016

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

2 042

2 042

97

97

283

283

2 422

2 422

Stroški obresti

Stroški obresti

1 138

1 138

33

33

161

161

1 332

1 332

Stroški preteklega službovanja

Stroški preteklega službovanja

—

—

—

—

Sprememba sredstev sistemov

Sprememba sredstev sistemov

—

(7)

(7)

(45)

(45)

(52)

(52)

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

3 180

3 180

124

124

399

399

3 702

3 702

Aktuarski dobički in izgube

Aktuarski dobički in izgube

1 929

1 929

179

179

(1 039 )

(1 039 )

1 068

1 068

Skupaj

Skupaj

5 108

5 108

302

302

(640)

(640)

4 770

4 770

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Sprememba domnevne stopnje gibanja zdravstvenih stroškov v višini ene odstotne točke bi imela naslednje učinke:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Povečanje za eno odstotno točko | Zmanjšanje za eno odstotno točko |
| Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju | 89 | (74) |
| Akumulirane obveznosti iz naslova prejemkov po službovanju za zdravstvene stroške | 2 201 | (1 828 ) |

v milijonih EUR

Povečanje za eno odstotno točko

Zmanjšanje za eno odstotno točko

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

89

89

(74)

(74)

Akumulirane obveznosti iz naslova prejemkov po službovanju za zdravstvene stroške

Akumulirane obveznosti iz naslova prejemkov po službovanju za zdravstvene stroške

2 201

2 201

(1 828 )

(1 828 )

2.10.   REZERVACIJE

REZERVACIJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Znesek na dan 31. 12. 2015 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev med kategorijami | Sprememba ocene | Znesek na dan 31. 12. 2016 |
| Sodni postopki: | | | | | | | |
| Kmetijstvo | — | 40 | (21) | 0 | 129 | — | 149 |
| Kohezija | — | 19 | — | — | 198 | — | 217 |
| Drugo | 459 | 8 | (2) | (33) | (327) | (2) | 102 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 1 078 | — | — | (29) | — | 64 | 1 113 |
| Finančne | 411 | 536 | (7) | (53) | — | (6) | 880 |
| globe | 4 | 20 | — | — | — | — | 23 |
| Drugo | 79 | 24 | 9 | (23) | — | 38 | 127 |
| Skupaj | 2 030 | 647 | (21) | (138) | — | 94 | 2 611 |
| Nekratkoročne | 1 716 | 491 | (22) | (9) | (304) | 65 | 1 936 |
| Kratkoročne | 314 | 156 | 1 | (128) | 304 | 29 | 675 |

v milijonih EUR

Znesek na dan 31. 12. 2015

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev med kategorijami

Sprememba ocene

Znesek na dan 31. 12. 2016

Sodni postopki:

Sodni postopki:

Kmetijstvo

Kmetijstvo

—

40

40

(21)

(21)

0

0

129

129

—

149

149

Kohezija

Kohezija

—

19

19

—

—

198

198

—

217

217

Drugo

Drugo

459

459

8

8

(2)

(2)

(33)

(33)

(327)

(327)

(2)

(2)

102

102

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

1 078

1 078

—

—

(29)

(29)

—

64

64

1 113

1 113

Finančne

Finančne

411

411

536

536

(7)

(7)

(53)

(53)

—

(6)

(6)

880

880

globe

globe

4

4

20

20

—

—

—

—

23

23

Drugo

Drugo

79

79

24

24

9

9

(23)

(23)

—

38

38

127

127

Skupaj

Skupaj

2 030

2 030

647

647

(21)

(21)

(138)

(138)

—

94

94

2 611

2 611

Nekratkoročne

Nekratkoročne

1 716

1 716

491

491

(22)

(22)

(9)

(9)

(304)

(304)

65

65

1 936

1 936

Kratkoročne

Kratkoročne

314

314

156

156

1

1

(128)

(128)

304

304

29

29

675

675

Rezervacije so zneski, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in jih bo verjetno treba plačati iz proračuna EU v prihodnosti.

Sodni postopki

Sodni postopki

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati po koncu leta v zvezi z več tekočimi sodnimi postopki.

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

V letu 2014 je bila osnova za oblikovanje postavke posodobljena na podlagi „posodobljene strategije Skupnega raziskovalnega središča o razgradnji in ravnanju z odpadki iz leta 2014“. Ta strategija je odziv na pripombe, ki so bile predložene med pregledom programa razgradnje jedrskih objektov Skupnega raziskovalnega središča in ravnanja z odpadki, ki so ga opravili zunanji strokovnjaki leta 2012. V skladu z računovodskimi pravili EU se ta rezervacija indeksira za inflacijo in potem diskontira na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje zamenjave eurske brezkuponske obveznice). Na dan 31. decembra 2016 so take rezervacije znašale 1 113 milijonov EUR, pri čemer so razdeljene na znesek, ki bo po pričakovanjih uporabljen v letu 2016 (27 milijonov EUR), in znesek, ki bo uporabljen pozneje (1 086 milijonov EUR).

Glede na ocenjeno trajanje tega programa (okrog 20 let) je treba poudariti, da je ta ocena nekoliko negotova in da bi bili lahko končni stroški drugačni od trenutno knjiženih zneskov.

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Ta postavka se nanaša predvsem na rezervacije, ki predstavljajo ocenjene izgube, ki bodo nastale zaradi jamstev različnih finančnih instrumentov, v zvezi s katerimi sta EIS in EIB pooblaščena za izdajanje jamstev na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost EU. Vendar je finančno tveganje EU, povezano z jamstvi, omejeno. Nekratkoročne finančne rezervacije se diskontirajo na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje brezkuponskih donosnosti eurskih zamenjav obrestnih mer).

Povečanje finančnih rezervacij je povezano predvsem z dodatnimi rezervacijami za neodplačana posojila Siriji, zajamčena v okviru jamstva zunanjega mandata EIB, in s povečanimi dejavnostmi v okviru jamstvenih instrumentov programov Obzorje 2020 in COSME.

2.11.   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Nekratkoročne finančne obveznosti | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 55 067 | 51 764 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.11.2 | — | — |
| Obveznosti iz finančnih jamstev | 2.11.3 | — | — |
| | | 55 067 | 51 764 |
| Kratkoročne finančne obveznosti | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 2 283 | 7 939 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.11.2 | 1 | — |
| Obveznosti iz finančnih jamstev | 2.11.3 | — | — |
| | | 2 284 | 7 939 |
| Skupaj | | 57 351 | 59 703 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Nekratkoročne finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

55 067

55 067

51 764

51 764

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.11.2

2.11.2

—

—

Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

2.11.3

2.11.3

—

—

55 067

55 067

51 764

51 764

Kratkoročne finančne obveznosti

Kratkoročne finančne obveznosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

2 283

2 283

7 939

7 939

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.11.2

2.11.2

1

1

—

Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

2.11.3

2.11.3

—

—

2 284

2 284

7 939

7 939

Skupaj

Skupaj

57 351

57 351

59 703

59 703

2.11.1.   
  Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Najeta posojila za finančno pomoč | 2.11.1.1 | 55 128 | 56 860 |
| Druge finančne obveznosti | 2.11.1.2 | 2 222 | 2 842 |
| Skupaj | | 57 350 | 59 703 |
| Nekratkoročne | | 55 067 | 51 764 |
| Kratkoročne | | 2 283 | 7 939 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

2.11.1.1

2.11.1.1

55 128

55 128

56 860

56 860

Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

2.11.1.2

2.11.1.2

2 222

2 222

2 842

2 842

Skupaj

Skupaj

57 350

57 350

59 703

59 703

Nekratkoročne

Nekratkoročne

55 067

55 067

51 764

51 764

Kratkoročne

Kratkoročne

2 283

2 283

7 939

7 939

2.11.1.1.   Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

| v milijonih EUR |
| --- |
| | EMFS | Plačilno bilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2015 | 47 509 | 5 811 | 3 024 | 301 | 215 | 56 860 |
| Novo najemanje posojil | 4 750 | — | 10 | — | — | 4 760 |
| Povračila | (4 750 ) | (1 500 ) | (70) | (49) | — | (6 369 ) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | (30) | (30) |
| Spremembe knjigovodskih vrednosti | (53) | (40) | — | — | (1) | (94) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 184 | 55 128 |
| Nekratkoročna | 46 800 | 3 050 | 2 889 | 199 | 96 | 53 034 |
| Kratkoročna | 656 | 1 222 | 75 | 53 | 88 | 2 094 |

v milijonih EUR

EMFS

Plačilno bilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2015

Skupaj na dan 31. 12. 2015

47 509

47 509

5 811

5 811

3 024

3 024

301

301

215

215

56 860

56 860

Novo najemanje posojil

Novo najemanje posojil

4 750

4 750

—

10

10

—

—

4 760

4 760

Povračila

Povračila

(4 750 )

(4 750 )

(1 500 )

(1 500 )

(70)

(70)

(49)

(49)

—

(6 369 )

(6 369 )

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

—

(30)

(30)

(30)

(30)

Spremembe knjigovodskih vrednosti

Spremembe knjigovodskih vrednosti

(53)

(53)

(40)

(40)

—

—

(1)

(1)

(94)

(94)

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

184

184

55 128

55 128

Nekratkoročna

Nekratkoročna

46 800

46 800

3 050

3 050

2 889

2 889

199

199

96

96

53 034

53 034

Kratkoročna

Kratkoročna

656

656

1 222

1 222

75

75

53

53

88

88

2 094

2 094

Najeta posojila vključujejo predvsem dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 54 951 milijonov EUR (2015: 56 656 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti.

Poleg ESPJ v likvidaciji za povračilo navedenega najetega posojila nazadnje jamči proračun EU – glej pojasnilo 4.1.2 in posledično vsaka država članica.

4.1.2

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0 % – 4,54  % | 0 % – 4,54  % |
| Euratom | 0 % – 5,68  % | 0 % – 5,67  % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,37  % – 3,37  % | 2,37  % – 3,62  % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) | 0,62  % – 3,75  % | 0,62  % – 3,75  % |
| ESPJ v likvidaciji | 6,92  % – 9,78  % | 6,92  % – 9,78  % |

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

0 % – 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % – 5,68  %

0 % – 5,68  %

0 % – 5,67  %

0 % – 5,67  %

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,37  %

2,37  % – 3,62  %

2,37  % – 3,62  %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

0,62  % – 3,75  %

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

6,92  % – 9,78  %

2.11.1.2.   Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Nekratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 1 545 | 1 648 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 329 | 352 |
| Drugo | 160 | 122 |
| | 2 034 | 2 122 |
| Kratkoročne | | |
| Globe, ki jih je treba povrniti | 25 | 625 |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 84 | 75 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 22 | 21 |
| Drugo | 58 | (0) |
| | 189 | 721 |
| Skupaj | 2 222 | 2 842 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

1 545

1 545

1 648

1 648

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

329

329

352

352

Drugo

Drugo

160

160

122

122

2 034

2 034

2 122

2 122

Kratkoročne

Kratkoročne

Globe, ki jih je treba povrniti

Globe, ki jih je treba povrniti

25

25

625

625

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

84

84

75

75

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

22

22

21

21

Drugo

Drugo

58

58

(0)

(0)

189

189

721

721

Skupaj

Skupaj

2 222

2 222

2 842

2 842

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

| v milijonih EUR |
| --- |
| Opis | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Obveznost skupaj |
| Zemljišča in zgradbe | 80 | 403 | 1 136 | 1 619 |
| Druga opredmetena osnovna sredstva | 4 | 6 | — | 10 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 84 | 409 | 1 136 | 1 629 |
| Obresti | 72 | 269 | 304 | 645 |
| Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2016 skupaj | 156 | 678 | 1 439 | 2 274 |
| Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2015 skupaj | 132 | 658 | 1 608 | 2 396 |

v milijonih EUR

Opis

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Obveznost skupaj

Zemljišča in zgradbe

Zemljišča in zgradbe

80

80

403

403

1 136

1 136

1 619

1 619

Druga opredmetena osnovna sredstva

Druga opredmetena osnovna sredstva

4

4

6

6

—

10

10

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

84

84

409

409

1 136

1 136

1 629

1 629

Obresti

Obresti

72

72

269

269

304

304

645

645

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2016 skupaj

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2016 skupaj

156

156

678

678

1 439

1 439

2 274

2 274

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2015 skupaj

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2015 skupaj

132

132

658

658

1 608

1 608

2 396

2 396

Zgornje zneske najemnin in druge zneske, povezane z zgradbami, bo treba financirati iz prihodnjih proračunov.

2.11.2.   
  Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Nominalni znesek v prejemnem delu | Nominalni znesek v plačilnem delu | Poštena vrednost | Nominalni znesek v prejemnem delu | Nominalni znesek v plačilnem delu | Poštena vrednost |
| Valutne nestandardizirane terminske pogodbe | 99 | (101) | 1 | — | — | — |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Nominalni znesek v prejemnem delu

Nominalni znesek v plačilnem delu

Poštena vrednost

Nominalni znesek v prejemnem delu

Nominalni znesek v plačilnem delu

Poštena vrednost

Valutne nestandardizirane terminske pogodbe

Valutne nestandardizirane terminske pogodbe

99

99

(101)

(101)

1

1

—

—

—

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj na dan 31. decembra 2016 se nanašajo na valutne nestandardizirane terminske pogodbe, ki jih je EU sklenila v letu 2016 za zavarovanje pred valutnim tveganjem, povezanim z dolžniškimi vrednostnimi papirji, denominiranimi v USD, v jamstvenem skladu EFSI – glej pojasnilo 2.4.2.

2.4.2

Na dan 31. decembra 2016 so vse finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj razvrščene na raven 2 hierarhije poštene vrednosti (vrednotenja na podlagi opazovanih vložkov, ki niso kotirane cene).

2.11.3.   
  Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznost iz finančnih jamstev se nanaša na jamstva, dana v okviru EFSI. Na dan 31. decembra 2016 je obveznost iz finančnih jamstev skupaj znašala nič EUR, ker prihodki, ki naj bi bili prejeti na podlagi jamstva presegajo pričakovane izgube (glej pojasnilo 4.1.1).

4.1.1

2.12.   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Bruto znesek | Prilagoditve (4) | Čisti znesek na dan 31. 12. 2016 | Bruto znesek | Prilagoditve (4) | Čisti znesek na dan 31. 12. 2015 |
| Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali: | | | | | | |
| Države članice: | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 500 | (34) | 467 | 2 621 | (230) | 2 391 |
| ESRR in KS | 10 663 | (793) | 9 871 | 8 361 | (950) | 7 411 |
| ESS | 4 145 | (95) | 4 050 | 3 355 | (2) | 3 353 |
| Drugo | 793 | (47) | 747 | 434 | (102) | 332 |
| Zasebni in javni subjekti | 1 677 | (169) | 1 507 | 1 928 | (223) | 1 705 |
| Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj | 17 779 | (1 138 ) | 16 641 | 16 699 | (1 507 ) | 15 192 |
| EKJS | 12 193 | ni relevantno | 12 193 | 6 851 | ni relevantno | 6 851 |
| Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev | 10 441 | ni relevantno | 10 441 | 9 506 | ni relevantno | 9 506 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 364 | ni relevantno | 364 | 356 | ni relevantno | 356 |
| Drugo | 364 | ni relevantno | 364 | 286 | ni relevantno | 286 |
| Skupaj | 41 142 | (1 138 ) | 40 005 | 33 698 | (1 507 ) | 32 191 |

v milijonih EUR

Bruto znesek

Prilagoditve (4)

4

Čisti znesek na dan 31. 12. 2016

Bruto znesek

Prilagoditve (4)

4

Čisti znesek na dan 31. 12. 2015

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Države članice:

Države članice:

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

500

500

(34)

(34)

467

467

2 621

2 621

(230)

(230)

2 391

2 391

ESRR in KS

ESRR in KS

10 663

10 663

(793)

(793)

9 871

9 871

8 361

8 361

(950)

(950)

7 411

7 411

ESS

ESS

4 145

4 145

(95)

(95)

4 050

4 050

3 355

3 355

(2)

(2)

3 353

3 353

Drugo

Drugo

793

793

(47)

(47)

747

747

434

434

(102)

(102)

332

332

Zasebni in javni subjekti

Zasebni in javni subjekti

1 677

1 677

(169)

(169)

1 507

1 507

1 928

1 928

(223)

(223)

1 705

1 705

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

17 779

17 779

(1 138 )

(1 138 )

16 641

16 641

16 699

16 699

(1 507 )

(1 507 )

15 192

15 192

EKJS

EKJS

12 193

12 193

ni relevantno

ni relevantno

12 193

12 193

6 851

6 851

ni relevantno

ni relevantno

6 851

6 851

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

10 441

10 441

ni relevantno

ni relevantno

10 441

10 441

9 506

9 506

ni relevantno

ni relevantno

9 506

9 506

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

364

364

ni relevantno

ni relevantno

364

364

356

356

ni relevantno

ni relevantno

356

356

Drugo

Drugo

364

364

ni relevantno

ni relevantno

364

364

286

286

ni relevantno

ni relevantno

286

286

Skupaj

Skupaj

41 142

41 142

(1 138 )

(1 138 )

40 005

40 005

33 698

33 698

(1 507 )

(1 507 )

32 191

32 191

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih prejme Komisija v okviru dodeljevanja nepovratnih sredstev. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Če je nasprotna stranka država članica, se razvrstijo kot takšne. Enak postopek velja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi teh razmejitvenih vpisov so bili ocenjeni upravičeni zneski tako vknjiženi kot odhodki, medtem ko je preostali del razkrit kot „ocenjeni neupravičeni zneski in drugi neizplačani predujmi državam članicam“ (glej spodaj).

Skoraj vsi zahtevki za povračilo stroškov so vključeni v vrednost neporavnanih proračunskih obveznosti ob koncu leta: zneski za vse države članice in velik del računov drugih subjektov.

Največji premik je povezan z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom in je posledica boljšega izvrševanja plačil na ravni držav članic v letu 2016 v primerjavi z letom 2015 – to je pomenilo, da so bili predloženi dejanski zahtevki in da jih ni bilo treba oceniti ob koncu leta. Povečanje v višini 5,3 milijarde EUR je zato uravnoteženo s podobnim zmanjšanjem aktivnih časovnih razmejitev – glej pojasnilo 2.13.

2.13

Znatno zmanjšanje obveznosti iz poslovanja v okviru EKSRP je predvsem posledica zmanjšanja prejetih zahtevkov za obdobje 2007–2013, ki je v zaključnih fazah zaključevanja.

Drugo veliko povečanje obveznosti iz poslovanja je povezano s kohezijsko politiko (13,9 milijarde EUR v letu 2016 v primerjavi z 10,8 milijarde EUR v letu 2015) in se večinoma nanaša na prejšnje programsko obdobje (2007–2013). Izkazi stroškov, predloženi v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020, so še naprej omejeni iz več razlogov, na primer zaradi nedoločitve več organov upravljanja.

Uredba o skupnih določbah, ki se uporablja za strukturna sklada (ESRR in ESS), Kohezijski sklad ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), za programsko obdobje 2014–2020 določa, da se proračun EU zaščiti s sistematičnim zadržanjem 10 % izvršenih vmesnih plačil. Do februarja po zaključku obračunskega leta (od 1. julija do 30. junija) je nadzorni cikel zaključen tako z upravljalnim preverjanjem s strani organov upravljanja kot z revizijami, ki so jih izvedli revizijski organi. Komisija pregleda dokumente z zagotovili in obračune, ki jih predložijo pristojni organi v državah članicah. Plačilo/izterjava dokončnega preostalega zneska se izvede šele potem, ko je ta ocena zaključena in so obračuni sprejeti. Konec leta 2016 je znesek, zadržan v skladu s to določbo, znašal 1 milijardo EUR.

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev se nanašajo na prispevke držav članic v proračun EU, ki se povrnejo ob koncu leta po 4. in 5. spremembi proračuna v letu 2016. Znaten znesek je posledica poznega sprejetja sprememb proračuna 4 in 5/2016, ki sta temeljili na uredbi o lastnih sredstvih in prilagoditvah, povezanih z novimi določbami, uvedenimi z novim sklepom o lastnih sredstvih iz leta 2014, pri čemer so bili zneski državam članicam izplačani šele januarja 2017.

Ocenjeni neupravičeni zneski in drugi neizplačani predujmi državam članicam

Ocenjeni neupravičeni zneski in drugi neizplačani predujmi državam članicam

Obveznosti iz poslovanja so zmanjšane za tisti del prejetih, a še nepreverjenih zahtevkov za povračila, ki je bil ocenjen kot neupravičen. Največji zneski se nanašajo na generalne direktorate za strukturne ukrepe. Obveznosti iz poslovanja so zmanjšane tudi za tisti del prejetih zahtevkov za povračila, ki se nanašajo na druge predujme državam članicam (glej pojasnilo 2.5.2), ki jih je treba ob koncu leta še plačati (395 milijonov EUR).

2.5.2

Zahtevki za predhodno financiranje

Zahtevki za predhodno financiranje

Poleg zgornjih zneskov je Komisija prejela za 594 milijonov EUR zahtevkov za predhodno financiranje, ki ob koncu leta še niso bili plačani. V skladu z računovodskimi pravili EU ti zneski niso knjiženi kot obveznosti iz poslovanja.

2.13.   PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Vnaprej vračunani stroški | 66 800 | 67 358 |
| Odloženi prihodki | 638 | 869 |
| Drugo | 143 | 175 |
| Skupaj | 67 580 | 68 402 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

66 800

66 800

67 358

67 358

Odloženi prihodki

Odloženi prihodki

638

638

869

869

Drugo

Drugo

143

143

175

175

Skupaj

Skupaj

67 580

67 580

68 402

68 402

Razdelitev vnaprej vračunanih stroškov:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| EKJS | 33 033 | 38 263 |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 17 024 | 14 806 |
| ESRR in KS | 7 157 | 5 026 |
| ESS | 3 473 | 2 636 |
| Drugo | 6 112 | 6 627 |
| Skupaj | 66 800 | 67 358 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

EKJS

EKJS

33 033

33 033

38 263

38 263

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

17 024

17 024

14 806

14 806

ESRR in KS

ESRR in KS

7 157

7 157

5 026

5 026

ESS

ESS

3 473

3 473

2 636

2 636

Drugo

Drugo

6 112

6 112

6 627

6 627

Skupaj

Skupaj

66 800

66 800

67 358

67 358

Največji premik je povezan z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom (EKJS) in je posledica boljšega izvrševanja plačil na ravni držav članic v letu 2016 v primerjavi z letom 2015 – to je pomenilo, da so bili predloženi dejanski zahtevki in da jih ni bilo treba oceniti ob koncu leta. Zmanjšanje v višini 5,2 milijarde EUR je zato uravnoteženo s podobnim povečanjem obveznosti iz poslovanja – glej pojasnilo 2.12.

2.12

Povečanje za 3 milijarde EUR na področju kohezije je posledica povečanja izvrševanja na ravni končnih upravičencev.

Povečanje aktivnih časovnih razmejitev v zvezi z EKSRP (2,2 milijarde EUR) je povezano z nižjo ravnjo prejetih zahtevkov za obdobje 2014–2020, kar pomeni, da je treba več zneskov obračunati ob koncu leta.

Razen EKJS so vse druge aktivne časovne razmejitve držav članic vključene v neporavnane proračunske obveznosti, kakor tudi večina „drugih“ aktivnih časovnih razmejitev – glej pojasnilo 5.1.

5.1

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.14.   REZERVE

REZERVE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 2.14.1 | 325 | 292 |
| Rezerva za Jamstveni sklad | 2.14.2 | 2 643 | 2 561 |
| Druge rezerve | 2.14.3 | 1 873 | 1 829 |
| Skupaj | | 4 841 | 4 682 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

2.14.1

2.14.1

325

325

292

292

Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

2.14.2

2.14.2

2 643

2 643

2 561

2 561

Druge rezerve

Druge rezerve

2.14.3

2.14.3

1 873

1 873

1 829

1 829

Skupaj

Skupaj

4 841

4 841

4 682

4 682

2.14.1.   
  Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili EU se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

Gibanje rezerve za pošteno vrednost v obdobju

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva: | | |
| Vključena v rezervo za pošteno vrednost | 34 | 79 |
| Vključena v izkaz finančnega uspeha | 0 | (33) |
| | 34 | 46 |
| Povezano z deleži, obračunanimi po kapitalski metodi | (0) | 7 |
| Skupaj | 33 | 53 |

v milijonih EUR

2016

2015

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva:

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva:

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

34

34

79

79

Vključena v izkaz finančnega uspeha

Vključena v izkaz finančnega uspeha

0

0

(33)

(33)

34

34

46

46

Povezano z deleži, obračunanimi po kapitalski metodi

Povezano z deleži, obračunanimi po kapitalski metodi

(0)

(0)

7

7

Skupaj

Skupaj

33

33

53

53

2.14.2.   
  Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči proračun EU v okviru mandata EIB za zunanja posojila, ki ga je treba knjižiti kot sredstva Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Druge rezerve

Druge rezerve

Ta znesek se nanaša predvsem na rezervo ESPJ v likvidaciji (1 524 milijonov EUR) za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ki je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ.

2.15.   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| v milijonih EUR |
| --- |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2015 | 77 124 |
| Vračilo proračunskega presežka iz leta 2015 državam članicam | 1 349 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 82 |
| Gibanje drugih rezerv | 58 |
| Poslovni izid za zadevno leto | (1 733 ) |
| Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2016 | 76 881 |

v milijonih EUR

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2015

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2015

77 124

77 124

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2015 državam članicam

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2015 državam članicam

1 349

1 349

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

82

82

Gibanje drugih rezerv

Gibanje drugih rezerv

58

58

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(1 733 )

(1 733 )

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2016

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2016

76 881

76 881

Ta znesek pomeni del odhodkov, ki jih je imela EU do 31. decembra in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N+1 (ali pozneje) in se zato financirajo iz proračuna za leto N+1 (ali pozneje). Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih.

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na proračunski rezultat – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki in vsak presežek prihodkov se vrne državam članicam.

3.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

PRIHODKI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

3.1.   SREDSTVA IZ NASLOVA BND

SREDSTVA IZ NASLOVA BND

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov EU iz poslovanja. Med tremi kategorijami lastnih sredstev, ki so tradicionalna lastna sredstva (TLS), sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND, so najpomembnejša sredstva iz naslova BND v višini 95 578 milijonov EUR (2015: 95 355 milijonov EUR).

3.2.   TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Carine | 20 301 | 18 524 |
| Prelevmani na sladkor | 138 | 125 |
| Skupaj | 20 439 | 18 649 |

v milijonih EUR

2016

2015

Carine

Carine

20 301

20 301

18 524

18 524

Prelevmani na sladkor

Prelevmani na sladkor

138

138

125

125

Skupaj

Skupaj

20 439

20 439

18 649

18 649

Tradicionalna lastna sredstva (TLS) obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 20 % tradicionalnih lastnih sredstev. Od zgoraj navedenih zneskov je bil odbitek že odštet.

3.3.   SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

Lastna sredstva iz naslova DDV se odmerijo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen teoretično usklajene v skladu s pravili EU. Prispevek iz naslova DDV se izračuna z uporabo enotne vpoklicne stopnje v višini 0,3 % osnove za DDV vsake države članice. Za obdobje 2014–2020 je v Sklepu Sveta 2014/335/EU, Euratom za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko predvidena znižana vpoklicna stopnja v višini 0,15 %. Zmanjšanje prihodkov iz naslova DDV v letu 2016 je predvsem mogoče pojasniti z dejstvom, da je po začetku veljavnosti sklepa o lastnih sredstvih (SLS) iz leta 2014 v letu 2016 prvič veljala znižana vpoklicna stopnja.

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: TRANSFERI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: TRANSFERI

3.4.   GLOBE

GLOBE

Ti prihodki v višini 3 858 milijonov EUR (2015: 531 milijonov EUR) se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila zaradi kršitev pravil, in sicer zlasti v zadevah na področju konkurence. Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejet sklep Komisije o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Glavni zneski v letu 2016 in tako znatno povečanje v primerjavi s prihodki od glob v letu 2015 se nanašajo na globe na trgih za tovornjake (2 927 milijonov EUR) in v bančnem sektorju (485 milijonov EUR).

3.5.   IZTERJAVA ODHODKOV

IZTERJAVA ODHODKOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Deljeno upravljanje | 1 876 | 1 465 |
| Neposredno upravljanje | 56 | 76 |
| Posredno upravljanje | 15 | 6 |
| Skupaj | 1 947 | 1 547 |

v milijonih EUR

2016

2015

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

1 876

1 876

1 465

1 465

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

56

56

76

76

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

15

15

6

6

Skupaj

Skupaj

1 947

1 947

1 547

1 547

V tej postavki so zajeti predvsem nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija in so plačani ali izravnani s poznejšimi plačili, vknjiženimi v računovodski sistem Komisije (tj. odšteti od teh plačil), da se izterjajo odhodki, predhodno izplačani iz splošnega proračuna. Izterjave temeljijo na kontrolah, revizijah ali analizah upravičenosti, zato so te dejavnosti pomemben dejavnik pri izvrševanju proračuna EU. Te dejavnosti ščitijo proračun EU pred odhodki, ki niso nastali v skladu z zakonodajo, in so še posebej pomembne, saj so revizijski rezultati Evropskega računskega sodišča pokazali pomembno stopnjo napake v plačilih, izvršenih iz proračuna EU – glej letno poročilo Sodišča, vključno z izjavo o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij.

Prav tako so vključeni nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS, in sprememba ocen prehodno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do tekočega leta.

Zneski, navedeni v zgornji razpredelnici, so prihodki, nastali z izdajo nalogov za izterjavo. Zato te številke ne morejo pokazati in tudi ne kažejo celotnega obsega ukrepov, sprejetih za zaščito proračuna EU, zlasti na področju kohezijske politike, na katerem so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje popravkov neupravičenih odhodkov, ki večinoma ne vključujejo izdajanja nalogov za izterjavo. Zneski, izterjani z izravnavo z odhodki, zneski, izterjani z umiki in izterjave zneskov predhodnega financiranja niso vključeni.

Večino sestavljajo izterjave odhodkov v okviru deljenega upravljanja:

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

V okviru EKJS in EKSRP so zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, finančni popravki iz tega leta in povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, ter neto povečanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice ter naj bi se izterjali ob koncu leta in so povezani z goljufijami in nepravilnostmi.

Kohezijska politika

Kohezijska politika

Glavni zneski, povezani s kohezijsko politiko, vključujejo naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih odhodkov iz prejšnjih let, in odbitke od odhodkov, zmanjšane za prehodno nezaračunane prihodke ob koncu leta.

3.6.   DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Proračunski popravki | 1 956 | 984 |
| Davki in prispevki osebja | 1 189 | 1 115 |
| Prispevki tretjih držav | 953 | 946 |
| Prispevki držav članic za zunanjo pomoč | 732 | 0 |
| Prenos sredstev | 147 | 197 |
| Popravek rezervacij | 14 | 71 |
| Kmetijski prelevmani | 5 | 814 |
| Drugo | 744 | 939 |
| Skupaj | 5 740 | 5 067 |

v milijonih EUR

2016

2015

Proračunski popravki

Proračunski popravki

1 956

1 956

984

984

Davki in prispevki osebja

Davki in prispevki osebja

1 189

1 189

1 115

1 115

Prispevki tretjih držav

Prispevki tretjih držav

953

953

946

946

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč

732

732

0

0

Prenos sredstev

Prenos sredstev

147

147

197

197

Popravek rezervacij

Popravek rezervacij

14

14

71

71

Kmetijski prelevmani

Kmetijski prelevmani

5

5

814

814

Drugo

Drugo

744

744

939

939

Skupaj

Skupaj

5 740

5 740

5 067

5 067

Proračunski popravki zajemajo proračunski presežek iz leta 2015 (1 349 milijonov EUR), ki se posredno povrne državam članicam tako, da se jim zmanjšajo zneski lastnih sredstev, ki jih morajo prenesti na EU naslednje leto – torej je to prihodek za leto 2016.

Prihodki iz davkov in prispevkov osebja izhajajo predvsem iz odbitkov od plač osebja ter vključujejo dva bistvena zneska – pokojninske prispevke osebja in davke od dohodka.

Prispevki tretjih držav so prispevki držav Efte in držav pristopnic.

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč so večinoma zneski, prejeti za vzpostavitev instrumenta za pomoč beguncem v Turčiji.

Prihodki iz prenosa sredstev se nanašajo predvsem na prenos satelitov v okviru programa Copernicus (prejšnji program GMES) z Evropske vesoljske agencije na Komisijo (glej pojasnilo 2.2). Prenos je v skladu z računovodskimi pravili EU nemenjalni posel, ki bo za preostale satelite v okviru programa Copernicus, ki se še gradijo, opravljen v prihodnjih obdobjih.

2.2

Kmetijski prelevmani se nanašajo na prelevmane na mleko – instrument za upravljanje trga, namenjen kaznovanju proizvajalcev mleka, ki prekoračijo svoje referenčne količine. Ker niso povezani s predhodnimi plačili Komisije, se v praksi štejejo kot prihodki za posebne namene. Lanskoletni visok znesek prelevmanov na mleko je bil predvsem posledica presežne dajatve v višini 811 milijonov EUR.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

3.7.   FINANČNI PRIHODKI

FINANČNI PRIHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Prihodki od obresti na: | | |
| Predhodno financiranje | (0) | 9 |
| Zamude pri plačilih | 108 | 20 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 24 | 56 |
| Posojila | 1 446 | 1 616 |
| Denarna sredstva in njihove ustreznike | 6 | 14 |
| Oslabljena finančna sredstva | 9 | 7 |
| Drugo | 0 | 0 |
| Prihodki od obresti | 1 592 | 1 721 |
| Prihodki od dividend | 13 | 8 |
| Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev | 35 | 50 |
| Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 0 | — |
| Drugi finančni prihodki | 128 | 66 |
| Skupaj | 1 769 | 1 846 |

v milijonih EUR

2016

2015

Prihodki od obresti na:

Prihodki od obresti na:

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

(0)

(0)

9

9

Zamude pri plačilih

Zamude pri plačilih

108

108

20

20

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

24

24

56

56

Posojila

Posojila

1 446

1 446

1 616

1 616

Denarna sredstva in njihove ustreznike

Denarna sredstva in njihove ustreznike

6

6

14

14

Oslabljena finančna sredstva

Oslabljena finančna sredstva

9

9

7

7

Drugo

Drugo

0

0

0

0

Prihodki od obresti

Prihodki od obresti

1 592

1 592

1 721

1 721

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

13

13

8

8

Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev

Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev

35

35

50

50

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

0

0

—

—

Drugi finančni prihodki

Drugi finančni prihodki

128

128

66

66

Skupaj

Skupaj

1 769

1 769

1 846

1 846

Prihodki od obresti na posojila se nanašajo predvsem na posojila, odobrena za finančno pomoč (glej pojasnilo 2.4.3).

2.4.3

3.8.   DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Pozitivne tečajne razlike | 331 | 970 |
| Prihodki od provizij za opravljanje storitev | 267 | 358 |
| Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti | 48 | 43 |
| Prodaja blaga | 46 | 43 |
| Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 17 | 4 |
| Drugo | 288 | 145 |
| Skupaj | 996 | 1 562 |

v milijonih EUR

2016

2015

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

331

331

970

970

Prihodki od provizij za opravljanje storitev

Prihodki od provizij za opravljanje storitev

267

267

358

358

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

48

48

43

43

Prodaja blaga

Prodaja blaga

46

46

43

43

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

17

17

4

4

Drugo

Drugo

288

288

145

145

Skupaj

Skupaj

996

996

1 562

1 562

ODHODKI

ODHODKI

3.9.   DELJENO UPRAVLJANJE

DELJENO UPRAVLJANJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| Izvedle države članice | 2016 | 2015 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | 44 152 | 45 032 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 12 604 | 16 376 |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 35 045 | 38 745 |
| Evropski socialni sklad | 9 366 | 9 849 |
| Drugo | 1 606 | 2 380 |
| Skupaj | 102 772 | 112 382 |

v milijonih EUR

Izvedle države članice

2016

2015

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

44 152

44 152

45 032

45 032

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

12 604

12 604

16 376

16 376

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

35 045

35 045

38 745

38 745

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

9 366

9 366

9 849

9 849

Drugo

Drugo

1 606

1 606

2 380

2 380

Skupaj

Skupaj

102 772

102 772

112 382

112 382

Prehod s prejšnjega programskega obdobja 2007–2013 na obdobje 2014–2020 pojasnjuje zmanjšanje odhodkov v višini 4,2 milijarde EUR na področju kohezije: kot bi bilo pričakovati, se stroški, prijavljeni za prejšnje obdobje, zmanjšujejo, medtem ko se stroški za sedanje obdobje višajo, vendar so še vedno nižji. Isti razlog pojasnjuje zmanjšanje stroškov, nastalih v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in drugih instrumentov za razvoj podeželja, za 3,8 milijarde EUR – glej tudi pojasnilo 2.13.

2.13

Podpostavka „Drugo“ vključuje predvsem: Ribištvo in pomorske zadeve (756 milijonov EUR), azil in migracije (310 milijonov EUR) in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (178 milijonov EUR).

3.10.   NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Izvedla Komisija | 9 254 | 10 089 |
| Izvedle izvajalske agencije EU | 6 259 | 5 532 |
| Izvedli skrbniški skladi | 97 | 6 |
| Skupaj | 15 610 | 15 626 |

v milijonih EUR

2016

2015

Izvedla Komisija

Izvedla Komisija

9 254

9 254

10 089

10 089

Izvedle izvajalske agencije EU

Izvedle izvajalske agencije EU

6 259

6 259

5 532

5 532

Izvedli skrbniški skladi

Izvedli skrbniški skladi

97

97

6

6

Skupaj

Skupaj

15 610

15 610

15 626

15 626

Ti zneski se nanašajo predvsem na izvajanje programov raziskovalne politike (7,1 milijarde EUR) in omrežij (2,0 milijarde EUR) ter instrumentov evropske sosedske politike (1,0 milijarde EUR), razvojnega sodelovanja (1,2 milijarde EUR) in humanitarne pomoči (0,7 milijarde EUR).

3.11.   POSREDNO UPRAVLJANJE

POSREDNO UPRAVLJANJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 2 547 | 1 209 |
| Izvedle tretje države | 876 | 905 |
| Izvedle mednarodne organizacije | 2 382 | 2 127 |
| Izvedli drugi subjekti | 2 035 | 2 107 |
| Skupaj | 7 840 | 6 348 |

v milijonih EUR

2016

2015

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

2 547

2 547

1 209

1 209

Izvedle tretje države

Izvedle tretje države

876

876

905

905

Izvedle mednarodne organizacije

Izvedle mednarodne organizacije

2 382

2 382

2 127

2 127

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

2 035

2 035

2 107

2 107

Skupaj

Skupaj

7 840

7 840

6 348

6 348

3.12.   STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Stroški zaposlenih | 6 074 | 5 838 |
| Stroški pokojnin | 3 702 | 4 435 |
| Skupaj | 9 776 | 10 273 |

v milijonih EUR

2016

2015

Stroški zaposlenih

Stroški zaposlenih

6 074

6 074

5 838

5 838

Stroški pokojnin

Stroški pokojnin

3 702

3 702

4 435

4 435

Skupaj

Skupaj

9 776

9 776

10 273

10 273

Stroški pokojnin so elementi gibanj, ki so se pojavili po aktuarskem vrednotenju obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, razen aktuarskih predpostavk.

3.13.   SPREMEMBE AKTUARSKIH PREDPOSTAVK PREJEMKOV ZAPOSLENIH

SPREMEMBE AKTUARSKIH PREDPOSTAVK PREJEMKOV ZAPOSLENIH

Čisti znesek aktuarske izgube v višini 1 milijarde EUR, prikazan v okviru te postavke, se nanaša na obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, priznane v bilanci stanja (glej pojasnilo 2.9).

2.9

3.14.   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Odhodki za obresti: | | |
| Najeta posojila | 1 440 | 1 607 |
| Drugo | 57 | 21 |
| Finančni najemi | 67 | 91 |
| Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 40 | 27 |
| Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev | 184 | 174 |
| Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev | 0 | 3 |
| Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 1 | — |
| Drugi stroški financiranja | 116 | 63 |
| Skupaj | 1 904 | 1 986 |

v milijonih EUR

2016

2015

Odhodki za obresti:

Odhodki za obresti:

Najeta posojila

Najeta posojila

1 440

1 440

1 607

1 607

Drugo

Drugo

57

57

21

21

Finančni najemi

Finančni najemi

67

67

91

91

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

40

40

27

27

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

184

184

174

174

Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev

Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev

0

0

3

3

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

1

1

—

Drugi stroški financiranja

Drugi stroški financiranja

116

116

63

63

Skupaj

Skupaj

1 904

1 904

1 986

1 986

Znesek odhodkov za obresti na najeta posojila ustreza prihodkom od obresti na posojila za finančno pomoč (vzajemni posli).

3.15.   DELEŽ SKUPNIH PODJETIJ IN PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV V REZULTATU

DELEŽ SKUPNIH PODJETIJ IN PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV V REZULTATU

EU na podlagi kapitalske metode obračunavanja v svoj izkaz finančnega uspeha vključi svoj delež rezultata njenih skupnih podjetij in pridruženih subjektov – glej pojasnilo 2.3.

2.3

3.16.   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | 2 455 | 2 419 |
| Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 1 404 | 1 304 |
| Popravek rezervacij | 685 | 520 |
| Negativne tečajne razlike | 505 | 785 |
| Znižanje glob s strani Sodišča | 18 | 1 137 |
| Drugo | 419 | 458 |
| Skupaj | 5 486 | 6 623 |

v milijonih EUR

2016

2015

Upravni odhodki in odhodki za IT

Upravni odhodki in odhodki za IT

2 455

2 455

2 419

2 419

Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

1 404

1 404

1 304

1 304

Popravek rezervacij

Popravek rezervacij

685

685

520

520

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

505

505

785

785

Znižanje glob s strani Sodišča

Znižanje glob s strani Sodišča

18

18

1 137

1 137

Drugo

Drugo

419

419

458

458

Skupaj

Skupaj

5 486

5 486

6 623

6 623

Zmanjšanje drugih odhodkov je predvsem posledica odpisov glob, naloženih v letu 2015, v zadevah, v katerih je Sodišče Evropske unije odločilo v korist oglobljenega podjetja.

Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi, zajemajo tudi 383 milijonov EUR (2015: 373 milijonov EUR), povezanih s poslovnimi najemi.

Odhodki, povezani z raziskavami in razvojem, so vključeni v upravne odhodke in odhodke za IT in se lahko razčlenijo na naslednji način:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Stroški raziskav | 344 | 384 |
| Neusredstveni stroški razvoja | 88 | 60 |
| Skupaj | 431 | 443 |

v milijonih EUR

2016

2015

Stroški raziskav

Stroški raziskav

344

344

384

384

Neusredstveni stroški razvoja

Neusredstveni stroški razvoja

88

88

60

60

Skupaj

Skupaj

431

431

443

443

3.17.   POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pametna in vključujoča rast | Trajnostna rast | Varnost in državljanstvo | Evropa v svetu | Uprava | Nedodeljeno razdelku VFO (7) | Skupaj |
| Sredstva iz naslova BND | — | — | — | — | — | 95 578 | 95 578 |
| Tradicionalna lastna sredstva | — | — | — | — | — | 20 439 | 20 439 |
| DDV | — | — | — | — | — | 15 859 | 15 859 |
| Globe | — | — | — | — | — | 3 858 | 3 858 |
| Izterjava odhodkov | 48 | 1 871 | 4 | 23 | — | 1 | 1 947 |
| Drugo | 785 | 171 | 28 | 105 | 4 750 | (97) | 5 740 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 834 | 2 041 | 32 | 128 | 4 750 | 135 638 | 143 422 |
| Finančni prihodki | 87 | 0 | 0 | 21 | 0 | 1 661 | 1 769 |
| Drugo | 121 | (11) | (7) | (5) | 307 | 592 | 996 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 208 | (11) | (7) | 16 | 307 | 2 253 | 2 765 |
| Prihodki skupaj | 1 041 | 2 030 | 25 | 144 | 5 057 | 137 891 | 146 187 |
| Odhodki, ki so jih izvedle države članice: | | | | | | | |
| EKJS | — | (44 152 ) | — | — | — | — | (44 152 ) |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | — | (12 604 ) | — | — | — | — | (12 604 ) |
| ESRR in KS | (35 045 ) | — | — | — | — | — | (35 045 ) |
| ESS | (9 366 ) | — | — | — | — | — | (9 366 ) |
| Drugo | (466) | (754) | (470) | 84 | — | — | (1 606 ) |
| Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi | (10 143 ) | (544) | (957) | (3 951 ) | (50) | 34 | (15 610 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | (2 028 ) | (110) | (662) | (265) | — | 518 | (2 547 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | (274) | (5) | (188) | (2 792 ) | — | — | (3 258 ) |
| Izvedli drugi subjekti | (1 411 ) | (16) | (2) | (606) | (0) | — | (2 035 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | (1 593 ) | (345) | (390) | (575) | (5 968 ) | (904) | (9 776 ) |
| Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih | — | — | — | — | (1 068 ) | — | (1 068 ) |
| Stroški financiranja | (173) | (47) | (1) | (20) | (127) | (1 536 ) | (1 904 ) |
| Delež skupnih podjetij in pridruženih subjektov v rezultatu | 2 | — | — | — | — | — | 2 |
| Drugi odhodki | (1 468 ) | (83) | (102) | (70) | (3 196 ) | (566) | (5 486 ) |
| Odhodki skupaj | (61 964 ) | (58 659 ) | (2 772 ) | (8 195 ) | (10 409 ) | (2 455 ) | (144 454 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (60 923 ) | (56 629 ) | (2 747 ) | (8 051 ) | (5 352 ) | 135 436 | 1 733 |

v milijonih EUR

Pametna in vključujoča rast

Trajnostna rast

Varnost in državljanstvo

Evropa v svetu

Uprava

Nedodeljeno razdelku VFO (7)

7

Skupaj

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

—

—

—

—

—

95 578

95 578

95 578

95 578

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

—

—

—

—

—

20 439

20 439

20 439

20 439

DDV

DDV

—

—

—

—

—

15 859

15 859

15 859

15 859

Globe

Globe

—

—

—

—

—

3 858

3 858

3 858

3 858

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

48

48

1 871

1 871

4

4

23

23

—

1

1

1 947

1 947

Drugo

Drugo

785

785

171

171

28

28

105

105

4 750

4 750

(97)

(97)

5 740

5 740

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

834

834

2 041

2 041

32

32

128

128

4 750

4 750

135 638

135 638

143 422

143 422

Finančni prihodki

Finančni prihodki

87

87

0

0

0

0

21

21

0

0

1 661

1 661

1 769

1 769

Drugo

Drugo

121

121

(11)

(11)

(7)

(7)

(5)

(5)

307

307

592

592

996

996

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

208

208

(11)

(11)

(7)

(7)

16

16

307

307

2 253

2 253

2 765

2 765

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

1 041

1 041

2 030

2 030

25

25

144

144

5 057

5 057

137 891

137 891

146 187

146 187

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

EKJS

EKJS

—

(44 152 )

(44 152 )

—

—

—

—

(44 152 )

(44 152 )

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

—

(12 604 )

(12 604 )

—

—

—

—

(12 604 )

(12 604 )

ESRR in KS

ESRR in KS

(35 045 )

(35 045 )

—

—

—

—

—

(35 045 )

(35 045 )

ESS

ESS

(9 366 )

(9 366 )

—

—

—

—

—

(9 366 )

(9 366 )

Drugo

Drugo

(466)

(466)

(754)

(754)

(470)

(470)

84

84

—

—

(1 606 )

(1 606 )

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

(10 143 )

(10 143 )

(544)

(544)

(957)

(957)

(3 951 )

(3 951 )

(50)

(50)

34

34

(15 610 )

(15 610 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

(2 028 )

(2 028 )

(110)

(110)

(662)

(662)

(265)

(265)

—

518

518

(2 547 )

(2 547 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

(274)

(274)

(5)

(5)

(188)

(188)

(2 792 )

(2 792 )

—

—

(3 258 )

(3 258 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

(1 411 )

(1 411 )

(16)

(16)

(2)

(2)

(606)

(606)

(0)

(0)

—

(2 035 )

(2 035 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

(1 593 )

(1 593 )

(345)

(345)

(390)

(390)

(575)

(575)

(5 968 )

(5 968 )

(904)

(904)

(9 776 )

(9 776 )

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

—

—

—

—

(1 068 )

(1 068 )

—

(1 068 )

(1 068 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(173)

(173)

(47)

(47)

(1)

(1)

(20)

(20)

(127)

(127)

(1 536 )

(1 536 )

(1 904 )

(1 904 )

Delež skupnih podjetij in pridruženih subjektov v rezultatu

Delež skupnih podjetij in pridruženih subjektov v rezultatu

2

2

—

—

—

—

—

2

2

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(1 468 )

(1 468 )

(83)

(83)

(102)

(102)

(70)

(70)

(3 196 )

(3 196 )

(566)

(566)

(5 486 )

(5 486 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(61 964 )

(61 964 )

(58 659 )

(58 659 )

(2 772 )

(2 772 )

(8 195 )

(8 195 )

(10 409 )

(10 409 )

(2 455 )

(2 455 )

(144 454 )

(144 454 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(60 923 )

(60 923 )

(56 629 )

(56 629 )

(2 747 )

(2 747 )

(8 051 )

(8 051 )

(5 352 )

(5 352 )

135 436

135 436

1 733

1 733

Prikaz prihodkov in odhodkov po razdelkih večletnega finančnega okvira temelji na ocenah, saj vse obveznosti niso povezane z razdelki večletnega finančnega okvira.

4.   POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA

4.1.   POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

Pogojne obveznosti so morebitne prihodnje plačilne obveznosti EU, ki bi lahko nastale zaradi preteklih dogodkov ali sprejetih zavezujočih pravnih obveznosti, vendar bodo odvisne od prihodnjih dogodkov, nad katerimi EU nima popolnega nadzora. V glavnem se nanašajo na izdana finančna jamstva (za posojila in programe finančne pomoči) ter na pravna tveganja. Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki so povezane z globami in jamstvi, kritimi iz skladov (glej pojasnilo 2.4.1), bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU (in s tem države članice EU) v prihodnjih letih.

2.4.1

4.1.1.   
  Proračunska jamstva

Proračunska jamstva

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Zgornja meja | Podpisana | Izplačana | Zgornja meja | Podpisana | Izplačana |
| Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila | 40 645 | 30 161 | 21 145 | 41 764 | 28 741 | 19 450 |
| Jamstvo EFSI | 16 000 | 11 245 | 4 392 | 16 000 | 1 252 | 202 |
| Skupaj | 56 645 | 41 406 | 25 537 | 57 764 | 29 993 | 19 652 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

40 645

40 645

30 161

30 161

21 145

21 145

41 764

41 764

28 741

28 741

19 450

19 450

Jamstvo EFSI

Jamstvo EFSI

16 000

16 000

11 245

11 245

4 392

4 392

16 000

16 000

1 252

1 252

202

202

Skupaj

Skupaj

56 645

56 645

41 406

41 406

25 537

25 537

57 764

57 764

29 993

29 993

19 652

19 652

Iz zgornje razpredelnice je razviden obseg izpostavljenosti proračuna EU morebitnim prihodnjim plačilom, povezanim z jamstvi, danimi skupini EIB. Izplačani zneski pomenijo zneske, ki so jih končni upravičenci že prejeli, medtem ko podpisani zneski vključujejo izplačana sredstva in že podpisane sporazume z upravičenci, za katere pa sredstva še niso bila izplačana. Zgornja meja predstavlja skupni obseg jamstva, za katerega se je EU, in s tem države članice, zavezala, da ga bo pokrila.

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Proračun EU jamči za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila tretjim državam iz lastnih sredstev EIB. Na dan 31. decembra 2016 je znesek neporavnanih posojil, ki jih krije jamstvo EU, znašal 21,1 milijarde EUR. Jamstva iz proračuna EU:

| — | 19 481 milijonov EUR (2015: 19 450 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in |
| --- | --- |

—

19 481 milijonov EUR (2015: 19 450 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in

2.4.1

| — | 1 664 milijonov EUR (2015: 1 987 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom. |
| --- | --- |

—

1 664 milijonov EUR (2015: 1 987 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom.

EU je poleg 21,1 milijarde EUR, ki so zgoraj razkriti kot pogojna obveznost, zagotovila 309 milijonov EUR neporavnanih posojil Siriji, za katere so bile oblikovane rezervacije – glej pojasnilo 2.10.

2.10

Jamstvo v okviru mandata EU za zunanja posojila v zvezi s posojili, ki jih je odobrila EIB, je omejeno na 65 % neporavnanega salda za sporazume, podpisane po letu 2007 (mandata 2007–2013 in 2014–2020). Za sporazume pred letom 2007 je jamstvo EU omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij, ki je v večini primerov 65 %, pa tudi 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celoten znesek.

Pri razkritju najvišje izpostavljenosti EU na dan 31. decembra 2016 pa je treba zajeti tudi odobrena posojila, ki še niso podpisana (10,5 milijarde EUR) in podpisana posojila, ki še niso izplačana (9 milijard EUR).

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

EFSI je pobuda za povečanje sposobnosti skupine EIB za prevzemanje tveganj, ki EIB omogoča, da v EU vloži do 61 milijard EUR. Sklad ni ločen pravni subjekt ali naložbeni sklad v strogem pomenu. Rezerva za tveganja, ki jo zagotavlja EFSI, nudi EIB zaščito pred morebitnimi izgubami pri povezanih operacijah. Sestavljena je iz lastnega kapitala EIB v višini 5 milijard EUR in jamstva iz proračuna EU v višini do 16 milijard EUR (zgornja meja). Cilj je, da bi dodatna sredstva držav članic, nacionalnih spodbujevalnih bank in zasebnih vlagateljev naložbe v EU povečala na skupno 315 milijard EUR.

Operacije EFSI se izvajajo v okviru dveh delov: dela za infrastrukturo in inovacije (IIW), ki ga izvaja EIB (jamstvo EU v višini 13 milijard EUR) in dela za MSP (SMEW), ki ga izvaja EIS (jamstvo EU v višini 3 milijarde EUR), oba pa bosta imela dolžniški portfelj in portfelj lastniških instrumentov. EIS deluje v skladu s sporazumom z EIB na podlagi jamstva EIB, za katerega posredno jamči EU.

Za namene uporabe jamstva EU izvajanje EFSI nadzira usmerjevalni odbor, ki odloča soglasno in ga sestavljajo štirje člani, od katerih tri imenuje Komisija, enega pa EIB. Usmerjevalni odbor ne odloča o naložbah.

EU in EIB imata v okviru EFSI različni vlogi. EFSI je ustanovljen v okviru EIB, ki financira operacije (dolžniške in lastniške naložbe) ter si v ta namen izposoja potrebna sredstva na kapitalskih trgih. V zvezi z delom za infrastrukturo in inovacije EIB neodvisno sprejema naložbene odločitve in operacije upravlja v skladu s svojimi pravili in postopki, ki jih uporablja tudi za svoje (tvegane) operacije. Da se zagotovita usmerjenost naložb v okviru EFSI na specifični cilj odpravljanja nedelovanja trga, ki ovira naložbe v EU, in njihova upravičenost do zaščite z jamstvom EU, je bila vzpostavljena posebna upravljavska struktura. Vsak projekt, ki ga predlaga EIB, preuči investicijski odbor neodvisnih strokovnjakov, ki oceni njegovo upravičenost do kritja z jamstvom EU. Ko je projekt potrjen kot upravičen za operacijo z jamstvom EFSI, se odločitev o nadaljevanju projekta in njegovem upravljanju nato sprejme v rednem procesu projektnega cikla in upravljanja, ki ga ima EIB.

Vloga EU se nanaša na zagotavljanje proračunskega jamstva EU za del potencialnih izgub, ki bi jih lahko utrpela EIB pri svojih naložbah v dolžniške in lastniške instrumente. Posledično EU ne posega v izbiro in upravljanje operacij EFSI, ne vlaga denarja v operacije EFSI in ni neposredna pogodbena stranka zadevnih instrumentov. Ker niso izpolnjena kontrolna merila in računovodske zahteve za konsolidacijo iz računovodskih pravil EU (in MRSJS), povezana sredstva niso obračunana v konsolidiranem zaključnem računu EU.

Jamstvo EU je v vsakem trenutku omejeno na 16 milijard EUR in skupna neto plačila iz proračuna EU ne bodo presegla tega zneska. Plačila jamstva EU izvrši jamstveni sklad EFSI – glej pojasnilo 2.4.1. Konec leta 2016 so sredstva jamstvenega sklada znašala 1 milijardo EUR, dodatnih 2,4 milijarde EUR pa je bilo obljubljenih, vendar še ne vplačanih, in ta znesek je vključen v znesek, razkrit kot neporavnane obveznosti (RAL) v pojasnilu 5.1.

2.4.1

5.1

Jamstvo EU, zagotovljeno skupini EIB v okviru sklada EFSI, je obračunano kot obveznost iz naslova finančnega jamstva za dolžniški portfelj in kot pogojna obveznost tako za dolžniški portfelj kot za portfelj lastniških instrumentov. Ker zajamčene naložbe financira in nadzira EIB, povezana finančna sredstva niso obračunana v konsolidiranem zaključnem računu EU.

Jamstvo EU v okviru dolžniškega portfelja EFSI IIW krije delež prve izgube portfelja poslov financiranja, ki jih sklene EIB in so večinoma standardna posojila in jamstva. Jamstvo EU se unovči, če dolžnik plačila ne izvede ob dospelosti ali v primeru prestrukturiranja dolga. Jamstvo EU se povrne sorazmerno s tveganjem, ki ga je prevzela EU, in sicer v obliki porazdelitve prihodkov, povezanih s tveganjem, ki jih bo prejela EIB od zajamčenih operacij, med EIB in EU. Prihodki EU bi morali najprej pokriti izgube, nastale pri poslih z jamstvom. Jamstvo EU je zato obračunano kot obveznost iz naslova finančnega jamstva in se pri začetnem pripoznanju meri po pošteni vrednosti, ki ustreza čisti sedanji vrednosti dolgovanih premij (prihodki EU). Ob datumih poznejših bilanc stanja se obveznost iz naslova finančnega jamstva meri po znesku pričakovanih izgub ali prvotno pripoznanem znesku, odvisno kateri je višji, zmanjšanem za nabrano amortizacijo prihodkov, kjer je ustrezno. Obveznost iz naslova finančnega jamstva je prikazana brez prihodkov EU, ki še niso bili prejeti – nič na dan 31. decembra 2016 – glej pojasnilo 2.11.3.

2.11.3

V okviru portfelja lastniških instrumentov EFSI IIW, ki ga sestavljajo deleži v neposrednem lastniškem kapitalu ali navideznem lastniškem kapitalu ali podrejeni dolgovi, EIB vlaga po načelu enakovrednosti na lastno tveganje in tudi na tveganje EU. Posledično jamstvo EU krije del naložb v lastniški kapital, za katere jamči EU, negativne popravke vrednosti (nerealizirane izgube) ob vsakem datumu bilance stanja, realizirane izgube ob dezinvestiranju in stroške financiranja, ki jih ima EIB. Če se vrednost naložbe, ki je bila pred tem predmet negativnega popravka vrednosti, ob poznejših datumih poročanja poveča, EIB povrne EU znesek do višine nabavne vrednosti naložbe. Ob dezinvestiranju je EU upravičena tudi do dobička od naložbe, ki presega nabavno vrednost. Jamstvo EU se povrne s prihodki, ki jih EIB prejme iz zajamčenih poslov, vključno z obrestmi, dividendami in realiziranimi dobički. Poravnava med EU in EIB se izvrši letno brez izgub in prihodkov. Na dan 31. decembra 2016 je bilo vloženih 35,7 milijona EUR poslov z jamstvom EU v okviru portfelja lastniških instrumentov IIW, ki so bili evidentirani kot pogojna obveznost.

Portfelj lastniških instrumentov SMEW se je začel šele leta 2016 in zneski so bili nepomembni. Računovodsko obravnavo poslov z lastniškimi instrumenti bo določil računovodja po posvetovanju s svetovalno strokovno skupino EU za računovodske standarde. EIS je vložil 5 milijonov EUR, ki so na dan 31. decembra 2016 prikazani kot pogojna obveznost.

Zgornja pogojna obveznost vključuje posle v okviru programov COSME in Obzorje 2020, ki jih zajema jamstvo EU v okviru EFSI v dolžniškem portfelju SMEW.

4.1.2.   
  Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Črpana | Nečrpana | Skupaj | Črpana | Nečrpana | Skupaj |
| EMFS | 47 456 | — | 47 456 | 47 509 | — | 47 509 |
| Plačilnobilančna posojila | 4 272 | — | 4 272 | 5 811 | — | 5 811 |
| Makrofinančna pomoč | 2 964 | 1 313 | 4 277 | 3 024 | 1 323 | 4 347 |
| Euratom | 252 | 300 | 552 | 301 | 300 | 601 |
| Skupaj | 54 944 | 1 613 | 56 557 | 56 645 | 1 623 | 58 268 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Črpana

Nečrpana

Skupaj

Črpana

Nečrpana

Skupaj

EMFS

EMFS

47 456

47 456

—

47 456

47 456

47 509

47 509

—

47 509

47 509

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

4 272

4 272

—

4 272

4 272

5 811

5 811

—

5 811

5 811

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

2 964

2 964

1 313

1 313

4 277

4 277

3 024

3 024

1 323

1 323

4 347

4 347

Euratom

Euratom

252

252

300

300

552

552

301

301

300

300

601

601

Skupaj

Skupaj

54 944

54 944

1 613

1 613

56 557

56 557

56 645

56 645

1 623

1 623

58 268

58 268

Proračun EU jamči za posojila, ki jih v vzajemnih transakcijah najame Komisija za financiranje posojanja državam članicam in nečlanicam – glej tudi pojasnilo 6. Ta najeta posojila so že pripoznana kot obveznosti v bilanci stanja EU – za nadaljnje podrobnosti glej pojasnilo 2.11.1. Če pa bi pri posojilih, danih na podlagi teh posojil, najetih v vzajemnih transakcijah, prišlo do zamud pri odplačevanju, bi moral v skladu s členom 14 Uredbe Sveta št. 609/2014 celoten neodplačan znesek posojila pokriti proračun EU:

6

2.11.1

| — | za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU; |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU;

| — | za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU; |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU;

| — | za plačilnobilančna posojila najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU ter |
| --- | --- |

—

za plačilnobilančna posojila najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU ter

2.4.1

| — | za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad. |
| --- | --- |

—

za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad.

Jamstvo proračuna EU ne zajema posojil ESPJ v likvidaciji, odobrenih iz izposojenih sredstev. Namesto tega jih krijejo finančna sredstva ESPJ v likvidaciji – glej pojasnilo 2.4.1.

2.4.1

4.1.3.   
  Jamstva, dana za finančne instrumente EU

Jamstva, dana za finančne instrumente EU

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Obzorje 2020 | 921 | 459 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 711 | 845 |
| Instrument za povezovanje Evrope (5) | 465 | 429 |
| Drugo | 3 | 16 |
| Skupaj | 2 101 | 1 749 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Obzorje 2020

Obzorje 2020

921

921

459

459

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

711

711

845

845

Instrument za povezovanje Evrope (5)

Instrument za povezovanje Evrope (5

465

465

429

429

Drugo

Drugo

3

3

16

16

Skupaj

Skupaj

2 101

2 101

1 749

1 749

Kot je navedeno v členu 140(3) finančne uredbe, proračunski odhodki, povezani s posameznim finančnim instrumentom, in finančna obveznost Unije v nobenem primeru ne presežejo zneska ustreznih proračunskih obveznosti, prevzetih zanj, kar izključuje pogojne obveznosti za proračun. V praksi to pomeni, da imajo te obveznosti v bilanci stanja protiknjižbo na strani sredstev ali so pokrite z neporavnanimi proračunskimi obveznostmi, ki še niso prikazane kot odhodki. Te pogojne obveznosti so prikazane brez finančnih rezervacij, oblikovanih za te instrumente – glej pojasnilo 2.10.

2.10

4.1.4.   
  Sodni postopki

Sodni postopki

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Globe | 1 834 | 3 951 |
| Kmetijstvo | 1 711 | 1 377 |
| Kohezija | 3 | 3 |
| Drugo | 600 | 795 |
| Skupaj | 4 148 | 6 125 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Globe

Globe

1 834

1 834

3 951

3 951

Kmetijstvo

Kmetijstvo

1 711

1 711

1 377

1 377

Kohezija

Kohezija

3

3

3

3

Drugo

Drugo

600

600

795

795

Skupaj

Skupaj

4 148

4 148

6 125

6 125

Globe

Globe

Ti zneski se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so jih podjetja začasno plačala, kot je določeno v členu 90(1) pravil uporabe finančne uredbe, ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča EU o zadevi ne postane pravnomočna ali dokler se ne izteče rok za pritožbo. Obračunane obresti na začasna plačila so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

Če bi EU izgubila katero od teh zadev, povezanih z naloženimi globami, ne bi bilo stroška za proračun EU, saj so bile globe začasno plačane in ta denarna sredstva se naložijo bodisi na posebne bančne račune (glej pojasnilo 2.8) ali v sklad BUFI, ki je ustanovljen za ta namen (glej opombo 2.4.1). Znesek glob se pripozna kot proračunski prihodek šele, ko je dokončen (člen 83 finančne uredbe).

2.8

2.4.1

Kmetijstvo

Kmetijstvo

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS ter s finančnimi popravki za razvoj podeželja in za predpristopno pomoč, ki so predmet postopka pred izrekom sodbe Sodišča EU. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem EU.

Kohezija

Kohezija

To so pogojne obveznosti do držav članic v zvezi z ukrepi v okviru kohezijske politike, ki so predmet postopka v fazi pred ustnim zaslišanjem ali pred izrekom sodbe Sodišča EU.

Drugi sodni postopki

Drugi sodni postopki

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti EU, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Treba je omeniti, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 288 Pogodbe ES tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo.

4.2.   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Prejeta jamstva: | | |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 369 | 398 |
| Druga jamstva | 28 | 27 |
| Druga pogojna sredstva | 34 | 48 |
| Skupaj | 431 | 474 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Prejeta jamstva:

Prejeta jamstva:

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

369

369

398

398

Druga jamstva

Druga jamstva

28

28

27

27

Druga pogojna sredstva

Druga pogojna sredstva

34

34

48

48

Skupaj

Skupaj

431

431

474

474

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja EU izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z EU.

5.   PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI

To pojasnilo vsebuje informacije o proračunskem postopku in prihodnjih potrebah po financiranju, ne pa o obveznostih, ki so obstajale na dan 31. decembra 2016.

Večletni finančni okvir (VFO), o katerem se dogovorijo države članice, določa programe ter zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti in skupni znesek odobritev plačil za posamezne razdelke, v okviru katerih lahko EU sklepa proračunske in pravne obveznosti, ter nazadnje izvrši plačila za obdobje 7 let – glej razpredelnico 1.1 v pojasnilih k poročilom o izvrševanju proračuna.

1.1

Zgornje meje VFO je sprejel Svet (države članice) s soglasjem Evropskega parlamenta, člen 16 Uredbe št. 1306/2013 o financiranju SKP pa vzpostavlja neposredno povezavo med letno zgornjo mejo odhodkov EKJS in uredbo o VFO. Evropski parlament in Svet sta sprejela tudi ustrezne temeljne akte za odhodke EKJS, ki določajo odhodke po državah članicah za celotno obdobje 2014–2020.

Pravne obveznosti ustrezajo podpisanim programom, projektom, sporazumom ali pogodbam, zato so za EU pravno zavezujoče. Prevzem pravne obveznosti je dejanje, s katerim odredbodajalec prevzame ali določi obveznost (za EU), ki ima finančne posledice (člen 85 finančne uredbe).

Načeloma se proračunska obveznost prevzame pred pravno obveznostjo, vendar je pri nekaterih večletnih programih/projektih obratno, ustrezne proračunske obveznosti se namreč prevzamejo v letnih obrokih v obdobju več let, kadar tako določa temeljni akt. Na primer, za kohezijo člen 76 uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013) določa, da sklep Komisije o sprejetju programa predstavlja pravno obveznost v smislu finančne uredbe in da se proračunske obveznosti Unije za vsak program izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Druge pravne podlage lahko vsebujejo podobne določbe. Zato lahko obstajajo zneski, ki jih je EU pravno zavezana plačati, čeprav proračunska obveznost še ni bila prevzeta – glej pojasnili 5.2 in 5.3.

5.2

5.3

Če je proračunska obveznost prevzeta, vendar plačila zanjo še niso izvršena, se znesek neporavnane obveznosti imenuje „reste à liquider“ (RAL). To so lahko programi ali projekti, pogosto večletni, ki so podpisani, vendar še niso (v celoti) izvedeni. Predstavljajo plačilne obveznosti za prihodnja leta. Za del skupnega neplačanega zneska (RAL) so stroški že nastali in so pripoznani kot obveznost v bilanci stanja (glej pojasnili 2.12 in 2.13). Izračun teh stroškov se opravi na podlagi prejetih zahtevkov za povračilo stroškov/računov in ocenjenega izvajanja programa ali projekta, če EU še ni prejela nobenih zahtevkov – glej pojasnilo 5.1 spodaj. Ko so po 31. decembru 2016 izvršena plačila, ki se nanašajo na neporavnane obveznosti, se pripoznanje obveznosti v bilanci stanja odpravi. Del neporavnanih obveznosti, za katerega stroški še niso nastali, ni vključen v obveznosti, temveč je razkrit v nadaljevanju.

2.12

2.13

5.1

Spodnja razkritja tako predstavljajo zneske na dan 31. decembra 2016, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala na podlagi izpolnjevanja pogodbenih dogovorov in bodo zato financirani iz prihodnjih proračunov EU.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 5.1 | 189 881 | 177 477 |
| Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega VFO | 5.2 | 276 351 | 338 755 |
| Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih | 5.3 | 22 275 | 19 098 |
| Skupaj | | 488 507 | 535 329 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

5.1

5.1

189 881

189 881

177 477

177 477

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega VFO

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega VFO

5.2

5.2

276 351

276 351

338 755

338 755

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

5.3

5.3

22 275

22 275

19 098

19 098

Skupaj

Skupaj

488 507

488 507

535 329

535 329

5.1.   NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 189 881 | 177 477 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

189 881

189 881

177 477

177 477

Zgoraj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“) v višini 238 759 milijonov EUR, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot obveznosti v bilanco stanja in kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Kot je pojasnjeno zgoraj, so neporavnane proračunske obveznosti običajna posledica obstoja večletnih programov.

Opozoriti je treba, da so neporavnani predujmi predhodnega financiranja na dan 31. decembra 2016 skupaj znašali 45,5 milijarde EUR (glej pojasnilo 2.5). To predstavlja plačane proračunske obveznosti, za katere se zmanjšajo neporavnane obveznosti, vendar se za plačane zneske do izpolnitve pogodbene obveznosti še vedno šteje, da pripadajo EU in ne upravičencu. Zato podobno kot zgoraj razkrite neporavnane obveznosti tudi te obveznosti še niso prikazane kot odhodki.

2.5

5.2.   ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VFO

ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VFO

| v milijonih EUR |
| --- |
| Skladi | Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A) | Sklenjene pravne obveznosti (B) | Proračunske obveznosti (C) | Sprostitve prevzetih obveznosti (D) | Proračunska sredstva na voljo v VFO (= A–C) | Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti (=B–C+D) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 262 058 | 262 058 | 102 172 | — | 159 886 | 159 886 |
| Evropski socialni sklad | 91 991 | 91 991 | 38 418 | — | 53 573 | 53 573 |
| Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim | 3 814 | 3 814 | 1 570 | — | 2 244 | 2 244 |
| PODRAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE | 357 862 | 357 862 | 142 160 | — | 215 702 | 215 702 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja | 99 348 | 99 348 | 42 064 | — | 57 284 | 57 284 |
| Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo | 5 749 | 5 749 | 2 392 | — | 3 358 | 3 358 |
| RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI | 105 097 | 105 097 | 44 455 | — | 60 641 | 60 641 |
| Sklad za migracije in azil | 3 607 | 1 977 | 1 970 | — | 1 637 | 7 |
| Sklad za notranjo varnost | 2 195 | 981 | 981 | — | 1 214 | 0 |
| RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO | 5 802 | 2 958 | 2 951 | — | 2 851 | 7 |
| Skupaj | 468 761 | 465 917 | 189 566 | — | 279 195 | 276 351 |

v milijonih EUR

Skladi

Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A)

Sklenjene pravne obveznosti (B)

Proračunske obveznosti (C)

Sprostitve prevzetih obveznosti (D)

Proračunska sredstva na voljo v VFO (= A–C)

Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti (=B–C+D)

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

262 058

262 058

102 172

—

159 886

159 886

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

91 991

91 991

38 418

—

53 573

53 573

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

3 814

3 814

1 570

—

2 244

2 244

PODRAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

PODRAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

357 862

357 862

357 862

357 862

142 160

142 160

—

215 702

215 702

215 702

215 702

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

99 348

99 348

42 064

—

57 284

57 284

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

5 749

5 749

2 392

—

3 358

3 358

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

105 097

105 097

105 097

105 097

44 455

44 455

—

60 641

60 641

60 641

60 641

Sklad za migracije in azil

Sklad za migracije in azil

3 607

1 977

1 970

—

1 637

7

Sklad za notranjo varnost

Sklad za notranjo varnost

2 195

981

981

—

1 214

0

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

5 802

5 802

2 958

2 958

2 951

2 951

—

2 851

2 851

7

7

Skupaj

Skupaj

468 761

468 761

465 917

465 917

189 566

189 566

—

279 195

279 195

276 351

276 351

To so pravne obveznosti, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala, ko je sprejela operativne programe v okviru deljenega upravljanja. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 84 finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članici pravno obveznost v smislu navedene uredbe.

Člen 76 uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade (skladi ESI) določa:

„Proračunske obveznosti Unije za vsak program se izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Proračunske obveznosti v zvezi z rezervo za uspešnost se v vsakem programu izvajajo ločeno od preostalih dodelitev sredstev programu.“

Zgornja razpredelnica se začne s skupnimi sredstvi VFO (stolpec A) in prikazuje primerjavo med pravnimi obveznostmi, za katere proračunske obveznosti še niso bile prevzete, in najvišjim mogočim zneskom obveznosti glede na zgornje meje, določene v razdelkih 1B, 2 in 3 večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, pri čemer je ta znesek naveden v informativne namene. Te pravne obveznosti zato predstavljajo neporavnane zneske, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala po 31. decembru 2016. V stolpcu B so prikazane pravne obveznosti ob koncu leta, ki jih je prevzela Komisija, v stolpcu C pa proračunske obveznosti, ki so na voljo v zvezi s temi pravnimi obveznostmi ob koncu leta. 31. decembra 2016 niso bile sproščene nobene prevzete obveznosti (stolpec D).

5.3.   POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | 31. 12. 2015 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 13 799 | 10 051 |
| Program Copernicus | 2 393 | 2 939 |
| ITER | 1 891 | 2 022 |
| Galileo | 523 | 124 |
| Sporazumi o ribolovu | 247 | 373 |
| Obveznosti iz poslovnega najema | 2 419 | 2 511 |
| Druge pogodbene obveznosti | 1 003 | 1 079 |
| Skupaj | 22 275 | 19 098 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

31. 12. 2015

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

13 799

13 799

10 051

10 051

Program Copernicus

Program Copernicus

2 393

2 393

2 939

2 939

ITER

ITER

1 891

1 891

2 022

2 022

Galileo

Galileo

523

523

124

124

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

247

247

373

373

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

2 419

2 419

2 511

2 511

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

1 003

1 003

1 079

1 079

Skupaj

Skupaj

22 275

22 275

19 098

19 098

Ti zneski odražajo dolgoročne pravne obveznosti, ki jih ob koncu leta še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Te zavezujoče obveznosti bodo vnesene v proračun v letnih obrokih v prihodnjih letih in nato plačane.

Nekateri pomembni programi (glej spodaj) se lahko v skladu s členom 85(4) finančne uredbe razporedijo na več letnih obrokov. To EU omogoča, da prevzame pravne obveznosti (podpiše sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstvev, sporazume o prenosu pooblastil in pogodbe o javnih naročilih), ki presegajo razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti v danem letu. Zato so lahko za znaten znesek skupnih dodeljenih sredstev v okviru sedanjega VFO obveznosti že prevzete. To velja zlasti za naslednje programe:

| — | Instrument za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

—

Instrument za povezovanje Evrope;

| — | program Copernicus; |
| --- | --- |

—

program Copernicus;

| — | ITER in |
| --- | --- |

—

ITER in

| — | Galileo. |
| --- | --- |

—

Galileo.

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope zagotavlja finančno pomoč za vseevropska omrežja, da se podprejo projekti skupnega interesa v sektorjih prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture. Pravne obveznosti za instrument za povezovanje Evrope pokrivajo obdobje od leta 2014 do 2020 na področju prometa in do leta 2021 na področju energije. Pravna podlaga za te obveznosti je Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 Besedilo velja za EGP (UL L 348, 20.12.2013), ki v členu 19 določa uporabo letnih obrokov.

Program Copernicus

Program Copernicus

Copernicus je evropski program za opazovanje Zemlje – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je na podlagi Uredbe (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 (UL L 122, 24.4.2014, str. 44) podpisala sporazume o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), EUMETSAT in Evropskim centrom za srednjeročno napovedovanje vremena. Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 8 Uredbe št. 377/2014.

2.2

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

Te obveznosti so namenjene kritju prihodnjih potreb po financiranju naprav ITER do leta 2021. Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo ter vključuje tudi prispevke držav članic in Švice. Te obveznosti so prevzete na podlagi Sklepa Sveta (Euratom) št. 791/2013 z dne 13. decembra 2013 o spremembi Odločbe 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije, ki dovoljuje uporabo letnih obrokov. Organizacija ITER je bila ustanovljena za upravljanje naprav ITER in spodbujanje njihovega izkoriščanja, krepitev javnega razumevanja in sprejemanja fuzijske energije ter izvajanje vseh drugih dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena. ITER vključuje EU, Kitajsko, Indijo, Rusijo, Južno Korejo, Japonsko in ZDA.

Galileo

Galileo

To so zneski prevzetih obveznosti za program Galileo, v okviru katerega se razvija evropski globalni navigacijski satelitski sistem – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je podpisala sporazum o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) na podlagi Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 1). Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 9 Uredbe št. 1285/2013.

2.2

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

Te prevzete obveznosti so namenjene ukrepom v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu s tretjimi državami do leta 2020. Prevzete so na podlagi sklepov Sveta, sklenjenih s posamezno tretjo državo (npr. Sklep Sveta (EU) št. 1894/2015 z dne 5. oktobra 2015 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (UL L 277, 22.10.2015)). Gre za posebne mednarodne pogodbe, ki vključujejo večletne pravice in obveznosti.

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

Minimalni zneski, ki jih je treba v skladu s povezanimi pogodbami plačati v preostalem obdobju veljavnosti teh pogodb o najemu, so naslednji:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 373 | 1 085 | 944 | 2 402 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 7 | 10 | 0 | 17 |
| Skupaj | 380 | 1 095 | 944 | 2 419 |

v milijonih EUR

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

Zgradbe

373

373

1 085

1 085

944

944

2 402

2 402

Informacijski materiali in druga oprema

Informacijski materiali in druga oprema

7

7

10

10

0

0

17

17

Skupaj

Skupaj

380

380

1 095

1 095

944

944

2 419

2 419

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

V tej postavki razkriti zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb. Največji vključeni znesek v tej postavki se nanaša na gradbene pogodbe Evropskega parlamenta (276 milijonov EUR).

6.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

V nadaljevanju opisana razkritja glede obvladovanja finančnih tveganj EU se nanašajo na:

| — | najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo: EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma in ESPJ v likvidaciji; |
| --- | --- |

—

najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo: EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma in ESPJ v likvidaciji;

| — | zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob; |
| --- | --- |

—

zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob;

| — | sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in jamstveni sklad EFSI ter |
| --- | --- |

—

sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in jamstveni sklad EFSI ter

| — | finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

—

finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU.

6.1.   VRSTE TVEGANJ

VRSTE TVEGANJ

Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene vrednosti ali prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Pomeni ne le tveganje za izgubo, ampak tudi možnost za dobiček. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen (EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen).

Tržno tveganje

valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen

| (1) | Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge. |
| --- | --- |

(1)

Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge.

Valutno tveganje

| (2) | Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povečanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo zmanjšanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno. |
| --- | --- |

(2)

Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povečanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo zmanjšanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno.

Obrestno tveganje

Kreditno tveganje je tveganje nastanka izgube zaradi neplačila posojila ali druge kreditne linije (glavnice ali obresti ali obojega) s strani dolžnika/posojilojemalca ali zaradi druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot dogodek neizpolnjevanja obveznosti štejejo zamude pri plačilu, prerazporeditev plačil in stečaj.

Kreditno tveganje

Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sredstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se preprečila izguba ali izpolnila obveznost.

Likvidnostno tveganje

6.2.   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

Izvrševanje proračuna EU je vedno bolj odvisno od uporabe finančnih instrumentov operativnih programov. Osnovna ideja tega novega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Ta uporaba proračuna EU dosega kar največji učinek razpoložljivih sredstev. Za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 2.4.1.

2.4.1

Večini finančnih instrumentov je skupno dejstvo, da je izvrševanje preneseno bodisi na skupino EIB (vključno z EIS) ali na druge finančne institucije na podlagi sporazuma med Evropsko komisijo in finančno institucijo. Sporazumi, podpisani s temi finančnimi institucijami, vključujejo stroge pogoje in obveznosti za posrednike, da se zagotovi, da se denarna sredstva EU pravilno upravljajo in se o njih ustrezno poroča. Ob prevzemu obveznosti za finančni prispevek za enega od instrumentov se sredstva prenesejo na bančni račun finančne institucije (tj. fiduciarni račun), ki je bil ustvarjen posebej za ta namen. Finančna institucija lahko, glede na to, za kakšen instrument gre, sredstva na tem fiduciarnem računu uporabi za dajanje posojil, izdajanje dolžniških instrumentov, vlaganje v lastniške instrumente ali pokritje unovčitev jamstev. Prihodki od finančnih instrumentov se morajo praviloma vrniti v proračun EU.

Tveganje v zvezi s temi finančnimi instrumenti je omejeno na zgornjo mejo, kakor je navedeno v sporazumih v zvezi s temi instrumenti, tj. na proračunski znesek, določen za zadevni instrument. Ker Komisija pogosto prevzema tranšo „prve izgube portfelja“ in ker naj bi se z instrumenti financirali bolj tvegani upravičenci (ki imajo težave s pridobivanjem financiranja od komercialnih posojilodajalcev), je zato verjetno, da bo proračun EU utrpel nekaj izgub.

Merjenje finančnih instrumentov

Merjenje finančnih instrumentov

Naslednje kategorije finančnih sredstev in obveznosti se ne merijo po pošteni vrednosti: denarna sredstva in njihovi ustrezniki, posojila, menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski, najeta posojila in druge finančne obveznosti, ki se merijo po odplačni vrednosti. Knjigovodska vrednost teh finančnih sredstev in obveznosti se šteje za razumen približek njihove poštene vrednosti.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU izvaja posle najemanja in dajanja posojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v skladu z ustreznimi sklepi Sveta in Evropskega parlamenta, če je to primerno, in notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Praviloma se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje obrestnih ali valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji), saj se dana posojila na splošno financirajo z vzajemnimi posli najemanja posojil („back-to-back operations“) in torej ni odprtih obrestnih ali valutnih pozicij. Vzajemnost se redno preverja.

Zakladnica

Zakladnica

Pravila in načela vodenja zakladniškega poslovanja Komisije so določena v Uredbi Sveta št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta št. 804/2016) ter v finančni uredbi in njenih pravilih uporabe.

Na podlagi zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih, |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih,

| — | sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure. |
| --- | --- |

—

sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure.

Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija tudi druge bančne račune, odprte pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja Komisije je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja (na primer izvrševanje plačil in upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.) in njihovo upoštevanje se redno preverja. Poleg tega si Generalni direktorat za proračun in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve izmenjujeta informacije o obvladovanju tveganj in najboljših praksah.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Zneski, prejeti pred letom 2010, ostanejo na bančnih računih pri bankah, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob. Te banke so izbrane v skladu z razpisnimi postopki, določenimi v finančni uredbi. Nalaganje sredstev pri določenih bankah se določi na podlagi notranje strategije obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljene bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Od leta 2010 se zneski naloženih in začasno plačanih glob vlagajo v posebej za ta namen ustanovljen sklad BUFI. Glavna cilja tega sklada sta zmanjšanje tveganj, povezanih s finančnimi trgi, in enaka obravnava vseh oglobljenih subjektov s ponudbo zajamčenega donosa, izračunanega na enaki osnovi. Sredstva iz naslova začasno plačanih glob upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami za upravljanje sredstev. Navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot je upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Cilj dejavnosti upravljanja sredstev so take naložbe glob, začasno plačanih Komisiji, da:

| a) | se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa |
| --- | --- |

a)

se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa

| b) | se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanem za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob. |
| --- | --- |

b)

se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanem za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob.

Naložbe so v bistvu omejene na naslednji kategoriji: vezane vloge pri centralnih bankah iz euroobmočja, agencijah za upravljanje državnega dolga iz euroobmočja, bankah, ki so v celoti v državni lasti ali zanje država v celoti jamči, ali nadnacionalnih institucijah ter obveznice, zakladne menice in potrdila o vlogah, ki so jih izdale bodisi državne bodisi nadnacionalne institucije.

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil konkurence EU (glej pojasnilo 2.6.1.2). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Jamstva se upravljajo v skladu z notranjo strategijo obvladovanja tveganj. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

2.6.1.2

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada so določena v Sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah z dne 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008 ter 9. novembra 2010. Ta jamstveni sklad posluje zgolj v eurih. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, opravlja naložbe izključno v tej valuti. Upravljanje sredstev temelji na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva lahko odtujijo ali prenesejo brez večjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI je bil ustanovljen z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015. Pravila in načela za upravljanje sredstev sklada so določena v Sklepu Komisije C(2016)165 z dne 21. januarja 2016. Upravljana sredstva zagotavljajo zadostno likvidnost za morebitne unovčitve jamstev, hkrati pa so še vedno namenjena optimizaciji donosa in stopnje tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke stopnje varnosti in stabilnosti.

6.3.   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 228 | 58 | 14 | 42 | 10 080 | 21 | 10 442 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | (49) | — | — | — | 50 | — | 0 |
| Posojila
   (8) | 4 | 0 | — | — | 329 | 10 | 343 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 1 | 593 | 51 | 81 | 10 888 | 8 | 11 622 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 39 | 2 394 | 428 | 1 220 | 22 387 | 2 117 | 28 585 |
| | 222 | 3 045 | 493 | 1 342 | 43 734 | 2 156 | 50 993 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | (100) | — | — | — | 100 | — | (1) |
| Obveznosti iz poslovanja | (1) | (5) | (0) | (0) | (39 983 ) | (16) | (40 005 ) |
| | (101) | (5) | (0) | (0) | (39 883 ) | (16) | (40 005 ) |
| Skupaj | 121 | 3 040 | 493 | 1 342 | 3 851 | 2 140 | 10 987 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

228

228

58

14

14

42

42

10 080

10 080

21

21

10 442

10 442

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

(49)

(49)

—

—

—

50

50

—

0

0

Posojila
   (8)

Posojila

8

4

4

0

—

—

329

329

10

10

343

343

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

1

1

593

51

51

81

81

10 888

10 888

8

8

11 622

11 622

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

39

39

2 394

2 394

428

428

1 220

1 220

22 387

22 387

2 117

2 117

28 585

28 585

222

222

3 045

3 045

493

493

1 342

1 342

43 734

43 734

2 156

2 156

50 993

50 993

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

(100)

(100)

—

—

—

100

100

—

(1)

(1)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(1)

(1)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 983 )

(39 983 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

(101)

(101)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 883 )

(39 883 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

Skupaj

Skupaj

121

121

3 040

3 040

493

493

1 342

1 342

3 851

3 851

2 140

2 140

10 987

10 987

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2015 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 81 | 76 | 11 | 8 | 9 416 | 28 | 9 620 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — |
| Posojila
   (8) | 5 | 0 | — | — | 354 | 18 | 377 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 10 | 542 | 53 | 85 | 9 555 | 78 | 10 324 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 36 | 1 785 | 368 | 1 287 | 17 342 | 853 | 21 671 |
| | 132 | 2 403 | 433 | 1 380 | 36 667 | 977 | 41 992 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — |
| Obveznosti iz poslovanja | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| | (1) | (2) | 0 | (0) | (32 187 ) | (1) | (32 191 ) |
| Skupaj | 131 | 2 401 | 433 | 1 380 | 4 480 | 976 | 9 801 |

v milijonih EUR

31. 12. 2015

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

81

81

76

11

11

8

8

9 416

9 416

28

28

9 620

9 620

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

Posojila
   (8)

Posojila

8

5

5

0

—

—

354

354

18

18

377

377

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

10

10

542

53

53

85

85

9 555

9 555

78

78

10 324

10 324

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

36

36

1 785

1 785

368

368

1 287

1 287

17 342

17 342

853

853

21 671

21 671

132

132

2 403

2 403

433

433

1 380

1 380

36 667

36 667

977

977

41 992

41 992

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

(1)

(1)

(2)

(2)

0

0

(0)

(0)

(32 187 )

(32 187 )

(1)

(1)

(32 191 )

(32 191 )

Skupaj

Skupaj

131

131

2 401

2 401

433

433

1 380

1 380

4 480

4 480

976

976

9 801

9 801

Če bi se euro v primerjavi z drugimi valutami okrepil za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | (4) | (272) | (43) | (118) |
| 2015 | (5) | (212) | (38) | (125) |

v milijonih EUR

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

(4)

(4)

(272)

(272)

(43)

(43)

(118)

(118)

2015

2015

(5)

(5)

(212)

(212)

(38)

(38)

(125)

(125)

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31. 12. 2016 | (7) | (5) | (1) | (4) |
| 31. 12. 2015 | (7) | (7) | (1) | (1) |

v milijonih EUR

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

31. 12. 2016

31. 12. 2016

(7)

(7)

(5)

(5)

(1)

(1)

(4)

(4)

31. 12. 2015

31. 12. 2015

(7)

(7)

(7)

(7)

(1)

(1)

(1)

(1)

Če bi vrednost eura v primerjavi s temi valutami padla za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2016 | 5 | 332 | 53 | 145 |
| 2015 | 6 | 259 | 47 | 152 |

v milijonih EUR

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2016

2016

5

5

332

332

53

53

145

145

2015

2015

6

6

259

259

47

47

152

152

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31. 12. 2016 | 9 | 6 | 2 | 5 |
| 31. 12. 2015 | 9 | 8 | 1 | 1 |

v milijonih EUR

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

31. 12. 2016

31. 12. 2016

9

9

6

6

2

2

5

5

31. 12. 2015

31. 12. 2015

9

9

8

8

1

1

1

1

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Večina finančnih sredstev in obveznosti je izražena v eurih, zato EU v teh primerih ni izpostavljena valutnemu tveganju. Vendar pa EU v okviru finančnega instrumenta Euratom daje posojila v USD, ki se financirajo z najetimi posojili v ustreznem znesku USD („vzajemni“ posel). EU na datum bilance stanja ni bila izpostavljena valutnemu tveganju v zvezi z instrumentom Euratom.

Zakladnica

Zakladnica

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah kot v eurih, se hranijo na računih lastnih sredstev v skladu z uredbo o virih lastnih sredstev. V eure se pretvorijo, ko se pojavi potreba po kritju izvrševanja plačil. Postopki, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, so določeni v prej navedeni uredbi. V omejenem številu primerov se ta sredstva neposredno uporabijo za izvedbo plačil v isti valuti.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU kot v eurih ter v USD in CHF za namene izvrševanja plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti, zato stanje na teh računih ne pomeni izpostavljenosti valutnemu tveganju.

Ko se razni prejemki (z izjemo lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah kot v eurih, se bodisi prenesejo na račune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvrševanja plačil, bodisi pretvorijo v eure in prenesejo na račune, ki se vodijo v eurih. Računi izločenih sredstev, ki se vodijo v drugih valutah kot v eurih, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Stanje na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (depoziti in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (depoziti in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Ker so vse globe naložene in plačane v eurih, ni nobenega valutnega tveganja.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Finančna sredstva tega sklada so izražena v eurih, zato v zvezi z njim ni nobenega valutnega tveganja. Posojila, ki jih prevzame EU s subrogacijo zaradi unovčitve jamstev iz sklada zaradi neplačil s strani upravičenca do posojila, so vezana na svojo prvotno valuto in zato izpostavljajo EU valutnemu tveganju. Zaradi negotovosti v zvezi s časom odplačila dolga se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji).

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI trenutno posluje v EUR in USD. Decembra 2016 so bile izvedene prve naložbe v dolžniške vrednostne papirje s stalno obrestno mero, denominirane v ameriških dolarjih (ameriške državne obveznice), za izboljšanje donosov in razpršitev tržnega tveganja z izpostavljenostjo trgu ZDA. Valutno tveganje se upravlja s sklenitvijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih (valutne nestandardizirane terminske pogodbe), s katerimi je tržna vrednost naložbenega portfelja v USD zavarovana pred tveganji. Najvišja nezavarovana valutna izpostavljenost je omejena na 1 % vrednosti celotnega portfelja v okviru referenčne in letne strateške dodelitve. Zato bi premik tržne vrednosti naložb v USD navzgor ali navzdol za več ali manj kot 1-odstotno mejo sprožil posel za uravnoteženje (nova nestandardizirana terminska pogodba v isti ali nasprotni smeri), s katerim bi se ustrezno prilagodila ali obrnila zavarovana pozicija. Ponovno prilagoditev zavarovanja pred tveganjem lahko spodbudijo tudi gibanja menjalnega tečaja EUR/USD.

6.4.   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

Naslednja razpredelnica prikazuje občutljivost obrestne mere za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev ob predpostavki mogoče spremembe obrestnih mer v višini +/–100 bazičnih točk (1 %).

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Povečanje (+)/zmanjšanje (–) v bazičnih točkah | Učinek na poslovni izid in čista sredstva |
| 2016: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (291) |
| | - 100 | 313 |
| 2015: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (206) |
| | - 100 | 223 |

v milijonih EUR

Povečanje (+)/zmanjšanje (–) v bazičnih točkah

Učinek na poslovni izid in čista sredstva

2016: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2016: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(291)

(291)

- 100

- 100

313

313

2015: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2015: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(206)

(206)

- 100

- 100

223

223

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo. Vendar se obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli).

Zakladnica

Zakladnica

Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se izračunajo obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunajo na njenih bančnih računih, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Računi, odprti pri zakladnicah držav članic za prejemke lastnih sredstev, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Računi pri nacionalnih centralnih bankah se lahko plačajo po uradnih tarifah, ki jih uporabljajo posamezne institucije. Ker so lahko nekatera plačila, ki se uporabljajo za te račune trenutno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na teh računih.

Poleg tega so računi lastnih sredstev zaščiteni pred kakršnim koli vplivom negativnih obresti v skladu z Uredbo Sveta št. 804/2016.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Obrestne mere, ki jih uporabljajo poslovne banke, so praviloma pogodbeno določene na najnižjo vrednost, ki je nič. Zato ni nobenega tveganja, da bi se sredstva Komisije obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (depoziti, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (depoziti, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Obresti na vloge imajo omejeno izpostavljenost obrestnemu tveganju zaradi obdobja, ki je krajše od enega leta. Preostanek portfelja je naložen v vrednostne papirje s povprečnim trajanjem 2,6 leta.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 3,59 leta.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Proračunska sredstva, namenjena jamstvenemu skladu EFSI, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 3,5 leta.

6.5.   KREDITNO TVEGANJE

KREDITNO TVEGANJE

Zneski, ki predstavljajo izpostavljenost EU kreditnemu tveganju ob koncu obdobja poročanja, so knjigovodske vrednosti finančnih instrumentov, razkrite v pojasnilu 2.

2

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadle postavke, ki niso oslabljene |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Posojila | 55 477 | 55 476 | 1 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 11 622 | 10 310 | 130 | 909 | 273 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 0 | 0 | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 67 099 | 65 786 | 131 | 909 | 273 |
| Posojila | 57 251 | 57 251 | 0 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 10 324 | 8 672 | 120 | 1 384 | 148 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2015 | 67 575 | 65 922 | 120 | 1 384 | 148 |

v milijonih EUR

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Posojila

Posojila

55 477

55 477

55 476

55 476

1

1

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

11 622

11 622

10 310

10 310

130

130

909

909

273

273

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

0

0

0

0

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

67 099

67 099

65 786

65 786

131

131

909

909

273

273

Posojila

Posojila

57 251

57 251

57 251

57 251

0

0

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

10 324

10 324

8 672

8 672

120

120

1 384

1 384

148

148

Skupaj na dan 31. 12. 2015

Skupaj na dan 31. 12. 2015

67 575

67 575

65 922

65 922

120

120

1 384

1 384

148

148

Terjatve in izterljivi zneski med 1 in 5 leti vključujejo izterljive zneske, povezane z globami na področju konkurence, v višini 870 milijonov EUR, ki so v veliki meri pokriti z bančnimi jamstvi, zato je izpostavljenost Komisije kreditnemu tveganju nizka. Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe.

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva (9) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (10) | Posojila in terjatve | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 6 451 | — | 3 386 | 21 990 | 31 828 |
| Zgornji srednji razred | 1 412 | — | 23 826 | 5 325 | 30 563 |
| Nižji srednji razred | 1 056 | — | 4 532 | 492 | 6 081 |
| Špekulativni razred | — | — | 27 724 | 744 | 28 468 |
| | 8 920 | — | 59 469 | 28 552 | 96 941 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | |
| Skupina 1 | — | 0 | 6 238 | 33 | 6 272 |
| Skupina 2 | — | — | 79 | — | 79 |
| | — | 0 | 6 317 | 33 | 6 351 |
| Skupaj | 8 920 | 0 | 65 786 | 28 585 | 103 292 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

Za prodajo razpoložljiva sredstva (9)

9

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (10)

10

Posojila in terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

6 451

6 451

—

3 386

3 386

21 990

21 990

31 828

31 828

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

1 412

1 412

—

23 826

23 826

5 325

5 325

30 563

30 563

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

1 056

1 056

—

4 532

4 532

492

492

6 081

6 081

Špekulativni razred

Špekulativni razred

—

—

27 724

27 724

744

744

28 468

28 468

8 920

8 920

—

—

59 469

59 469

28 552

28 552

96 941

96 941

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

0

0

6 238

6 238

33

33

6 272

6 272

Skupina 2

Skupina 2

—

—

79

79

—

79

79

—

0

0

6 317

6 317

33

33

6 351

6 351

Skupaj

Skupaj

8 920

8 920

0

0

65 786

65 786

28 585

28 585

103 292

103 292

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2015 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva (9) | Posojila in terjatve | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 5 945 | 3 256 | 16 147 | 25 349 |
| Zgornji srednji razred | 1 087 | 23 818 | 4 503 | 29 409 |
| Nižji srednji razred | 1 247 | 4 527 | 263 | 6 037 |
| Špekulativni razred | 32 | 29 371 | 732 | 30 136 |
| | 8 310 | 60 973 | 21 646 | 90 930 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | |
| Skupina 1 | — | 4 855 | 25 | 4 880 |
| Skupina 2 | — | 95 | — | 95 |
| | — | 4 950 | 25 | 4 975 |
| Skupaj | 8 310 | 65 922 | 21 671 | 95 905 |

v milijonih EUR

31. 12. 2015

Za prodajo razpoložljiva sredstva (9)

9

Posojila in terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

5 945

5 945

3 256

3 256

16 147

16 147

25 349

25 349

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

1 087

1 087

23 818

23 818

4 503

4 503

29 409

29 409

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

1 247

1 247

4 527

4 527

263

263

6 037

6 037

Špekulativni razred

Špekulativni razred

32

32

29 371

29 371

732

732

30 136

30 136

8 310

8 310

60 973

60 973

21 646

21 646

90 930

90 930

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

4 855

4 855

25

25

4 880

4 880

Skupina 2

Skupina 2

—

95

95

—

95

95

—

4 950

4 950

25

25

4 975

4 975

Skupaj

Skupaj

8 310

8 310

65 922

65 922

21 671

21 671

95 905

95 905

V zgornjo razpredelnico niso vključena za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v obliki lastniških instrumentov brez zunanje bonitetne ocene. Zgoraj navedene štiri kategorije tveganja načeloma temeljijo na bonitetnih kategorijah zunanjih bonitetnih agencij in ustrezajo naslednjim ocenam:

| — | Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA-; Fitch F1+, F1, AAA do AA- in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA-; Fitch F1+, F1, AAA do AA- in enakovredne ocene.

| — | Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A-; Fitch F2, A+ – A- in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A-; Fitch F2, A+ – A- in enakovredne ocene.

| — | Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- in enakovredne ocene.

| — | Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ – D in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ – D in enakovredne ocene.

EU te bonitetne kategorije zunanjih agencij uporablja kot referenčno točko, zlasti za finančne instrumente in poslovne banke, vendar lahko po opravljeni lastni analizi posameznih primerov ohrani zneske v eni od zgornjih kategorij tveganja, čeprav ena ali več od zgoraj omenjenih bonitetnih agencij zniža bonitetno oceno zadevne nasprotne stranke. Kar zadeva nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen, se skupina 1 nanaša na dolžnike brez zamud pri plačilu v preteklosti, skupina 2 pa na dolžnike z zamudami v preteklosti.

Zgoraj prikazani zneski v okviru posojil in terjatev, uvrščeni v špekulativni razred, se nanašajo predvsem na posojila finančne pomoči, ki jih je Komisija izplačala državam članicam v finančnih težavah, ter izterljive zneske, ki jih je treba izterjati od nekaterih držav članic na podlagi uredb o lastnih sredstvih ali druge pravne podlage. Znesek, ki je naveden v okviru denarnih sredstev, se nanaša na bančne račune lastnih sredstev, odprte pri zakladnici ali centralnih bankah držav članic za zbiranje prispevkov lastnih sredstev, kakor je določeno v uredbi. Komisija lahko črpa iz teh računov izključno za kritje denarnih potreb, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najprej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (makrofinančna pomoč in Euratom), potem z možnostjo črpanja potrebnih sredstev z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah ter nazadnje prek proračuna EU.

V skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev je zgornja meja lastnih sredstev za plačila določena na 1,20 % BND držav članic in leta 2016 je bilo za kritje odobritev plačil dejansko porabljenih 0,89 %. To pomeni, da je bila na dan 31. decembra 2016 na razpolago razlika v višini 0,31 % za kritje teh jamstev. V ta namen lahko EU zahteva sredstva od vseh držav članic, da izpolni pravno obveznost EU do svojih posojilodajalcev.

Zakladnica

Zakladnica

Večina zakladniških sredstev Komisije se v skladu z Uredbo Sveta št. 609/2014 o virih lastnih sredstev hrani na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi ti računi so odprti pri zakladnicah držav članic ali nacionalnih centralnih bankah. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic. Pri tistem delu zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje izvedbe plačil, se zadevni računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, ki upošteva povprečni znesek dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledica tega je, da je skupno stanje vlog čez noč na teh računih stalno nizko (povprečno manj kot 100 milijonov EUR, porazdeljenih med 20 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske je treba obravnavati ob upoštevanju skupnega dnevnega stanja zakladnice, ki je leta 2016 nihalo med 1 milijardo EUR in 30 milijardami EUR, in skupnega zneska plačil, izvršenih z računov Komisije leta 2016, ki je presegal 145 milijard EUR.

Poleg tega se za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice, da bi se dodatno zmanjšalo tveganje nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija:

| — | Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja. |
| --- | --- |

—

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja.

| — | Kreditne bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se spremljajo dnevno. |
| --- | --- |

—

Kreditne bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se spremljajo dnevno.

| — | V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja), računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi. |
| --- | --- |

—

V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja), računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Banke, pri katerih so naložena sredstva začasno plačanih glob do leta 2010, so izbrane z razpisnim postopkom v skladu s strategijo obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljene bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke.

Za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob, se praviloma zahtevata minimalna dolgoročna kreditna bonitetna ocena A (Standard & Poor's ali enakovredna ocena) in minimalna kratkoročna bonitetna ocena A-1 (S&P ali enakovredna ocena). Pri poslabšanju ocene bank v tej skupini se uporabijo posebni ukrepi. Poleg tega je znesek, položen pri vsaki banki, omejen na določen odstotek njenih lastnih sredstev, ki je različen glede na bonitetno oceno vsake institucije. Pri izračunu teh omejitev se upošteva tudi znesek še neuveljavljenih jamstev, ki jih je Komisiji izdala ista institucija. Skladnost še neuveljavljenih depozitov z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Pri naložbah v državne dolžniške instrumente iz začasno plačanih glob, naloženih od leta 2010, je Komisija izpostavljena kreditnemu tveganju. Najvišja koncentracija izpostavljenosti je do Francije, ki predstavlja 31 % skupne nominalne vrednosti portfelja. Pet držav z najvišjimi izpostavljenostmi (Francija, Italija, Belgija, Nemčija in Luksemburg) skupaj predstavlja 77 % portfelja naložb. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je A (S&P ali enakovredno).

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Strategija obvladovanja tveganj, ki se uporablja za sprejemanje takih jamstev, Komisiji zagotavlja visoko kreditno kakovost. Skladnost še neuveljavljenih jamstev z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

V dogovorjenih smernicah o upravljanju sredstev zakladniškega portfelja in/ali naložbeni strategiji so opredeljene določene omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja kreditnemu tveganju. Takšne omejitve vključujejo merila za upravičenost, absolutne kreditne omejitve v nominalnem smislu, odvisno od kategorije izdajatelja, omejitve glede relativne koncentracije, odvisno od kategorije izdajatelja, in omejitve koncentracije po izdajah. Vse naložbe so ocenjene z bonitetno oceno najmanj naložbenega razreda.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

V smernicah o upravljanju sredstev ter v strategiji za obvladovanje tveganj in naložbeni strategiji so opredeljene določene omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja, ki je na splošno omejen na naložbeni razred, kreditnemu tveganju. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je A (S&P ali enakovredno).

Ker je edina nasprotna stranka za vse neporavnane valutne nestandardizirane terminske posle na dan 31. decembra 2016 Banka za mednarodne poravnave (BIS), se po tem datumu ne vzpostavljajo nobene izboljšave kreditne kakovosti, kot so zavarovanje s premoženjem, sporazumi o pobotu ali jamstva. Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju valutnih izvedenih finančnih instrumentov s pozitivno pošteno vrednostjo ob koncu poročevalskega obdobja je enaka knjigovodski vrednosti v bilanci stanja.

6.6.   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

| v milijonih EUR |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Najeta posojila | 2 094 | 18 084 | 34 950 | 55 128 |
| Obveznosti iz poslovanja | 40 005 | — | — | 40 005 |
| Drugo | 189 | 637 | 1 397 | 2 222 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 42 288 | 18 721 | 36 346 | 97 355 |
| Najeta posojila | 7 218 | 9 660 | 39 982 | 56 860 |
| Obveznosti iz poslovanja | 32 191 | — | — | 32 191 |
| Drugo | 721 | 513 | 1 609 | 2 843 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2015 | 40 130 | 10 173 | 41 591 | 91 894 |

v milijonih EUR

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Najeta posojila

Najeta posojila

2 094

2 094

18 084

18 084

34 950

34 950

55 128

55 128

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

40 005

40 005

—

—

40 005

40 005

Drugo

Drugo

189

189

637

637

1 397

1 397

2 222

2 222

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

42 288

42 288

18 721

18 721

36 346

36 346

97 355

97 355

Najeta posojila

Najeta posojila

7 218

7 218

9 660

9 660

39 982

39 982

56 860

56 860

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

32 191

32 191

—

—

32 191

32 191

Drugo

Drugo

721

721

513

513

1 609

1 609

2 843

2 843

Skupaj na dan 31. 12. 2015

Skupaj na dan 31. 12. 2015

40 130

40 130

10 173

10 173

41 591

41 591

91 894

91 894

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

| v milijonih EUR |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Terjatve iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | 149 | — | — | 149 |
| Obveznosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | (150) | — | — | (150) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | (1) | — | — | (1) |

v milijonih EUR

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Terjatve iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Terjatve iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

149

149

—

—

149

149

Obveznosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Obveznosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

(150)

(150)

—

—

(150)

(150)

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Za posojila v okviru makrofinančne pomoči in posojila Euratom pomeni Jamstveni sklad za zunanje ukrepe likvidnostno rezervo (ali varnostno mrežo) pri neplačilu ali zamudah pri plačilu s strani posojilojemalcev. Za plačilnobilančna posojila je v Uredbi Sveta (ES) št. 431/2009 določen postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev iz računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah. Za EMFS je v Uredbi Sveta (EU) št. 407/2010 predviden podoben postopek.

Zakladnica

Zakladnica

Proračunska načela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno zadostujejo za izvrševanje vseh plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko leto. Države članice vsako leto plačajo prispevke v dvanajstih mesečnih obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Poleg tega so v skladu z Uredbo Sveta št. 609/2014 (o metodah in postopku za dajanje lastnih sredstev na razpolago) prispevki držav članic, povezani s proračunom (ali spremembami proračuna), odobrenim po 16. dnevu meseca (N), na voljo šele v mesecu N+2, medtem ko so povezane odobritve plačil na voljo takoj. Zaradi zagotavljanja, da razpoložljiva zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, so vzpostavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev, poleg tega je pod nekaterimi pogoji in do določene višine mogoče lastna ali dodatna sredstva vnaprej vpoklicati od držav članic, če je to potrebno. Zaradi sezonskosti odhodkov in splošnih proračunskih omejitev v zadnjih letih se je povečala potreba po spremljanju ritma plačil čez leto. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja Komisije avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih Komisije dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo predvsem visoko likvidni vrednostni papirji, ki se lahko prodajo za spoprijemanje z nepričakovanimi denarnimi odlivi. Poleg tega je delež vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, in obveznic s spremenljivo obrestno mero 33 %.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Sklad mora ohranjati najmanj 100 milijonov EUR v portfelju z zapadlostjo manj kot 12 mesecev in ta sredstva se naložijo v denarne instrumente. Te naložbe, vključno z denarnimi sredstvi, so na dan 31. decembra 2016 znašale 197 milijonov EUR. Poleg tega vsaj 20 % nominalne vrednosti sklada obsega denarne instrumente, obveznice s fiksno obrestno mero s preostalo zapadlostjo do največ enega leta in obveznice s spremenljivo obrestno mero. Na dan 31. decembra 2016 je bil ta delež 20-odstoten.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in jih je mogoče mobilizirati v zadostni meri v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo visoko likvidna sredstva, ki se lahko prodajo za spoprijemanje z nepričakovanimi denarnimi odlivi, vključno z najbolj likvidnimi sredstvi, denominiranimi v USD – ameriškimi državnimi obveznicami, ki predstavljajo 15 % celotnega naložbenega portfelja na datum poročanja. Poleg tega je delež vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, in obveznic s spremenljivo obrestno mero 23 %.

Poravnava pogodb o izvedenih finančnih instrumentih je bruto in temelji na njihovi pogodbeni zapadlosti. Obveznosti se izpolnjujejo s prodajo sredstev, denominiranih v USD, in/ali posli zamenjave, pri čemer je možno, da pride zaradi tečajnih razlik do denarnega odliva.

Upravljanje likvidnosti v zvezi z zahtevami glede zavarovanja s premoženjem/kritja ni potrebno, ker trenutna nasprotna stranka pri varovanju pred tveganji sprejema poslovanje s Komisijo brez zahtev za zavarovanje s premoženjem/kritje.

7.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

7.1.   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU so subjekti EU, ki so vključeni v konsolidacijo, pridruženi subjekti in ključno vodstveno osebje teh subjektov. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja EU in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

7.2.   UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

Za predstavitev podatkov o poslih povezanih strank v zvezi s ključnim vodstvenim osebjem EU so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

Kategorija 1: predsedniki Evropskega sveta, Komisije in Sodišča Evropske unije

Kategorija 1:

Kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije

Kategorija 2:

Kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča Evropske unije, predsednik in člani Splošnega sodišča, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, evropski varuh človekovih pravic ter evropski nadzornik za varstvo podatkov

Kategorija 3:

Kategorija 4: predsednik in člani Evropskega računskega sodišča

Kategorija 4:

Kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij

Kategorija 5:

Povzetek njihovih upravičenosti je prikazan spodaj – dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na spletišču Europa, ki so uradni dokument z opisom pravic in obveznosti vseh uradnikov EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferenčnih posojil od EU.

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

| v EUR |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | 12 455,10 - |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | 19 587,99 |
| | | | | | |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0 – 4 % – 16 % |
| | | | | | |
| Družinski dodatki: | | | | | |
| Gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 | 2 % +
  181,82 |
| Otroški dodatek | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 | 397,29 |
| Dodatek za predšolsko izobraževanje | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 | 97,05 |
| Dodatek za šolanje ali | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 | 269,56 |
| Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 | 539,12 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | ni relevantno | ni relevantno | 627,76 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1 464,87 | 941,46 | 627,76 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Letni potni stroški | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Nakazila v države članice: | | | | | |
| Dodatek za izobraževanje (11) | da | da | da | da | da |
| V % plače (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Začetek dela: | | | | | |
| Stroški nastanitve | 54 062,86 | 48 969,98 - | 39 175,99 - | 42 310,07 - | povrnjeno |
| | | 50 928,78 | 44 072,99 | 45 052,39 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: | | | | | |
| Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 27 031,43 | 24 484,99 - | 19 587,99 - | 21 155,03 - | povrnjeno |
| | | 25 464,39 | 22 036,49 | 22 526,20 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prehod (v % plače) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | ni relevantno |
| Zdravstveno zavarovanje | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| | | | | | |
| Odbitki: | | | | | |
| Davek na plačo | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Zdravstveno zavarovanje (% plače) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Posebna dajatev na plačo | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Odbitek za pokojnino | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | 9,8  % |
| Število oseb ob koncu leta | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

v EUR

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača (na mesec)

27 031,43

27 031,43

24 484,99 -

24 484,99 -

19 587,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

21 155,03 -

12 455,10 -

12 455,10 -

25 464,39

25 464,39

22 036,49

22 036,49

22 526,20

22 526,20

19 587,99

19 587,99

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0 – 4 % – 16 %

0 – 4 % – 16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

Gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

2 % +

181,82

Otroški dodatek

397,29

397,29

397,29

397,29

397,29

Dodatek za predšolsko izobraževanje

97,05

97,05

97,05

97,05

97,05

Dodatek za šolanje ali

269,56

269,56

269,56

269,56

269,56

Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve

539,12

539,12

539,12

539,12

539,12

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

627,76

627,76

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1 464,87

1 464,87

941,46

941,46

627,76

627,76

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Letni potni stroški

Letni potni stroški

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

Dodatek za izobraževanje (11)

11

da

da

da

da

da

V % plače (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Začetek dela:

Začetek dela:

Stroški nastanitve

54 062,86

48 969,98 -

39 175,99 -

42 310,07 -

povrnjeno

50 928,78

44 072,99

45 052,39

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

27 031,43

24 484,99 -

19 587,99 -

21 155,03 -

povrnjeno

25 464,39

22 036,49

22 526,20

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prehod (v % plače) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

ni relevantno

Zdravstveno zavarovanje

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina (v % plače, pred davki)

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

Davek na plačo

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Posebna dajatev na plačo

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Odbitek za pokojnino

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

9,8  %

Število oseb ob koncu leta

Število oseb ob koncu leta

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne podpisa tega zaključnega računa računovodja Komisije razen informacij, ki so predstavljene v nadaljevanju, ni opazila nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti ji take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v predstavljenih informacijah.

Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno napovedalo, da namerava zapustiti Evropsko unijo in s tem uveljavilo člen 50 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu s tem členom, smernicami Evropskega sveta o finančnem sporazumu in pogajalskimi smernicami, ki jih je določil Svet, bo EU z Združenim kraljestvom sklenila sporazum, v katerem bo določena ureditev njegovega izstopa. Pogajalski proces se je v času podpisa tega zaključnega računa šele začel in zato ni vpliva na finančni položaj EU na dan 31. decembra 2016.

9.   OBSEG KONSOLIDACIJE

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

1.   Institucije in posvetovalni organi (11)

Institucije in posvetovalni organi (11)

Evropski parlament

Evropski parlament

Evropski svet

Evropski svet

Evropska komisija

Evropska komisija

Evropsko računsko sodišče

Evropsko računsko sodišče

Sodišče Evropske unije

Sodišče Evropske unije

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski varuh človekovih pravic

Odbor regij

Odbor regij

Svet Evropske unije

Svet Evropske unije

2.   Agencije EU (39)

Agencije EU (39)

2.1.   
  Izvajalske agencije (6)

Izvajalske agencije (6)

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

Izvajalska agencija za raziskave

Izvajalska agencija za raziskave

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

2.2.   
  Decentralizirane agencije (33)

Decentralizirane agencije (33)

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za zdravila

Evropska agencija za zdravila

Nadzorni organ za evropski GNSS

Nadzorni organ za evropski GNSS

Evropska agencija za kemikalije

Evropska agencija za kemikalije

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Eurojust

Eurojust

Evropski inštitut za enakost spolov

Evropski inštitut za enakost spolov

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropska agencija za okolje

Evropska agencija za okolje

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

Evropski bančni organ

Evropski bančni organ

Evropski azilni podporni urad

Evropski azilni podporni urad

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije*

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije*

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

EU-LISA (Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice)

EU-LISA (Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice)

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska železniška agencija

Evropska železniška agencija

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Evropska agencija za nadzor ribištva

Evropska agencija za nadzor ribištva

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

Evropski policijski urad (EUROPOL)

Evropski policijski urad (EUROPOL)

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

Prevajalski center za organe Evropske unije

Prevajalski center za organe Evropske unije

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

Evropska fundacija za usposabljanje

Evropska fundacija za usposabljanje

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

3.   Drugi nadzorovani subjekti (2)

Drugi nadzorovani subjekti (2)

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

B.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

Evropski investicijski sklad

Evropski investicijski sklad

MANJŠI SUBJEKTI

MANJŠI SUBJEKTI

Subjekti v nadaljevanju niso bili konsolidirani z uporabo kapitalske metode v konsolidiranih računovodskih izkazih EU za leto 2016 zaradi nepomembnosti:

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase

To je javno-zasebno partnerstvo med EU in konzorcijem industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (konzorcij BIC). Industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, si prizadevajo za uresničevanje evropskega potenciala na področju biogospodarstva, spreminjanja bioloških odpadkov in ostankov v bolj zelene vsakodnevne izdelke z inovativnimi tehnologijami in biorafinerijami, ki so temelj biogospodarstva.

Skupno podjetje Čisto nebo

Skupno podjetje Čisto nebo

To je največji evropski raziskovalni program za razvoj inovativnih in najnaprednejših tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, plinastih emisij in ravni hrupa iz letal. Čisto nebo, ki se financira iz programa EU Obzorje 2020, prispeva h krepitvi sodelovanja evropske letalske industrije, vodilnega položaja v svetu in konkurenčnosti.

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (IMI)

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (IMI)

IMI je največja javno-zasebna pobuda v Evropi, katere namen je pospešiti razvoj boljših in varnejših zdravil za bolnike. IMI je skupno podjetje Evropske unije in združenja farmacevtske industrije.

Skupno podjetje Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj (ECSEL) (združitev prejšnjih skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC)

Skupno podjetje Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj (ECSEL) (združitev prejšnjih skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC)

ECSEL je javno-zasebno partnerstvo za elektronske komponente in sisteme, ki premošča vrzel med raziskavami in izkoriščanjem, usklajuje strategije za povečanje evropskih in nacionalnih naložb ter ustvarja napreden ekosistem.

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

GCV je javno-zasebno partnerstvo, ki podpira raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (RTR) na področju tehnologij gorivnih celic in energije iz vodika v Evropi. Njegova cilja sta spodbuditi uvedbo teh tehnologij na trg in uresničiti potencial teh tehnologij, ki ga imajo kot instrument za doseganje nizkoogljičnega energijskega sistema.

Skupno podjetje Raziskave ATM enotnega evropskega neba (SESAR)

Skupno podjetje Raziskave ATM enotnega evropskega neba (SESAR)

SESAR je javno-zasebno partnerstvo za posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (ATM) z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in inovacijskih prizadevanj na področju ATM v EU.

Skupno podjetje Shift2Rail

Skupno podjetje Shift2Rail

Shift2Rail je prva evropska železniška skupna tehnološka pobuda za usmerjene raziskave in inovacije (R&I) ter tržno usmerjene rešitve s pospeševanjem vključevanja novih in naprednih tehnologij v inovativne železniške rešitve.

Zaključni računi navedenih subjektov so javnosti dostopni na njihovih spletnih straneh.

RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA

PRORAČUNSKO LETO 2016 (13)

13

Cilj te razprave o računovodskih izkazih in njihove analize je bralcem pomagati razumeti finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove, predstavljene v konsolidiranih računovodskih izkazih EU. Informacije, predstavljene v tej razpravi o računovodskih izkazih in njihovi analizi, niso bile revidirane.

1.   KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ V LETU 2016

1.1.   PRIHODKI

PRIHODKI

Večina prihodkov institucij in organov EU so prihodki iz nemenjalnih poslov. V spodnji razpredelnici je pregled glavnih kategorij teh prihodkov.

Petletni trend prihodkov iz nemenjalnih poslov v milijonih EUR

Petletni trend prihodkov iz nemenjalnih poslov v milijonih EUR

Image

Glavna poudarka glede gibanja prihodkov iz nemenjalnih poslov v primerjavi z letom 2015 sta:

| — | zmanjšanje prihodkov iz naslova DDV v višini 2,5 milijarde EUR, v glavnem zaradi znižane vpoklicne stopnje v višini 0,15 % za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko, ki se je začela uporabljati po začetku veljavnosti sklepa o lastnih sredstvih (SLS) iz leta 2014 v letu 2016, ter |
| --- | --- |

—

zmanjšanje prihodkov iz naslova DDV v višini 2,5 milijarde EUR, v glavnem zaradi znižane vpoklicne stopnje v višini 0,15 % za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko, ki se je začela uporabljati po začetku veljavnosti sklepa o lastnih sredstvih (SLS) iz leta 2014 v letu 2016, ter

| — | znatno povečanje prihodkov iz naslova glob zaradi kršitev pravil konkurence v višini 3,3 milijarde EUR, predvsem zaradi glob, naloženih sektorju tovornjakov in bančnemu sektorju v letu 2016. |
| --- | --- |

—

znatno povečanje prihodkov iz naslova glob zaradi kršitev pravil konkurence v višini 3,3 milijarde EUR, predvsem zaradi glob, naloženih sektorju tovornjakov in bančnemu sektorju v letu 2016.

Izterjava odhodkov zajema naloge za izterjavo, ki jih je izdala Komisija in so plačani ali izravnani s poznejšimi plačili, vknjiženimi v računovodski sistem Komisije, da se izterjajo odhodki, predhodno izplačani iz proračuna EU.

1.2.   ODHODKI

ODHODKI

Odhodki v višini 144,5 milijarde EUR so bili veliko nižji kot lani (2015: 155,9 milijarde EUR). Zmanjšanje za 3,7 milijarde EUR je bilo zabeleženo pri Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskem skladu (KS) ter je bilo posledica nižjih odhodkov, povezanih s prejšnjim programskim obdobjem (2007–2013), in zapoznelega začetka izvajanja programskega obdobja 2014–2020. Iz istega razloga so se za 3,7 milijarde EUR zmanjšali tudi odhodki Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in drugih instrumentov za razvoj podeželja.

Glavne odhodkovne postavke (102,8 milijarde EUR) so transferna plačila v okviru deljenega upravljanja. Glavni skladi so Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja, ESRR, Kohezijski sklad in ESS. V proračunskem letu 2016 so ti predstavljali skoraj 71,1 % vseh odhodkov.

Image

Odhodki, nastali v okviru neposrednega upravljanja, predstavljajo izvrševanje proračuna s strani Komisije, izvajalskih agencij in skrbniških skladov. Neposredno upravljanje zajema tudi upravne odhodke vseh institucij in agencij EU. V okviru posrednega upravljanja proračun izvršujejo agencije EU, organi EU, tretje države, mednarodne organizacije in drugi subjekti. Skupno so odhodki, nastali v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, predstavljali približno 16,2 % celotnih odhodkov (23,4 milijarde EUR) in so ostali stabilni v primerjavi s prejšnjim proračunskim letom.

EU priznava tudi prihodnje plačilne obveznosti kot odhodke, ki še niso prikazani v proračunskem računovodenju na podlagi plačil. Te so zlasti prikazane v okviru obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunanih stroškov za kmetijstvo in razvoj podeželja ter obveznosti iz naslova pokojnin in prejemkov zaposlenih v zvezi s pokojninskimi pravicami, ki so jih pridobili komisarji, poslanci Evropskega parlamenta in uslužbenci, ter povzročajo negativna neto sredstva (navedena plačila bodo financirana iz prihodnjih proračunov).

1.3.   SREDSTVA

SREDSTVA

163 milijard EUR sredstev v konsolidirani bilanci stanja EU

163 milijard EUR sredstev v konsolidirani bilanci stanja EU

Image

Najpomembnejše postavke na strani sredstev v bilanci stanja so finančna sredstva (posojila, za prodajo razpoložljiva sredstva, denarna sredstva) in zneski predhodnega financiranja, ki predstavljajo skoraj 84 % sredstev EU. Znesek posojil se je zmanjšal za 1,8 milijarde EUR na 55,5 milijarde EUR, medtem ko se je znesek za prodajo razpoložljivih finančnih instrumentov, financiranih iz proračuna EU (proračunski instrumenti), ponovno povečal za približno 455 milijonov EUR (2015: 460 milijonov EUR). Na strani sredstev so pod postavko „vesoljska sredstva“ vključena sredstva, ki se nanašajo na programa Copernicus in Galileo (3,3 milijarde EUR). Sredstva v zvezi s programom Galileo so bila po razglasitvi začetne storitve Galileo 15. decembra 2016 prenesena iz sredstev v gradnji v osnovna sredstva.

Na splošno so si institucije in organi EU prizadevali, da bi zneske denarnih sredstev in njihovih ustreznikov ohranili na nizki ravni. Visoko stanje denarnih sredstev v višini 28,6 milijarde EUR ob koncu leta je posledica naslednjih glavnih elementov:

| — | Kar zadeva lastna sredstva, stanje ob koncu leta vključuje skupni čisti znesek v višini 7,7 milijarde EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na začetku leta 2017 zaradi sprememb proračuna, sprejetih konec leta 2016. Poleg tega so bili v zadnjih dneh leta 2016 prejeti predujmi za lastna sredstva v višini 1,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva lastna sredstva, stanje ob koncu leta vključuje skupni čisti znesek v višini 7,7 milijarde EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na začetku leta 2017 zaradi sprememb proračuna, sprejetih konec leta 2016. Poleg tega so bili v zadnjih dneh leta 2016 prejeti predujmi za lastna sredstva v višini 1,5 milijarde EUR.

| — | Pomemben znesek glob, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence, v višini 4,3 milijarde EUR je bilo v letu 2016 dokončno plačanih in so del stanja zakladnice ob koncu leta. |
| --- | --- |

—

Pomemben znesek glob, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence, v višini 4,3 milijarde EUR je bilo v letu 2016 dokončno plačanih in so del stanja zakladnice ob koncu leta.

| — | Finančno stanje zakladnice prav tako vključuje namenske prejemke in odobritve plačil, ki niso bili porabljeni do konca leta 2016, v višini 11 milijard EUR. |
| --- | --- |

—

Finančno stanje zakladnice prav tako vključuje namenske prejemke in odobritve plačil, ki niso bili porabljeni do konca leta 2016, v višini 11 milijard EUR.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Opozoriti je treba, da na raven predhodnega financiranja bistveno vpliva cikel večletnega finančnega okvira – na primer na začetku obdobja večletnega finančnega okvira se lahko pričakujejo veliki predujmi, ki se izplačajo državam članicam v okviru kohezijske politike. Komisija poskuša storiti največ, kar je mogoče, da bi ravni predhodnega financiranja ohranila na ustrezni ravni. Treba je vzpostaviti ravnovesje med zagotavljanjem zadostnega financiranja za projekte in pravočasnim pripoznavanjem odhodkov.

Skupni znesek predhodnega financiranja (brez drugih predujmov državam članicam in prispevkov v skrbniška sklada Bekou in za Afriko) v bilanci stanja EU znaša 41,6 milijarde EUR (2015: 40 milijard EUR) in se skoraj v celoti nanaša na dejavnosti Komisije. Približno 64 % predhodnega financiranja Komisije je povezanega z deljenim upravljanjem, kar pomeni, da je izvrševanje proračuna preneseno na države članice (Komisija ohrani nadzorno vlogo).

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Image

Glavni del zneska predhodnega financiranja v okviru deljenega upravljanja je povezan z ESRR in KS (15,1 milijarde EUR).

Dolgoročno predhodno financiranje se je zmanjšalo za 8,3 milijarde EUR, medtem ko se je kratkoročno predhodno financiranje povečalo za 9,9 milijarde EUR. Takšno gibanje zneskov predhodnega financiranja je posledica dejstva, da je programsko obdobje 2007–2013 v zaključni fazi in tako več zneskov zapade v dvanajstih mesecih. Kar zadeva programsko obdobje 2014–2020, so plačila začetnega predhodnega financiranja knjižena kot nekratkoročna, medtem ko je letno predhodno financiranje knjiženo kot kratkoročno.

FINANČNI INSTRUMENTI

FINANČNI INSTRUMENTI

V konsolidiranih računovodskih izkazih EU so kot finančni instrumenti v računovodskem smislu prikazani naslednji elementi:

| — | finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU; |
| --- | --- |

—

finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU;

| — | finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva ter |
| --- | --- |

—

finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva ter

| — | posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči. |
| --- | --- |

—

posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči.

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU

Pomen in obseg finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, se iz leta v leto povečujeta. Osnovna ideja tega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Namen te uporabe proračuna EU je doseči kar največji učinek razpoložljivih sredstev. Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU, obstajajo v obliki jamstvenih instrumentov, lastniških instrumentov in posojilnih instrumentov – glej pregled po VFO spodaj. Sredstva v teh instrumentih so bodisi v obliki denarnih sredstev in njihovih ustreznikov bodisi naložb v lastniške instrumente in dolžniške vrednostne papirje, ki so v konsolidiranih računovodskih izkazih EU prikazani kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva finančnih instrumentov, financiranih iz proračuna EU (vrednost ob koncu leta)

Image

V naslednjih razpredelnicah je pregled finančnih instrumentov, ki so financirani iz proračuna EU, razčlenjeni pa so po večletnih finančnih okvirih in njihovih vrednostih na dan 31. decembra 2016:

| v milijonih EUR |
| --- |
| Povezani z več kot enim večletnim finančnim okvirom | Sredstva | Obveznosti | Jamstva |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (EDIF) | 29 | (17) | — (14) |
| | 29 | (17) | — |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE) | 119 | — | — |
| Sklad za financiranje rasti podjetij (ENEF) | 10 | — | — |
| Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF) | 20 | — | — |
| Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva | 51 | — | — |
| Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje | 9 | — | — |
| Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA (SANAD) | 9 | — | — |
| | 218 | — | — |
| Skupaj | 247 | (17) | — |

v milijonih EUR

Povezani z več kot enim večletnim finančnim okvirom

Sredstva

Obveznosti

Jamstva

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (EDIF)

29

(17)

— (14)

14

29

29

(17)

(17)

—

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE)

119

—

—

Sklad za financiranje rasti podjetij (ENEF)

10

—

—

Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF)

20

—

—

Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva

51

—

—

Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje

9

—

—

Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA (SANAD)

9

—

—

218

218

—

—

Skupaj

Skupaj

247

247

(17)

(17)

—

| v milijonih EUR |
| --- |
| Večletni finančni okvir 2014–2020 | Sredstva | Obveznosti | Jamstva |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Obzorje 2020 – služba za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin | 698 | (8) | (550) |
| Obzorje 2020 – jamstvo InnovFin za MSP | 467 | (99) | (371) |
| Dolžniški instrument instrumenta za povezovanje Evrope (IPE DI) (15) | 493 | (1) | (465) |
| Jamstvena shema za posojila COSME | 160 | (156) | — (14) |
| Zaposlovanje in socialne inovacije | 50 | (16) | — (14) |
| ElectriFI | 30 | — | — |
| Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor (CCS LGF) | 6 | (1) | — (14) |
| Instrument EU za poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje | 9 | 0 | — |
| Jamstvena shema za študentska posojila | 16 | (2) | (14) |
| Finančni mehanizem za naravni kapital | 11 | — | — |
| Program za finančno vključevanje MMSP SEMED | 15 | (1) | 0 |
| Sklad tveganega kapitala za države južnega sosedstva | 20 | — | — |
| Program Ženske v podjetništvu v državah vzhodnega partnerstva | 5 | — | — |
| Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE) | 18 | 0 | (3) |
| Podpora za diverzifikacijo mongolskega gospodarstva | 2 | — | — |
| | 1 999 | (285) | (1 389 ) |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin v okviru programa Obzorje 2020 | 229 | (4) | — |
| COSME – kapitalska shema za rast | 51 | (3) | — |
| | 280 | (7) | — |
| Skupaj | 2 279 | (292) | (1 389 ) |

v milijonih EUR

Večletni finančni okvir 2014–2020

Sredstva

Obveznosti

Jamstva

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Obzorje 2020 – služba za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin

698

(8)

(550)

Obzorje 2020 – jamstvo InnovFin za MSP

467

(99)

(371)

Dolžniški instrument instrumenta za povezovanje Evrope (IPE DI) (15)

15

493

(1)

(465)

Jamstvena shema za posojila COSME

160

(156)

— (14)

14

Zaposlovanje in socialne inovacije

50

(16)

— (14)

14

ElectriFI

30

—

—

Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor (CCS LGF)

6

(1)

— (14)

14

Instrument EU za poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje

9

0

—

Jamstvena shema za študentska posojila

16

(2)

(14)

14

Finančni mehanizem za naravni kapital

11

—

—

Program za finančno vključevanje MMSP SEMED

15

(1)

0

Sklad tveganega kapitala za države južnega sosedstva

20

—

—

Program Ženske v podjetništvu v državah vzhodnega partnerstva

5

—

—

Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE)

18

0

(3)

Podpora za diverzifikacijo mongolskega gospodarstva

2

—

—

1 999

1 999

(285)

(285)

(1 389 )

(1 389 )

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin v okviru programa Obzorje 2020

229

(4)

—

COSME – kapitalska shema za rast

51

(3)

—

280

280

(7)

(7)

—

Skupaj

Skupaj

2 279

2 279

(292)

(292)

(1 389 )

(1 389 )

| Večletni finančni okvir pred letom 2014 | Sredstva | Obveznosti | Jamstva |
| --- | --- | --- | --- |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 839 | (88) | (711) |
| Jamstveni sklad za MSP v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost | 100 | (190) | (14) |
| Večletni program (MAP) za podjetja | 25 | (34) | (14) |
| Evropski mikrofinančni instrument Progress | 10 | (7) | (14) |
| Jamstveni sklad za MSP | 17 | (14) | (14) |
| | 991 | (333) | (711) |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP) | 423 | (3) | — |
| Kapitalska shema večletnega okvirnega programa | 196 | (0) | — |
| Evropski sklad za energetsko učinkovitost | 100 | — | — |
| Evropski mikrofinančni instrument Progress za zaposlovanje in socialne inovacije | 75 | — | — |
| Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije | 74 | — | — |
| Sklad Marguerite | 54 | — | — |
| Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF) | 11 | (0) | — |
| Pilotni projekti za prenos tehnologij | 1 | (0) | — |
| | 933 | (3) | — |
| Posojilni in lastniški instrumenti ter instrumenti tehnične pomoči: | | | |
| Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA | 202 | 2 | — |
| Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI) | 142 | 6 | — |
| Posojila za podporo MSP | 18 | — | — |
| | 363 | (8) | — |
| Skupaj | 2 286 | (344) | (711) |
| Vse skupaj | 4 812 | (652) | (2 101 ) |

Večletni finančni okvir pred letom 2014

Sredstva

Obveznosti

Jamstva

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

839

(88)

(711)

Jamstveni sklad za MSP v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost

100

(190)

(14)

14

Večletni program (MAP) za podjetja

25

(34)

(14)

14

Evropski mikrofinančni instrument Progress

10

(7)

(14)

14

Jamstveni sklad za MSP

17

(14)

(14)

14

991

991

(333)

(333)

(711)

(711)

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP)

423

(3)

—

Kapitalska shema večletnega okvirnega programa

196

(0)

—

Evropski sklad za energetsko učinkovitost

100

—

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress za zaposlovanje in socialne inovacije

75

—

—

Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije

74

—

—

Sklad Marguerite

54

—

—

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF)

11

(0)

—

Pilotni projekti za prenos tehnologij

1

(0)

—

933

933

(3)

(3)

—

Posojilni in lastniški instrumenti ter instrumenti tehnične pomoči:

Posojilni in lastniški instrumenti ter instrumenti tehnične pomoči:

Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA

202

2

—

Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI)

142

6

—

Posojila za podporo MSP

18

—

—

363

363

(8)

(8)

—

Skupaj

Skupaj

2 286

2 286

(344)

(344)

(711)

(711)

Vse skupaj

Vse skupaj

4 812

4 812

(652)

(652)

(2 101 )

(2 101 )

Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva

Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva

Komisija je vzpostavila jamstvene sklade za kritje proračunskih jamstev (glej pojasnilo 4.1.1 h konsolidiranim računovodskim izkazom), danim skupini EIB. Ti jamstveni skladi se polnijo s plačili iz proračuna EU, tako da zagotavljajo likvidnostno rezervo za morebitne izgube iz zajamčenih poslov. Vplačila v jamstvene sklade se vlagajo v finančne instrumente, vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, denarnimi sredstvi in vezanimi vlogami. Komisija ima dne 31. decembra 2016 finančna sredstva v:

4.1.1

| — | jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,3 milijardi EUR in |
| --- | --- |

—

jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,3 milijardi EUR in

| — | jamstvenem skladu EFSI v višini 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

jamstvenem skladu EFSI v višini 1 milijarde EUR.

Jamstveni sklad EFSI je začel delovati leta 2016.

Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči

Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči

Evropska unija je s Pogodbo EU pooblaščena za izvajanje poslov za najemanje posojil za zagotovitev finančnih virov, potrebnih za uresničitev specifičnih nalog. Komisija, ki deluje v imenu EU, trenutno upravlja tri glavne programe: evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS), plačilnobilančno pomoč in makrofinančno pomoč, v okviru katerih lahko daje posojila. Kapital, potreben za financiranje dajanja posojil EU, se zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah.

Posojila makrofinančne pomoči se dodelijo partnerskim državam zunaj EU, skupni nominalni znesek neodplačanih posojil na dan 31. decembra 2016 je znašal 2 947 milijonov EUR.

EMFS

EMFS

Leta 2014 sta irski in portugalski program finančne pomoči v okviru EMFS potekla, zato ni mogoče črpati dodatnih posojil. Januarja 2016 je Portugalska uradno zaprosila za podaljšanje zapadlosti plačila prvega obroka posojila EMFS, ki bi moral biti plačan 3. junija 2016. Obrok v višini 4,75 milijarde EUR je bil refinanciran s tremi novimi tranšami v višini 1,5 milijarde EUR, 2,25 milijarde EUR in 1 milijarde EUR z zapadlostjo v letih 2023, 2031 oziroma 2036. To je glavni razlog za zmanjšanje kratkoročnih posojil/najetih posojil in povečanje dolgoročnih posojil/najetih posojil v bilanci stanja za leto 2016.

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

Program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Madžarsko se je iztekel leta 2010, programa pomoči za Latvijo in Romunijo pa sta se iztekla leta 2012. Poleg tega sta se v letih 2013 in 2015 iztekla programa preventivne pomoči za Romunijo, in sicer brez črpanja sredstev. Madžarska je aprila 2016 povrnila zadnji neporavnan obrok v višini 1,5 milijarde EUR.

Pregled posojil, odobrenih za finančno pomoč, po nominalnih vrednostih:

| v milijardah EUR |
| --- |
| | Plačilnobilančna posojila | EMFS (16) | SKUPAJ |
| Madžarska | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| Odobrena skupaj | 6,5 | 3,1 | 5,0  (17) | 14,6 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 63,1 |
| Skupaj izplačana na dan 31. 12. 2016 | 5,5 | 2,9 | 5,0 | 13,4 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 60,2 |
| Skupaj odplačana na dan 31. 12. 2016 | (5,5 ) | (2,2 ) | (1,5 ) | (9,2 ) | — | — | — | (9,2 ) |
| Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2016 | — | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

v milijardah EUR

Plačilnobilančna posojila

EMFS (16)

16

SKUPAJ

Madžarska

Latvija

Romunija

Skupaj

Irska

Portugalska

Skupaj

Odobrena skupaj

6,5

3,1

5,0  (17)

17

14,6

22,5

26,0

48,5

63,1

Skupaj izplačana na dan 31. 12. 2016

5,5

2,9

5,0

13,4

22,5

24,3

46,8

60,2

Skupaj odplačana na dan 31. 12. 2016

(5,5 )

(2,2 )

(1,5 )

(9,2 )

—

—

—

(9,2 )

Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2016

—

0,7

3,5

4,2

22,5

24,3

46,8

51,0

1.4.   OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

235 milijard EUR obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

235 milijard EUR obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

Image

Na strani obveznosti so predvsem štiri ključne postavke: obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih, posojila, obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunani stroški. Največja sprememba v primerjavi z letom 2015 je povečanje obveznosti iz poslovanja za skoraj 8 milijard EUR, ki je predvsem posledica boljšega izvrševanja plačil EKJS (tj. plačil na ravni držav članic) v letu 2016 v primerjavi z letom 2015 – glej pojasnilo 2.12 h konsolidiranim računovodskim izkazom.

2.12

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki obveznosti iz poslovanja

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki obveznosti iz poslovanja

Image

Čista sredstva

Čista sredstva

Presežek obveznosti nad sredstvi ne pomeni, da so institucije in organi EU v finančnih težavah, temveč da bodo nekatere obveznosti financirane iz prihodnjih letnih proračunov. Številni odhodki so v skladu s pravili računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznani v letu 2016, čeprav bodo morda dejansko plačani v letu 2017 ali pozneje in financirani iz prihodnjih proračunov, z njimi povezani prihodki pa bodo obračunani šele v prihodnjih obdobjih. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS (plačane leta 2017) in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (ki bodo plačane v naslednjih 30 in več letih).

2.   ZAŠČITA PRORAČUNA EU

Pregled finančnih popravkov in izterjav za leto 2016

Pregled finančnih popravkov in izterjav za leto 2016

Pomemben dejavnik pri izvrševanju proračuna EU je potreba po zagotovitvi ustreznega preprečevanja ali odkrivanja in naknadnega popravljanja sistemskih slabosti, ki povzročajo napake, nepravilnosti in goljufije. Sodišče v svojem letnem poročilu predstavi izjavo o zanesljivosti o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z zaključnim računom, ter pomembno stopnjo napake pri plačilih. Izjava o zanesljivosti se skupaj z zaključnim računom EU objavi v Uradnem listu.

Komisija uporablja zaščitne ukrepe za ublažitev učinka teh napak prek dveh glavnih vrst mehanizmov:

| (1) | preventivnih mehanizmov (npr. predhodne kontrole, podaljšanje plačilnih rokov in odložitev plačil) ter |
| --- | --- |

(1)

preventivnih mehanizmov (npr. predhodne kontrole, podaljšanje plačilnih rokov in odložitev plačil) ter

| (2) | korektivnih mehanizmov (predvsem finančni popravki, ki se naložijo državam članicam ali so sprejeti v dogovoru z njimi, v manjši meri pa tudi izterjave od prejemnikov plačil EU). |
| --- | --- |

(2)

korektivnih mehanizmov (predvsem finančni popravki, ki se naložijo državam članicam ali so sprejeti v dogovoru z njimi, v manjši meri pa tudi izterjave od prejemnikov plačil EU).

V okviru deljenega upravljanja (kmetijska poraba in strukturni ukrepi) so države članice v celotnem ciklu odhodkov odgovorne predvsem za zagotavljanje, da so odhodki, ki so bili izplačani iz proračuna EU, zakoniti in pravilni.

Korektivni ukrepi, tj. finančni popravki in izterjave, se sprejmejo po nadzoru in pregledih upravičenosti odhodkov, ki se financirajo iz proračuna EU, ki jih opravijo Komisija in v primeru odhodkov v okviru deljenega upravljanja tudi države članice. Komisija pri določanju zneska finančnega popravka ali izterjave upošteva naravo in resnost kršitve veljavne zakonodaje in finančnih posledic za proračun EU, tudi v primerih pomanjkljivih sistemov upravljanja in nadzora. Večina popravkov se opravi po plačilu.

Postopek pri finančnih popravkih in izterjavah:

Postopek pri finančnih popravkih in izterjavah:

Image

Finančni popravki in izterjave so predstavljeni na dveh glavnih stopnjah postopka. Obe stopnji se lahko opravita v istem ali v različnih letih:

| (1) | Finančni popravki in izterjave na stopnji potrditve: s temi zneski se je zadevna država članica strinjala ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. V letu 2016 so potrjeni finančni popravki in izterjave skupaj znašali 3 777 milijonov EUR (2015: 3 499 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(1)

Finančni popravki in izterjave na stopnji potrditve: s temi zneski se je zadevna država članica strinjala ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. V letu 2016 so potrjeni finančni popravki in izterjave skupaj znašali 3 777 milijonov EUR (2015: 3 499 milijonov EUR).

Finančni popravki in izterjave, potrjeni v letu 2016 – razčlenitev po področjih politike

Finančni popravki in izterjave, potrjeni v letu 2016 – razčlenitev po področjih politike

Image

| (2) | Finančni popravki in izterjave na stopnji izvršitve: ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več izvedbenih mehanizmov. V letu 2016 so izvršeni finančni popravki in izterjave skupaj znašali 3 389 milijonov EUR (2015: 3 853 milijonov EUR). Izvrševanje finančnih popravkov in izterjav lahko traja več let, predvsem zaradi sklepov o plačilu po obrokih ali o odložitvi plačila, ki se odobrijo državam članicam v okviru kmetijske politike. V okviru kohezijske politike pravni okvir predvideva izvršitev ob zaključku programskega obdobja ali po njem. |
| --- | --- |

(2)

Finančni popravki in izterjave na stopnji izvršitve: ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več izvedbenih mehanizmov. V letu 2016 so izvršeni finančni popravki in izterjave skupaj znašali 3 389 milijonov EUR (2015: 3 853 milijonov EUR). Izvrševanje finančnih popravkov in izterjav lahko traja več let, predvsem zaradi sklepov o plačilu po obrokih ali o odložitvi plačila, ki se odobrijo državam članicam v okviru kmetijske politike. V okviru kohezijske politike pravni okvir predvideva izvršitev ob zaključku programskega obdobja ali po njem.

Finančni popravki in izterjave, izvršeni v letu 2016 – razčlenitev po področjih politike

Finančni popravki in izterjave, izvršeni v letu 2016 – razčlenitev po področjih politike

Image

3.   UPRAVLJANJE TVEGANJ IN NEGOTOVOSTI PRI IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EU

3.1.   MAKROEKONOMSKO OKOLJE

MAKROEKONOMSKO OKOLJE

Makroekonomsko okolje v EU (18) vpliva na zmogljivost držav članic EU za izpolnjevanje njihovih obveznosti financiranja do institucij in organov EU ter posledično na zmogljivost EU za neprekinjeno izvajanje politik EU.

18

Trenutno so svetovni gospodarski obeti zelo negotovi. To sledi že tako težkemu letu 2016, v katerem se je moralo evropsko gospodarstvo soočiti s številnimi mednarodnimi in notranjimi izzivi, vključno z najpočasnejšo svetovno in trgovinsko rastjo od leta 2009, geopolitičnimi napetostmi, terorističnimi napadi v več državah članicah, obremenjenimi bančnimi sektorji, izglasovanim izstopom Združenega kraljestva iz EU in naraščajočim uporom proti globalizaciji. Vendar se je evropsko gospodarstvo doslej izkazalo za odporno in je ohranilo gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest. Rast BDP EU se je proti koncu leta 2016 povečala in kaže, da bo zagon ohranila tudi v letu 2017. To odpornost je podpiralo več dobro znanih ugodnih dejavnikov, vključno z razmeroma nizkimi cenami nafte, preteklim padanjem vrednosti eura, spodbujevalno denarno politiko in pretežno nevtralno fiskalno naravnanostjo. Okrevanje je bilo dodatno podprto tudi z izvajanjem strukturnih reform v nekaterih državah članicah, zlasti na trgu dela. Glavni dejavnik rasti je ostala zasebna potrošnja, medtem ko naložbe še vedno niso izpolnile pričakovanj. Ta vztrajna šibkost na področju naložb poraja nekaj dvoma v vzdržnost okrevanja in potencialne rasti gospodarstva. Negotovost postaja izjemno visoka, kar je posledica negotovega rezultata odločitve Združenega kraljestva, da izstopi iz EU.

Na splošno naj bi se rast BDP v euroobmočju letos nekoliko umirila z 1,7 %, kolikor je znašala v letu 2016, na 1,6 %, nato pa naj bi v letu 2018 spet nekoliko porasla na 1,8 %. Ta enakomerna, a zmerna rast naj bi še naprej temeljila na domačem povpraševanju. Po pričakovanjih je rast svetovnega BDP leta 2016 dosegla najnižjo točko, letos in naslednje leto pa naj bi se okrepila. Rast zunaj EU naj bi se postopoma povečala s 3,2 % v letu 2016 na 3,7 % v letu 2017 in 3,9 % v letu 2018.

3.2.   PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ

PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ

Najemanje in dajanje posojil EU za programe finančne pomoči ne spada med proračunske operacije. Pridobljena sredstva se na splošno uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v istem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena v celoti in pravočasno. Komisija je uvedla postopke za zagotovitev vračila najetih posojil tudi v primeru neodplačevanja posojila.

Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamčijo države članice EU (proračunske pogojne obveznosti). Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to ne bi bilo mogoče, bi Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 14 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 609/2014) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema nobenega obrestnega ali valutnega tveganja.

V sklepih Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in država upravičenka dogovorita o parametrih posojila/financiranja, zlasti o zapadlosti obrokov. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja pogojev politike v okviru skupne finančne pomoči EU/Mednarodnega denarnega sklada (MDS), kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja. To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih najetih posojil EU. Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 leti.

V naslednji razpredelnici je prikazan pregled načrtovanih odplačilnih rokov za neporavnane zneske posojil EMFS in plačilnobilančnih posojil v nominalni vrednosti na datum bilance stanja:

| v milijardah EUR |
| --- |
| | Plačilnobilančna posojila | EMFS | SKUPAJ |
| Madžarska | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | | 1,5 |
| 2021 | | | | | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | | | | | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | | | | | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | | 0,2 |
| 2026 | | | | | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | | | | | | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| 2032 | | | | | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2035 | | | | | 2,0 | | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | | | | | | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Skupaj | 0 | 0,7 | 3,5 | 4,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 51,0 |

v milijardah EUR

Plačilnobilančna posojila

EMFS

SKUPAJ

Madžarska

Latvija

Romunija

Skupaj

Irska

Portugalska

Skupaj

2017

1,15

1,15

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

1,5

2021

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

2,7

2,7

2,7

2023

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0,2

2026

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

2,3

2,3

2,3

2029

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

2,25

2,25

2,25

2032

3,0

3,0

3,0

2035

2,0

2,0

2,0

2036

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

1,5

1,5

3,0

3,0

Skupaj

Skupaj

0

0

0,7

0,7

3,5

3,5

4,2

4,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

51,0

51,0

Medvladna mehanizma za finančno stabilnost Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) in Evropski mehanizem za stabilnost (ESM) sta zunaj okvira Pogodbe EU in zato nista vključena v konsolidiran zaključni račun EU.

3.3.   POGOJNE OBVEZNOSTI V ZVEZI S PRORAČUNSKIMI JAMSTVI

POGOJNE OBVEZNOSTI V ZVEZI S PRORAČUNSKIMI JAMSTVI

EU je skupini EIB zagotovila jamstva za posojila, odobrena zunaj EU, ter za dolžniške in lastniške operacije, ki jih pokriva jamstvo EFSI. V pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom EU (glej pojasnilo 4.1.1) so na dan 31. decembra 2016 prikazane pogojne obveznosti za obe vrsti jamstev. EU je za zmanjšanje tveganja, ki bi ga lahko imele unovčitve jamstev s strani skupine EIB na proračun EU, ustanovila namenska jamstvena sklada, tj. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in jamstveni sklad EFSI.

4.1.1

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe se financira iz proračuna EU po stopnji, ki pokriva 9 % vseh zajamčenih posojil v okviru dejavnosti mandata EIB za zunanja posojila tretjim državam, ki niso poravnana ob koncu leta. Na dan 31. decembra 2016 je skupna vrednost sredstev v višini 2,3 milijarde EUR pokrivala izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 19,8 milijarde EUR, podpisanih zneskov v višini 28,8 milijarde EUR pri zgornji meji 39,3 milijarde EUR.

Jamstveni sklad EFSI je začel izvajati svoje dejavnosti leta 2016 in bo do leta 2022 postopno dosegel 8 milijard EUR, s čimer bodo oblikovane rezervacije za 50 % največje izpostavljenosti jamstva EU v višini 16 milijard EUR. Jamstveni sklad EFSI je bil v letu 2016 financiran z 1 milijardo EUR, izplačanih je bilo 4,4 milijarde EUR zajamčenih zneskov in podpisanih je bilo za skupno 11,2 milijarde EUR posojil (torej vključno z izplačanimi zneski).

3.4.   OBVLADOVANJE BEGUNSKE KRIZE – INSTRUMENT ZA BEGUNCE V TURČIJI

OBVLADOVANJE BEGUNSKE KRIZE – INSTRUMENT ZA BEGUNCE V TURČIJI

EU se sooča s krizo brez primere, ki zahteva solidarnost, povezanost in učinkovitost. Ker so nam ti izzivi skupni, bi se morali nanje odzvati z usklajenimi ukrepi. Turčija je zaradi svoje geografske lege za številne begunce in migrante pomembna država sprejema in tranzita. Zaradi doslej največjega pritoka beguncev, ki je predvsem posledica konflikta v Siriji, država gosti največ beguncev in migrantov na svetu.

EU in njene države članice so se leta 2015 odločile okrepiti svoje politično in finančno udejstvovanje v podporo Turčiji pri njenih prizadevanjih za gostitev beguncev. Celovito sodelovanje, ki temelji na deljeni odgovornosti, vzajemnih zavezah in doseganju rezultatov med EU in Turčijo, je bilo dogovorjeno v okviru izjave EU in Turčije z dne 29. novembra 2015. S srečanjem na vrhu 29. novembra 2015 se je začel skupni akcijski načrt EU in Turčije za pomoč Turčiji pri obravnavanju posledic konflikta v Siriji.

Komisija je kot odgovor na poziv držav članic EU k znatnemu dodatnemu financiranju za podporo beguncem v Turčiji s Sklepom Komisije z dne 24. novembra 2015, kakor je bil spremenjen 10. februarja 2016 (19) vzpostavila instrument za begunce v Turčiji. Instrument je mehanizem za usklajevanje mobilizacije sredstev, ki so dana na razpolago v proračunu EU in z dodatnimi prispevki držav članic, vključenimi v proračun EU kot zunanji namenski prejemki, v skupni višini 3 milijard EUR za obdobje 2016–2017. Države članice so se politično zavezale zagotavljanju nacionalnih prispevkov v okviru skupnega dogovora med državami članicami EU in Evropsko komisijo, ki so ga predstavniki vlad držav članic sprejeli 3. februarja 2016. Skupni dogovor vzpostavlja tudi okvir pogojevanja. Poleg 345 milijonov EUR, ki jih je Komisija pred vzpostavitvijo instrumenta že dodelila Turčiji kot odziv na sirsko begunsko krizo, so poleg dvostranske pomoči držav članic na voljo še dodatne 3 milijarde EUR.

19

Instrument je začel delovati 17. februarja 2016 s prvim srečanjem usmerjevalnega odbora instrumenta. Instrument za pomoč beguncem v Turčiji je usklajevalni mehanizem, ki omogoča hitro, učinkovito in uspešno mobilizacijo pomoči EU za begunce v Turčiji. Zagotavlja optimalno mobilizacijo ustreznih obstoječih instrumentov financiranja EU v obliki humanitarne ali nehumanitarne pomoči, da bi bila obravnava potreb beguncev in gostiteljskih skupnosti celovita in usklajena.

Usmerjevalni odbor instrumenta zagotavlja strateške smernice za splošne prednostne naloge, vrste ukrepov, ki se jih podpre, za dodelitev sredstev in finančne instrumente, ki se jih mobilizira, ter, če je primerno, za pogoje, povezane z izvajanjem zavez Turčije v okviru skupnega akcijskega načrta EU in Turčije. Usmerjevalnemu odboru predseduje Komisija, sestavljajo ga dva predstavnika Komisije in po en predstavnik iz vsake države članice, Turčija pa ima svetovalno vlogo.

V skladu s členom 3(2) sklepa Komisije o vzpostavitvi instrumenta se je usmerjevalni odbor na drugem sestanku 12. maja 2016 dogovoril, da se mora instrument osredotočiti na šest prednostnih področij: (1) humanitarno pomoč, (2) upravljanje migracij, (3) izobraževanje, (4) zdravstvo, (5) komunalno infrastrukturo in (6) socialno-ekonomsko podporo.

Skupni proračun, ki se usklajuje v okviru instrumenta, je 3 milijarde EUR za sklenitev pogodb v obdobju 2016–2017. Sestavljajo ga 1 milijarda EUR iz proračuna EU in 2 milijardi EUR dodatnih sredstev od držav članic. Države članice prispevajo sredstva neposredno v proračun EU v obliki zunanjih namenskih prejemkov v skladu s členom 21(2)(b) finančne uredbe, sredstva pa se knjižijo v proračunski vrstici za IPA II in HUMA. Od 1 milijarde EUR iz proračuna EU je bilo 250 milijonov EUR mobiliziranih v letu 2016, 750 milijonov EUR pa je rezerviranih za instrument v proračunu za leto 2017.

Instrument se financira iz naslednjih virov:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2017 | Skupaj |
| Proračun EU | | | |
| Humanitarna pomoč | 165 | 145 | 310 |
| Nehumanitarna pomoč | | | |
| Instrument za predpristopno pomoč | 55 | 595 | 650 |
| Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja | 10 | 10 | 20 |
| Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru | 20 | 0 | 20 |
| Seštevek nehumanitarne pomoči | 85 | 605 | 690 |
| Skupaj | 250 | 750 | 1 000 |
| Prispevki držav članic | 2 000 |

v milijonih EUR

2016

2017

Skupaj

Proračun EU

Proračun EU

Humanitarna pomoč

Humanitarna pomoč

165

145

310

Nehumanitarna pomoč

Nehumanitarna pomoč

Instrument za predpristopno pomoč

55

595

650

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja

10

10

20

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru

20

0

20

Seštevek nehumanitarne pomoči

85

605

690

Skupaj

Skupaj

250

250

750

750

1 000

1 000

Prispevki držav članic

Prispevki držav članic

2 000

2 000

Komisija je v skladu s členom 7(2) pravil uporabe finančne uredbe z vsemi državami članicami sklenila posamezne sporazume o prispevkih glede njihovih nacionalnih prispevkov v skupnem znesku 2 milijardi EUR.

Instrument se izvaja kot humanitarna in nehumanitarna pomoč, pri čemer je posameznima sklopoma dodeljenih 1,4 milijarde EUR oziroma 1,6 milijarde EUR. Humanitarna pomoč podpira najranljivejše begunce (in druge zadevne osebe) s predvidljivo in dostojno podporo, namenjeno osnovnim potrebam in zaščiti. Nehumanitarna pomoč podpira dolgoročno preživetje ter socialno-ekonomski in izobraževalni vidik beguncev. Njena cilja sta pomoč otrokom pri dostopu do primarnega in sekundarnega izobraževanja ter izboljšanje izobraževalnih infrastruktur, vključno s šolskimi stavbami in učnim gradivom. Osredotočena je tudi na izpostavljene skupine, npr. z zaščito žensk pred spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola ter izboljšanjem dostopa do spolne in reproduktivne zdravstvene oskrbe.

Komisija mora Evropski parlament in Svet redno obveščati o izvajanju instrumenta za begunce v Turčiji, prvo letno poročilo o instrumentu je izdala 2. marca 2017 (20).

20

3.5.   ZAPOSLOVANJE MLADIH

ZAPOSLOVANJE MLADIH

Avgusta 2016 je bilo v EU brezposelnih skoraj 4,2 milijona oseb, mlajših od 25 let, kar pomeni stopnjo brezposelnosti 18,6 %. Čeprav gre za izboljšanje v primerjavi z najvišjo vrednostjo 23,7 % iz leta 2013, to še vedno pomeni, da je skoraj vsak peti mladi brez dela. Ta številka je še višja v nekaterih državah članicah, na primer v Grčiji (42,7 %), Španiji (43,2 %) in Italiji (38,8 %), ki so še posebej prizadete.

Boj proti brezposelnosti mladih je EU v letu 2016 še naprej podpirala z izvajanjem jamstva za mlade v okviru pobude za zaposlovanje mladih v državah članicah. Namen pobude za zaposlovanje mladih je zmanjšati stopnje brezposelnosti mladih v najbolj prizadetih regijah EU. Pobuda, uvedena leta 2013, zagotavlja namensko financiranje v višini 6,4 milijarde EUR za obdobje 2014–2020 za podporo ukrepom, ki mladim pomagajo pri dostopu na trg dela v teh regijah. Polovica skupnega zneska v višini 6,4 milijarde EUR, namenjenega pobudi, se zagotovi iz posebne proračunske vrstice EU, druga polovica pa iz ESS.

Pobuda za zaposlovanje mladih podpira mlade v starosti od 15 do 24 let (ali od 15 do 29 let v nekaterih državah članicah EU), ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET). To lahko vključuje dolgotrajno brezposelne mlade in mlade, ki niso prijavljeni na zavodu za zaposlovanje. Ti mladi so upravičeni do podpore iz naslova pobude za zaposlovanje mladih, če živijo v regijah, kjer je bila brezposelnost mladih leta 2012 višja od 25 %. Trenutno prejemajo podporo iz naslova pobude za zaposlovanje mladih regije v 20 državah članicah.

Financiranje, ki ga zagotavlja pobuda za zaposlovanje mladih, se uporablja pri izvajanju svežnja ukrepov za zaposlovanje mladih, zlasti nacionalnih programov jamstva za mlade v državah članicah EU, ki prejemajo podporo iz pobude za zaposlovanje mladih. Pobuda za zaposlovanje mladih lahko neposredno doseže tudi mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, in jih podpre na osebni ravni. „Ponudbe“, ki se financirajo iz pobude za zaposlovanje mladih prek programov jamstva za mlade, segajo od pripravništev in tečajev usposabljanja do subvencij za delodajalce in podpore za zagon, odvisno od specifičnih potreb vsakega mladega. Pobuda za zaposlovanje mladih tako dopolnjuje podporo iz drugih finančnih virov EU, kot je Evropski socialni sklad, ki presega posameznike in zagotavlja pomoč pri reformah na področju izobraževanja in usposabljanja.

Programi jamstva za mlade so prilagojeni nacionalni programi, katerih namen je zagotoviti, da vsi mladi, mlajši od 25 let (ali 29 let v nekaterih državah članicah), prejmejo kakovostno in konkretno ponudbo za pomoč v štirih mesecih po tem, ko končajo izobraževanje ali postanejo brezposelni. V ta namen vključujejo neposredne ukrepe, namenjene mladim, ter celovite dolgoročnejše reforme zaposlitvenih in izobraževalnih sistemov, ki temeljijo na obsežnih partnerstvih med vsemi zadevnimi deležniki.

Poročilo o napredku iz oktobra 2016 je pokazalo, kakšne spremembe je prineslo jamstvo za mlade iz leta 2013, ki ga podpirajo pobuda za zaposlovanje mladih, Evropski socialni sklad in nacionalno financiranje, na terenu. Tri leta po njegovi uvedbi leta 2013 je v EU za 1,4 milijona manj mladih brezposelnih. Od takrat je okoli 9 milijonov mladih sprejelo ponudbo za zaposlitev, usposabljanje ali vajeništvo. To je v številnih državah članicah privedlo do drznih strukturnih reform in pripomoglo k vzpostavljanju poslovno-izobraževalnih partnerstev. Komisija je za zagotovitev doslednega in trajnostnega izvajanja jamstva za mlade predlagala nadaljevanje pobude za zaposlovanje mladih do leta 2020 in povečanje virov pobude. Poleg tega je Komisija napovedala novo posebno dolgotrajno (med 6 in 12 meseci) shemo mobilnosti za vajence, ErasmusPro, v okviru obstoječega programa Erasmus+, s katero bi podprla učenje na delovnem mestu v tujini.

Komisija je začela junija 2016 izvajati novi program znanj in spretnosti za Evropo z 10 ukrepi za izboljšanje kakovosti znanj in spretnosti ter njihove ustreznosti za trg dela. Ukrepi zajemajo pobudo za pomoč nizko usposobljenim odraslim pri izboljšanju njihove bralne, matematične in digitalne pismenosti ter/ali pri njihovem napredku pri pridobivanju kvalifikacije na višji sekundarni ravni ali enakovredne kvalifikacije.

V prvih treh letih programskega obdobja 2014–2020 je prišlo do zamude pri izvajanju pobude za zaposlovanje mladih, podobno kot pri drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladih v okviru razdelka 1b večletnega finančnega okvira. Nižjo raven plačil od prvotno predvidene je povzročilo več razlogov, kot so zamude pri sprejetju operativnih programov ESS in dolgotrajne priprave na njihovo izvajanje, vključno z vzpostavitvijo struktur in postopkov, zahtevanih na podlagi ustreznega regulativnega okvira ESS. Do določene mere je mogoče zamude pri začetku izvajanja pobude za zaposlovanje mladih delno pripisati tudi omejenim upravnim zmogljivostim različnih pristojnih struktur, zlasti glede na prekrivanje obeh programskih obdobij. Kljub tem zamudam pa je bilo izvajanje pobude za zaposlovanje mladih tako na terenu kot pri plačilih, ki jih je izvršila Komisija, doslej hitrejše kot izvajanje programov v okviru ESS, ESRR in Kohezijskega sklada.

POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA (21)

21

KAZALO

KAZALO

| PRORAČUNSKI REZULTAT EU | 109 |
| --- | --- |

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV | 110 |
| --- | --- |

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

| POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA | 113 |
| --- | --- |

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

| 1. | PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU | 113 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020 | 113 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | LETNI PRORAČUN | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | PODROČJA | 116 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | PRIHODKI | 116 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 117 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 118 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2016 – KOMENTAR | 120 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | PRIHODKI | 120 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ODHODKI | 120 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 122 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 122 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU | 123 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | VFO: RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 123 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 124 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 126 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 127 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 128 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | PODROČJE: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 129 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 131 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 134 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | PODROČJE: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 136 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | PODROČJE: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 138 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKA PO INSTITUCIJAH | 140 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV | 140 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 141 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 142 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ | 143 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | PRORAČUNSKI PRIHODKI | 143 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH | 145 |
| --- | --- | --- |

6.2.

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 144 717 | 146 624 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (135 180 ) | (143 485 ) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (1 655 ) | (1 299 ) |
| Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1 | 63 | 29 |
| Razvoj namenskih prejemkov | (1 367 ) | (704) |
| Tečajne razlike za zadevno leto | (173) | 182 |
| Proračunski rezultat
   (22) | 6 405 | 1 347 |

v milijonih EUR

2016

2015

Prihodki za zadevno proračunsko leto

144 717

146 624

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(135 180 )

(143 485 )

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(1 655 )

(1 299 )

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1

63

29

Razvoj namenskih prejemkov

(1 367 )

(704)

Tečajne razlike za zadevno leto

(173)

182

Proračunski rezultat
   (22)

Proračunski rezultat

22

6 405

6 405

1 347

1 347

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRORAČUNSKI PRIHODKI

PRORAČUNSKI PRIHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki |
| 1 | Lastna sredstva | 142 269 | 133 677 | 132 192 | 132 166 |
| | 11-Prelevmani na sladkor | 125 | 133 | 133 | 133 |
| | 12-Carine | 18 465 | 20 115 | 19 987 | 19 961 |
| | 13-DDV | 18 813 | 16 279 | 15 935 | 15 935 |
| | 14-BND | 104 866 | 97 149 | 95 578 | 95 578 |
| | 15-Popravek proračunskih neravnovesij | — | — | 580 | 580 |
| | 16-Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko | — | — | (22) | (22) |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 1 349 | 1 358 | 1 358 |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 348 | 1 348 | 1 459 | 1 452 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 55 | 55 | 600 | 579 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 60 | 60 | 6 204 | 5 928 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 123 | 123 | 9 739 | 3 175 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 5 | 5 | 46 | 41 |
| 9 | Razni prihodki | 25 | 25 | 27 | 17 |
| Skupaj | 143 885 | 136 642 | 151 624 | 144 717 |
| Za podrobnosti glede izvrševanja prihodkov v letu 2016 glej pojasnilo
  3

  in za obrazložitve pojasnilo

  2.1
  . |

v milijonih EUR

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

1

Lastna sredstva

142 269

133 677

132 192

132 166

11-Prelevmani na sladkor

11-Prelevmani na sladkor

125

125

133

133

133

133

133

133

12-Carine

12-Carine

18 465

18 465

20 115

20 115

19 987

19 987

19 961

19 961

13-DDV

13-DDV

18 813

18 813

16 279

16 279

15 935

15 935

15 935

15 935

14-BND

14-BND

104 866

104 866

97 149

97 149

95 578

95 578

95 578

95 578

15-Popravek proračunskih neravnovesij

15-Popravek proračunskih neravnovesij

—

—

—

—

580

580

580

580

16-Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

16-Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

—

—

—

—

(22)

(22)

(22)

(22)

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

1 349

1 358

1 358

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 348

1 348

1 459

1 452

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

55

55

600

579

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

60

60

6 204

5 928

7

Zamudne obresti in globe

123

123

9 739

3 175

8

Najemanje in dajanje posojil

5

5

46

41

9

Razni prihodki

25

25

27

17

Skupaj

Skupaj

143 885

143 885

136 642

136 642

151 624

151 624

144 717

144 717

Za podrobnosti glede izvrševanja prihodkov v letu 2016 glej pojasnilo
  3

  in za obrazložitve pojasnilo

  2.1
  .

3

in za obrazložitve pojasnilo

2.1

PRORAČUNSKI ODHODKI: OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

PRORAČUNSKI ODHODKI: OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti |
| 1. | Pametna in vključujoča rast | 69 841 | 69 841 | 73 039 | 71 731 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 19 010 | 19 010 | 21 569 | 20 332 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 50 831 | 50 831 | 51 471 | 51 400 |
| 2. | Trajnostna rast: naravni viri, | 62 484 | 62 470 | 66 952 | 64 547 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 42 220 | 42 218 | 46 051 | 44 285 |
| 3. | Varnost in državljanstvo | 4 052 | 4 292 | 4 423 | 4 336 |
| 4. | Evropa v svetu | 9 167 | 9 377 | 12 240 | 11 278 |
| 5. | Uprava, | 8 935 | 8 951 | 9 642 | 9 358 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3 771 | 3 778 | 4 121 | 3 979 |
| 6. | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8. | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9. | Posebni instrumenti | 525 | 346 | 395 | 61 |
| Skupaj | 155 004 | 155 277 | 166 690 | 161 310 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

1.

Pametna in vključujoča rast

69 841

69 841

73 039

71 731

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

19 010

19 010

19 010

19 010

21 569

21 569

20 332

20 332

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

50 831

50 831

50 831

50 831

51 471

51 471

51 400

51 400

2.

Trajnostna rast: naravni viri,

62 484

62 470

66 952

64 547

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

42 220

42 220

42 218

42 218

46 051

46 051

44 285

44 285

3.

Varnost in državljanstvo

4 052

4 292

4 423

4 336

4.

Evropa v svetu

9 167

9 377

12 240

11 278

5.

Uprava,

8 935

8 951

9 642

9 358

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3 771

3 771

3 778

3 778

4 121

4 121

3 979

3 979

6.

Nadomestila

—

—

—

—

8.

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta

—

—

—

—

9.

Posebni instrumenti

525

346

395

61

Skupaj

Skupaj

155 004

155 004

155 277

155 277

166 690

166 690

161 310

161 310

PRORAČUNSKI ODHODKI: PLAČILA PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

PRORAČUNSKI ODHODKI: PLAČILA PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| 1. | Pametna in vključujoča rast | 66 263 | 59 459 | 63 618 | 56 265 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 17 418 | 17 406 | 20 976 | 18 461 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 48 844 | 42 053 | 42 642 | 37 804 |
| 2. | Trajnostna rast: naravni viri, | 55 121 | 55 214 | 59 464 | 57 412 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 42 212 | 42 210 | 46 057 | 44 084 |
| 3. | Varnost in državljanstvo | 3 022 | 3 069 | 3 195 | 3 077 |
| 4. | Evropa v svetu | 10 156 | 9 860 | 11 163 | 10 277 |
| 5. | Uprava, | 8 935 | 8 951 | 10 490 | 9 324 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3 771 | 3 778 | 4 683 | 3 975 |
| 6. | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8. | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9. | Posebni instrumenti | 389 | 90 | 140 | 61 |
| Skupaj | 143 885 | 136 642 | 148 069 | 136 416 |
| Za podrobnosti glede izvrševanja odhodkov v letu 2016 glej pojasnilo
  4

  in za obrazložitve pojasnilo

  2.2
  . |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

1.

Pametna in vključujoča rast

66 263

59 459

63 618

56 265

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

17 418

17 418

17 406

17 406

20 976

20 976

18 461

18 461

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

48 844

48 844

42 053

42 053

42 642

42 642

37 804

37 804

2.

Trajnostna rast: naravni viri,

55 121

55 214

59 464

57 412

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

42 212

42 212

42 210

42 210

46 057

46 057

44 084

44 084

3.

Varnost in državljanstvo

3 022

3 069

3 195

3 077

4.

Evropa v svetu

10 156

9 860

11 163

10 277

5.

Uprava,

8 935

8 951

10 490

9 324

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3 771

3 771

3 778

3 778

4 683

4 683

3 975

3 975

6.

Nadomestila

—

—

—

—

8.

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta

—

—

—

—

9.

Posebni instrumenti

389

90

140

61

Skupaj

Skupaj

143 885

143 885

136 642

136 642

148 069

148 069

136 416

136 416

Za podrobnosti glede izvrševanja odhodkov v letu 2016 glej pojasnilo
  4

  in za obrazložitve pojasnilo

  2.2
  .

4

in za obrazložitve pojasnilo

2.2

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

1.   PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU

Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu s finančno uredbo in pravili njene uporabe. Splošni proračun je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Unije v okviru zgornjih meja in drugih določb iz večletnega finančnega okvira v skladu z zakonodajnimi akti o večletnih programih, sprejetih v tem okviru.

1.1.   VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| 1. | Pametna in vključujoča rast |

v milijonih EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

1.

Pametna in vključujoča rast

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta |
| --- | --- |

1.a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

1.b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Trajnostna rast: naravni viri, |
| --- | --- |

2.

Trajnostna rast: naravni viri,

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

43 779

44 190

43 951

44 146

44 163

44 241

44 264

308 734

| 3. | Varnost in državljanstvo |
| --- | --- |

3.

Varnost in državljanstvo

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Evropa v svetu |
| --- | --- |

4.

Evropa v svetu

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Uprava, |
| --- | --- |

5.

Uprava,

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

od tega: upravni odhodki institucij

7 056

7 351

7 679

8 007

8 360

8 700

9 071

56 224

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negativna rezerva |
| --- | --- |

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Posebni instrumenti |
| --- | --- |

9.

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

—

—

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Odobritve plačil skupaj

Odobritve plačil skupaj

135 762

135 762

140 719

140 719

144 685

144 685

142 906

142 906

149 713

149 713

154 286

154 286

157 358

157 358

1 025 429

1 025 429

V zgornji razpredelnici so prikazane zgornje meje večletnega finančnega okvira v tekočih cenah. Proračunsko leto 2016 je bilo tretje leto v novem večletnem finančnem okviru 2014–2020. Skupna zgornja meja za odobritve za prevzem obveznosti za leto 2016 je bila 154 738 milijonov EUR, kar ustreza 1,05 % BND EU, medtem ko je bila temu ustrezna zgornja meja odobritev plačil 144 685 milijonov EUR ali 0,98 % BND EU, kar je veljalo v celotnem proračunskem letu 2016.

Prilagoditev sredstev za kohezijsko politiko v skladu s členom 7 uredbe o VFO je bila izvedena s tehnično prilagoditvijo večletnega finančnega okvira za leto 2017, ki jo je sprejela Komisija (COM(2016) 311 z dne 30. junija 2016), kar je povzročilo več prilagoditev zgornjih meja VFO za obdobje 2017–2020 navzgor v skupnem znesku 4 642 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti v razdelku 1(b) in v višini 1 367 milijonov EUR v odobritvah plačil (v tekočih cenah).

Za večletni finančni okvir 2014–2020 je bil dosežen dogovor o novih določbah o prožnosti. Ena od novih določb je možnost prenosa neporabljene razlike do zgornjih mej za plačila v naslednja leta prek skupne razlike do zgornje meje za plačila v okviru tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira za naslednje leto. Zato so bila neporabljena sredstva iz leta 2015 (1 288 milijonov EUR v tekočih cenah) in leta 2016 (13 991 milijonov EUR v tekočih cenah) prenesena v obdobje 2018–2020, zgornje meje za leti 2015 in 2016 ter obdobje 2018–2020 pa so bile ustrezno prilagojene – glej zgoraj navedeno tehnično prilagoditev VFO za leto 2017 in tehnično prilagoditev za leto 2018 (COM(2017) 220 z dne 24. maja 2017).

Komisija je 14. septembra 2016 predstavila sporočilo o vmesnem pregledu/reviziji VFO za obdobje 2014–2020 (COM(2016) 603), ki ga je spremljalo več zakonodajnih predlogov, vključno s predlogom za spremembo uredbe o VFO (COM(2016) 604) in predlogom za poenostavitev finančnih pravil iz finančne uredbe in zadevnih temeljnih aktov (COM(2016) 605). V proračunskem smislu je cilj predlogov povečati prožnost večletnega finančnega okvira z več spremembami uredbe o VFO in „dopolnitvijo“ financiranja prednostne porabe za delovna mesta in rast ter migracije in varnost, in sicer z uporabo razpoložljivih razlik do zgornjih mej in prilagodljivosti. Dogovor o teh predlogih se pričakuje poleti 2017.

Nazadnje, po začetku veljavnosti Sklepa Sveta 2014/335 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 168, 7.6.2014) in v skladu s členom 3(3) Sklepa so bile zgornje meje, določene v tem sklepu, preračunane na podlagi podatkov ESR 2010, kar je na splošo prineslo zvišanje v primerjavi z BND, ki temelji na ESR 95. V skladu s tem je bila zgornja meja za lastna sredstva prilagojena z 1,23 % na 1,20 % BND EU; zgornja meja za odobritve za prevzem obveznosti je bila prilagojena z 1,29 % na 1,26 % BND EU (COM(2016) 829 z dne 21. decembra 2016).

Podrobne informacije o različnih razdelkih večletnega finančnega okvira so navedene spodaj:

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela.

| 1a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike. |
| --- | --- |

1a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike.

| 1b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko ter okoljske ukrepe, zlasti program Life+.

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 (Varnost in državljanstvo) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile EU dodeljene posebne naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in zaščita potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani.

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno z razvojnim sodelovanjem, humanitarno pomočjo ter predpristopnimi in sosedskimi instrumenti. ERS ostaja zunaj proračuna EU in ni del večletnega finančnega okvira.

Razdelek 5 – Uprava

Razdelek 5 – Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za vse druge institucije razen Komisije pomenijo ti stroški vse njihove odhodke.

Razdelek 6 – Nadomestila

Razdelek 6 – Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se uravnotežili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Mehanizmi prilagodljivosti EU omogočajo, da uporabi potrebna sredstva za odzivanje na nepredvidene dogodke, kot so krizne in izredne razmere. Njihovo področje uporabe, dodelitev finančnih sredstev in načini delovanja so določeni v uredbi o VFO in medinstitucionalnem sporazumu. V sedanjih razmerah zmanjšanih odhodkov tudi zagotavljajo, da se proračunska sredstva lahko odzivajo na razvijajoče se prednostne naloge, tako da se vsak euro porabi tam, kjer je najbolj potreben. Večina mehanizmov prilagodljivosti je zato zunaj VFO in uporabljena sredstva lahko presegajo zgornje meje odhodkov.

1.2.   LETNI PRORAČUN

LETNI PRORAČUN

Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke institucij za naslednje leto ter pripravi predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predloga proračuna Svet pripravi stališče, o katerem se nato pogajata obe veji proračunskega organa. Ko predsednik Evropskega parlamenta izjavi, da je skupni predlog proračuna dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. V zadevnem letu se sprejmejo spremembe proračuna. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

Struktura proračuna za Komisijo vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirane in diferencirane. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva se uporabljajo za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:

| — | Odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt. |
| --- | --- |

—

Odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt.

| — | Odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

Odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

V računovodskih izkazih so vrste financiranja združene v dve glavni postavki:

| — | končno sprejete proračunske odobritve, |
| --- | --- |

—

končno sprejete proračunske odobritve,

| — | dodatne odobritve, ki vsebujejo






  — | prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) ter |
| --- | --- | --- |

—

dodatne odobritve, ki vsebujejo

—

prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) ter

| — | namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in delo, opravljeno za tretje osebe, in se dodelijo neposredno v ustrezne proračunske vrstice za odhodke ter tvorijo tretji steber financiranja. |
| --- | --- |

—

namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in delo, opravljeno za tretje osebe, in se dodelijo neposredno v ustrezne proračunske vrstice za odhodke ter tvorijo tretji steber financiranja.

Vse vrste financiranja skupaj tvorijo razpoložljive odobritve.

1.3.   PODROČJA

PODROČJA

V okviru uporabe upravljanja po dejavnostih („Activity Based Management“ – ABM) Komisija v svojih procesih načrtovanja in upravljanja uporablja oblikovanje proračuna po dejavnostih („Activity Based Budgeting“ – ABB). ABB vključuje uporabo proračunske strukture, v kateri proračunski naslovi ustrezajo področjem in proračunska poglavja dejavnostim. Namen ABB je zagotoviti jasen okvir za uresničevanje ciljev politik Komisije, in sicer z zakonodajnimi, finančnimi ali katerimi koli drugimi sredstvi javnih politik. S strukturiranjem dela Komisije po dejavnostih se pokaže jasna slika zavez Komisije, hkrati pa je vzpostavljen skupni okvir za določanje prednostnih nalog. Sredstva se dodelijo prednostnim nalogam v proračunskem postopku, pri čemer se dejavnosti uporabijo kot sestavni elementi za oblikovanje proračuna. Z vzpostavitvijo take povezave med dejavnostmi in sredstvi, ki so jim dodeljena, si ABB prizadeva povečati učinkovitost in uspešnost porabe sredstev Komisije.

Področje se lahko opredeli kot enotna skupina dejavnosti, ki sestavljajo delo Komisije in so pomembne za proces odločanja. Vsako področje na splošno ustreza delu enega generalnega direktorata in zajema v povprečju okoli 6 ali 7 posameznih dejavnosti. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na področjih koristiti upravičenim tretjim osebam na njihovem področju delovanja. Operativni proračun je dopolnjen s potrebnimi upravnimi odhodki za vsako področje.

1.4.   PRIHODKI

PRIHODKI

1.4.1.   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Velika večina prihodkov prihaja iz lastnih sredstev, ki zajemajo naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva (TLS): običajno predstavljajo okoli 14 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS): običajno predstavljajo okoli 14 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (2) | Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): običajno predstavljajo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): običajno predstavljajo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): običajno predstavljajo okoli 74 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): običajno predstavljajo okoli 74 % prihodkov iz lastnih sredstev.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta 2014/335/ES, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev EU (v nadaljnjem besedilu: SLS iz leta 2014). Ta sklep je začel veljati 1. oktobra 2016 in se uporablja retroaktivno od 1. januarja 2014. Učinki za leti 2014 in 2015 so bili upoštevani v proračunskem letu 2016.

Skupni znesek lastnih sredstev, dodeljenih Uniji za pokrivanje letnih odobritev plačil, ne sme presegati 1,20 % vsote BND vseh držav članic.

1.4.2.   
  Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS) sestavljajo carine (obračunane na uvoz iz tretjih držav) in prelevmani na sladkor (ki jih plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje odhodkov skupne ureditve trga sladkorja), ki se zaračunajo gospodarskim subjektom in jih v imenu EU zbirajo države članice. Vendar države članice obdržijo 20 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Vsi ugotovljeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na ločene račune, prav tako določene v navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo. |
| --- | --- |

—

na ločene račune, prav tako določene v navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo.

Tradicionalna lastna sredstva morajo države članice vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali Nacionalni centralni banki najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost ugotovljena (ali izterjana, v primeru posebnega računa).

1.4.3.   
  Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV) se zaračunava od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Vendar je osnova za DDV omejena na 50 % BND posamezne države članice. Veljavna enotna vpoklicna stopnja za DDV je določena v višini 0,30 %, razen za obdobje 2014–2020, ko je vpoklicna stopnja za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko določena v višini 0,15 %.

1.4.4.   
  Bruto nacionalni dohodek (BND)

Bruto nacionalni dohodek (BND)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež.

Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi ustreznih osnov, oblikovanih ob pripravi predloga proračuna. Te napovedi se pozneje med zadevnim proračunskim letom pregledajo in posodobijo s spremembo proračuna. Pozitivne ali negativne razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice glede na dejanske osnove, in zneski, ki so bili dejansko plačani na osnovi (revidiranih) napovedi, Komisija vpokliče od držav članic za prvi delovni dan junija v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Popravki dejanske osnove za DDV in BND so še vedno mogoči v naslednjih štirih letih, če ni izdan pridržek. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo.

1.4.5.   
  Popravek za Združeno kraljestvo

Popravek za Združeno kraljestvo

Mehanizem popravka proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva (z zmanjšanjem njihovih plačil lastnih sredstev ob povečanju plačil drugih držav članic) je uvedel Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984). Nemčija, Avstrija, Švedska in Nizozemska so upravičene do znižanja zneska za financiranje popravka za Združeno kraljestvo (omejeno na eno četrtino njihovega običajnega deleža).

1.4.6.   
  Bruto znižanje

Bruto znižanje

Evropski svet je na zasedanju 7. in 8. februarja 2013 sklenil, da bi moralo za Dansko, Nizozemsko in Švedsko veljati bruto znižanje njihovih letnih prispevkov na osnovi BND za obdobje 2014–2020 in da bo za Avstrijo veljalo bruto znižanje le za obdobje 2014–2016. Letna zmanjšanja so naslednja: za Dansko 130 milijonov EUR, Nizozemsko 695 milijonov EUR in Švedsko 185 milijonov EUR. Bruto znižanje za Avstrijo je bilo določeno v višini 30 milijonov EUR v letu 2014, 20 milijonov EUR v letu 2015 in 10 milijonov EUR v letu 2016 (vsi zneski so v cenah iz leta 2011).

1.4.7.   
  Popravki v zvezi z izvajanjem SLS iz leta 2014 za leti 2014 in 2015

Popravki v zvezi z izvajanjem SLS iz leta 2014 za leti 2014 in 2015

V členu 11 SLS iz leta 2014 je določeno, da ko sklep začne veljati, učinkuje s 1. januarjem 2014. To pomeni, da je bilo treba financiranje za leti 2014 in 2015 ponovno preračunati v skladu z novimi pravili. Ta prilagoditev (razlika med starim in novim SLS za leti 2014 in 2015) je bila vnesena v spremembo proračuna št. 5/2016 in je bila izvedena kot enkratno plačilo na prvi delovni dan januarja 2017.

1.5.   IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi proračunski rezultat za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna proračunskega rezultata za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi odobritev za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi odobritev za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih računovodja izvede do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Za EKJS se upoštevajo plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom leta N–1 in 15. oktobrom leta N, pod pogojem, da je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja leta N+1. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme odločba o skladnosti.

Proračunski rezultat vsebuje dva elementa: rezultat EU in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v Evropski gospodarski prostor (EGP). V skladu s členom 1(1) Uredbe št. 608/2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev je ta rezultat razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, ter |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, ter

| — | skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. |
| --- | --- |

—

skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto.

Tako dobljenemu znesku se prišteje ali se od njega odšteje naslednje:

| — | čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | razvoj namenskih prejemkov ter |
| --- | --- |

—

razvoj namenskih prejemkov ter

| — | neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom. |
| --- | --- |

—

neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom.

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki se po definiciji nikoli ne razveljavijo, so vključene kot dodatne odobritve za zadevno proračunsko leto. To pojasni razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N–1. Ponovno razpoložljive odobritve po vračilu predplačil se ne upoštevajo pri izračunu proračunskega rezultata.

Prenesene odobritve plačil vključujejo: samodejne prenose in prenose na podlagi sklepa. Pri razveljavljenih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so prikazane razveljavljene odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi sklepa.

1.6.   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2016 | 2015 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | 1 733 | (13 033 ) |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (1 969 ) | (318) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 3 363 | 7 943 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | 611 | (359) |
| Odhodki | | |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 10 678 | 9 920 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (7 656 ) | (1 208 ) |
| Čisti učinek predhodnega financiranja | (468) | (4 831 ) |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (3 102 ) | (2 195 ) |
| Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil | 1 379 | 1 979 |
| Gibanje rezervacij | 3 962 | 4 950 |
| Drugo | (2 142 ) | (1 671 ) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ | 16 | 169 |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | 6 405 | 1 347 |

v milijonih EUR

2016

2015

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

1 733

1 733

(13 033 )

(13 033 )

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(1 969 )

(1 969 )

(318)

(318)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

3 363

3 363

7 943

7 943

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

611

611

(359)

(359)

Odhodki

Odhodki

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

10 678

10 678

9 920

9 920

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(7 656 )

(7 656 )

(1 208 )

(1 208 )

Čisti učinek predhodnega financiranja

Čisti učinek predhodnega financiranja

(468)

(468)

(4 831 )

(4 831 )

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(3 102 )

(3 102 )

(2 195 )

(2 195 )

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

1 379

1 379

1 979

1 979

Gibanje rezervacij

Gibanje rezervacij

3 962

3 962

4 950

4 950

Drugo

Drugo

(2 142 )

(2 142 )

(1 671 )

(1 671 )

Poslovni izid agencij in ESPJ

Poslovni izid agencij in ESPJ

16

16

169

169

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

6 405

6 405

1 347

1 347

Poslovni izid za zadevno leto se v skladu s finančno uredbo izračuna po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, proračunski rezultat pa na podlagi pravil prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti.

Uskladitvene postavke – prihodki

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je treba pri uskladitvi upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki obsegajo v glavnem prehodno nezaračunane prihodke za kmetijstvo, lastna sredstva ter obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Uskladitvene postavke – odhodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev EU, vendar jih še niso prijavili Komisiji. Medtem ko se vnaprej vračunani odhodki ne štejejo med proračunske odhodke, so plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, del proračunskih odhodkov tekočega leta.

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter (2) obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih, s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnega dogodka, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu proračunskega rezultata za navedeno leto upoštevati tudi odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 1(1) Uredbe št. 608/2014). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov iz preteklih let, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil.

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodskih izkazih (zlasti za prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin ali finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnega dogodka obravnavajo različno.

2.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2016 – KOMENTAR

2.1.   PRIHODKI

PRIHODKI

V prvotnem sprejetem proračunu EU, ki ga je podpisal predsednik Evropskega parlamenta 25. novembra 2015, so odobritve plačil znašale 143 885 milijonov EUR, z lastnimi sredstvi pa naj bi se financiralo 142 269 milijonov EUR. Ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu se med proračunskim letom navadno spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Popravki lastnih sredstev iz naslova BND zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom uravnoteženosti morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) namreč uravnoteženi.

Leta 2016 je bilo sprejetih šest sprememb proračuna. Ob upoštevanju teh sprememb proračuna so končni sprejeti prihodki v proračunu za leto 2016 znašali 136 642 milijonov EUR. Ti so se financirali iz lastnih sredstev v višini 133 677 milijonov EUR (torej 8 592 milijonov EUR manj od prvotne napovedi), preostanek pa se je financiral iz drugih prihodkov. To je mogoče pojasniti predvsem s presežkom iz prejšnjega proračunskega leta in znatnim znižanjem odobritev plačil, kar je zmanjšalo izravnalni prispevek držav članic iz naslova BND v letu 2016.

Kar zadeva rezultat pri lastnih sredstvih, so bila zbrana tradicionalna lastna sredstva zelo blizu napovedanim zneskom. To je predvsem zaradi spremembe proračunskih ocen v času, ko je bila pripravljena sprememba proračuna št. 4/2016 (v skladu z novimi napovedmi iz pomladi 2016).

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako zelo blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Kar zadeva salde DDV in BND, je bil uveden nov postopek. Zadevna pravila so določena v členu 10b uredbe o dajanju na razpolago (Uredba št. 609/2014). Novi postopek ne vključuje spremembe proračuna, zato bo Komisija zahtevke za plačilo neto zneskov naslovila neposredno na države članice. Vpliv na proračun EU bo blizu nič. Komisija bo državam članicam sporočila višino letne prilagoditve, zneski pa bodo dani na razpolago junija 2017. Tudi zaradi spremembe za leto 2016 ni bilo nobenih saldov.

Postavka „prispevki in povračila v zvezi s sporazumi in programi EU“ se nanaša predvsem na prihodke iz EKJS in EKSRP (in zlasti na potrditve obračunov in nepravilnosti), sodelovanje tretjih držav v raziskovalnih programih ter druge prispevke in povračila za programe/dejavnosti EU. Pomemben del tega zneska so namenski prejemki, ki običajno povzročijo vnos dodatnih odobritev na strani odhodkov.

Prihodki od glob se nanašajo predvsem na globe na področju konkurence.

2.2.   ODHODKI

ODHODKI

Leto 2016 je bilo tretje leto novega programskega obdobja 2014–2020. V proračunu za leto 2016 so bile tako kot v proračunu za leto 2015 kot prednostne naloge določene rast in delovna mesta. Vendar je bil v njem izpostavljen tudi pomen novih migracijskih izzivov v zvezi s krizo v Siriji in Severni Afriki.

Kar zadeva obveznosti, je bil proračun za leto 2016 v skupnem znesku 155,3 milijarde EUR za 4,3 % manjši od proračuna za leto 2015 z znatnim zmanjšanjem razdelka 1b (za 15,8 % predvsem zaradi enkratnega učinka reprogramiranja v letih 2014–2015), kar je bilo delno uravnoteženo z velikim povečanjem v razdelku 3 (povečanje za 70,2 %).

V letu 2016 so se s spremembo proračuna 4 še povečale odobritve za prevzem obveznosti za programe, ki rešujejo migracijska in varnostna vprašanja v razdelku 3 – Varnost in državljanstvo, in sicer za 250 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti. 130 milijonov EUR od tega povečanja je bilo dodeljenih Skladu za azil, migracije in vključevanje, 70 milijonov EUR pa Skladu za notranjo varnost. V okviru razdelka 1a je bilo EFSI dodeljenih 74 milijonov EUR dodatnih odobritev za prevzem obveznosti za pokritje njegovega podaljšanja do leta 2020.

Razdelek 4 Evropa v svetu je bil s spremembami proračuna okrepljen v odobritvah za prevzem obveznosti za 210 milijonov EUR predvsem za Evropski instrument sosedstva in programe humanitarne pomoči. Financiranje je bilo delno zagotovljeno z zmanjšanjem skupne zunanje in varnostne politike ter programov makrofinančne pomoči.

Odobritve plačil v končnem sprejetem proračunu so znašale 136,6 milijarde EUR, kar je 3,3 % pod ravnjo iz leta 2015. To je bilo predvsem posledica zmanjšanja za 7,3 milijarde EUR s spremembo proračuna 4, zlasti za razdelek 1b – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija ter v manjšem obsegu za razdelek 2 – Trajnostna rast. Nadaljnje podrobnosti o razlogih za to zmanjšanje so navedene v nadaljevanju.

Izvrševanje razpoložljivih odobritev v letu 2016

Izvrševanje razpoložljivih odobritev v letu 2016

Leto 2016 se je zaključilo s 97-odstotnim izvrševanjem obveznosti in preostalimi odobritvami plačil v višini 4,8 milijarde EUR. Izvrševanje obveznosti je znašalo 157,3 milijarde EUR. Pri plačilih je izvrševanje doseglo 132,4 milijarde EUR ali 92 % razpoložljivih odobritev.

Po več letih omejenih odobritev plačil in kopičenja neplačanih zahtevkov (predvsem na področju kohezije) je bil neobičajen zaostanek pri plačilih v letu 2016 v celoti odpravljen v skladu z „načrtom plačil“, dogovorjenim z Evropskim parlamentom in Svetom leta 2015. Komisija je že marca 2016 ugotovila, da obstaja tveganje prenizkega izvrševanja odobritev plačil za kohezijo, in septembra znatno povečala svoje ocene presežka, potem ko so države članice julija oddale posodobljene napovedi. Poleg tega je upoštevala zamude pri imenovanju nacionalnih organov, hitrost izvajanja na terenu in povprečne napovedane stopnje izvrševanja za prejšnja programska obdobja. Nato je predlagala spremembo proračuna št. 4/2016, da bi za 7,3 milijarde EUR zmanjšala raven odobritev plačil, in sicer večinoma v proračunskih vrsticah iz podrazdelka 1b Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija. Pravzaprav je bila raven zahtevkov za plačilo, ki so jih države članice dejansko predložile do konca leta za programsko obdobje 2014–2020, za 8 milijard EUR nižja od napovedi, kar je največ doslej, saj je 26 držav članic predložilo zahtevke, ki so bili nižji od napovedanih.

Neporavnane obveznosti

Neporavnane obveznosti

Neporavnane obveznosti (RAL) do konca leta so se znatno povečale na 238,8 milijarde EUR. Povečanje za več kot 21 milijard EUR v primerjavi z letom 2015 je bilo dvakrat višje od prvotno pričakovanega zaradi povečane vrzeli med izvršenimi obveznostmi in plačili (ki izhaja iz spremembe proračuna št. 4/2016 ter prenizkega izvrševanja ob koncu leta). V letu 2017 se glede na razliko med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil, določenimi v proračunu, pričakuje nadaljnje povečanje neporavnanih obveznosti (delež 85 %).

Neporavnane pravne obveznosti iz prejšnjih programskih obdobij, tj. pred letom 2014, so se leta 2016 zmanjšale s 75 milijard EUR na 40 milijard EUR (–47 %). Posledično bo od leta 2017 za sedanje programe na voljo večji delež odobritev plačil.

Podrobnejša analiza proračunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter učinek so predstavljeni v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2016, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni proračuna, in delu B, ki obravnava posamezne razdelke večletnega finančnega okvira (VFF).

Proračunski presežek

Proračunski presežek

Proračunski presežek znaša 6,4 milijarde EUR in je nastal predvsem na strani odhodkov zaradi prenizkega izvrševanja, predvsem v razdelku 1b (4,9 milijarde EUR). Presežek na strani prihodkov je predvsem posledica znatnih prihodkov od glob in nekoliko nižjih lastnih sredstev (+1,7 milijarde EUR). Končni rezultat je nižji zaradi negativnih tečajnih razlik v višini 173 milijonov EUR.

3.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

3.1.   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

| v milijonih EUR |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot | Neporavnano |
| Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz upravičenosti za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj | % proračuna |
| 1 | Lastna sredstva | 142 269 | 133 677 | 132 164 | 28 | 132 192 | 132 163 | 3 | 132 166 | 99 % | 26 |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 1 349 | 1 358 | — | 1 358 | 1 358 | — | 1 358 | 101 % | — |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 348 | 1 348 | 1 445 | 14 | 1 459 | 1 438 | 14 | 1 452 | 108 % | 7 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 55 | 55 | 584 | 17 | 600 | 568 | 11 | 579 | 1 044  % | 21 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 60 | 60 | 5 929 | 274 | 6 204 | 5 804 | 125 | 5 928 | 9 880  % | 275 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 123 | 123 | 2 946 | 6 793 | 9 739 | 1 045 | 2 131 | 3 175 | 2 582  % | 6 564 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 5 | 5 | 40 | 6 | 46 | 36 | 6 | 41 | 792 % | 5 |
| 9 | Razni prihodki | 25 | 25 | 17 | 10 | 27 | 16 | 2 | 17 | 69 % | 10 |
| Skupaj | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

v milijonih EUR

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

Neporavnano

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz upravičenosti za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

% proračuna

1

Lastna sredstva

142 269

133 677

132 164

28

132 192

132 163

3

132 166

99 %

26

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

1 349

1 358

—

1 358

1 358

—

1 358

101 %

—

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 348

1 348

1 445

14

1 459

1 438

14

1 452

108 %

7

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

55

55

584

17

600

568

11

579

1 044  %

21

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

60

60

5 929

274

6 204

5 804

125

5 928

9 880  %

275

7

Zamudne obresti in globe

123

123

2 946

6 793

9 739

1 045

2 131

3 175

2 582  %

6 564

8

Najemanje in dajanje posojil

5

5

40

6

46

36

6

41

792 %

5

9

Razni prihodki

25

25

17

10

27

16

2

17

69 %

10

Skupaj

Skupaj

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

4.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU

4.1.   VFO: RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VFO: RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Razpoložljive odobritve | Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Razpoložljive odobritve |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 69 841 | — | 69 841 | 153 | 3 045 | 73 039 | 66 263 | (6 804 ) | 59 459 | 117 | 4 042 | 63 618 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 19 010 | (0) | 19 010 | 0 | 2 558 | 21 569 | 17 418 | (13) | 17 406 | 103 | 3 467 | 20 976 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 50 831 | — | 50 831 | 153 | 487 | 51 471 | 48 844 | (6 791 ) | 42 053 | 15 | 575 | 42 642 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri, | 62 484 | (15) | 62 470 | 410 | 4 072 | 66 952 | 55 121 | 93 | 55 214 | 430 | 3 821 | 59 464 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 42 220 | (2) | 42 218 | 410 | 3 424 | 46 051 | 42 212 | (3) | 42 210 | 424 | 3 424 | 46 057 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 4 052 | 240 | 4 292 | — | 131 | 4 423 | 3 022 | 46 | 3 069 | 9 | 117 | 3 195 |
| 4 | Evropa v svetu | 9 167 | 210 | 9 377 | 237 | 2 626 | 12 240 | 10 156 | (295) | 9 860 | 33 | 1 270 | 11 163 |
| 5 | Uprava, | 8 935 | 16 | 8 951 | 4 | 687 | 9 642 | 8 935 | 16 | 8 951 | 756 | 783 | 10 490 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 525 | (179) | 346 | — | 50 | 395 | 389 | (299) | 90 | 1 | 50 | 140 |
| Skupaj | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Razpoložljive odobritve

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Razpoložljive odobritve

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Pametna in vključujoča rast

69 841

—

69 841

153

3 045

73 039

66 263

(6 804 )

59 459

117

4 042

63 618

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

19 010

19 010

(0)

(0)

19 010

19 010

0

0

2 558

2 558

21 569

21 569

17 418

17 418

(13)

(13)

17 406

17 406

103

103

3 467

3 467

20 976

20 976

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

50 831

50 831

—

—

50 831

50 831

153

153

487

487

51 471

51 471

48 844

48 844

(6 791 )

(6 791 )

42 053

42 053

15

15

575

575

42 642

42 642

2

Trajnostna rast: naravni viri,

62 484

(15)

62 470

410

4 072

66 952

55 121

93

55 214

430

3 821

59 464

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

42 220

42 220

(2)

(2)

42 218

42 218

410

410

3 424

3 424

46 051

46 051

42 212

42 212

(3)

(3)

42 210

42 210

424

424

3 424

3 424

46 057

46 057

3

Varnost in državljanstvo

4 052

240

4 292

—

131

4 423

3 022

46

3 069

9

117

3 195

4

Evropa v svetu

9 167

210

9 377

237

2 626

12 240

10 156

(295)

9 860

33

1 270

11 163

5

Uprava,

8 935

16

8 951

4

687

9 642

8 935

16

8 951

756

783

10 490

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

3

3

340

340

4 121

4 121

3 771

3 771

7

7

3 778

3 778

472

472

433

433

4 683

4 683

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

525

(179)

346

—

50

395

389

(299)

90

1

50

140

Skupaj

Skupaj

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.2.   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2017 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 73 039 | 69 808 | 145 | 1 778 | 71 731 | 98 % | 1 267 | 0 | 1 267 | 33 | 8 | — | 41 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 21 569 | 18 997 | 0 | 1 335 | 20 332 | 94 % | 1 224 | 0 | 1 224 | 13 | — | — | 13 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 51 471 | 50 811 | 145 | 443 | 51 400 | 100 % | 43 | — | 43 | 20 | 8 | — | 28 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 66 952 | 62 013 | 396 | 2 138 | 64 547 | 96 % | 1 934 | 433 | 2 368 | 23 | 14 | — | 38 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 46 051 | 41 770 | 395 | 2 120 | 44 285 | 96 % | 1 304 | 433 | 1 737 | 15 | 14 | — | 29 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 4 423 | 4 287 | — | 49 | 4 336 | 98 % | 82 | — | 82 | 5 | — | — | 5 |
| 4 | Evropa v svetu | 12 240 | 9 364 | 237 | 1 677 | 11 278 | 92 % | 948 | 10 | 959 | 3 | — | — | 3 |
| 5 | Uprava | 9 642 | 8 887 | 4 | 467 | 9 358 | 97 % | 221 | 1 | 222 | 62 | 0 | — | 62 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 395 | 61 | — | — | 61 | 15 % | 50 | 130 | 180 | 155 | — | — | 155 |
| Skupaj | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2017

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Pametna in vključujoča rast

73 039

69 808

145

1 778

71 731

98 %

1 267

0

1 267

33

8

—

41

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

21 569

21 569

18 997

18 997

0

0

1 335

1 335

20 332

20 332

94 %

94 %

1 224

1 224

0

0

1 224

1 224

13

13

—

—

—

13

13

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

51 471

51 471

50 811

50 811

145

145

443

443

51 400

51 400

100 %

100 %

43

43

—

—

43

43

20

20

8

8

—

28

28

2

Trajnostna rast: naravni viri

66 952

62 013

396

2 138

64 547

96 %

1 934

433

2 368

23

14

—

38

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

46 051

46 051

41 770

41 770

395

395

2 120

2 120

44 285

44 285

96 %

96 %

1 304

1 304

433

433

1 737

1 737

15

15

14

14

—

29

29

3

Varnost in državljanstvo

4 423

4 287

—

49

4 336

98 %

82

—

82

5

—

—

5

4

Evropa v svetu

12 240

9 364

237

1 677

11 278

92 %

948

10

959

3

—

—

3

5

Uprava

9 642

8 887

4

467

9 358

97 %

221

1

222

62

0

—

62

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 121

4 121

3 721

3 721

3

3

254

254

3 979

3 979

97 %

97 %

86

86

—

—

86

86

57

57

0

0

0

0

57

57

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

395

61

—

—

61

15 %

50

130

180

155

—

—

155

Skupaj

Skupaj

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.3.   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2017 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 63 618 | 55 005 | 102 | 1 158 | 56 265 | 88 % | 126 | 5 | 2 881 | 3 012 | 4 323 | 15 | 3 | 4 341 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 20 976 | 17 257 | 90 | 1 114 | 18 461 | 88 % | 113 | 5 | 2 350 | 2 468 | 31 | 12 | 3 | 46 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 42 642 | 37 748 | 12 | 44 | 37 804 | 89 % | 13 | — | 531 | 544 | 4 292 | 3 | — | 4 295 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri, | 59 464 | 54 508 | 414 | 2 490 | 57 412 | 97 % | 202 | 433 | 1 330 | 1 965 | 71 | 16 | — | 87 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 46 057 | 41 558 | 408 | 2 118 | 44 084 | 96 % | 197 | 433 | 1 305 | 1 935 | 22 | 16 | — | 37 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 195 | 3 035 | 7 | 35 | 3 077 | 96 % | 11 | — | 82 | 93 | 23 | 2 | — | 25 |
| 4 | Evropa v svetu | 11 163 | 9 421 | 28 | 828 | 10 277 | 92 % | 35 | 86 | 441 | 562 | 319 | 5 | — | 324 |
| 5 | Uprava, | 10 490 | 8 163 | 684 | 477 | 9 324 | 89 % | 725 | 1 | 306 | 1 032 | 62 | 72 | — | 133 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 140 | 33 | 0 | 28 | 61 | 44 % | 0 | 31 | 22 | 54 | 25 | 0 | — | 25 |
| Skupaj | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 099 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2017

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Pametna in vključujoča rast

63 618

55 005

102

1 158

56 265

88 %

126

5

2 881

3 012

4 323

15

3

4 341

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

20 976

20 976

17 257

17 257

90

90

1 114

1 114

18 461

18 461

88 %

88 %

113

113

5

5

2 350

2 350

2 468

2 468

31

31

12

12

3

3

46

46

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

42 642

42 642

37 748

37 748

12

12

44

44

37 804

37 804

89 %

89 %

13

13

—

531

531

544

544

4 292

4 292

3

3

—

4 295

4 295

2

Trajnostna rast: naravni viri,

59 464

54 508

414

2 490

57 412

97 %

202

433

1 330

1 965

71

16

—

87

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

46 057

46 057

41 558

41 558

408

408

2 118

2 118

44 084

44 084

96 %

96 %

197

197

433

433

1 305

1 305

1 935

1 935

22

22

16

16

—

37

37

3

Varnost in državljanstvo

3 195

3 035

7

35

3 077

96 %

11

—

82

93

23

2

—

25

4

Evropa v svetu

11 163

9 421

28

828

10 277

92 %

35

86

441

562

319

5

—

324

5

Uprava,

10 490

8 163

684

477

9 324

89 %

725

1

306

1 032

62

72

—

133

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 683

4 683

3 247

3 247

423

423

305

305

3 975

3 975

85 %

85 %

474

474

—

—

128

128

602

602

57

57

49

49

—

106

106

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

140

33

0

28

61

44 %

0

31

22

54

25

0

—

25

Skupaj

Skupaj

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 099

1 099

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.4.   VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | Skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 160 827 | (1 353 ) | (48 608 ) | 110 866 | 71 731 | (7 657 ) | (2) | 64 072 | 174 938 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 34 455 | (701) | (11 730 ) | 22 024 | 20 332 | (6 731 ) | (2) | 13 599 | 35 622 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 126 372 | (652) | (36 877 ) | 88 843 | 51 400 | (927) | (0) | 50 473 | 139 316 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri, | 28 191 | (1 378 ) | (12 605 ) | 14 207 | 64 547 | (44 806 ) | (0) | 19 740 | 33 947 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 49 | (3) | (24) | 22 | 44 285 | (44 060 ) | — | 225 | 247 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 137 | (228) | (1 396 ) | 1 512 | 4 336 | (1 681 ) | — | 2 655 | 4 167 |
| 4 | Evropa v svetu | 24 673 | (699) | (7 182 ) | 16 792 | 11 278 | (3 095 ) | (1) | 8 182 | 24 974 |
| 5 | Uprava, | 865 | (166) | (690) | 8 | 9 358 | (8 634 ) | (0) | 724 | 732 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 1 | (0) | (0) | — | 61 | (61) | — | 0 | 0 |
| Skupaj | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

Skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

neporavnane obveznosti ob koncu leta

1

Pametna in vključujoča rast

160 827

(1 353 )

(48 608 )

110 866

71 731

(7 657 )

(2)

64 072

174 938

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

34 455

34 455

(701)

(701)

(11 730 )

(11 730 )

22 024

22 024

20 332

20 332

(6 731 )

(6 731 )

(2)

(2)

13 599

13 599

35 622

35 622

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

126 372

126 372

(652)

(652)

(36 877 )

(36 877 )

88 843

88 843

51 400

51 400

(927)

(927)

(0)

(0)

50 473

50 473

139 316

139 316

2

Trajnostna rast: naravni viri,

28 191

(1 378 )

(12 605 )

14 207

64 547

(44 806 )

(0)

19 740

33 947

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

49

49

(3)

(3)

(24)

(24)

22

22

44 285

44 285

(44 060 )

(44 060 )

—

225

225

247

247

3

Varnost in državljanstvo

3 137

(228)

(1 396 )

1 512

4 336

(1 681 )

—

2 655

4 167

4

Evropa v svetu

24 673

(699)

(7 182 )

16 792

11 278

(3 095 )

(1)

8 182

24 974

5

Uprava,

865

(166)

(690)

8

9 358

(8 634 )

(0)

724

732

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

570

570

(143)

(143)

(420)

(420)

7

7

3 979

3 979

(3 555 )

(3 555 )

0

0

424

424

431

431

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz preteklega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

1

(0)

(0)

—

61

(61)

—

0

0

Skupaj

Skupaj

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.5.   VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | < 2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Skupaj |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 1 741 | 738 | 1 120 | 3 461 | 23 109 | 16 371 | 64 326 | 64 072 | 174 938 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 563 | 733 | 856 | 2 223 | 4 481 | 5 972 | 7 194 | 13 599 | 35 622 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 1 178 | 5 | 264 | 1 237 | 18 627 | 10 399 | 57 132 | 50 473 | 139 316 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri, | 200 | 58 | 81 | 128 | 1 234 | 1 220 | 11 285 | 19 740 | 33 947 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | — | — | — | 0 | — | 2 | 19 | 225 | 247 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 45 | 40 | 67 | 149 | 287 | 154 | 772 | 2 655 | 4 167 |
| 4 | Evropa v svetu | 899 | 539 | 843 | 1 750 | 3 291 | 3 784 | 5 686 | 8 182 | 24 974 |
| 5 | Uprava, | — | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 731 | 732 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| 9 | Posebni instrumenti | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Skupaj | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

< 2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Skupaj

1

Pametna in vključujoča rast

1 741

738

1 120

3 461

23 109

16 371

64 326

64 072

174 938

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

563

563

733

733

856

856

2 223

2 223

4 481

4 481

5 972

5 972

7 194

7 194

13 599

13 599

35 622

35 622

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1 178

1 178

5

5

264

264

1 237

1 237

18 627

18 627

10 399

10 399

57 132

57 132

50 473

50 473

139 316

139 316

2

Trajnostna rast: naravni viri,

200

58

81

128

1 234

1 220

11 285

19 740

33 947

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

—

—

—

—

0

0

—

—

2

2

19

19

225

225

247

247

3

Varnost in državljanstvo

45

40

67

149

287

154

772

2 655

4 167

4

Evropa v svetu

899

539

843

1 750

3 291

3 784

5 686

8 182

24 974

5

Uprava,

—

—

—

—

0

0

1

731

732

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

431

431

431

431

9

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Skupaj

Skupaj

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

4.6.   PODROČJE: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

PODROČJE: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Področje | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | | Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 2 533 | (7) | 2 525 | — | 122 | 2 648 | 1 097 | 432 | 1 529 | 6 | 125 | 1 660 |
| 02 | Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja | 2 286 | 3 | 2 289 | — | 229 | 2 518 | 1 894 | (36) | 1 859 | 13 | 372 | 2 243 |
| 03 | Konkurenca | 103 | (1) | 102 | — | 5 | 107 | 103 | (1) | 102 | 9 | 5 | 116 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 12 924 | 27 | 12 952 | — | 504 | 13 456 | 13 031 | (1 818 ) | 11 213 | 14 | 576 | 11 802 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 61 382 | (4) | 61 379 | 410 | 4 070 | 65 858 | 54 625 | 166 | 54 791 | 431 | 3 818 | 59 039 |
| 06 | Mobilnost in promet | 4 219 | 2 | 4 221 | — | 125 | 4 346 | 2 296 | (103) | 2 193 | 5 | 123 | 2 321 |
| 07 | Okolje | 448 | 0 | 448 | — | 18 | 467 | 397 | (5) | 392 | 4 | 16 | 412 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 5 855 | (7) | 5 848 | — | 897 | 6 745 | 5 403 | (10) | 5 393 | 28 | 1 391 | 6 811 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 1 803 | 53 | 1 856 | — | 173 | 2 029 | 2 373 | (32) | 2 341 | 11 | 274 | 2 627 |
| 10 | Neposredne raziskave | 397 | — | 397 | — | 538 | 935 | 403 | (17) | 385 | 40 | 479 | 905 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 1 083 | (9) | 1 074 | 0 | 6 | 1 081 | 758 | (145) | 613 | 3 | 6 | 622 |
| 12 | Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov | 85 | 0 | 85 | — | 4 | 89 | 86 | (3) | 83 | 4 | 4 | 91 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 35 989 | 40 | 36 029 | 146 | 60 | 36 235 | 36 386 | (5 365 ) | 31 021 | 11 | 76 | 31 108 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 166 | 0 | 167 | 0 | 9 | 176 | 159 | 0 | 159 | 5 | 7 | 171 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2 889 | 0 | 2 890 | — | 466 | 3 356 | 3 031 | 25 | 3 055 | 13 | 631 | 3 699 |
| 16 | Komuniciranje | 204 | 0 | 204 | — | 12 | 216 | 197 | (2) | 195 | 12 | 12 | 219 |
| 17 | Zdravje in varnost hrane | 571 | (14) | 557 | — | 42 | 598 | 571 | (37) | 535 | 9 | 42 | 586 |
| 18 | Migracije in notranje zadeve | 3 225 | 250 | 3 475 | — | 88 | 3 563 | 2 323 | 61 | 2 384 | 6 | 96 | 2 487 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 783 | (119) | 663 | 17 | 53 | 733 | 677 | (50) | 628 | 3 | 52 | 683 |
| 20 | Trgovina | 107 | 1 | 108 | — | 3 | 111 | 106 | 1 | 106 | 2 | 3 | 112 |
| 21 | Mednarodno sodelovanje in razvoj | 3 162 | 1 | 3 163 | — | 220 | 3 383 | 3 346 | 21 | 3 367 | 18 | 203 | 3 587 |
| 22 | Sosedstvo in širitvena pogajanja | 3 835 | 146 | 3 981 | 7 | 990 | 4 978 | 3 566 | (264) | 3 301 | 12 | 369 | 3 683 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 1 202 | 258 | 1 460 | 219 | 1 253 | 2 933 | 1 560 | 178 | 1 739 | 6 | 532 | 2 277 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 80 | (1) | 79 | — | 0 | 79 | 86 | (1) | 85 | 7 | 0 | 92 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 206 | 4 | 210 | 0 | 12 | 222 | 206 | 4 | 210 | 15 | 12 | 237 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1 017 | (21) | 996 | — | 178 | 1 174 | 1 016 | (15) | 1 001 | 142 | 180 | 1 323 |
| 27 | Proračun | 72 | (13) | 59 | — | 8 | 67 | 72 | (13) | 59 | 7 | 8 | 75 |
| 28 | Revizija | 19 | (0) | 19 | — | 1 | 20 | 19 | (0) | 19 | 1 | 1 | 20 |
| 29 | Statistika | 139 | 0 | 140 | — | 16 | 155 | 128 | 0 | 128 | 5 | 21 | 154 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 | 1 647 | 37 | 1 684 | — | 0 | 1 685 |
| 31 | Jezikovne službe | 399 | (3) | 396 | — | 62 | 458 | 399 | (3) | 396 | 17 | 62 | 475 |
| 32 | Energetika | 1 532 | (122) | 1 410 | — | 96 | 1 506 | 1 524 | 46 | 1 570 | 5 | 141 | 1 716 |
| 33 | Pravosodje in potrošniki | 259 | (0) | 259 | — | 10 | 268 | 239 | (8) | 232 | 4 | 9 | 245 |
| 34 | Podnebni ukrepi | 138 | 0 | 138 | — | 1 | 139 | 82 | (5) | 77 | 4 | 1 | 82 |
| 40 | Rezerve | 475 | (238) | 236 | — | — | 236 | 309 | (288) | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Druge institucije | 3 771 | 7 | 3 778 | 3 | 340 | 4 121 | 3 771 | 7 | 3 778 | 472 | 433 | 4 683 |
| Skupaj | 155 004 | 273 | 155 277 | 804 | 10 610 | 166 690 | 143 885 | (7 243 ) | 136 642 | 1 345 | 10 081 | 148 069 |

v milijonih EUR

Področje

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

01

Gospodarske in finančne zadeve

2 533

(7)

2 525

—

122

2 648

1 097

432

1 529

6

125

1 660

02

Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja

2 286

3

2 289

—

229

2 518

1 894

(36)

1 859

13

372

2 243

03

Konkurenca

103

(1)

102

—

5

107

103

(1)

102

9

5

116

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

12 924

27

12 952

—

504

13 456

13 031

(1 818 )

11 213

14

576

11 802

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

61 382

(4)

61 379

410

4 070

65 858

54 625

166

54 791

431

3 818

59 039

06

Mobilnost in promet

4 219

2

4 221

—

125

4 346

2 296

(103)

2 193

5

123

2 321

07

Okolje

448

0

448

—

18

467

397

(5)

392

4

16

412

08

Raziskave in inovacije

5 855

(7)

5 848

—

897

6 745

5 403

(10)

5 393

28

1 391

6 811

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

1 803

53

1 856

—

173

2 029

2 373

(32)

2 341

11

274

2 627

10

Neposredne raziskave

397

—

397

—

538

935

403

(17)

385

40

479

905

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1 083

(9)

1 074

0

6

1 081

758

(145)

613

3

6

622

12

Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov

85

0

85

—

4

89

86

(3)

83

4

4

91

13

Regionalna in mestna politika

35 989

40

36 029

146

60

36 235

36 386

(5 365 )

31 021

11

76

31 108

14

Obdavčenje in carinska unija

166

0

167

0

9

176

159

0

159

5

7

171

15

Izobraževanje in kultura

2 889

0

2 890

—

466

3 356

3 031

25

3 055

13

631

3 699

16

Komuniciranje

204

0

204

—

12

216

197

(2)

195

12

12

219

17

Zdravje in varnost hrane

571

(14)

557

—

42

598

571

(37)

535

9

42

586

18

Migracije in notranje zadeve

3 225

250

3 475

—

88

3 563

2 323

61

2 384

6

96

2 487

19

Instrumenti zunanje politike

783

(119)

663

17

53

733

677

(50)

628

3

52

683

20

Trgovina

107

1

108

—

3

111

106

1

106

2

3

112

21

Mednarodno sodelovanje in razvoj

3 162

1

3 163

—

220

3 383

3 346

21

3 367

18

203

3 587

22

Sosedstvo in širitvena pogajanja

3 835

146

3 981

7

990

4 978

3 566

(264)

3 301

12

369

3 683

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

1 202

258

1 460

219

1 253

2 933

1 560

178

1 739

6

532

2 277

24

Boj proti goljufijam

80

(1)

79

—

0

79

86

(1)

85

7

0

92

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

206

4

210

0

12

222

206

4

210

15

12

237

26

Upravna služba Komisije

1 017

(21)

996

—

178

1 174

1 016

(15)

1 001

142

180

1 323

27

Proračun

72

(13)

59

—

8

67

72

(13)

59

7

8

75

28

Revizija

19

(0)

19

—

1

20

19

(0)

19

1

1

20

29

Statistika

139

0

140

—

16

155

128

0

128

5

21

154

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 647

37

1 684

—

0

1 685

1 647

37

1 684

—

0

1 685

31

Jezikovne službe

399

(3)

396

—

62

458

399

(3)

396

17

62

475

32

Energetika

1 532

(122)

1 410

—

96

1 506

1 524

46

1 570

5

141

1 716

33

Pravosodje in potrošniki

259

(0)

259

—

10

268

239

(8)

232

4

9

245

34

Podnebni ukrepi

138

0

138

—

1

139

82

(5)

77

4

1

82

40

Rezerve

475

(238)

236

—

—

236

309

(288)

21

—

—

21

90

Druge institucije

3 771

7

3 778

3

340

4 121

3 771

7

3 778

472

433

4 683

Skupaj

Skupaj

155 004

155 004

273

273

155 277

155 277

804

804

10 610

10 610

166 690

166 690

143 885

143 885

(7 243 )

(7 243 )

136 642

136 642

1 345

1 345

10 081

10 081

148 069

148 069

4.7.   PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| v milijonih EUR |
| --- |
| Področje | | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2017 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 2 648 | 2 525 | — | 9 | 2 534 | 96 % | 113 | — | 113 | 1 | — | — | 1 |
| 02 | Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja | 2 518 | 2 288 | — | 121 | 2 409 | 96 % | 109 | 0 | 109 | 0 | — | — | 0 |
| 03 | Konkurenca | 107 | 102 | — | 3 | 105 | 98 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 13 456 | 12 938 | — | 428 | 13 367 | 99 % | 76 | 0 | 76 | 13 | — | — | 13 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 65 858 | 60 927 | 395 | 2 143 | 63 466 | 96 % | 1 927 | 433 | 2 360 | 18 | 14 | — | 32 |
| 06 | Mobilnost in promet | 4 346 | 4 218 | — | 62 | 4 281 | 99 % | 63 | 0 | 63 | 2 | — | — | 2 |
| 07 | Okolje | 467 | 448 | — | 10 | 458 | 98 % | 8 | 0 | 8 | 0 | — | — | 0 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 6 745 | 5 848 | — | 538 | 6 386 | 95 % | 359 | — | 359 | 0 | — | — | 0 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 2 029 | 1 856 | — | 81 | 1 936 | 95 % | 92 | 0 | 92 | 0 | — | — | 0 |
| 10 | Neposredne raziskave | 935 | 397 | — | 114 | 510 | 55 % | 424 | — | 424 | 0 | — | — | 0 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 1 081 | 1 069 | 0 | 2 | 1 071 | 99 % | 5 | 0 | 5 | 5 | — | — | 5 |
| 12 | Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov | 89 | 85 | — | 2 | 87 | 97 % | 2 | 0 | 2 | 0 | — | — | 0 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 36 235 | 35 968 | 145 | 26 | 36 139 | 100 % | 34 | 31 | 65 | 29 | 1 | — | 30 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 176 | 166 | 0 | 4 | 171 | 97 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 3 356 | 2 890 | — | 359 | 3 249 | 97 % | 107 | 0 | 107 | 0 | — | — | 0 |
| 16 | Komuniciranje | 216 | 204 | — | 7 | 211 | 97 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| 17 | Zdravje in varnost hrane | 598 | 557 | — | 17 | 573 | 96 % | 25 | — | 25 | 0 | — | — | 0 |
| 18 | Migracije in notranje zadeve | 3 563 | 3 473 | — | 32 | 3 505 | 98 % | 56 | 0 | 57 | 1 | — | — | 1 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 733 | 654 | 17 | 18 | 689 | 94 % | 35 | 9 | 44 | 0 | — | — | 0 |
| 20 | Trgovina | 111 | 108 | — | 2 | 109 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 21 | Mednarodno sodelovanje in razvoj | 3 383 | 3 161 | — | 187 | 3 349 | 99 % | 32 | 1 | 33 | 1 | — | — | 1 |
| 22 | Sosedstvo in širitvena pogajanja | 4 978 | 3 979 | — | 925 | 4 904 | 99 % | 65 | — | 65 | 2 | 7 | — | 9 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 2 933 | 1 459 | 219 | 552 | 2 231 | 76 % | 701 | — | 701 | 1 | — | — | 1 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 79 | 79 | — | — | 79 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 222 | 209 | 0 | 7 | 216 | 97 % | 5 | 0 | 5 | 1 | — | — | 1 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1 174 | 995 | — | 108 | 1 104 | 94 % | 69 | — | 69 | 0 | — | — | 0 |
| 27 | Proračun | 67 | 59 | — | 5 | 64 | 95 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| 28 | Revizija | 20 | 18 | — | 1 | 19 | 97 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| 29 | Statistika | 155 | 139 | — | 6 | 145 | 94 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Jezikovne službe | 458 | 396 | — | 42 | 437 | 95 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| 32 | Energetika | 1 506 | 1 405 | — | 41 | 1 446 | 96 % | 55 | 0 | 55 | 5 | — | — | 5 |
| 33 | Pravosodje in potrošniki | 268 | 256 | — | 3 | 259 | 97 % | 7 | — | 7 | 2 | — | — | 2 |
| 34 | Podnebni ukrepi | 139 | 137 | — | 1 | 138 | 100 % | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 40 | Rezerve | 236 | — | — | — | — | 0 % | — | 99 | 99 | 138 | — | — | 138 |
| 90 | Druge institucije | 4 121 | 3 721 | 3 | 254 | 3 979 | 97 % | 86 | — | 86 | 57 | 0 | 0 | 57 |
| Skupaj | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

v milijonih EUR

Področje

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2017

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

01

Gospodarske in finančne zadeve

2 648

2 525

—

9

2 534

96 %

113

—

113

1

—

—

1

02

Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja

2 518

2 288

—

121

2 409

96 %

109

0

109

0

—

—

0

03

Konkurenca

107

102

—

3

105

98 %

2

—

2

0

—

—

0

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

13 456

12 938

—

428

13 367

99 %

76

0

76

13

—

—

13

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

65 858

60 927

395

2 143

63 466

96 %

1 927

433

2 360

18

14

—

32

06

Mobilnost in promet

4 346

4 218

—

62

4 281

99 %

63

0

63

2

—

—

2

07

Okolje

467

448

—

10

458

98 %

8

0

8

0

—

—

0

08

Raziskave in inovacije

6 745

5 848

—

538

6 386

95 %

359

—

359

0

—

—

0

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

2 029

1 856

—

81

1 936

95 %

92

0

92

0

—

—

0

10

Neposredne raziskave

935

397

—

114

510

55 %

424

—

424

0

—

—

0

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1 081

1 069

0

2

1 071

99 %

5

0

5

5

—

—

5

12

Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov

89

85

—

2

87

97 %

2

0

2

0

—

—

0

13

Regionalna in mestna politika

36 235

35 968

145

26

36 139

100 %

34

31

65

29

1

—

30

14

Obdavčenje in carinska unija

176

166

0

4

171

97 %

4

—

4

0

—

—

0

15

Izobraževanje in kultura

3 356

2 890

—

359

3 249

97 %

107

0

107

0

—

—

0

16

Komuniciranje

216

204

—

7

211

97 %

5

—

5

0

—

—

0

17

Zdravje in varnost hrane

598

557

—

17

573

96 %

25

—

25

0

—

—

0

18

Migracije in notranje zadeve

3 563

3 473

—

32

3 505

98 %

56

0

57

1

—

—

1

19

Instrumenti zunanje politike

733

654

17

18

689

94 %

35

9

44

0

—

—

0

20

Trgovina

111

108

—

2

109

99 %

1

0

1

0

—

—

0

21

Mednarodno sodelovanje in razvoj

3 383

3 161

—

187

3 349

99 %

32

1

33

1

—

—

1

22

Sosedstvo in širitvena pogajanja

4 978

3 979

—

925

4 904

99 %

65

—

65

2

7

—

9

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

2 933

1 459

219

552

2 231

76 %

701

—

701

1

—

—

1

24

Boj proti goljufijam

79

79

—

—

79

100 %

0

—

0

0

—

—

0

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

222

209

0

7

216

97 %

5

0

5

1

—

—

1

26

Upravna služba Komisije

1 174

995

—

108

1 104

94 %

69

—

69

0

—

—

0

27

Proračun

67

59

—

5

64

95 %

3

—

3

0

—

—

0

28

Revizija

20

18

—

1

19

97 %

1

—

1

0

—

—

0

29

Statistika

155

139

—

6

145

94 %

10

—

10

0

—

—

0

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

0

—

0

0

—

—

0

31

Jezikovne službe

458

396

—

42

437

95 %

20

—

20

0

—

—

0

32

Energetika

1 506

1 405

—

41

1 446

96 %

55

0

55

5

—

—

5

33

Pravosodje in potrošniki

268

256

—

3

259

97 %

7

—

7

2

—

—

2

34

Podnebni ukrepi

139

137

—

1

138

100 %

0

0

0

0

—

—

0

40

Rezerve

236

—

—

—

—

0 %

—

99

99

138

—

—

138

90

Druge institucije

4 121

3 721

3

254

3 979

97 %

86

—

86

57

0

0

57

Skupaj

Skupaj

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

—

303

303

4.8.   PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Področje | | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2017 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 1 660 | 1 512 | 5 | 11 | 1 529 | 92 % | 5 | — | 114 | 119 | 12 | 1 | — | 13 |
| 02 | Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja | 2 243 | 1 843 | 11 | 59 | 1 913 | 85 % | 15 | 0 | 313 | 328 | 1 | 1 | — | 2 |
| 03 | Konkurenca | 116 | 94 | 8 | 3 | 105 | 90 % | 8 | — | 3 | 10 | 0 | 1 | — | 1 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 11 802 | 8 819 | 10 | 44 | 8 873 | 75 % | 12 | — | 532 | 544 | 2 381 | 4 | 0 | 2 385 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 59 039 | 54 127 | 414 | 2 488 | 57 029 | 97 % | 203 | 433 | 1 330 | 1 965 | 28 | 16 | — | 44 |
| 06 | Mobilnost in promet | 2 321 | 2 183 | 4 | 64 | 2 251 | 97 % | 4 | 0 | 59 | 63 | 6 | 0 | 1 | 7 |
| 07 | Okolje | 412 | 379 | 3 | 9 | 392 | 95 % | 3 | 0 | 7 | 11 | 9 | 0 | — | 9 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 6 811 | 5 359 | 25 | 396 | 5 780 | 85 % | 29 | — | 994 | 1 023 | 6 | 2 | — | 8 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 2 627 | 2 326 | 10 | 113 | 2 449 | 93 % | 15 | 0 | 162 | 177 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 10 | Neposredne raziskave | 905 | 339 | 36 | 95 | 469 | 52 % | 46 | — | 385 | 431 | 0 | 5 | — | 5 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 622 | 585 | 2 | 2 | 589 | 95 % | 2 | 0 | 5 | 6 | 26 | 0 | — | 27 |
| 12 | Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov | 91 | 80 | 3 | 2 | 85 | 93 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 1 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 31 108 | 29 072 | 10 | 40 | 29 123 | 94 % | 10 | 31 | 36 | 78 | 1 906 | 1 | — | 1 908 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 171 | 155 | 5 | 2 | 161 | 94 % | 5 | — | 5 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 3 699 | 3 043 | 12 | 299 | 3 354 | 91 % | 12 | 0 | 332 | 344 | 0 | 1 | — | 1 |
| 16 | Komuniciranje | 219 | 185 | 11 | 6 | 202 | 92 % | 10 | — | 6 | 16 | 0 | 1 | — | 1 |
| 17 | Zdravje in varnost hrane | 586 | 526 | 8 | 16 | 550 | 94 % | 8 | — | 25 | 34 | 0 | 1 | — | 2 |
| 18 | Migracije in notranje zadeve | 2 487 | 2 364 | 5 | 24 | 2 393 | 96 % | 7 | 0 | 73 | 80 | 12 | 1 | — | 13 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 683 | 595 | 3 | 19 | 617 | 90 % | 3 | — | 33 | 36 | 29 | 1 | — | 29 |
| 20 | Trgovina | 112 | 103 | 2 | 2 | 107 | 96 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| 21 | Mednarodno sodelovanje in razvoj | 3 587 | 3 344 | 16 | 133 | 3 493 | 97 % | 21 | 0 | 70 | 91 | 1 | 2 | — | 3 |
| 22 | Sosedstvo in širitvena pogajanja | 3 683 | 3 007 | 10 | 317 | 3 334 | 91 % | 11 | — | 52 | 62 | 284 | 2 | — | 286 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 2 277 | 1 637 | 6 | 360 | 2 002 | 88 % | 7 | 86 | 173 | 265 | 9 | 1 | — | 10 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 92 | 72 | 6 | — | 78 | 84 % | 7 | 5 | 0 | 12 | 1 | 2 | — | 2 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 237 | 194 | 13 | 6 | 213 | 90 % | 15 | 0 | 6 | 21 | 0 | 2 | — | 3 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1 323 | 879 | 135 | 83 | 1 097 | 83 % | 121 | — | 97 | 218 | 1 | 8 | — | 8 |
| 27 | Proračun | 75 | 53 | 7 | 4 | 63 | 85 % | 6 | — | 5 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| 28 | Revizija | 20 | 18 | 1 | 1 | 19 | 94 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| 29 | Statistika | 154 | 123 | 4 | 6 | 134 | 87 % | 5 | — | 15 | 20 | 0 | 1 | — | 1 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1 685 | 1 684 | — | 0 | 1 684 | 100 % | — | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| 31 | Jezikovne službe | 475 | 381 | 16 | 37 | 435 | 92 % | 15 | — | 25 | 39 | 0 | 1 | — | 1 |
| 32 | Energetika | 1 716 | 1 549 | 5 | 67 | 1 621 | 94 % | 5 | 0 | 71 | 76 | 15 | 1 | 3 | 19 |
| 33 | Pravosodje in potrošniki | 245 | 222 | 3 | 4 | 229 | 94 % | 4 | — | 5 | 9 | 6 | 1 | — | 7 |
| 34 | Podnebni ukrepi | 82 | 64 | 3 | 1 | 68 | 83 % | 4 | 0 | 1 | 4 | 9 | 1 | — | 9 |
| 40 | Rezerve | 21 | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | 21 | — | — | 21 |
| 90 | Druge institucije | 4 683 | 3 247 | 423 | 305 | 3 975 | 85 % | 474 | — | 128 | 602 | 57 | 49 | — | 106 |
| Skupaj | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

v milijonih EUR

Področje

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2017

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

01

Gospodarske in finančne zadeve

1 660

1 512

5

11

1 529

92 %

5

—

114

119

12

1

—

13

02

Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja

2 243

1 843

11

59

1 913

85 %

15

0

313

328

1

1

—

2

03

Konkurenca

116

94

8

3

105

90 %

8

—

3

10

0

1

—

1

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

11 802

8 819

10

44

8 873

75 %

12

—

532

544

2 381

4

0

2 385

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

59 039

54 127

414

2 488

57 029

97 %

203

433

1 330

1 965

28

16

—

44

06

Mobilnost in promet

2 321

2 183

4

64

2 251

97 %

4

0

59

63

6

0

1

7

07

Okolje

412

379

3

9

392

95 %

3

0

7

11

9

0

—

9

08

Raziskave in inovacije

6 811

5 359

25

396

5 780

85 %

29

—

994

1 023

6

2

—

8

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

2 627

2 326

10

113

2 449

93 %

15

0

162

177

1

1

0

2

10

Neposredne raziskave

905

339

36

95

469

52 %

46

—

385

431

0

5

—

5

11

Pomorske zadeve in ribištvo

622

585

2

2

589

95 %

2

0

5

6

26

0

—

27

12

Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov

91

80

3

2

85

93 %

3

0

2

5

0

0

—

1

13

Regionalna in mestna politika

31 108

29 072

10

40

29 123

94 %

10

31

36

78

1 906

1

—

1 908

14

Obdavčenje in carinska unija

171

155

5

2

161

94 %

5

—

5

9

0

0

—

0

15

Izobraževanje in kultura

3 699

3 043

12

299

3 354

91 %

12

0

332

344

0

1

—

1

16

Komuniciranje

219

185

11

6

202

92 %

10

—

6

16

0

1

—

1

17

Zdravje in varnost hrane

586

526

8

16

550

94 %

8

—

25

34

0

1

—

2

18

Migracije in notranje zadeve

2 487

2 364

5

24

2 393

96 %

7

0

73

80

12

1

—

13

19

Instrumenti zunanje politike

683

595

3

19

617

90 %

3

—

33

36

29

1

—

29

20

Trgovina

112

103

2

2

107

96 %

3

0

2

5

0

0

—

0

21

Mednarodno sodelovanje in razvoj

3 587

3 344

16

133

3 493

97 %

21

0

70

91

1

2

—

3

22

Sosedstvo in širitvena pogajanja

3 683

3 007

10

317

3 334

91 %

11

—

52

62

284

2

—

286

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

2 277

1 637

6

360

2 002

88 %

7

86

173

265

9

1

—

10

24

Boj proti goljufijam

92

72

6

—

78

84 %

7

5

0

12

1

2

—

2

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

237

194

13

6

213

90 %

15

0

6

21

0

2

—

3

26

Upravna služba Komisije

1 323

879

135

83

1 097

83 %

121

—

97

218

1

8

—

8

27

Proračun

75

53

7

4

63

85 %

6

—

5

11

0

0

—

0

28

Revizija

20

18

1

1

19

94 %

1

—

1

1

0

0

—

0

29

Statistika

154

123

4

6

134

87 %

5

—

15

20

0

1

—

1

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 685

1 684

—

0

1 684

100 %

—

—

0

0

0

—

—

0

31

Jezikovne službe

475

381

16

37

435

92 %

15

—

25

39

0

1

—

1

32

Energetika

1 716

1 549

5

67

1 621

94 %

5

0

71

76

15

1

3

19

33

Pravosodje in potrošniki

245

222

3

4

229

94 %

4

—

5

9

6

1

—

7

34

Podnebni ukrepi

82

64

3

1

68

83 %

4

0

1

4

9

1

—

9

40

Rezerve

21

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

21

—

—

21

90

Druge institucije

4 683

3 247

423

305

3 975

85 %

474

—

128

602

57

49

—

106

Skupaj

Skupaj

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

4.9.   PODROČJE: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

PODROČJE: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| v milijonih EUR |
| --- |
| Področje | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 1 884 | (28) | (1 127 ) | 728 | 2 534 | (401) | — | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja | 2 179 | (26) | (1 145 ) | 1 008 | 2 409 | (768) | (1) | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Konkurenca | 9 | (1) | (8) | — | 105 | (97) | — | 8 | 8 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 33 275 | (438) | (8 516 ) | 24 321 | 13 367 | (357) | (0) | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 25 424 | (1 340 ) | (12 274 ) | 11 810 | 63 466 | (44 756 ) | (0) | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Mobilnost in promet | 5 883 | (114) | (1 528 ) | 4 241 | 4 281 | (723) | — | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Okolje | 1 118 | (2) | (275) | 841 | 458 | (117) | — | 341 | 1 182 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 12 813 | (107) | (3 844 ) | 8 863 | 6 386 | (1 937 ) | (0) | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 3 365 | (20) | (1 488 ) | 1 856 | 1 936 | (961) | (0) | 975 | 2 832 |
| 10 | Neposredne raziskave | 174 | (19) | (100) | 55 | 510 | (369) | (0) | 141 | 196 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 2 201 | (53) | (409) | 1 740 | 1 071 | (180) | (0) | 891 | 2 630 |
| 12 | Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov | 12 | (2) | (7) | 3 | 87 | (78) | (0) | 9 | 13 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 92 788 | (286) | (28 491 ) | 64 010 | 36 139 | (631) | (0) | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 125 | (6) | (73) | 45 | 171 | (88) | — | 83 | 128 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2 801 | (52) | (1 256 ) | 1 494 | 3 249 | (2 099 ) | (0) | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Komuniciranje | 56 | (3) | (49) | 4 | 211 | (153) | (0) | 58 | 62 |
| 17 | Zdravje in varnost hrane | 503 | (46) | (264) | 193 | 573 | (286) | — | 287 | 480 |
| 18 | Migracije in notranje zadeve | 2 596 | (168) | (1 096 ) | 1 332 | 3 505 | (1 297 ) | — | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 905 | (46) | (339) | 520 | 689 | (278) | (0) | 410 | 930 |
| 20 | Trgovina | 20 | (1) | (13) | 6 | 109 | (94) | — | 16 | 22 |
| 21 | Mednarodno sodelovanje in razvoj | 9 572 | (278) | (2 937 ) | 6 358 | 3 349 | (557) | (0) | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Sosedstvo in širitvena pogajanja | 11 606 | (306) | (2 547 ) | 8 753 | 4 904 | (787) | (0) | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 827 | (5) | (542) | 279 | 2 231 | (1 460 ) | — | 770 | 1 050 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 30 | (2) | (19) | 9 | 79 | (59) | — | 20 | 29 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 15 | (2) | (13) | — | 216 | (200) | — | 16 | 16 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 185 | (9) | (169) | 8 | 1 104 | (928) | — | 176 | 184 |
| 27 | Proračun | 7 | (0) | (7) | — | 64 | (56) | — | 8 | 8 |
| 28 | Revizija | 1 | (0) | (1) | — | 19 | (18) | — | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 115 | (7) | (50) | 57 | 145 | (83) | (0) | 62 | 119 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | — | — | — | — | 1 684 | (1 684 ) | — | — | — |
| 31 | Jezikovne službe | 17 | (1) | (16) | — | 437 | (418) | — | 19 | 19 |
| 32 | Energetika | 6 225 | (309) | (1 325 ) | 4 590 | 1 446 | (296) | — | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Pravosodje in potrošniki | 224 | (4) | (91) | 129 | 259 | (138) | — | 121 | 250 |
| 34 | Podnebni ukrepi | 168 | (1) | (43) | 124 | 138 | (25) | — | 113 | 237 |
| 90 | Druge institucije | 570 | (143) | (420) | 7 | 3 979 | (3 555 ) | 0 | 424 | 431 |
| Skupaj | 217 693 | (3 825 ) | (70 482 ) | 143 386 | 161 310 | (65 935 ) | (3) | 95 373 | 238 759 |

v milijonih EUR

Področje

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

1 884

(28)

(1 127 )

728

2 534

(401)

—

2 133

2 861

02

Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja

2 179

(26)

(1 145 )

1 008

2 409

(768)

(1)

1 640

2 648

03

Konkurenca

9

(1)

(8)

—

105

(97)

—

8

8

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

33 275

(438)

(8 516 )

24 321

13 367

(357)

(0)

13 010

37 331

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

25 424

(1 340 )

(12 274 )

11 810

63 466

(44 756 )

(0)

18 710

30 520

06

Mobilnost in promet

5 883

(114)

(1 528 )

4 241

4 281

(723)

—

3 558

7 799

07

Okolje

1 118

(2)

(275)

841

458

(117)

—

341

1 182

08

Raziskave in inovacije

12 813

(107)

(3 844 )

8 863

6 386

(1 937 )

(0)

4 449

13 312

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

3 365

(20)

(1 488 )

1 856

1 936

(961)

(0)

975

2 832

10

Neposredne raziskave

174

(19)

(100)

55

510

(369)

(0)

141

196

11

Pomorske zadeve in ribištvo

2 201

(53)

(409)

1 740

1 071

(180)

(0)

891

2 630

12

Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov

12

(2)

(7)

3

87

(78)

(0)

9

13

13

Regionalna in mestna politika

92 788

(286)

(28 491 )

64 010

36 139

(631)

(0)

35 508

99 518

14

Obdavčenje in carinska unija

125

(6)

(73)

45

171

(88)

—

83

128

15

Izobraževanje in kultura

2 801

(52)

(1 256 )

1 494

3 249

(2 099 )

(0)

1 150

2 644

16

Komuniciranje

56

(3)

(49)

4

211

(153)

(0)

58

62

17

Zdravje in varnost hrane

503

(46)

(264)

193

573

(286)

—

287

480

18

Migracije in notranje zadeve

2 596

(168)

(1 096 )

1 332

3 505

(1 297 )

—

2 207

3 539

19

Instrumenti zunanje politike

905

(46)

(339)

520

689

(278)

(0)

410

930

20

Trgovina

20

(1)

(13)

6

109

(94)

—

16

22

21

Mednarodno sodelovanje in razvoj

9 572

(278)

(2 937 )

6 358

3 349

(557)

(0)

2 792

9 150

22

Sosedstvo in širitvena pogajanja

11 606

(306)

(2 547 )

8 753

4 904

(787)

(0)

4 117

12 870

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

827

(5)

(542)

279

2 231

(1 460 )

—

770

1 050

24

Boj proti goljufijam

30

(2)

(19)

9

79

(59)

—

20

29

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

15

(2)

(13)

—

216

(200)

—

16

16

26

Upravna služba Komisije

185

(9)

(169)

8

1 104

(928)

—

176

184

27

Proračun

7

(0)

(7)

—

64

(56)

—

8

8

28

Revizija

1

(0)

(1)

—

19

(18)

—

1

1

29

Statistika

115

(7)

(50)

57

145

(83)

(0)

62

119

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

—

—

—

—

1 684

(1 684 )

—

—

—

31

Jezikovne službe

17

(1)

(16)

—

437

(418)

—

19

19

32

Energetika

6 225

(309)

(1 325 )

4 590

1 446

(296)

—

1 150

5 740

33

Pravosodje in potrošniki

224

(4)

(91)

129

259

(138)

—

121

250

34

Podnebni ukrepi

168

(1)

(43)

124

138

(25)

—

113

237

90

Druge institucije

570

(143)

(420)

7

3 979

(3 555 )

0

424

431

Skupaj

Skupaj

217 693

217 693

(3 825 )

(3 825 )

(70 482 )

(70 482 )

143 386

143 386

161 310

161 310

(65 935 )

(65 935 )

(3)

(3)

95 373

95 373

238 759

238 759

4.10.   PODROČJE: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

PODROČJE: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Področje | < 2010 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 11 | 0 | — | 117 | 244 | 10 | 346 | 2 133 | 2 861 |
| 02 | Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja | 13 | 11 | 29 | 93 | 86 | 144 | 633 | 1 640 | 2 648 |
| 03 | Konkurenca | — | — | — | — | — | — | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 382 | 6 | 265 | 420 | 4 112 | 4 118 | 15 018 | 13 010 | 37 331 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 34 | — | — | 2 | 868 | 985 | 9 921 | 18 710 | 30 520 |
| 06 | Mobilnost in promet | 100 | 64 | 249 | 508 | 571 | 1 321 | 1 430 | 3 558 | 7 799 |
| 07 | Okolje | 80 | 58 | 68 | 98 | 137 | 181 | 217 | 341 | 1 182 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 77 | 112 | 318 | 705 | 1 686 | 2 835 | 3 129 | 4 449 | 13 312 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 29 | 16 | 37 | 141 | 298 | 615 | 721 | 975 | 2 832 |
| 10 | Neposredne raziskave | 9 | 2 | 1 | 1 | 11 | 11 | 19 | 141 | 196 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 85 | 0 | 13 | 27 | 286 | 26 | 1 302 | 891 | 2 630 |
| 12 | Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov | — | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 9 | 13 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 1 022 | 1 | 8 | 825 | 14 947 | 5 750 | 41 459 | 35 508 | 99 518 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | — | — | 0 | 0 | 1 | 11 | 32 | 83 | 128 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 83 | 26 | 66 | 128 | 220 | 436 | 535 | 1 150 | 2 644 |
| 16 | Komuniciranje | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 58 | 62 |
| 17 | Zdravje in varnost hrane | 14 | 3 | 5 | 10 | 15 | 52 | 93 | 287 | 480 |
| 18 | Migracije in notranje zadeve | 45 | 46 | 67 | 158 | 322 | 111 | 583 | 2 207 | 3 539 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 12 | 5 | 11 | 38 | 55 | 168 | 231 | 410 | 930 |
| 20 | Trgovina | — | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 16 | 22 |
| 21 | Mednarodno sodelovanje in razvoj | 227 | 219 | 331 | 699 | 1 237 | 1 525 | 2 120 | 2 792 | 9 150 |
| 22 | Sosedstvo in širitvena pogajanja | 414 | 290 | 473 | 993 | 1 507 | 2 037 | 3 039 | 4 117 | 12 870 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 22 | 25 | 24 | 23 | 22 | 28 | 135 | 770 | 1 050 |
| 24 | Boj proti goljufijam | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 6 | 20 | 29 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | — | — | — | — | — | — | 0 | 16 | 16 |
| 26 | Upravna služba Komisije | — | — | — | — | 2 | 1 | 4 | 176 | 184 |
| 27 | Proračun | — | — | — | — | — | — | (0) | 8 | 8 |
| 28 | Revizija | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | — | — | 0 | 0 | 3 | 17 | 37 | 62 | 119 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 31 | Jezikovne službe | — | — | — | — | — | — | (0) | 19 | 19 |
| 32 | Energetika | 225 | 491 | 142 | 496 | 1 273 | 1 053 | 910 | 1 150 | 5 740 |
| 33 | Pravosodje in potrošniki | 0 | 0 | 4 | 6 | 13 | 36 | 70 | 121 | 250 |
| 34 | Podnebni ukrepi | — | — | — | — | 1 | 54 | 69 | 113 | 237 |
| 90 | Druge institucije | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 431 | 431 |
| | 2 884 | 1 376 | 2 111 | 5 488 | 27 920 | 21 530 | 82 069 | 95 380 | 238 759 |

v milijonih EUR

Področje

< 2010

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

11

0

—

117

244

10

346

2 133

2 861

02

Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja

13

11

29

93

86

144

633

1 640

2 648

03

Konkurenca

—

—

—

—

—

—

0

8

8

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

382

6

265

420

4 112

4 118

15 018

13 010

37 331

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

34

—

—

2

868

985

9 921

18 710

30 520

06

Mobilnost in promet

100

64

249

508

571

1 321

1 430

3 558

7 799

07

Okolje

80

58

68

98

137

181

217

341

1 182

08

Raziskave in inovacije

77

112

318

705

1 686

2 835

3 129

4 449

13 312

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

29

16

37

141

298

615

721

975

2 832

10

Neposredne raziskave

9

2

1

1

11

11

19

141

196

11

Pomorske zadeve in ribištvo

85

0

13

27

286

26

1 302

891

2 630

12

Finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov

—

—

—

—

0

1

3

9

13

13

Regionalna in mestna politika

1 022

1

8

825

14 947

5 750

41 459

35 508

99 518

14

Obdavčenje in carinska unija

—

—

0

0

1

11

32

83

128

15

Izobraževanje in kultura

83

26

66

128

220

436

535

1 150

2 644

16

Komuniciranje

—

—

0

0

0

0

4

58

62

17

Zdravje in varnost hrane

14

3

5

10

15

52

93

287

480

18

Migracije in notranje zadeve

45

46

67

158

322

111

583

2 207

3 539

19

Instrumenti zunanje politike

12

5

11

38

55

168

231

410

930

20

Trgovina

—

—

0

0

1

1

4

16

22

21

Mednarodno sodelovanje in razvoj

227

219

331

699

1 237

1 525

2 120

2 792

9 150

22

Sosedstvo in širitvena pogajanja

414

290

473

993

1 507

2 037

3 039

4 117

12 870

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

22

25

24

23

22

28

135

770

1 050

24

Boj proti goljufijam

—

—

—

0

1

3

6

20

29

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

—

—

—

—

—

—

0

16

16

26

Upravna služba Komisije

—

—

—

—

2

1

4

176

184

27

Proračun

—

—

—

—

—

—

(0)

8

8

28

Revizija

—

—

—

—

—

—

—

1

1

29

Statistika

—

—

0

0

3

17

37

62

119

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

—

—

—

—

—

—

—

—

—

31

Jezikovne službe

—

—

—

—

—

—

(0)

19

19

32

Energetika

225

491

142

496

1 273

1 053

910

1 150

5 740

33

Pravosodje in potrošniki

0

0

4

6

13

36

70

121

250

34

Podnebni ukrepi

—

—

—

—

1

54

69

113

237

90

Druge institucije

0

0

0

0

0

0

0

431

431

2 884

2 884

1 376

1 376

2 111

2 111

5 488

5 488

27 920

27 920

21 530

21 530

82 069

82 069

95 380

95 380

238 759

238 759

5.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKA PO INSTITUCIJAH

5.1.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot
  % proračuna | Neporavnano |
| Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz upravičenosti za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj |
| Komisija | 143 548 | 136 305 | 143 854 | 7 119 | 150 972 | 141 804 | 2 285 | 144 089 | 106 % | 6 883 |
| Odbor regij | 8 | 8 | 11 | — | 11 | 11 | — | 11 | 133 % | 0 |
| Računsko sodišče | 20 | 20 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 99 % | 0 |
| Sodišče Evropske unije | 52 | 52 | 50 | 0 | 50 | 50 | 0 | 50 | 97 % | 0 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 142 % | — |
| Evropski svet in Svet | 50 | 50 | 76 | 3 | 79 | 75 | 2 | 78 | 154 % | 2 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 95 % | — |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 41 | 41 | 269 | 1 | 269 | 268 | 1 | 268 | 659 % | 1 |
| Evropski parlament | 153 | 153 | 186 | 19 | 205 | 181 | 2 | 183 | 119 % | 22 |
| Varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 91 % | — |
| Skupaj | 143 885 | 136 642 | 144 483 | 7 141 | 151 624 | 142 427 | 2 290 | 144 717 | 106 % | 6 907 |

v milijonih EUR

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

% proračuna

Neporavnano

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz upravičenosti za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

Komisija

143 548

136 305

143 854

7 119

150 972

141 804

2 285

144 089

106 %

6 883

Odbor regij

8

8

11

—

11

11

—

11

133 %

0

Računsko sodišče

20

20

20

0

20

20

0

20

99 %

0

Sodišče Evropske unije

52

52

50

0

50

50

0

50

97 %

0

Ekonomsko-socialni odbor

11

11

15

—

15

15

—

15

142 %

—

Evropski svet in Svet

50

50

76

3

79

75

2

78

154 %

2

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

1

—

1

1

—

1

95 %

—

Evropska služba za zunanje delovanje

41

41

269

1

269

268

1

268

659 %

1

Evropski parlament

153

153

186

19

205

181

2

183

119 %

22

Varuh človekovih pravic

1

1

1

—

1

1

—

1

91 %

—

Skupaj

Skupaj

143 885

143 885

136 642

136 642

144 483

144 483

7 141

7 141

151 624

151 624

142 427

142 427

2 290

2 290

144 717

144 717

106 %

106 %

6 907

6 907

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna EU prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu EU določen ločen proračun za vsako institucijo. Agencije v proračunu EU nimajo ločenih proračunov in se delno financirajo s subvencijami iz proračuna Komisije.

Glede ESZD je treba opozoriti, da ta služba poleg lastnega proračuna prejema tudi prispevke Komisije v višini 140 milijonov EUR (2015: 138 milijonov EUR) in ERS v višini 44 milijonov EUR (2015: 61 milijonov EUR). Ta proračunska sredstva so ESZD na voljo (kot namenski prejemki) predvsem za pokrivanje stroškov osebja Komisije v delegacijah EU, ki jih administrativno upravlja ESZD.

5.2.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| v milijonih EUR |
| --- |
| Institucija | Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2017 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Iz namenskih prejemkov | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Komisija | 162 569 | 150 699 | 778 | 5 854 | 157 332 | 97 % | 4 416 | 575 | 4 991 | 224 | 22 | — | 246 |
| Odbor regij | 93 | 89 | — | 2 | 91 | 98 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Računsko sodišče | 138 | 136 | — | 0 | 136 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| Sodišče Evropske unije | 382 | 373 | — | 1 | 374 | 98 % | 1 | — | 1 | 7 | — | 0 | 7 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 135 | 127 | — | 4 | 131 | 97 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| Evropski svet in Svet | 591 | 519 | 2 | 21 | 541 | 92 % | 23 | — | 23 | 26 | 0 | 0 | 26 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 9 | 9 | — | — | 9 | 95 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 877 | 634 | 1 | 200 | 835 | 95 % | 40 | — | 40 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Evropski parlament | 1 886 | 1 824 | — | 26 | 1 850 | 98 % | 21 | — | 21 | 15 | — | 0 | 15 |
| Varuh človekovih pravic | 11 | 10 | — | — | 10 | 95 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Skupaj | 166 690 | 154 421 | 781 | 6 108 | 161 310 | 97 % | 4 502 | 575 | 5 077 | 281 | 22 | — | 303 |

v milijonih EUR

Institucija

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2017

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Iz namenskih prejemkov

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Komisija

162 569

150 699

778

5 854

157 332

97 %

4 416

575

4 991

224

22

—

246

Odbor regij

93

89

—

2

91

98 %

0

—

0

1

—

0

1

Računsko sodišče

138

136

—

0

136

99 %

0

—

0

1

—

0

1

Sodišče Evropske unije

382

373

—

1

374

98 %

1

—

1

7

—

0

7

Ekonomsko-socialni odbor

135

127

—

4

131

97 %

0

—

0

4

—

0

4

Evropski svet in Svet

591

519

2

21

541

92 %

23

—

23

26

0

0

26

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

9

9

—

—

9

95 %

—

—

—

1

—

0

1

Evropska služba za zunanje delovanje

877

634

1

200

835

95 %

40

—

40

2

0

0

2

Evropski parlament

1 886

1 824

—

26

1 850

98 %

21

—

21

15

—

0

15

Varuh človekovih pravic

11

10

—

—

10

95 %

—

—

—

0

—

0

0

Skupaj

Skupaj

166 690

166 690

154 421

154 421

781

781

6 108

6 108

161 310

161 310

97 %

97 %

4 502

4 502

575

575

5 077

5 077

281

281

22

22

—

303

303

5.3.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| Institucija | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2017 | Odobritve, ki zapadejo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+ 12+13 |
| Komisija | 143 386 | 126 917 | 813 | 4 711 | 132 442 | 92 % | 624 | 557 | 4 934 | 6 115 | 4 766 | 60 | 3 | 4 830 |
| Odbor regij | 102 | 81 | 7 | 2 | 90 | 89 % | 8 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| Računsko sodišče | 147 | 127 | 9 | 0 | 136 | 92 % | 9 | — | 0 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Sodišče Evropske unije | 401 | 351 | 18 | 1 | 370 | 92 % | 22 | — | 1 | 23 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 145 | 119 | 7 | 3 | 129 | 89 % | 8 | — | 1 | 9 | 4 | 4 | 0 | 7 |
| Evropski svet in Svet | 636 | 457 | 38 | 20 | 515 | 81 % | 62 | — | 23 | 86 | 26 | 9 | 0 | 35 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 10 | 8 | 1 | — | 9 | 84 % | 1 | — | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 968 | 557 | 75 | 185 | 816 | 84 % | 77 | — | 62 | 139 | 2 | 11 | — | 13 |
| Evropski parlament | 2 262 | 1 539 | 268 | 94 | 1 900 | 84 % | 285 | — | 40 | 325 | 15 | 21 | 0 | 36 |
| Varuh človekovih pravic | 11 | 9 | 1 | — | 10 | 86 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Skupaj | 148 069 | 130 164 | 1 236 | 5 016 | 136 416 | 92 % | 1 098 | 557 | 5 062 | 6 717 | 4 823 | 109 | 3 | 4 936 |

Institucija

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2017

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+ 12+13

Komisija

143 386

126 917

813

4 711

132 442

92 %

624

557

4 934

6 115

4 766

60

3

4 830

Odbor regij

102

81

7

2

90

89 %

8

—

0

9

1

1

0

3

Računsko sodišče

147

127

9

0

136

92 %

9

—

0

9

1

1

0

2

Sodišče Evropske unije

401

351

18

1

370

92 %

22

—

1

23

7

2

0

9

Ekonomsko-socialni odbor

145

119

7

3

129

89 %

8

—

1

9

4

4

0

7

Evropski svet in Svet

636

457

38

20

515

81 %

62

—

23

86

26

9

0

35

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

10

8

1

—

9

84 %

1

—

—

1

1

0

0

1

Evropska služba za zunanje delovanje

968

557

75

185

816

84 %

77

—

62

139

2

11

—

13

Evropski parlament

2 262

1 539

268

94

1 900

84 %

285

—

40

325

15

21

0

36

Varuh človekovih pravic

11

9

1

—

10

86 %

1

—

—

1

0

0

0

1

Skupaj

Skupaj

148 069

148 069

130 164

130 164

1 236

1 236

5 016

5 016

136 416

136 416

92 %

92 %

1 098

1 098

557

557

5 062

5 062

6 717

6 717

4 823

4 823

109

109

3

3

4 936

4 936

6.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ

6.1.   PRORAČUNSKI PRIHODKI

PRORAČUNSKI PRIHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| Agencija | Področje financiranja Komisije | Končni sprejeti proračun | Prejeti zneski |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER | 6 | 16 | 16 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC | 9 | 4 | 4 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO | 17 | 16 | 13 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA | 17 | 9 | 9 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA | 15 | 49 | 49 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA | 4 | 15 | 15 |
| Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA | 18 | 80 | 97 |
| Evropski urad za podporo prosilcem za azil – EASO | 18 | 53 | 53 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA | 6 | 193 | 140 |
| Evropski bančni organ – EBA | 12 | 36 | 37 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex | 18 | 233 | 252 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC | 17 | 58 | 58 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP | 15 | 18 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije – ECHA | 2 | 103 | 105 |
| Evropska agencija za okolje – EEA | 7 | 42 | 57 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA | 11 | 10 | 10 |
| Evropska agencija za varnost hrane – EFSA | 17 | 79 | 79 |
| Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound | 4 | 21 | 21 |
| Agencija za evropski globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) | 6 | 29 | 223 |
| Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE | 4 | 8 | 8 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT | 15 | 264 | 264 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA | 12 | 22 | 22 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA | 6 | 71 | 71 |
| Evropska agencija za zdravila – EMA | 2 | 308 | 305 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – ECSDZD | 18 | 15 | 15 |
| Evropski policijski urad | 18 | 104 | 117 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA | 8 | 43 | 43 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA | 12 | 39 | 39 |
| Evropska fundacija za usposabljanje – ETF | 15 | 20 | 20 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA | 18 | 22 | 22 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL | 18 | 9 | 10 |
| Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA | 9 | 11 | 11 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 6 | 28 | 28 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO | 12 | 418 | 231 |
| Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – EUROJUST | 33 | 44 | 44 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME | 6 | 36 | 36 |
| Fuzija za energijo – F4E | 8 | 720 | 724 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA | 6 | 22 | 22 |
| Izvajalska agencija za raziskave – REA | 8 | 60 | 60 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 15 | 51 | 42 |
| Skupaj | | 3 377 | 3 389 |

v milijonih EUR

Agencija

Področje financiranja Komisije

Končni sprejeti proračun

Prejeti zneski

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER

6

16

16

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

9

4

4

Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO

17

16

13

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA

17

9

9

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA

15

49

49

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA

4

15

15

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA

18

80

97

Evropski urad za podporo prosilcem za azil – EASO

18

53

53

Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA

6

193

140

Evropski bančni organ – EBA

12

36

37

Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex

18

233

252

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC

17

58

58

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP

15

18

18

Evropska agencija za kemikalije – ECHA

2

103

105

Evropska agencija za okolje – EEA

7

42

57

Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA

11

10

10

Evropska agencija za varnost hrane – EFSA

17

79

79

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound

4

21

21

Agencija za evropski globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS)

6

29

223

Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE

4

8

8

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT

15

264

264

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA

12

22

22

Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA

6

71

71

Evropska agencija za zdravila – EMA

2

308

305

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – ECSDZD

18

15

15

Evropski policijski urad

18

104

117

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA

8

43

43

Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA

12

39

39

Evropska fundacija za usposabljanje – ETF

15

20

20

Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA

18

22

22

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL

18

9

10

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA

9

11

11

Agencija Evropske unije za železnice

6

28

28

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO

12

418

231

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – EUROJUST

33

44

44

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME

6

36

36

Fuzija za energijo – F4E

8

720

724

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA

6

22

22

Izvajalska agencija za raziskave – REA

8

60

60

Prevajalski center za organe Evropske unije

15

51

42

Skupaj

Skupaj

3 377

3 377

3 389

3 389

| v milijonih EUR |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Končni sprejeti proračun | Prejeti zneski |
| Subvencija Komisije | 1 524 | 1 540 |
| Prihodki iz nadomestil | 642 | 638 |
| Drugi dohodki | 1 211 | 1 211 |
| Skupaj | 3 377 | 3 389 |

v milijonih EUR

Vrsta prihodkov

Končni sprejeti proračun

Prejeti zneski

Subvencija Komisije

1 524

1 540

Prihodki iz nadomestil

642

638

Drugi dohodki

1 211

1 211

Skupaj

Skupaj

3 377

3 377

3 389

3 389

6.2.   ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| v milijonih EUR |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER | 16 | 16 | 18 | 12 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO | 18 | 17 | 17 | 15 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA | 9 | 9 | 10 | 8 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA | 49 | 48 | 54 | 47 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA | 17 | 16 | 21 | 15 |
| Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA | 85 | 80 | 104 | 94 |
| Evropski urad za podporo prosilcem za azil – EASO | 66 | 53 | 55 | 35 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA | 220 | 160 | 226 | 144 |
| Evropski bančni organ – EBA | 36 | 35 | 40 | 35 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex | 256 | 244 | 300 | 199 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC | 59 | 58 | 69 | 56 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP | 19 | 19 | 20 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije – ECHA | 113 | 110 | 124 | 106 |
| Evropska agencija za okolje – EEA | 69 | 64 | 74 | 50 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA | 10 | 10 | 11 | 9 |
| Evropska agencija za varnost hrane – EFSA | 80 | 80 | 88 | 79 |
| Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound | 21 | 21 | 24 | 20 |
| Agencija za evropski globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) | 3 331 | 1 104 | 626 | 139 |
| Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT | 285 | 271 | 267 | 265 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA | 22 | 22 | 25 | 22 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA | 80 | 72 | 82 | 66 |
| Evropska agencija za zdravila – EMA | 314 | 301 | 347 | 294 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – ECSDZD | 16 | 16 | 17 | 16 |
| Evropski policijski urad | 122 | 115 | 133 | 112 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA | 43 | 43 | 45 | 43 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA | 42 | 40 | 47 | 38 |
| Evropska fundacija za usposabljanje – ETF | 21 | 21 | 21 | 21 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA | 22 | 22 | 28 | 22 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL | 10 | 9 | 11 | 9 |
| Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA | 11 | 11 | 12 | 10 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 28 | 28 | 30 | 28 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO | 450 | 238 | 453 | 214 |
| Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – EUROJUST | 44 | 44 | 47 | 39 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME | 36 | 36 | 41 | 36 |
| Fuzija za energijo – F4E | 764 | 763 | 730 | 716 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA | 22 | 22 | 23 | 22 |
| Izvajalska agencija za raziskave – REA | 60 | 60 | 63 | 59 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 51 | 45 | 55 | 46 |
| Skupaj | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

v milijonih EUR

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER

16

16

18

12

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

4

4

5

4

Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO

18

17

17

15

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA

9

9

10

8

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA

49

48

54

47

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA

17

16

21

15

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA

85

80

104

94

Evropski urad za podporo prosilcem za azil – EASO

66

53

55

35

Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA

220

160

226

144

Evropski bančni organ – EBA

36

35

40

35

Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex

256

244

300

199

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC

59

58

69

56

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP

19

19

20

18

Evropska agencija za kemikalije – ECHA

113

110

124

106

Evropska agencija za okolje – EEA

69

64

74

50

Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA

10

10

11

9

Evropska agencija za varnost hrane – EFSA

80

80

88

79

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound

21

21

24

20

Agencija za evropski globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS)

3 331

1 104

626

139

Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE

8

8

10

8

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT

285

271

267

265

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA

22

22

25

22

Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA

80

72

82

66

Evropska agencija za zdravila – EMA

314

301

347

294

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – ECSDZD

16

16

17

16

Evropski policijski urad

122

115

133

112

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA

43

43

45

43

Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA

42

40

47

38

Evropska fundacija za usposabljanje – ETF

21

21

21

21

Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA

22

22

28

22

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL

10

9

11

9

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA

11

11

12

10

Agencija Evropske unije za železnice

28

28

30

28

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO

450

238

453

214

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – EUROJUST

44

44

47

39

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME

36

36

41

36

Fuzija za energijo – F4E

764

763

730

716

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA

22

22

23

22

Izvajalska agencija za raziskave – REA

60

60

63

59

Prevajalski center za organe Evropske unije

51

45

55

46

Skupaj

Skupaj

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

| v milijonih EUR |
| --- |
| Vrste odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Zaposleni | 1 054 | 1 033 | 1 069 | 1 029 |
| Upravni odhodki | 367 | 341 | 431 | 330 |
| Odhodki iz poslovanja | 5 505 | 2 956 | 2 875 | 1 811 |
| Skupaj | 6 926 | 4 330 | 4 376 | 3 169 |

v milijonih EUR

Vrste odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Zaposleni

1 054

1 033

1 069

1 029

Upravni odhodki

367

341

431

330

Odhodki iz poslovanja

5 505

2 956

2 875

1 811

Skupaj

Skupaj

6 926

6 926

4 330

4 330

4 376

4 376

3 169

3 169

GLOSAR

Aktuarske predpostavke

Aktuarske predpostavke

Predpostavke, ki se uporabljajo za izračun stroškov prihodnjih dogodkov, ki vplivajo na pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube

Aktuarski dobički in izgube

Pri shemi z zagotovljenimi prejemki, spremembe v aktuarskem primanjkljaju ali presežkih, ki nastanejo zaradi razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami in nastalimi dejstvi ter zaradi učinkov sprememb aktuarskih predpostavk.

Upravne odobritve

Upravne odobritve

Upravne odobritve pokrivajo stroške poslovanja institucij in subjektov (osebje, zgradbe, pisarniška oprema).

Sprejeti proračun

Sprejeti proračun

Predlog proračuna postane sprejeti proračun, ko ga odobri proračunski organ.

Sprememba proračuna

Sprememba proračuna

Sklep, sprejet med proračunskim letom, ki omogoča spremembo (povečanje, zmanjšanje, prerazporeditev) določenih vidikov sprejetega proračuna za navedeno leto.

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Stroški, ki so nastali med poročevalnim obdobjem, ki jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov, tj. s strani držav članic EU. To je posledica soobstoja računovodskih izkazov na podlagi nastanka poslovnega dogodka in proračuna na podlagi denarnega toka.

Letno poročilo o dejavnostih

Letno poročilo o dejavnostih

Letna poročila o dejavnostih kažejo rezultate poslovanja, med drugim glede na določene cilje, z njimi povezana tveganja in obliko notranje kontrole. T. i. odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil mora od proračunskega leta 2001 za Komisijo in od leta 2003 za vse institucije Evropske unije (EU) svoji instituciji predložiti letno poročilo o dejavnostih v zvezi z izpolnjevanjem svojih obveznosti, skupaj s finančnimi in poslovodnimi informacijami.

Odobritve

Odobritve

Proračunska sredstva. V proračunu so predvidene tako obveznosti kot plačila (gotovinska ali bančna nakazila upravičencem). Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila se pogosto razlikujejo (diferencirana sredstva), ker so za večletne programe in projekte običajno v celoti prevzete obveznosti v letu, ko je sprejeta odločitev o njih, in se plačujejo več let na podlagi napredka pri izvajanju teh programov in projektov. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za upravne odhodke, podporo kmetijskim trgom ter neposredna plačila, pri čemer so odobritve plačil enakovredne odobritvam za obveznosti.

Namenski prejemki

Namenski prejemki

Prejemki, namenjeni za financiranje posebnih postavk odhodkov. Glavni vir zunanjih namenskih prejemkov so finančni prispevki tretjih držav za programe, ki jih financira Unija. Glavni vir notranjih namenskih prejemkov so prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali delo, dobavljene na njihovo zahtevo; prihodki iz vračil nepravilno izplačanih zneskov in prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi tistih na elektronskih nosilcih.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Vsa finančna sredstva (razen izvedenih finančnih instrumentov), ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v rezervi v čistih sredstvih do odprave pripoznanja (ali oslabitve).

Proračunska vrstica

Proračunska vrstica

Kar zadeva strukturo proračuna, so prihodki in odhodki v proračunu prikazani v skladu z zavezujočo nomenklaturo, ki kaže naravo in namen vsake postavke, kot jih je določil proračunski organ. Posamezne postavke (naslov, poglavje, člen ali vrstica) zagotavljajo uradni opis nomenklature.

Razveljavljene odobritve

Razveljavljene odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ne smejo več porabiti.

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Izjema od načela enoletnosti, tako da se lahko odobritve, ki jih ni bilo mogoče porabiti v danem proračunskem letu, pod strogimi pogoji izjemoma prenesejo za uporabo v naslednjem letu.

Obveznost

Obveznost

Pravna zaveza za zagotovitev financiranja, če so izpolnjeni določeni pogoji. EU se zaveže, da bo plačala svoj delež stoškov projekta, ki ga financira EU. Današnje obveznosti pomenijo jutrišnja plačila, današnja plačila pa so včerajšnje obveznosti.

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti pokrivajo celotne stroške pravnih obveznosti (pogodbe ter sporazume/sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev), ki bi bile lahko podpisane v tekočem proračunskem letu.

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

Povečanje obveznosti sistema, ki je posledica službovanja v tekočem proračunskem letu.

Sprostitev obveznosti

Sprostitev obveznosti

Dejanje, s katerim se prejšnja obveznost (ali njen del) razveljavi.

Shema z zagotovljenimi prejemki

Shema z zagotovljenimi prejemki

Pokojninska ali druga shema pokojninskih prejemkov, pri kateri pravila sheme opredeljujejo prejemke neodvisno od prispevkov, ki jih je treba plačati, in prejemki niso neposredno povezani z naložbami v shemo. Shema je lahko naložbena shema ali shema brez skladov.

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Finančni instrumenti, katerih vrednost je povezana s sprememami vrednosti drugega finančnega instrumenta, kazalnika ali blaga. Za razliko od imetnika osnovnega finančnega instrumenta (npr. državne obveznice), ki ima brezpogojno pravico do prejetja denarnih sredstev (ali druge gospodarske koristi) v prihodnosti, ima imetnik izvedenega finančnega instrumenta samo pogojeno pravico do prejetja take koristi. Primer izvedenega finančnega instrumenta je valutna nestandardizirana terminska pogodba.

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru neposrednega upravljanja proračun izvršujejo neposredno službe Komisije, izvajalske agencije ali skrbniški skladi.

Diskontna stopnja

Diskontna stopnja

Stopnja, ki se uporablja za prilagoditev za časovno vrednost denarja. Diskontiranje je metoda za primerjavo stroškov in koristi, ki se pojavijo v različnih časovnih obdobjih.

Efektivna obrestna mera

Efektivna obrestna mera

Obrestna mera, ki diskontira ocenjeni tok prihodnjih denarnih plačil ali prejemkov v pričakovanem obdobju trajanja finančnega sredstva ali finančne obveznosti na neto knjigovodsko vrednost sredstva ali obveznosti.

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Vsa finančna sredstva ali obveznosti, ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v presežku ali primanjkljaju zadevnega obdobja (tj. izvedeni finančni instrumenti).

Finančni popravek

Finančni popravek

Finančni popravki so namenjeni zaščiti proračuna EU pred bremenitvijo z napačnimi ali nepravilnimi odhodki. Pri odhodkih v okviru deljenega upravljanja so za izterjavo nepravilno izplačanih plačil v prvi vrsti odgovorne države članice.

„Potrjen“ finančni popravek je zadevna država članica sprejela. „Sprejet“ finančni popravek je bil sprejet s sklepom Komisije in je vedno neto popravek, pri katerem mora država članica vrniti nepravilno izplačana sredstva v proračun EU, kar povzroči dokončno znižanje sredstev, dodeljenih zadevni državi članici. O potrjenih in sprejetih finančnih popravkih se v tem dokumentu poroča kot o eni kategoriji.

Z „izvedenim“ finančnim popravkom je bila ugotovljena nepravilnost popravljena.

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru posrednega upravljanja Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo EU ali nacionalno zakonodajo.

Prekinitve in začasne ustavitve

Prekinitve in začasne ustavitve

Komisija lahko prekine ali začasno ustavi plačila, če na podlagi svojega dela ali informacij, ki jih sporočijo revizijski organi, ugotovi, da neka država članica ni odpravila resnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora ter/ali ni popravila nepravilnih odhodkov, ki so bili prijavljeni in potrjeni.

Nepravilnost

Nepravilnost

Nepravilnost je ravnanje, ki ni v skladu s pravili EU in ima lahko negativne posledice za finančne interese EU, vendar je lahko posledica nenamernih napak, ki jih naredijo upravičenci sredstev ali organi, ki izplačujejo sredstva. Če je nepravilnost namerna, je goljufija.

Zapadle odobritve

Zapadle odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ob koncu proračunskega leta razveljavijo. Zapadlost pomeni popolno ali delno razveljavitev dovoljenja za ustvarjanje odhodkov in/ali obveznosti, ki ga predstavljajo odobritve.

Lastna sredstva

Lastna sredstva

Predstavljajo glavni vir financiranja za institucije in organe EU in so opredeljena v uredbi o virih lastnih sredstev št. 609/2014. Lastna sredstva sestavljajo sredstva iz naslova BND, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova tradicionalnih lastnih sredstev.

Odobritve plačil

Odobritve plačil

Odobritve plačil zajemajo odhodke, ki jih je treba plačati v tekočem letu in izhajajo iz pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem in/ali predhodnih letih.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v skladu z določbami dane pogodbe, sklepa, sporazuma ali temeljnega pravnega akta. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo.

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi, ki so na voljo Komisiji za zaščito proračuna EU, ko se zave morebitnih pomanjkljivosti, vključujejo prekinitve in začasne ustavitve plačil iz proračuna EU za operativni program.

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL).

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL).

Predstavljajo znesek, za katerega je bila prevzeta proračunska obveznost, poznejše plačilo pa še ni izvršeno. Predstavljajo plačilne obveznosti EU v prihodnjih letih in so neposredna posledica obstoja večletnih programov ter neskladja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru deljenega upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Na ta način se izvrši okoli 80 % odhodkov EU.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Ta predstavljajo prihodek za EU in so del „lastnih sredstev“, ki financirajo dejavnosti EU. Tradicionalna lastna sredstva so opredeljena v uredbi o virih lastnih sredstev št. 609/2014 ter zajemajo carine in prelevmane na sladkor.

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve med proračunskimi vrsticami pomenijo premestitev odobritev iz ene v drugo proračunsko vrstico med proračunskim letom in so zato izjema od proračunskega načela specifikacije. Vendar jih izrecno dovoljuje Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v finančni uredbi. Finančna uredba opredeljuje različne vrste prerazporeditev glede na to, ali gre za prerazporeditve med proračunskimi naslovi, poglavji, členi ali postavkami ali znotraj njih, zahtevajo pa se tudi različne ravni odobritve.

---

(1)  Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 predložilo uradno obvestilo o svoji nameri, da izstopi iz EU, s čimer je sprožilo postopek izstopa na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji.

1

(2)  V skladu z načelom subsidiarnosti Unija ukrepa samo, če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov lažje dosežejo na ravni Unije. V skladu z načelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb. Glej člen 5 PDEU.

2

(3)  Glej sporočilo Komisije „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, COM(2010) 2020 final z dne 3. marca 2010.

3

(4)  Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).

4

(5)  Npr. standardi notranje kontrole temeljijo na načelih notranje kontrole COSO 2013.

5

(6)  Zato se izraz „Evropska komisija“ uporablja tako za institucijo – kolegij –, ki ga sestavljajo člani Komisije, kot za upravo, ki jo vodijo generalni direktorji njenih oddelkov (in vodje drugih upravnih struktur, kot so službe, uradi in izvajalske agencije).

6

(1)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

1

(2)  Evropski parlament je 1. decembra 2016 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2017. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

2

(3)  Zneski za prejšnje leto se nanašajo na Pobudo za projektne obveznice in Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T. Ta dva instrumenta sta bila v letu 2016 združena v Instrument za povezovanje Evrope.

3

Zneski za prejšnje leto se nanašajo na Pobudo za projektne obveznice in Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T. Ta dva instrumenta sta bila v letu 2016 združena v Instrument za povezovanje Evrope.

(4)  Ocenjeni neupravičeni zneski in drugi neizplačani predujmi državam članicam.

4

Ocenjeni neupravičeni zneski in drugi neizplačani predujmi državam članicam.

(7)  „Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna subjektov, vključenih v konsolidacijo, in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene programe z nepomembnimi zneski.

7

(5)  Zneski za prejšnje leto se nanašajo na Pobudo za projektne obveznice in Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T. Ta dva instrumenta sta bila v letu 2016 združena v Instrument za povezovanje Evrope.

5

Zneski za prejšnje leto se nanašajo na Pobudo za projektne obveznice in Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T. Ta dva instrumenta sta bila v letu 2016 združena v Instrument za povezovanje Evrope.

(8)  Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

8

(9)  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (razen lastniških instrumentov in enotnega sklada).

9

(10)  Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj.

10

(11)  S korekcijskim koeficientom.

11

(12)  Se plačuje prva tri leta po odhodu.

12

(13)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

13

(14)  Za tveganje, ki ga prevzema EU, so v celoti oblikovane rezervacije.

14

(15)  Vključuje združitev instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T in Pobude za projektne obveznice.

15

(16)  Brez poslov refinanciranja.

16

(17)  Brez preventivne pomoči.

17

(18)  Za več informacij glej: Evropska komisija, zimska napoved gospodarskih gibanj za leto 2017.

18

(19)  Sklep Komisije C(2016) 60/03 z dne 10. februarja 2016 o instrumentu za begunce v Turčiji in spremembi Sklepa Komisije C(2015) 9500 z dne 24. novembra 2015.

19

(20)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, Prvo letno poročilo o instrumentu za begunce v Turčiji, COM(2017) 130 final z dne 2. marca 2017.

20

(21)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

21

(22)  Od tega znaša rezultat Efte 0 milijonov EUR v letu 2016 in (2) milijona EUR v letu 2015.

22

---

| 28.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/151 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/151

---

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

(2017/C 323/02)

Mnenje

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2016, ki ga je Komisija odobrila 26. junija 2017, ter |
| --- | --- | --- |

I.

Sodišče je revidiralo:

(a)

konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2016, ki ga je Komisija odobrila 26. junija 2017, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Zanesljivost zaključnega računa

| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa









  II. | Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije (EU) za leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2016 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

II.

Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije (EU) za leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2016 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom









  III. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

III.

Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni.

Plačila

| Mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom









  IV. | Razen učinkov zadeve, opisane v odstavku o osnovi za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

Mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

IV.

Razen učinkov zadeve, opisane v odstavku o osnovi za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2016, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna.

Osnova za mnenje

| V. | Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Naša odgovornost na podlagi teh standardov je natančneje opisana v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Glede na etični kodeks za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje (kodeks IESBA), ter etične zahteve, pomembne za našo revizijo, je Sodišče neodvisno, poleg tega pa izpolnjuje tudi druge etične obveznosti v skladu s temi zahtevami in kodeksom IESBA. Menimo, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna podlaga za naše mnenje. |
| --- | --- |

V.

Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Naša odgovornost na podlagi teh standardov je natančneje opisana v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Glede na etični kodeks za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje (kodeks IESBA), ter etične zahteve, pomembne za našo revizijo, je Sodišče neodvisno, poleg tega pa izpolnjuje tudi druge etične obveznosti v skladu s temi zahtevami in kodeksom IESBA. Menimo, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna podlaga za naše mnenje.

Osnova za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| VI. | V odhodkih, evidentiranih leta 2016, ki zajemajo porabo na podlagi povračil (3), so pomembne napake. Po mnenju Sodišča znaša ocenjena stopnja napake za plačila na podlagi povračil 4,8 %. Skupna ocenjena stopnja napake (3,1 %), ki jo je ugotovilo Sodišče, je še vedno nad pragom pomembnosti, vendar ni vseobsegajoča. Za plačila na podlagi pravic ni značilna pomembna stopnja napake (4). Splošni zaključek Sodišča potrjuje analiza zneskov, pri katerih obstaja tveganje, ki jo je opravila Komisija in je predstavljena v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti za proračun EU. |
| --- | --- |

VI.

V odhodkih, evidentiranih leta 2016, ki zajemajo porabo na podlagi povračil (3), so pomembne napake. Po mnenju Sodišča znaša ocenjena stopnja napake za plačila na podlagi povračil 4,8 %. Skupna ocenjena stopnja napake (3,1 %), ki jo je ugotovilo Sodišče, je še vedno nad pragom pomembnosti, vendar ni vseobsegajoča. Za plačila na podlagi pravic ni značilna pomembna stopnja napake (4). Splošni zaključek Sodišča potrjuje analiza zneskov, pri katerih obstaja tveganje, ki jo je opravila Komisija in je predstavljena v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti za proračun EU.

Ključne revizijske zadeve

| VII. | Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po strokovni presoji Sodišča najbolj bistvene za njegovo revizijo konsolidiranega zaključnega računa za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa kot celote in oblikovanju mnenja o njem, vendar o teh zadevah ne izreka ločenega mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po strokovni presoji Sodišča najbolj bistvene za njegovo revizijo konsolidiranega zaključnega računa za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa kot celote in oblikovanju mnenja o njem, vendar o teh zadevah ne izreka ločenega mnenja.

Sodišče je ocenilo rezervacijo za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih, predstavljene v zaključnem računu

| VIII. | Bilanca stanja EU vključuje pokojnine in druge zaslužke zaposlenih, ki so konec leta 2016 znašali 67,2 milijarde EUR. To je ena najpomembnejših obveznosti, prikazanih v bilanci stanja, ki znaša skoraj tretjino skupnih obveznosti za leto 2016 v višini 234,8 milijarde EUR. |
| --- | --- |

VIII.

Bilanca stanja EU vključuje pokojnine in druge zaslužke zaposlenih, ki so konec leta 2016 znašali 67,2 milijarde EUR. To je ena najpomembnejših obveznosti, prikazanih v bilanci stanja, ki znaša skoraj tretjino skupnih obveznosti za leto 2016 v višini 234,8 milijarde EUR.

| IX. | Večina te rezervacije za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih (58,7 milijard EUR) se nanaša na pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije. Ta pokojninska obveznost zajema „določene zaslužke“, opredeljene v členu 83 kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti (kadrovski predpisi) in členu 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Obveznost, evidentirana v zaključnem računu, odraža znesek, ki bi bil vključen v pokojninski sklad – če bi bil ta ustanovljen – za plačilo obstoječih obveznosti za starostne pokojnine (5). Poleg starostnih pokojnin zajema tudi invalidske pokojnine in pokojnine, ki se izplačujejo vdovam/otrokom umrlih uslužbencev EU. Na podlagi člena 83 kadrovskih predpisov se zaslužki, izplačani v okviru pokojninske sheme, knjižijo v breme proračuna EU, države članice skupaj jamčijo izplačilo zaslužkov, uslužbenci pa prispevajo tretjino stroškov financiranja sheme. |
| --- | --- |

IX.

Večina te rezervacije za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih (58,7 milijard EUR) se nanaša na pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije. Ta pokojninska obveznost zajema „določene zaslužke“, opredeljene v členu 83 kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti (kadrovski predpisi) in členu 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Obveznost, evidentirana v zaključnem računu, odraža znesek, ki bi bil vključen v pokojninski sklad – če bi bil ta ustanovljen – za plačilo obstoječih obveznosti za starostne pokojnine (5). Poleg starostnih pokojnin zajema tudi invalidske pokojnine in pokojnine, ki se izplačujejo vdovam/otrokom umrlih uslužbencev EU. Na podlagi člena 83 kadrovskih predpisov se zaslužki, izplačani v okviru pokojninske sheme, knjižijo v breme proračuna EU, države članice skupaj jamčijo izplačilo zaslužkov, uslužbenci pa prispevajo tretjino stroškov financiranja sheme.

| X. | Pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije je obvezna poklicna pokojninska shema za javne uslužbence EU, v okviru katere se prispevki zaposlenih ter institucij in organov, ki jih zaposlujejo, uporabljajo za financiranje prihodnjih pokojnin. Zasnovana je tako, da s prilagoditvami stopnje prispevka v shemo in upokojitvene starosti samodejno zagotavlja aktuarsko ravnotežje. Število in raznolikost parametrov, ki se uporabljajo za izračun dolgoročnih napovedi stroškov za pokojnine, poudarjata aktuarsko naravo tega izračuna, ki ga vsako leto opravi Eurostat. |
| --- | --- |

X.

Pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije je obvezna poklicna pokojninska shema za javne uslužbence EU, v okviru katere se prispevki zaposlenih ter institucij in organov, ki jih zaposlujejo, uporabljajo za financiranje prihodnjih pokojnin. Zasnovana je tako, da s prilagoditvami stopnje prispevka v shemo in upokojitvene starosti samodejno zagotavlja aktuarsko ravnotežje. Število in raznolikost parametrov, ki se uporabljajo za izračun dolgoročnih napovedi stroškov za pokojnine, poudarjata aktuarsko naravo tega izračuna, ki ga vsako leto opravi Eurostat.

| XI. | Sodišče je v okviru revizije ovrednotilo aktuarske predpostavke in iz tega izhajajoče vrednotenje rezervacije za pokojnine. Preverili smo številčne podatke, aktuarske parametre, izračun rezervacije ter predstavitev v konsolidirani bilanci stanja in pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom. Pri reviziji poštene vrednosti rezervacije so bile ugotovljene nekatere nepopolnosti in netočnosti v osnovni podatkovni zbirki, ki pa niso pomembne za konsolidirani zaključni račun EU. Kot je navedeno v pojasnilu 2.9 h konsolidiranim računovodskim izkazom, bo Komisija sprejela nadaljnje ukrepe za okrepitev procesov za izračun obveznosti za zaslužke zaposlenih, ki jih bo Sodišče še naprej pregledovalo. |
| --- | --- |

XI.

Sodišče je v okviru revizije ovrednotilo aktuarske predpostavke in iz tega izhajajoče vrednotenje rezervacije za pokojnine. Preverili smo številčne podatke, aktuarske parametre, izračun rezervacije ter predstavitev v konsolidirani bilanci stanja in pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom. Pri reviziji poštene vrednosti rezervacije so bile ugotovljene nekatere nepopolnosti in netočnosti v osnovni podatkovni zbirki, ki pa niso pomembne za konsolidirani zaključni račun EU. Kot je navedeno v pojasnilu 2.9 h konsolidiranim računovodskim izkazom, bo Komisija sprejela nadaljnje ukrepe za okrepitev procesov za izračun obveznosti za zaslužke zaposlenih, ki jih bo Sodišče še naprej pregledovalo.

Sodišče je ocenilo vnaprej vračunane stroške, predstavljene v zaključnem računu

| XII. | Konec leta 2016 je Komisija ocenila, da so nastali upravičeni odhodki, dolgovani upravičencem, vendar še ne sporočeni Komisiji, znašali 102 milijardi EUR (konec leta 2015: 106 milijard EUR). Evidentirala jih je kot vnaprej vračunane stroške. |
| --- | --- |

XII.

Konec leta 2016 je Komisija ocenila, da so nastali upravičeni odhodki, dolgovani upravičencem, vendar še ne sporočeni Komisiji, znašali 102 milijardi EUR (konec leta 2015: 106 milijard EUR). Evidentirala jih je kot vnaprej vračunane stroške.

| XIII. | Sodišče je preučilo metodologije in kontrolne sisteme za ocene na koncu leta, ki se uporabljajo v glavnih generalnih direktoratih. Pripravilo je vzorca računov in izplačil predfinanciranj ter izvedlo delo v zvezi s temi elementi, da bi obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Od računovodske službe Komisije je zahtevalo dodatna pojasnila za splošne metode, ki jih uporabljajo, zlasti za novo metodo, ki se uporablja za programsko obdobje 2014–2020 na področju kohezije. |
| --- | --- |

XIII.

Sodišče je preučilo metodologije in kontrolne sisteme za ocene na koncu leta, ki se uporabljajo v glavnih generalnih direktoratih. Pripravilo je vzorca računov in izplačil predfinanciranj ter izvedlo delo v zvezi s temi elementi, da bi obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Od računovodske službe Komisije je zahtevalo dodatna pojasnila za splošne metode, ki jih uporabljajo, zlasti za novo metodo, ki se uporablja za programsko obdobje 2014–2020 na področju kohezije.

| XIV. | Na podlagi opravljenega dela lahko zaključimo, da je ocena skupnega zneska vnaprej vračunanih stroškov, navedenih v konsolidirani bilanci stanja, za glavne generalne direktorate poštena. Vendar pa smo v nekaterih manjših generalnih direktoratih ugotovili sistemske slabosti v zvezi z vnosi ob koncu leta. Komisija ja v zvezi s tem pripravila akcijski načrt. |
| --- | --- |

XIV.

Na podlagi opravljenega dela lahko zaključimo, da je ocena skupnega zneska vnaprej vračunanih stroškov, navedenih v konsolidirani bilanci stanja, za glavne generalne direktorate poštena. Vendar pa smo v nekaterih manjših generalnih direktoratih ugotovili sistemske slabosti v zvezi z vnosi ob koncu leta. Komisija ja v zvezi s tem pripravila akcijski načrt.

Sodišče je Komisijo prosilo za dodatne informacije za utemeljitev vrednotenja finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje

| XV. | Organi v državah članicah prenesejo del financiranja, ki ga je v obliki predujmov izplačala Komisija, v finančne instrumente v obliki posojil, lastniških instrumentov ali jamstev. |
| --- | --- |

XV.

Organi v državah članicah prenesejo del financiranja, ki ga je v obliki predujmov izplačala Komisija, v finančne instrumente v obliki posojil, lastniških instrumentov ali jamstev.

| XVI. | Pri večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 zakonodaja EU ni zahtevala, da bi ti organi pripravljali redna poročila o zneskih v teh instrumentih za pripravo zaključnega računa. Zato je Komisija na podlagi najnovejšega razpoložljivega poročila (v tem primeru poročila s konca leta 2015) ocenila uporabo predujmov ob predpostavki, da bodo sredstva v celoti in enakomerno porabljena v obdobju delovanja (prvotno do 31. decembra 2015, vendar je bilo to pozneje podaljšano do 31. marca 2017). Opozoriti moramo, da Komisija teh zneskov ne skuša izterjati, čeprav smo ugotovili, da so se finančni instrumenti v letu 2016 uporabljali zunaj obdobja upravičenosti (glej odstavka 6.20 in 6.21 poglavja 6). Predstavitev v bilanci stanja in pojasnilo 2.5 h konsolidiranim računovodskim izkazom zato odraža to stališče Komisije. |
| --- | --- |

XVI.

Pri večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 zakonodaja EU ni zahtevala, da bi ti organi pripravljali redna poročila o zneskih v teh instrumentih za pripravo zaključnega računa. Zato je Komisija na podlagi najnovejšega razpoložljivega poročila (v tem primeru poročila s konca leta 2015) ocenila uporabo predujmov ob predpostavki, da bodo sredstva v celoti in enakomerno porabljena v obdobju delovanja (prvotno do 31. decembra 2015, vendar je bilo to pozneje podaljšano do 31. marca 2017). Opozoriti moramo, da Komisija teh zneskov ne skuša izterjati, čeprav smo ugotovili, da so se finančni instrumenti v letu 2016 uporabljali zunaj obdobja upravičenosti (glej odstavka 6.20 in 6.21 poglavja 6). Predstavitev v bilanci stanja in pojasnilo 2.5 h konsolidiranim računovodskim izkazom zato odraža to stališče Komisije.

| XVII. | Za večletni finančni okvir 2014–2020 morajo organi v vseh zahtevkih za povračilo stroškov zagotoviti informacije o predujmih, nakazanih v finančne instrumente, in izplačilih končnim upravičencem iz teh finančnih instrumentov. Na podlagi teh informacij se izračuna ocenjeni znesek in pripozna v zaključnem računu za obdobje med datumom zadnjega zahtevka za povračilo stroškov in koncem leta. |
| --- | --- |

XVII.

Za večletni finančni okvir 2014–2020 morajo organi v vseh zahtevkih za povračilo stroškov zagotoviti informacije o predujmih, nakazanih v finančne instrumente, in izplačilih končnim upravičencem iz teh finančnih instrumentov. Na podlagi teh informacij se izračuna ocenjeni znesek in pripozna v zaključnem računu za obdobje med datumom zadnjega zahtevka za povračilo stroškov in koncem leta.

| XVIII. | Preučili smo postopek, uveden za potrditev zadevnega predfinanciranja, in menimo, da je znesek, naveden v bilanci stanja, pošten. |
| --- | --- |

XVIII.

Preučili smo postopek, uveden za potrditev zadevnega predfinanciranja, in menimo, da je znesek, naveden v bilanci stanja, pošten.

Druge zadeve

| XIX. | Poslovodstvo je odgovorno za druge informacije. Te zajemajo razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo, vendar ne vključujejo konsolidiranega zaključnega računa in našega revizijskega poročila o tem. Naše mnenje o konsolidiranem zaključnem računu ne zajema drugih informacij. O tem tudi ne dajemo nobene izjave o zanesljivosti. Pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa je Sodišče odgovorno za to, da prebere druge informacije in tako preuči, ali so te pomembno neskladne s konsolidiranim zaključnim računom ali našim vedenjem, pridobljenim pri reviziji ali se zdijo kako drugače pomembno napačno navedene. Če na podlagi svojega dela ugotovimo, da v teh informacijah obstajajo pomembne napačne navedbe, moramo o tem poročati. V zvezi s tem nimamo kaj poročati. |
| --- | --- |

XIX.

Poslovodstvo je odgovorno za druge informacije. Te zajemajo razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo, vendar ne vključujejo konsolidiranega zaključnega računa in našega revizijskega poročila o tem. Naše mnenje o konsolidiranem zaključnem računu ne zajema drugih informacij. O tem tudi ne dajemo nobene izjave o zanesljivosti. Pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa je Sodišče odgovorno za to, da prebere druge informacije in tako preuči, ali so te pomembno neskladne s konsolidiranim zaključnim računom ali našim vedenjem, pridobljenim pri reviziji ali se zdijo kako drugače pomembno napačno navedene. Če na podlagi svojega dela ugotovimo, da v teh informacijah obstajajo pomembne napačne navedbe, moramo o tem poročati. V zvezi s tem nimamo kaj poročati.

Odgovornost poslovodstva

| XX. | V skladu s členi od 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

XX.

V skladu s členi od 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU).

| XXI. | Pri pripravi konsolidiranega zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti EU za časovno neomejenost delovanja, razkritje zadev, povezanih s časovno neomejenostjo delovanja, kadar je to ustrezno, ter računovodenje na podlagi predpostavke o časovni neomejenosti delovanja, razen če poslovodstvo ne namerava subjekta likvidirati ali ne namerava nehati poslovati ali če nima druge možnosti, kot da to stori. |
| --- | --- |

XXI.

Pri pripravi konsolidiranega zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti EU za časovno neomejenost delovanja, razkritje zadev, povezanih s časovno neomejenostjo delovanja, kadar je to ustrezno, ter računovodenje na podlagi predpostavke o časovni neomejenosti delovanja, razen če poslovodstvo ne namerava subjekta likvidirati ali ne namerava nehati poslovati ali če nima druge možnosti, kot da to stori.

| XXII. | Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja EU. |
| --- | --- |

XXII.

Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja EU.

Revizorjeva odgovornost za revizijo konsolidiranega zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| XXIII. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je konsolidirani zaključni račun Evropske unije brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu dati izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije pomembno napačna navedba ali neskladnost, če obstaja. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega konsolidiranega zaključnega računa. |
| --- | --- |

XXIII.

Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je konsolidirani zaključni račun Evropske unije brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu dati izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije pomembno napačna navedba ali neskladnost, če obstaja. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega konsolidiranega zaključnega računa.

| XXIV. | V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranem zaključnem računu. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preučimo računovodske izkaze carinskih organov in analiziramo tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v zaključnem računu. |
| --- | --- |

XXIV.

V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranem zaključnem računu. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preučimo računovodske izkaze carinskih organov in analiziramo tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v zaključnem računu.

| XXV. | Pri odhodkih preučimo plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predujmi se preučijo, ko prejemnik sredstev utemelji njihovo pravilno porabo in institucija ali organ sprejme utemeljitev z obračunom predujma v istem letu ali pozneje. |
| --- | --- |

XXV.

Pri odhodkih preučimo plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predujmi se preučijo, ko prejemnik sredstev utemelji njihovo pravilno porabo in institucija ali organ sprejme utemeljitev z obračunom predujma v istem letu ali pozneje.

| XXVI. | Kot del revizije v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) skozi celotno revizijo uporabljamo strokovno presojo in ohranjamo poklicno nezaupljivost. Poleg tega:






  — | ugotavljamo in ocenjujemo tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropske unije zaradi goljufije ali napake, pripravljamo in izvajamo revizijske postopke glede na ta tveganja ter pridobivamo revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna podlaga za naše mnenje. Tveganje, da se ne odkrijejo pomembno napačne navedbe ali neskladja, ki so posledica goljufij, je večje, kot da se ne odkrijejo pomembno napačne navedbe ali neskladja, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam; |
| --- | --- | --- |

XXVI.

Kot del revizije v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) skozi celotno revizijo uporabljamo strokovno presojo in ohranjamo poklicno nezaupljivost. Poleg tega:

—

ugotavljamo in ocenjujemo tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropske unije zaradi goljufije ali napake, pripravljamo in izvajamo revizijske postopke glede na ta tveganja ter pridobivamo revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna podlaga za naše mnenje. Tveganje, da se ne odkrijejo pomembno napačne navedbe ali neskladja, ki so posledica goljufij, je večje, kot da se ne odkrijejo pomembno napačne navedbe ali neskladja, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam;

| — | skušamo spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol; |
| --- | --- |

—

skušamo spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol;

| — | vrednotimo ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen in z njimi povezanih razkritij poslovodstva; |
| --- | --- |

—

vrednotimo ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen in z njimi povezanih razkritij poslovodstva;

| — | sprejemamo zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti časovne neomejenosti delovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost v zvezi z dogodki ali razmerami, ki bi lahko pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta za časovno neomejenost delovanja. Če ugotovimo, da pomembna negotovost obstaja, moramo v svojih revizijskih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Naši zaključki temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma našega revizijskega poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu bi lahko subjekt prenehal delovati; |
| --- | --- |

—

sprejemamo zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti časovne neomejenosti delovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost v zvezi z dogodki ali razmerami, ki bi lahko pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta za časovno neomejenost delovanja. Če ugotovimo, da pomembna negotovost obstaja, moramo v svojih revizijskih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Naši zaključki temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma našega revizijskega poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu bi lahko subjekt prenehal delovati;

| — | vrednotimo celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke; |
| --- | --- |

—

vrednotimo celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke;

| — | pridobivamo zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah subjektov v obsegu konsolidacije v okviru Evropske unije, da bi lahko dali mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Odgovorni smo za usmerjenost, nadzor in smotrnost revizij. Revizijska mnenja so izključno naša odgovornost. |
| --- | --- |

—

pridobivamo zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah subjektov v obsegu konsolidacije v okviru Evropske unije, da bi lahko dali mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Odgovorni smo za usmerjenost, nadzor in smotrnost revizij. Revizijska mnenja so izključno naša odgovornost.

| XXVII. | Komuniciramo s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z morebitnimi pomembnimi pomanjkljivostmi notranjih kontrol, ki jih odkrijemo pri svojih revizijah. |
| --- | --- |

XXVII.

Komuniciramo s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z morebitnimi pomembnimi pomanjkljivostmi notranjih kontrol, ki jih odkrijemo pri svojih revizijah.

| XXVIII. | Med zadevami, o katerih se komunicira s Komisijo in drugimi subjekti, ki jih revidiramo, določimo tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa za tekoče obdobje in so zato ključne revizijske zadeve. Te zadeve opišemo v revizijskem poročilu, razen če zakoni ali predpisi ne prepovedujejo javno razkritje zadeve ali, v izredno redkih okoliščinah, če ne ugotovimo, da se o zadevi v našem poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega poročanja večje od koristi javnega interesa. |
| --- | --- |

XXVIII.

Med zadevami, o katerih se komunicira s Komisijo in drugimi subjekti, ki jih revidiramo, določimo tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa za tekoče obdobje in so zato ključne revizijske zadeve. Te zadeve opišemo v revizijskem poročilu, razen če zakoni ali predpisi ne prepovedujejo javno razkritje zadeve ali, v izredno redkih okoliščinah, če ne ugotovimo, da se o zadevi v našem poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega poročanja večje od koristi javnega interesa.

13. julij 2017

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo tudi pojasnila.

2

(3)  66,0 milijarde EUR. Dodatne informacije so v odstavku 1.10 letnega poročila Sodišča za leto 2016.

3

(4)  63,3 milijarde EUR. Dodatne informacije so v odstavku 1.11 letnega poročila Sodišča za leto 2016.

4

(5)  Glej mednarodni računovodski standard za javni sektor IPSAS 25 – zaslužki zaposlenih. V zvezi s pokojninskim sistemom uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije obveznost za določene zaslužke izkazuje sedanjo vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala EU izplačati za izpolnitev pokojninskih obveznost, ki izhajajo iz zaposlitve zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih.

5

---