# Jurnalul Oficial C 316/22 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 316 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6022 septembrie 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 316

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6022 septembrie 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 7 și 10 septembrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 387, 20.10.2016 .TEXTE ADOPTATEȘedințele dintre 16 și 17 septembrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 397, 27.10.2016 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 7 și 10 septembrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 387, 20.10.2016 .TEXTE ADOPTATEȘedințele dintre 16 și 17 septembrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 397, 27.10.2016 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 387, 20.10.2016

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 397, 27.10.2016

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 8 septembrie 2015 |
| 2017/C 316/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2013-2014) (2014/2254(INI)) | 2 |
| 2017/C 316/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la procedurile și practicile legate de audierile comisarilor – concluziile care se impun în urma experienței din 2014 (2015/2040(INI)) | 37 |
| 2017/C 316/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la Drepturile omului și tehnologia: iMarietje Schaakempactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe (2014/2232(INI)) | 40 |
| 2017/C 316/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene: către controale bazate pe performanță ale politicii agricole comune (2014/2234(INI)) | 51 |
| 2017/C 316/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la întreprinderile familiale din Europa (2014/2210(INI)) | 57 |
| 2017/C 316/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la exploatarea potențialului cercetării și inovării în economia albastră de a genera locuri de muncă și creștere economică (2014/2240(INI)) | 64 |
| 2017/C 316/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor prin educație și formare (2015/2006(INI)) | 76 |
| 2017/C 316/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european (2014/2149(INI)) | 88 |
| 2017/C 316/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene Dreptul la apă (Right2Water) (2014/2239(INI)) | 99 |
| | Miercuri, 9 septembrie 2015 |
| 2017/C 316/10 | Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI)) | 114 |
| 2017/C 316/11 | Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI)) | 118 |
| 2017/C 316/12 | Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI)) | 120 |
| 2017/C 316/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la dimensiunea urbană a politicilor UE (2014/2213(INI)) | 124 |
| 2017/C 316/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană (2014/2245(INI)) | 132 |
| 2017/C 316/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la Raportul privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a Anului european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (2014/2255(INI)) | 145 |
| 2017/C 316/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (2015/2005(INI)) | 155 |
| 2017/C 316/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la carierele femeilor în mediul științific și universitar și plafoanele de sticlă întâlnite (2014/2251(INI)) | 173 |
| 2017/C 316/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la capacitarea fetelor prin educație în Uniunea Europeană (2014/2250(INI)) | 182 |
| 2017/C 316/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (2015/2061(INI)) | 192 |
| | Joi, 10 septembrie 2015 |
| 2017/C 316/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la Rusia, îndeosebi la cazurile lui Eston Kohver, lui Oleg Sențov și al lui Alexander Colcenko (2015/2838(RSP)) | 198 |
| 2017/C 316/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la Angola (2015/2839(RSP)) | 202 |
| 2017/C 316/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la Azerbaidjan (2015/2840(RSP)) | 207 |
| 2017/C 316/23 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la migrație și refugiați în Europa (2015/2833(RSP)) | 212 |
| 2017/C 316/24 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la rolul UE în procesul de pace din Orientul Mijlociu (2015/2685(RSP)) | 217 |
| 2017/C 316/25 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la situația din Belarus (2015/2834(RSP)) | 221 |
| 2017/C 316/26 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (2014/2236(INI)) | 224 |
| 2017/C 316/27 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (2014/2235(INI)) | 233 |
| 2017/C 316/28 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la cel de-al 30-lea și cel de-al 31-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2012-2013) (2014/2253(INI)) | 246 |
| | Miercuri, 16 septembrie 2015 |
| 2017/C 316/29 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 septembrie 2015 referitoare la programul de lucru al Comisiei pe 2016 (2015/2729(RSP)) | 254 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 8 septembrie 2015

2017/C 316/01

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2013-2014) (2014/2254(INI))

2

2017/C 316/02

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la procedurile și practicile legate de audierile comisarilor – concluziile care se impun în urma experienței din 2014 (2015/2040(INI))

37

2017/C 316/03

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la Drepturile omului și tehnologia: iMarietje Schaakempactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe (2014/2232(INI))

40

2017/C 316/04

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene: către controale bazate pe performanță ale politicii agricole comune (2014/2234(INI))

51

2017/C 316/05

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la întreprinderile familiale din Europa (2014/2210(INI))

57

2017/C 316/06

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la exploatarea potențialului cercetării și inovării în economia albastră de a genera locuri de muncă și creștere economică (2014/2240(INI))

64

2017/C 316/07

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor prin educație și formare (2015/2006(INI))

76

2017/C 316/08

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european (2014/2149(INI))

88

2017/C 316/09

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene Dreptul la apă (Right2Water) (2014/2239(INI))

99

Miercuri, 9 septembrie 2015

2017/C 316/10

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

114

2017/C 316/11

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

118

2017/C 316/12

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

120

2017/C 316/13

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la dimensiunea urbană a politicilor UE (2014/2213(INI))

124

2017/C 316/14

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană (2014/2245(INI))

132

2017/C 316/15

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la Raportul privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a Anului european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (2014/2255(INI))

145

2017/C 316/16

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (2015/2005(INI))

155

2017/C 316/17

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la carierele femeilor în mediul științific și universitar și plafoanele de sticlă întâlnite (2014/2251(INI))

173

2017/C 316/18

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la capacitarea fetelor prin educație în Uniunea Europeană (2014/2250(INI))

182

2017/C 316/19

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (2015/2061(INI))

192

Joi, 10 septembrie 2015

2017/C 316/20

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la Rusia, îndeosebi la cazurile lui Eston Kohver, lui Oleg Sențov și al lui Alexander Colcenko (2015/2838(RSP))

198

2017/C 316/21

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la Angola (2015/2839(RSP))

202

2017/C 316/22

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la Azerbaidjan (2015/2840(RSP))

207

2017/C 316/23

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la migrație și refugiați în Europa (2015/2833(RSP))

212

2017/C 316/24

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la rolul UE în procesul de pace din Orientul Mijlociu (2015/2685(RSP))

217

2017/C 316/25

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la situația din Belarus (2015/2834(RSP))

221

2017/C 316/26

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (2014/2236(INI))

224

2017/C 316/27

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (2014/2235(INI))

233

2017/C 316/28

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la cel de-al 30-lea și cel de-al 31-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2012-2013) (2014/2253(INI))

246

Miercuri, 16 septembrie 2015

2017/C 316/29

Rezoluţia Parlamentului European din 16 septembrie 2015 referitoare la programul de lucru al Comisiei pe 2016 (2015/2729(RSP))

254

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 8 septembrie 2015 |
| 2017/C 316/30 | Decizia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 privind privind cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke (2015/2102(IMM)) | 270 |
| | Miercuri, 9 septembrie 2015 |
| 2017/C 316/31 | Decizia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la întrebările cu solicitare de răspuns scris (interpretare a articolului 130 alineatul (3) din Regulamentul de procedură) (2015/2152(REG)) | 272 |
| 2017/C 316/32 | Decizia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la suspendarea sau ridicarea ședinței (interpretare a articolului 191 din Regulamentul de procedură) (2015/2153(REG)) | 273 |
| 2017/C 316/33 | Decizia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 privind schimbarea numelui unei delegații interparlamentare (2015/2842(RSO)) | 274 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 8 septembrie 2015

2017/C 316/30

Decizia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 privind privind cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke (2015/2102(IMM))

270

Miercuri, 9 septembrie 2015

2017/C 316/31

Decizia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la întrebările cu solicitare de răspuns scris (interpretare a articolului 130 alineatul (3) din Regulamentul de procedură) (2015/2152(REG))

272

2017/C 316/32

Decizia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la suspendarea sau ridicarea ședinței (interpretare a articolului 191 din Regulamentul de procedură) (2015/2153(REG))

273

2017/C 316/33

Decizia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 privind schimbarea numelui unei delegații interparlamentare (2015/2842(RSO))

274

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 8 septembrie 2015 |
| 2017/C 316/34 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, Protocolul din 2014 la Convenția privind munca forțată din 1930 a Organizației Internaționale a Muncii cu privire la aspecte legate de politica socială (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE)) | 275 |
| 2017/C 316/35 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 515/97 al Consiliului privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD)) | 276 |
| 2017/C 316/36 | P8_TA(2015)0284Comerțul cu produse derivate din focă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 privind comerțul cu produse derivate din focă (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 septembrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 privind comerțul cu produse derivate din focă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 737/2010 al Comisiei | 277 |
| 2017/C 316/37 | P8_TA(2015)0285Clonarea animalelor crescute și reproduse în scopuri agricole ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind clonarea bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor crescute și reproduse în scopuri agricole (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 septembrie 2015 în vederea adoptării Directivei
  Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind clonarea bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor
  animalelor crescute și reproduse în scopuri agricole [AM 1. Prima parte a acestui amendament, și anume înlocuirea termenului directivă cu regulament, se aplică în întregul text] | 278 |
| | Miercuri, 9 septembrie 2015 |
| 2017/C 316/38 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE)) | 287 |
| 2017/C 316/39 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE)) | 288 |
| 2017/C 316/40 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Republica Madagascar și Comunitatea Europeană (15225/2014 – C8–0002/2015 – 2014/0319(NLE)) | 289 |
| 2017/C 316/41 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE)) | 290 |
| 2017/C 316/42 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Regatului Belgiei și a Republicii Polone să ratifice Convenția de la Budapesta privind contractul pentru transportul de mărfuri pe căile navigabile interioare (CMNI) și, respectiv, a Republicii Austria să adere la aceasta (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE)) | 291 |
| 2017/C 316/43 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE)) | 292 |
| | Joi, 17 septembrie 2015 |
| 2017/C 316/44 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei, al Greciei și al Ungariei (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE)) | 314 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 8 septembrie 2015

2017/C 316/34

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, Protocolul din 2014 la Convenția privind munca forțată din 1930 a Organizației Internaționale a Muncii cu privire la aspecte legate de politica socială (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

275

2017/C 316/35

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 515/97 al Consiliului privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

276

2017/C 316/36

P8_TA(2015)0284Comerțul cu produse derivate din focă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 privind comerțul cu produse derivate din focă (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 septembrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 privind comerțul cu produse derivate din focă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 737/2010 al Comisiei

277

2017/C 316/37

P8_TA(2015)0285Clonarea animalelor crescute și reproduse în scopuri agricole ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind clonarea bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor crescute și reproduse în scopuri agricole (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 septembrie 2015 în vederea adoptării Directivei
  Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind clonarea bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor
  animalelor crescute și reproduse în scopuri agricole [AM 1. Prima parte a acestui amendament, și anume înlocuirea termenului directivă cu regulament, se aplică în întregul text]

Directivei

Regulamentului

al

al

bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor

animalelor

278

Miercuri, 9 septembrie 2015

2017/C 316/38

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

287

2017/C 316/39

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

288

2017/C 316/40

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Republica Madagascar și Comunitatea Europeană (15225/2014 – C8–0002/2015 – 2014/0319(NLE))

289

2017/C 316/41

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

290

2017/C 316/42

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Regatului Belgiei și a Republicii Polone să ratifice Convenția de la Budapesta privind contractul pentru transportul de mărfuri pe căile navigabile interioare (CMNI) și, respectiv, a Republicii Austria să adere la aceasta (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

291

2017/C 316/43

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

292

Joi, 17 septembrie 2015

2017/C 316/44

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei, al Greciei și al Ungariei (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

314

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

22.9.2017

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2015-2016

Ședințele dintre 7 și 10 septembrie 2015

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 387, 20.10.2016
  .

TEXTE ADOPTATE

Ședințele dintre 16 și 17 septembrie 2015

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 397, 27.10.2016
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 8 septembrie 2015

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/2

---

P8_TA(2015)0286

Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2013-2014)

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2013-2014) (2014/2254(INI))

(2017/C 316/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană, în special al doilea paragraf și paragrafele patru – șapte, |
| --- | --- |

—

având în vedere preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană, în special al doilea paragraf și paragrafele patru – șapte,

| — | având în vedere, inter alia, articolul 2, articolul 3 alineatul (3) a doua liniuță și articolele 6, 7 și 9 din TUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere, inter alia, articolul 2, articolul 3 alineatul (3) a doua liniuță și articolele 6, 7 și 9 din TUE,

| — | având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special alineatul (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special alineatul (7),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000 (denumită în continuare „Carta”), proclamată la 12 decembrie 2007 la Strasbourg și intrată în vigoare odată cu Tratatul de la Lisabona în decembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000 (denumită în continuare „Carta”), proclamată la 12 decembrie 2007 la Strasbourg și intrată în vigoare odată cu Tratatul de la Lisabona în decembrie 2009,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în 1948,

| — | având în vedere tratatele ONU privind apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și jurisprudența organismelor ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere tratatele ONU privind apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și jurisprudența organismelor ONU,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, adoptată la New York, la 13 decembrie 2006 și ratificată de UE la 23 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, adoptată la New York, la 13 decembrie 2006 și ratificată de UE la 23 decembrie 2010,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului, adoptată la New York, la 20 noiembrie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului, adoptată la New York, la 20 noiembrie 1989,

| — | având în vedere următoarele Observații generale ale Convenției ONU privind drepturile copilului: nr. 7 (2005) privind respectarea drepturilor copilului în copilăria timpurie, nr. 9 (2006) privind drepturile copiilor cu handicap, nr. 10 (2007) privind drepturile copiilor în cadrul justiției juvenile, nr. 12 (2009) privind dreptul copilului de a fi ascultat, nr. 13 (2011) privind dreptul copilului la protecție împotriva oricărei forme de violență și nr. 14 (2013) privind dreptul copilului ca interesul superior al acestuia să fie considerat primordial, |
| --- | --- |

—

având în vedere următoarele Observații generale ale Convenției ONU privind drepturile copilului: nr. 7 (2005) privind respectarea drepturilor copilului în copilăria timpurie, nr. 9 (2006) privind drepturile copiilor cu handicap, nr. 10 (2007) privind drepturile copiilor în cadrul justiției juvenile, nr. 12 (2009) privind dreptul copilului de a fi ascultat, nr. 13 (2011) privind dreptul copilului la protecție împotriva oricărei forme de violență și nr. 14 (2013) privind dreptul copilului ca interesul superior al acestuia să fie considerat primordial,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei și Platforma de acțiune de la Beijing, precum și rezoluțiile sale din 25 februarie 2014 cu recomandări către Comisie referitoare la combaterea violenței împotriva femeilor (1) și din 6 februarie 2014 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către eliminarea mutilării genitale feminine” (2) și concluziile Consiliului din 5 iunie 2014 referitoare la prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor, inclusiv a mutilării genitale feminine, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei și Platforma de acțiune de la Beijing, precum și rezoluțiile sale din 25 februarie 2014 cu recomandări către Comisie referitoare la combaterea violenței împotriva femeilor (1) și din 6 februarie 2014 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către eliminarea mutilării genitale feminine” (2) și concluziile Consiliului din 5 iunie 2014 referitoare la prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor, inclusiv a mutilării genitale feminine,

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, convențiile, recomandările, rezoluțiile și rapoartele Adunării Parlamentare, ale Comitetului de Miniștri, ale comisarului pentru drepturile omului și ale Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, convențiile, recomandările, rezoluțiile și rapoartele Adunării Parlamentare, ale Comitetului de Miniștri, ale comisarului pentru drepturile omului și ale Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei,

| — | având în vedere Raportul expertului independent Cephas Lumina al Consiliului pentru Drepturile Omului cu privire la efectele datoriei externe și ale altor obligații financiare internaționale conexe ale statelor asupra exercitării depline a tuturor drepturilor omului, îndeosebi a drepturilor economice, sociale și culturale, (Addendum, misiunea în Grecia, A/HRC/25/50/Add. 1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul expertului independent Cephas Lumina al Consiliului pentru Drepturile Omului cu privire la efectele datoriei externe și ale altor obligații financiare internaționale conexe ale statelor asupra exercitării depline a tuturor drepturilor omului, îndeosebi a drepturilor economice, sociale și culturale, (Addendum, misiunea în Grecia, A/HRC/25/50/Add. 1),

| — | având în vedere raportul publicat în aprilie 2013 al Raportorului special al ONU privind drepturile omului în cazul migranților, gestionarea frontierelor externe ale UE și impactul său asupra migranților, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul publicat în aprilie 2013 al Raportorului special al ONU privind drepturile omului în cazul migranților, gestionarea frontierelor externe ale UE și impactul său asupra migranților,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 26 iunie 2014, prin care se solicită crearea unui grup de lucru interguvernamental fără limită de membri, în scopul elaborării „unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic privind societățile transnaționale și alte întreprinderi în ceea ce privește drepturile omului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 26 iunie 2014, prin care se solicită crearea unui grup de lucru interguvernamental fără limită de membri, în scopul elaborării „unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic privind societățile transnaționale și alte întreprinderi în ceea ce privește drepturile omului”,

| — | având în vedere orientările strategice pentru spațiul de libertate, securitate și justiție adoptate de Consiliul European la 27 iunie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările strategice pentru spațiul de libertate, securitate și justiție adoptate de Consiliul European la 27 iunie 2014,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere Carta socială europeană, astfel cum a fost revizuită în 1996, și jurisprudența Comitetului european pentru drepturile sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană, astfel cum a fost revizuită în 1996, și jurisprudența Comitetului european pentru drepturile sociale,

| — | având în vedere Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale a Consiliului Europei și Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale a Consiliului Europei și Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare,

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (3),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre (4),

| — | având în vedere pachetul de directive privind drepturile procedurale la apărare în UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul de directive privind drepturile procedurale la apărare în UE (5),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (6),

| — | având în vedere Cadrul strategic privind drepturile omului și democrația și planul său de acțiune însoțitor, adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic privind drepturile omului și democrația și planul său de acțiune însoțitor, adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012,

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene și ale reuniunii statelor membre în cadrul Consiliului referitoare la respectarea statului de drept, adoptate la 16 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene și ale reuniunii statelor membre în cadrul Consiliului referitoare la respectarea statului de drept, adoptate la 16 decembrie 2014,

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (8),

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (9),

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (10),

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (11),

| — | având în vedere Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (12),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (13),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2008)0229),

| — | având în vedere hotărârile și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), precum și jurisprudența curților constituționale naționale care utilizează Carta ca document de referință pentru interpretarea legislației naționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), precum și jurisprudența curților constituționale naționale care utilizează Carta ca document de referință pentru interpretarea legislației naționale,

| — | având în vedere orientările politice pentru noua Comisie Europeană, prezentate Parlamentului European de Președintele Juncker la 15 iulie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice pentru noua Comisie Europeană, prezentate Parlamentului European de Președintele Juncker la 15 iulie 2014,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulamentul general privind protecția datelor)(COM(2012)0011); |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulamentul general privind protecția datelor)(COM(2012)0011);

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, cercetării, depistării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării sancțiunilor penale, precum și libera circulație a acestor date(COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, cercetării, depistării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării sancțiunilor penale, precum și libera circulație a acestor date(COM(2012)0010),

| — | având în vedere Strategia UE pentru eradicarea traficului de ființe umane pentru perioada 2012-2016 (COM(2012)0286), în special dispozițiile privind finanțarea acordată pentru dezvoltarea unor orientări privind sistemele de protecție a copilului, precum și schimbul de bune practici, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE pentru eradicarea traficului de ființe umane pentru perioada 2012-2016 (COM(2012)0286), în special dispozițiile privind finanțarea acordată pentru dezvoltarea unor orientări privind sistemele de protecție a copilului, precum și schimbul de bune practici,

| — | având în vedere Recomandarea 2013/112/UE a Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2013/112/UE a Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (14),

| — | având în vedere orientările pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului în cazul persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului în cazul persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173) și concluziile Consiliului European din 24 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173) și concluziile Consiliului European din 24 iunie 2011,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Progrese înregistrate în punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor” (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Progrese înregistrate în punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor” (COM(2013)0454),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Raportul anticorupție al UE” (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Raportul anticorupție al UE” (COM(2014)0038),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 decembrie 2013 referitoare la progresele înregistrate în implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 decembrie 2013 referitoare la progresele înregistrate în implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor (15),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2014 referitoare la foaia de parcurs a UE împotriva homofobiei și a discriminării pe motiv de orientare sexuală și identitate de gen (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2014 referitoare la foaia de parcurs a UE împotriva homofobiei și a discriminării pe motiv de orientare sexuală și identitate de gen (16),

| — | având în vedere rezoluțiile Parlamentului European referitoare la egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European referitoare la egalitatea de gen,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 septembrie 2011 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 septembrie 2011 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (17),

| — | având în vedere raportul Senatului Statelor Unite privind programele de detenție și de interogare ale CIA, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Senatului Statelor Unite privind programele de detenție și de interogare ale CIA,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la situația minorilor neînsoțiți în UE (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la situația minorilor neînsoțiți în UE (18),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la drepturile fundamentale și la drepturile omului, în special cea din 27 februarie 2014 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2012) (19); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la drepturile fundamentale și la drepturile omului, în special cea din 27 februarie 2014 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2012) (19);

| — | având în vedere rezoluțiile sale privind migrația, în special cea mai recentă datată 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Marea Mediterană și necesitatea unei abordări holiste la nivelul UE a migrației (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale privind migrația, în special cea mai recentă datată 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Marea Mediterană și necesitatea unei abordări holiste la nivelul UE a migrației (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2005 referitoare la protecția minorităților și politicile de combatere a discriminărilor într-o Europă extinsă (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2005 referitoare la protecția minorităților și politicile de combatere a discriminărilor într-o Europă extinsă (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de a 25-a aniversare a Convenției ONU privind drepturile copilului (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de a 25-a aniversare a Convenției ONU privind drepturile copilului (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale a SUA, la organismele de supraveghere din diferitele state membre și la impactul acestora asupra vieții private a cetățenilor UE (23), prin care Parlamentul a indicat Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să efectueze o anchetă aprofundată pe această chestiune și Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în domeniul justiției și afacerilor interne (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale a SUA, la organismele de supraveghere din diferitele state membre și la impactul acestora asupra vieții private a cetățenilor UE (23), prin care Parlamentul a indicat Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să efectueze o anchetă aprofundată pe această chestiune și Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în domeniul justiției și afacerilor interne (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din plen din 11 februarie 2015 referitoare la raportul Senatului SUA privind utilizarea torturii de către CIA (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din plen din 11 februarie 2015 referitoare la raportul Senatului SUA privind utilizarea torturii de către CIA (25),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (26),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la decizia de a solicita avizul Curții de Justiție cu privire la compatibilitatea cu tratatele a Acordului UE-Canada referitor la transferul și prelucrarea datelor din registrul cu numele pasagerilor (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la decizia de a solicita avizul Curții de Justiție cu privire la compatibilitatea cu tratatele a Acordului UE-Canada referitor la transferul și prelucrarea datelor din registrul cu numele pasagerilor (27),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 11 septembrie 2012 (28) și din 10 octombrie 2013 (29) referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 11 septembrie 2012 (28) și din 10 octombrie 2013 (29) referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri,

| — | având în vedere rezoluțiile referitoare la centrul de detenție de la Guantanamo, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile referitoare la centrul de detenție de la Guantanamo,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la Carta UE: norme standard pentru libertatea mass-mediei în UE (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la Carta UE: norme standard pentru libertatea mass-mediei în UE (30),

| — | având în vedere avizul 2/2013 al CJUE privind Proiectul de acord internațional – Aderarea Uniunii Europene la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul 2/2013 al CJUE privind Proiectul de acord internațional – Aderarea Uniunii Europene la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| — | având în vedere hotărârea CJUE din 8 aprilie 2014 pronunțată în cauzele conexate C-293/12 și C-594/12 (Digital Rights Ireland și Seitlinger și alții), care anulează Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice și de modificare a Directivei 2002/58/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea CJUE din 8 aprilie 2014 pronunțată în cauzele conexate C-293/12 și C-594/12 (Digital Rights Ireland și Seitlinger și alții), care anulează Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice și de modificare a Directivei 2002/58/CE,

| — | având în vedere audierea dlui Frans Timmermans în Parlamentul European de la 7 octombrie 2014 și prezența sa în cadrul ședinței din 11 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea dlui Frans Timmermans în Parlamentul European de la 7 octombrie 2014 și prezența sa în cadrul ședinței din 11 februarie 2015,

| — | având în vedere audierea dlui Dimitris Avramopoulos în Parlamentul European de la 30 septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea dlui Dimitris Avramopoulos în Parlamentul European de la 30 septembrie 2014,

| — | având în vedere conferința anuală a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) de la 10 noiembrie 2014 pe tema „Drepturile fundamentale și imigrația în UE” și, în special, documentul de consultare al FRA „Canale de intrare în UE legale pentru persoanele care necesită protecție internațională: un set de instrumente”, |
| --- | --- |

—

având în vedere conferința anuală a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) de la 10 noiembrie 2014 pe tema „Drepturile fundamentale și imigrația în UE” și, în special, documentul de consultare al FRA „Canale de intrare în UE legale pentru persoanele care necesită protecție internațională: un set de instrumente”,

| — | având în vedere activitățile, rapoartele anuale și studiile Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) și ale FRA, precum și studiile la scară largă ale FRA pe tema discriminării și a infracțiunilor motivate de ură la adresa evreilor din statele membre ale UE, a violenței împotriva femeilor în UE și a experiențelor persoanelor LGBT în materie de discriminare, agresiune și hărțuire, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitățile, rapoartele anuale și studiile Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) și ale FRA, precum și studiile la scară largă ale FRA pe tema discriminării și a infracțiunilor motivate de ură la adresa evreilor din statele membre ale UE, a violenței împotriva femeilor în UE și a experiențelor persoanelor LGBT în materie de discriminare, agresiune și hărțuire,

| — | având în vedere contribuțiile ONG-urilor care participă în cadrul Platformei pentru drepturile fundamentale a FRA, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile ONG-urilor care participă în cadrul Platformei pentru drepturile fundamentale a FRA,

| — | având în vedere rapoartele și studiile organizațiilor neguvernamentale (ONG) în materie de drepturi ale omului și studiile comandate în acest domeniu de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în special studiul Departamentului tematic C referitor la impactul crizei asupra drepturilor fundamentale în statele membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și studiile organizațiilor neguvernamentale (ONG) în materie de drepturi ale omului și studiile comandate în acest domeniu de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în special studiul Departamentului tematic C referitor la impactul crizei asupra drepturilor fundamentale în statele membre ale UE,

| — | având în vedere studiile sale privind impactul crizei asupra situației drepturilor fundamentale în statele membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile sale privind impactul crizei asupra situației drepturilor fundamentale în statele membre ale UE,

| — | având în vedere principiile referitoare la statutul instituțiilor naționale pentru promovarea și protecția drepturilor omului („Principiile de la Paris”), anexate la Rezoluția 48/134 a Adunării Generale a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile referitoare la statutul instituțiilor naționale pentru promovarea și protecția drepturilor omului („Principiile de la Paris”), anexate la Rezoluția 48/134 a Adunării Generale a ONU,

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la situația drepturilor fundamentale: standardele și practicile din Ungaria (ca urmare a Rezoluției Parlamentului European din 16 februarie 2012) (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la situația drepturilor fundamentale: standardele și practicile din Ungaria (ca urmare a Rezoluției Parlamentului European din 16 februarie 2012) (31),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană (COM(2010)0573) și Orientările operaționale privind luarea în considerare a drepturilor fundamentale în cadrul evaluărilor de impact (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană (COM(2010)0573) și Orientările operaționale privind luarea în considerare a drepturilor fundamentale în cadrul evaluărilor de impact (SEC(2011)0567),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept (COM(2014)0158) și Concluziile Consiliului din 16 decembrie 2014 intitulate „Asigurarea respectării statului de drept în Uniunea Europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept (COM(2014)0158) și Concluziile Consiliului din 16 decembrie 2014 intitulate „Asigurarea respectării statului de drept în Uniunea Europeană”,

| — | având în vedere Raportul Comisiei pe 2013 privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a UE (COM(2014)0224) și documentele de lucru însoțitoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei pe 2013 privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a UE (COM(2014)0224) și documentele de lucru însoțitoare,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 2013 intitulat „Raport privind cetățenia UE în 2013 – Cetățeni ai UE: drepturile dumneavoastră, viitorul dumneavoastră” COM(2013)0269, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 2013 intitulat „Raport privind cetățenia UE în 2013 – Cetățeni ai UE: drepturile dumneavoastră, viitorul dumneavoastră” COM(2013)0269,

| — | având în vedere Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor (COM(2014)0209) și Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor (COM(2014)0209) și Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru afaceri constituționale, Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și Comisiei pentru petiții (A8-0230/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru afaceri constituționale, Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și Comisiei pentru petiții (A8-0230/2015),

| A. | întrucât integrarea europeană a survenit, în parte, pentru a evita o repetare a consecințelor tragice ale celui de Al Doilea Război Mondial și ale persecuțiilor și represiunilor săvârșite de regimul nazist, precum și pentru a evita orice declin sau pas înapoi în materie de democrație și stat de drept, prin promovarea, respectarea și apărarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât integrarea europeană a survenit, în parte, pentru a evita o repetare a consecințelor tragice ale celui de Al Doilea Război Mondial și ale persecuțiilor și represiunilor săvârșite de regimul nazist, precum și pentru a evita orice declin sau pas înapoi în materie de democrație și stat de drept, prin promovarea, respectarea și apărarea drepturilor omului;

| B. | întrucât respectarea și promovarea drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a democrației și a valorilor și principiilor consacrate în tratatele UE și a instrumentelor internaționale privind drepturile omului (Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția europeană a drepturilor omului, Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale etc.) sunt obligații ce le incumbă Uniunii și statelor sale membre și trebuie să se afle în centrul integrării europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât respectarea și promovarea drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a democrației și a valorilor și principiilor consacrate în tratatele UE și a instrumentelor internaționale privind drepturile omului (Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția europeană a drepturilor omului, Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale etc.) sunt obligații ce le incumbă Uniunii și statelor sale membre și trebuie să se afle în centrul integrării europene;

| C. | întrucât aceste drepturi trebuie să fie garantate pentru toți cei care trăiesc pe teritoriul UE, inclusiv împotriva abuzurilor și actelor de violență comise de autoritățile publice de la orice nivel; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceste drepturi trebuie să fie garantate pentru toți cei care trăiesc pe teritoriul UE, inclusiv împotriva abuzurilor și actelor de violență comise de autoritățile publice de la orice nivel;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 2 din TUE, UE se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, valori care sunt comune statelor membre, care trebuie respectate atât de către UE, cât și de fiecare stat membru în toate politicile acestora, atât la nivel intern, cât și la nivel extern; întrucât, în temeiul articolului 17 din TUE, Comisia trebuie să asigure aplicarea tratatelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 2 din TUE, UE se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, valori care sunt comune statelor membre, care trebuie respectate atât de către UE, cât și de fiecare stat membru în toate politicile acestora, atât la nivel intern, cât și la nivel extern; întrucât, în temeiul articolului 17 din TUE, Comisia trebuie să asigure aplicarea tratatelor;

| E. | întrucât, potrivit articolului 6 din TUE, UE are responsabilitatea de a sprijini drepturile fundamentale și de a le transpune în practică în cadrul tuturor acțiunilor sale, indiferent de competențele care îi revin în domeniul în cauză; întrucât statele membre sunt, de asemenea, încurajate să facă același lucru; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit articolului 6 din TUE, UE are responsabilitatea de a sprijini drepturile fundamentale și de a le transpune în practică în cadrul tuturor acțiunilor sale, indiferent de competențele care îi revin în domeniul în cauză; întrucât statele membre sunt, de asemenea, încurajate să facă același lucru;

| F. | întrucât este necesară o revizuire a tratatelor UE pentru a consolida protecția democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

F.

întrucât este necesară o revizuire a tratatelor UE pentru a consolida protecția democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale;

| G. | întrucât, în conformitate cu preambulul TUE, statele membre și-au confirmat atașamentul la drepturile sociale, astfel cum sunt definite în Carta socială europeană; întrucât articolul 151 din TFUE conține și o trimitere explicită la drepturile sociale fundamentale, cum sunt cele stabilite în Carta socială europeană; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu preambulul TUE, statele membre și-au confirmat atașamentul la drepturile sociale, astfel cum sunt definite în Carta socială europeană; întrucât articolul 151 din TFUE conține și o trimitere explicită la drepturile sociale fundamentale, cum sunt cele stabilite în Carta socială europeană;

| H. | întrucât, o dată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Carta drepturilor fundamentale a devenit o componentă de sine stătătoare a tratatelor și, prin urmare, aceasta are acum forță juridică obligatorie pentru instituțiile, agențiile și celelalte organisme ale UE, precum și pentru statele membre, atunci când este aplicată legislația UE; întrucât trebuie dezvoltată, stimulată și consolidată o adevărată cultură a drepturilor fundamentale în instituțiile UE, dar și în statele membre, îndeosebi atunci când acestea aplică dreptul UE atât pe plan intern, cât și în relațiile lor cu țările terțe; |
| --- | --- |

H.

întrucât, o dată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Carta drepturilor fundamentale a devenit o componentă de sine stătătoare a tratatelor și, prin urmare, aceasta are acum forță juridică obligatorie pentru instituțiile, agențiile și celelalte organisme ale UE, precum și pentru statele membre, atunci când este aplicată legislația UE; întrucât trebuie dezvoltată, stimulată și consolidată o adevărată cultură a drepturilor fundamentale în instituțiile UE, dar și în statele membre, îndeosebi atunci când acestea aplică dreptul UE atât pe plan intern, cât și în relațiile lor cu țările terțe;

| I. | întrucât la articolele 2 și 3 din Carta drepturilor fundamentale sunt recunoscute dreptul la viață și dreptul la integritate al persoanei; |
| --- | --- |

I.

întrucât la articolele 2 și 3 din Carta drepturilor fundamentale sunt recunoscute dreptul la viață și dreptul la integritate al persoanei;

| J. | întrucât articolul 4 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzice toate formele de tratament inuman sau degradant; |
| --- | --- |

J.

întrucât articolul 4 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzice toate formele de tratament inuman sau degradant;

| K. | întrucât la articolele 8, 9, 10, 19 și 21 din Carta drepturilor fundamentale a UE, precum și în jurisprudența Curții de Justiție a UE, este recunoscută importanța drepturilor sociale fundamentale, subliniind astfel faptul că aceste drepturi, în special drepturile sindicale, dreptul la grevă, dreptul de asociere și de întrunire, trebuie să beneficieze de aceleași garanții ca celelalte drepturi fundamentale recunoscute de cartă; |
| --- | --- |

K.

întrucât la articolele 8, 9, 10, 19 și 21 din Carta drepturilor fundamentale a UE, precum și în jurisprudența Curții de Justiție a UE, este recunoscută importanța drepturilor sociale fundamentale, subliniind astfel faptul că aceste drepturi, în special drepturile sindicale, dreptul la grevă, dreptul de asociere și de întrunire, trebuie să beneficieze de aceleași garanții ca celelalte drepturi fundamentale recunoscute de cartă;

| L. | întrucât articolul 22 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene obligă Uniunea să respecte „diversitatea culturală, religioasă și lingvistică”, iar articolul 21 interzice discriminarea pe motive de limbă și/sau de apartenență la o minoritate națională, |
| --- | --- |

L.

întrucât articolul 22 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene obligă Uniunea să respecte „diversitatea culturală, religioasă și lingvistică”, iar articolul 21 interzice discriminarea pe motive de limbă și/sau de apartenență la o minoritate națională,

| M. | întrucât articolul 33 din Carta drepturilor fundamentale garantează protecția familiei în plan juridic, economic și social; |
| --- | --- |

M.

întrucât articolul 33 din Carta drepturilor fundamentale garantează protecția familiei în plan juridic, economic și social;

| N. | întrucât articolele 37 și 38 din Cartă recunosc dreptul la un nivel ridicat de protecție a mediului, acesta fiind strâns legat de implementarea politicilor Uniunii; |
| --- | --- |

N.

întrucât articolele 37 și 38 din Cartă recunosc dreptul la un nivel ridicat de protecție a mediului, acesta fiind strâns legat de implementarea politicilor Uniunii;

| O. | întrucât statele membre nu pot reduce nivelul garanțiilor oferite în propriile constituții cu privire la anumite drepturi sub pretextul că nivelul de protecție a drepturilor stabilit în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene sau în alte instrumente ale legislației UE este inferior; |
| --- | --- |

O.

întrucât statele membre nu pot reduce nivelul garanțiilor oferite în propriile constituții cu privire la anumite drepturi sub pretextul că nivelul de protecție a drepturilor stabilit în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene sau în alte instrumente ale legislației UE este inferior;

| P. | întrucât este recunoscut faptul că autoritățile naționale (autoritățile judiciare, de aplicare a legii și administrațiile) joacă un rol esențial în transpunerea concretă a drepturilor și libertăților consacrate în Cartă; |
| --- | --- |

P.

întrucât este recunoscut faptul că autoritățile naționale (autoritățile judiciare, de aplicare a legii și administrațiile) joacă un rol esențial în transpunerea concretă a drepturilor și libertăților consacrate în Cartă;

| Q. | întrucât constituirea spațiului de libertate, securitate și justiție prevăzută în titlul V din TFUE necesită respectarea deplină a drepturilor fundamentale de către UE și fiecare stat membru în parte; |
| --- | --- |

Q.

întrucât constituirea spațiului de libertate, securitate și justiție prevăzută în titlul V din TFUE necesită respectarea deplină a drepturilor fundamentale de către UE și fiecare stat membru în parte;

| R. | întrucât ființa umană, cetățean sau rezident, se situează în centrul politicilor UE și întrucât drepturile personale, civile, politice, economice și sociale recunoscute de cartă nu doar au ca scop protecția cetățenilor și a rezidenților europeni împotriva unor eventuale ingerințe, abuzuri sau agresiuni, ci sunt totodată condiții prealabile pentru asigurarea dezvoltării lor personale depline și netulburate; |
| --- | --- |

R.

întrucât ființa umană, cetățean sau rezident, se situează în centrul politicilor UE și întrucât drepturile personale, civile, politice, economice și sociale recunoscute de cartă nu doar au ca scop protecția cetățenilor și a rezidenților europeni împotriva unor eventuale ingerințe, abuzuri sau agresiuni, ci sunt totodată condiții prealabile pentru asigurarea dezvoltării lor personale depline și netulburate;

| S. | întrucât statul de drept este coloana vertebrală a democrației liberale europene și este unul dintre principiile fondatoare ale UE, care decurge din tradițiile constituționale comune ale tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

S.

întrucât statul de drept este coloana vertebrală a democrației liberale europene și este unul dintre principiile fondatoare ale UE, care decurge din tradițiile constituționale comune ale tuturor statelor membre;

| T. | întrucât modul în care este implementat statul de drept la nivel național joacă un rol esențial în asigurarea încrederii reciproce între statele membre și în sistemele juridice ale acestora, prin urmare, constituirea spațiului de libertate, securitate și justiție prevăzută în titlul V din TFUE este de importanță vitală; |
| --- | --- |

T.

întrucât modul în care este implementat statul de drept la nivel național joacă un rol esențial în asigurarea încrederii reciproce între statele membre și în sistemele juridice ale acestora, prin urmare, constituirea spațiului de libertate, securitate și justiție prevăzută în titlul V din TFUE este de importanță vitală;

| U. | întrucât respectarea statului de drept este o condiție prealabilă pentru protejarea drepturilor fundamentale și are o importanță deosebită în cadrul UE, deoarece este și o condiție esențială pentru sprijinirea tuturor drepturilor și obligațiilor care decurg din tratate și din dreptul internațional; |
| --- | --- |

U.

întrucât respectarea statului de drept este o condiție prealabilă pentru protejarea drepturilor fundamentale și are o importanță deosebită în cadrul UE, deoarece este și o condiție esențială pentru sprijinirea tuturor drepturilor și obligațiilor care decurg din tratate și din dreptul internațional;

| V. | întrucât UE și statele sale membre sunt angajate într-un proces global de trecere la noi obiective de dezvoltare durabilă (ODD) în care drepturile omului sunt universale, indivizibile și inalienabile; |
| --- | --- |

V.

întrucât UE și statele sale membre sunt angajate într-un proces global de trecere la noi obiective de dezvoltare durabilă (ODD) în care drepturile omului sunt universale, indivizibile și inalienabile;

| W. | întrucât implementarea acestor valori și principii trebuie să se bazeze, de asemenea, pe monitorizarea efectivă a respectării drepturilor fundamentale garantate în Cartă, de exemplu atunci când sunt elaborate propunerile legislative; |
| --- | --- |

W.

întrucât implementarea acestor valori și principii trebuie să se bazeze, de asemenea, pe monitorizarea efectivă a respectării drepturilor fundamentale garantate în Cartă, de exemplu atunci când sunt elaborate propunerile legislative;

| X. | întrucât UE traversează o perioadă de gravă criză economică și socială, al cărui impact, combinat cu anumite măsuri, printre care reduceri drastice ale bugetului, implementate pentru a o soluționa în unele state membre, afectează negativ condițiile de viață ale cetățenilor UE – creșterea șomajului, a nivelului de pauperitate, inegalități și condiții de muncă precare, precum și limitarea accesului la servicii și a calității acestora – și, prin aceasta, bunăstarea cetățenilor; |
| --- | --- |

X.

întrucât UE traversează o perioadă de gravă criză economică și socială, al cărui impact, combinat cu anumite măsuri, printre care reduceri drastice ale bugetului, implementate pentru a o soluționa în unele state membre, afectează negativ condițiile de viață ale cetățenilor UE – creșterea șomajului, a nivelului de pauperitate, inegalități și condiții de muncă precare, precum și limitarea accesului la servicii și a calității acestora – și, prin aceasta, bunăstarea cetățenilor;

| Y. | întrucât aproape o treime din petițiile primite de Parlament sunt legate de acuzații de încălcare a drepturilor fundamentale prevăzute în Cartă, atingând probleme cum ar fi cetățenia, cele patru libertăți, ocuparea forței de muncă, circumstanțele economice, protecția mediului și a consumatorilor, sistemele de justiție, drepturile electorale și de participare democratică, transparența proceselor decizionale, dizabilitățile, drepturile copiilor, accesul la educație sau drepturile lingvistice; întrucât unele dintre aceste petiții ridică probleme legate de sănătate și de accesul la îngrijiri și servicii medicale, dar și de dreptul la un loc de muncă, ca o consecință directă a crizei economice; întrucât petițiile reprezintă de obicei primii indicatori privind situația drepturilor fundamentale în statele membre; |
| --- | --- |

Y.

întrucât aproape o treime din petițiile primite de Parlament sunt legate de acuzații de încălcare a drepturilor fundamentale prevăzute în Cartă, atingând probleme cum ar fi cetățenia, cele patru libertăți, ocuparea forței de muncă, circumstanțele economice, protecția mediului și a consumatorilor, sistemele de justiție, drepturile electorale și de participare democratică, transparența proceselor decizionale, dizabilitățile, drepturile copiilor, accesul la educație sau drepturile lingvistice; întrucât unele dintre aceste petiții ridică probleme legate de sănătate și de accesul la îngrijiri și servicii medicale, dar și de dreptul la un loc de muncă, ca o consecință directă a crizei economice; întrucât petițiile reprezintă de obicei primii indicatori privind situația drepturilor fundamentale în statele membre;

| Z. | întrucât UE funcționează pe baza prezumției și a încrederii reciproce că statele membre respectă democrația, supremația legii și drepturile fundamentale, astfel cum sunt consacrate în CEDO și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special în legătură cu dezvoltarea unui spațiu de libertate, securitate și justiție și cu principiul recunoașterii reciproce; |
| --- | --- |

Z.

întrucât UE funcționează pe baza prezumției și a încrederii reciproce că statele membre respectă democrația, supremația legii și drepturile fundamentale, astfel cum sunt consacrate în CEDO și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special în legătură cu dezvoltarea unui spațiu de libertate, securitate și justiție și cu principiul recunoașterii reciproce;

| AA. | întrucât șomajul, sărăcia și marginalizarea socială au consecințe majore în ceea ce privește câștigarea și exercitarea drepturilor fundamentale și subliniază necesitatea menținerii accesului la servicii de bază, îndeosebi la servicii sociale și financiare pentru persoanele aflate într-o situație vulnerabilă; |
| --- | --- |

AA.

întrucât șomajul, sărăcia și marginalizarea socială au consecințe majore în ceea ce privește câștigarea și exercitarea drepturilor fundamentale și subliniază necesitatea menținerii accesului la servicii de bază, îndeosebi la servicii sociale și financiare pentru persoanele aflate într-o situație vulnerabilă;

| AB. | întrucât, în urma recentelor atacuri teroriste pe teritoriul UE, anumite politici și măsuri de combatere a terorismului sunt susceptibile să compromită drepturile și libertățile fundamentale în UE; întrucât este esențial să se vegheze la menținerea unui echilibru între salvgardarea libertăților și a drepturilor fundamentale și întărirea securității; întrucât UE și statele sale membre au datoria de a proteja cetățenii europeni, asigurând totodată respectarea drepturilor și libertăților fundamentale ale acestora în conceperea și derularea politicilor de securitate; întrucât necesitatea și proporționalitatea trebuie să constituie principiile prevalente în acest domeniu, astfel încât să se prevină încălcarea libertăților civile prin acțiuni politice; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în urma recentelor atacuri teroriste pe teritoriul UE, anumite politici și măsuri de combatere a terorismului sunt susceptibile să compromită drepturile și libertățile fundamentale în UE; întrucât este esențial să se vegheze la menținerea unui echilibru între salvgardarea libertăților și a drepturilor fundamentale și întărirea securității; întrucât UE și statele sale membre au datoria de a proteja cetățenii europeni, asigurând totodată respectarea drepturilor și libertăților fundamentale ale acestora în conceperea și derularea politicilor de securitate; întrucât necesitatea și proporționalitatea trebuie să constituie principiile prevalente în acest domeniu, astfel încât să se prevină încălcarea libertăților civile prin acțiuni politice;

| AC. | întrucât, în Mediterana, se pierd mii de vieți, într-un mod fără precedent, conferind UE uriașa responsabilitate de a acționa pentru a salva vieți, a opri traficanții de persoane, a oferi căi legale pentru migranți și a asigura asistență și protecție solicitanților de azil și refugiaților; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în Mediterana, se pierd mii de vieți, într-un mod fără precedent, conferind UE uriașa responsabilitate de a acționa pentru a salva vieți, a opri traficanții de persoane, a oferi căi legale pentru migranți și a asigura asistență și protecție solicitanților de azil și refugiaților;

| AD. | întrucât aproape 3 500 de migranți au murit sau au dispărut în 2014, în încercarea de a ajunge pe teritoriul european, aducând numărul total de morți și dispăruți în ultimii 20 de ani la aproape 30 000; întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație, ruta migrației spre Europa a devenit cel mai periculos traseu din lume pentru migranți, |
| --- | --- |

AD.

întrucât aproape 3 500 de migranți au murit sau au dispărut în 2014, în încercarea de a ajunge pe teritoriul european, aducând numărul total de morți și dispăruți în ultimii 20 de ani la aproape 30 000; întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație, ruta migrației spre Europa a devenit cel mai periculos traseu din lume pentru migranți,

| AE. | întrucât circa o mie de cereri de azil pe an au o legătură directă cu mutilarea genitală, |
| --- | --- |

AE.

întrucât circa o mie de cereri de azil pe an au o legătură directă cu mutilarea genitală,

| AF. | întrucât dreptul de azil este garantat prin Convenția din 1951 privind statutul refugiaților (Convenția de la Geneva), precum și prin protocolul din 31 ianuarie 1967, |
| --- | --- |

AF.

întrucât dreptul de azil este garantat prin Convenția din 1951 privind statutul refugiaților (Convenția de la Geneva), precum și prin protocolul din 31 ianuarie 1967,

| AG. | întrucât manifestările de naționalism, rasism, xenofobie și intoleranță extreme încă nu au dispărut din comunitățile noastre; întrucât dimpotrivă, mai ales după recentele atacuri teroriste, acestea par a fi în creștere în multe state membre, ceea ce afectează minoritățile tradiționale, precum și noile comunități minoritare naționale; |
| --- | --- |

AG.

întrucât manifestările de naționalism, rasism, xenofobie și intoleranță extreme încă nu au dispărut din comunitățile noastre; întrucât dimpotrivă, mai ales după recentele atacuri teroriste, acestea par a fi în creștere în multe state membre, ceea ce afectează minoritățile tradiționale, precum și noile comunități minoritare naționale;

| AH. | întrucât, conform articolului 49 din TUE, orice stat european care respectă valorile prevăzute la articolul 2 și care se angajează să le promoveze poate solicita să devină membru al Uniunii; întrucât respectarea criteriilor de la Copenhaga este o condiție prealabilă esențială pentru aderarea la UE; întrucât obligațiile care le revin țărilor candidate în temeiul criteriilor de la Copenhaga constituie nu doar cerințe fundamentale de preaderare, ci trebuie să continue, în temeiul articolului 2 din TUE, să se aplice și după ce o țară a aderat la UE; întrucât, pe baza celor expuse mai sus, toate statele membre ar trebui evaluate în mod constant pentru a se verifica dacă respectă în continuare valorile fundamentale ale UE, și anume respectarea drepturilor fundamentale, a instituțiilor democratice și a statului de drept; întrucât, în plus, trebuie introdus un mecanism de corecție treptată care să creeze o punte între dialogul politic și „opțiunea nucleară” amintită la articolul 7 din TUE și trebuie abordată „dilema de la Copenhaga” în cadrul tratatelor actuale; |
| --- | --- |

AH.

întrucât, conform articolului 49 din TUE, orice stat european care respectă valorile prevăzute la articolul 2 și care se angajează să le promoveze poate solicita să devină membru al Uniunii; întrucât respectarea criteriilor de la Copenhaga este o condiție prealabilă esențială pentru aderarea la UE; întrucât obligațiile care le revin țărilor candidate în temeiul criteriilor de la Copenhaga constituie nu doar cerințe fundamentale de preaderare, ci trebuie să continue, în temeiul articolului 2 din TUE, să se aplice și după ce o țară a aderat la UE; întrucât, pe baza celor expuse mai sus, toate statele membre ar trebui evaluate în mod constant pentru a se verifica dacă respectă în continuare valorile fundamentale ale UE, și anume respectarea drepturilor fundamentale, a instituțiilor democratice și a statului de drept; întrucât, în plus, trebuie introdus un mecanism de corecție treptată care să creeze o punte între dialogul politic și „opțiunea nucleară” amintită la articolul 7 din TUE și trebuie abordată „dilema de la Copenhaga” în cadrul tratatelor actuale;

| AI. | întrucât, deoarece nu există repere clare și comune, contestarea situației sub aspectul statului de drept, democrației și a drepturilor fundamentale dintr-un stat membru este, ea însăși, pusă neîncetat sub semnul întrebării din considerente politice și instituționale; întrucât, de conivență cu instituțiile UE, pentru că nu există proceduri obligatorii, în prea multe situații se manifestă o inerție permanentă și tratatele și valorile europene nu sunt respectate; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, deoarece nu există repere clare și comune, contestarea situației sub aspectul statului de drept, democrației și a drepturilor fundamentale dintr-un stat membru este, ea însăși, pusă neîncetat sub semnul întrebării din considerente politice și instituționale; întrucât, de conivență cu instituțiile UE, pentru că nu există proceduri obligatorii, în prea multe situații se manifestă o inerție permanentă și tratatele și valorile europene nu sunt respectate;

| AJ. | întrucât dreptul de a adresa petiții a stabilit o legătură strânsă între cetățenii UE și Parlamentul European; întrucât | Inițiativa cetățenească europeană a introdus o nouă legătură directă între cetățenii și instituțiile UE și poate favoriza evoluția drepturilor fundamentale și cetățenești; întrucât printre drepturile cetățenești se numără și dreptul de a adresa petiții, ca instrument de apărare a propriilor drepturi fundamentale, conform articolului 44 din Cartă și articolului 227 din TFUE; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât dreptul de a adresa petiții a stabilit o legătură strânsă între cetățenii UE și Parlamentul European; întrucât | Inițiativa cetățenească europeană a introdus o nouă legătură directă între cetățenii și instituțiile UE și poate favoriza evoluția drepturilor fundamentale și cetățenești; întrucât printre drepturile cetățenești se numără și dreptul de a adresa petiții, ca instrument de apărare a propriilor drepturi fundamentale, conform articolului 44 din Cartă și articolului 227 din TFUE;

| AK. | întrucât, în UE, femeile continuă să se confrunte cu numeroase forme de discriminare și cad adesea victimă agresiunilor și abuzurilor, în special de natură sexuală, |
| --- | --- |

AK.

întrucât, în UE, femeile continuă să se confrunte cu numeroase forme de discriminare și cad adesea victimă agresiunilor și abuzurilor, în special de natură sexuală,

| AL. | întrucât violența împotriva femeilor este cea mai răspândită încălcare a drepturilor fundamentale din UE și din lume și acest lucru afectează toate nivelurile societății, indiferent de vârstă, educație, venit, poziție socială și țară de origine sau reședință, și reprezintă un obstacol major în calea egalității dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

AL.

întrucât violența împotriva femeilor este cea mai răspândită încălcare a drepturilor fundamentale din UE și din lume și acest lucru afectează toate nivelurile societății, indiferent de vârstă, educație, venit, poziție socială și țară de origine sau reședință, și reprezintă un obstacol major în calea egalității dintre femei și bărbați;

| AM. | întrucât, în conformitate cu constatările unei anchete desfășurate în 2014 de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, majoritatea femeilor care au fost victime ale violenței nu denunță aceste incidente la poliție; |
| --- | --- |

AM.

întrucât, în conformitate cu constatările unei anchete desfășurate în 2014 de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, majoritatea femeilor care au fost victime ale violenței nu denunță aceste incidente la poliție;

| AN. | întrucât sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) se bazează pe drepturile fundamentale ale omului și reprezintă elemente esențiale ale demnității umane (32); întrucât refuzarea unui avort care salvează viața constituie o încălcare gravă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

AN.

întrucât sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) se bazează pe drepturile fundamentale ale omului și reprezintă elemente esențiale ale demnității umane (32); întrucât refuzarea unui avort care salvează viața constituie o încălcare gravă a drepturilor omului;

| AO. | întrucât traficul de persoane și exploatarea femeilor și a copiilor reprezintă o încălcare clară a drepturilor omului, a demnității umane și a principiilor fundamentale ale legii și democrației; întrucât, în prezent, femeile sunt mai vulnerabile în fața acestor pericole, din cauza nesiguranței economice sporite și a riscului mai ridicat de șomaj și sărăcie; |
| --- | --- |

AO.

întrucât traficul de persoane și exploatarea femeilor și a copiilor reprezintă o încălcare clară a drepturilor omului, a demnității umane și a principiilor fundamentale ale legii și democrației; întrucât, în prezent, femeile sunt mai vulnerabile în fața acestor pericole, din cauza nesiguranței economice sporite și a riscului mai ridicat de șomaj și sărăcie;

| AP. | întrucât violența împotriva femeilor ca formă de discriminare pe criterii de gen nu este inclusă explicit în dreptul european și este prezentă în numai trei sisteme juridice naționale (Spania, Suedia și Germania), rezultatul fiind acela că violența împotriva femeilor nu este considerată drept un aspect de fond al egalității; întrucât statele membre adoptă metode ad hoc de definire a violenței împotriva femeilor și a violenței pe criterii de gen, iar definițiile prezintă diferențe importante în legislațiile naționale, urmarea fiind că datele nu sunt comparabile; |
| --- | --- |

AP.

întrucât violența împotriva femeilor ca formă de discriminare pe criterii de gen nu este inclusă explicit în dreptul european și este prezentă în numai trei sisteme juridice naționale (Spania, Suedia și Germania), rezultatul fiind acela că violența împotriva femeilor nu este considerată drept un aspect de fond al egalității; întrucât statele membre adoptă metode ad hoc de definire a violenței împotriva femeilor și a violenței pe criterii de gen, iar definițiile prezintă diferențe importante în legislațiile naționale, urmarea fiind că datele nu sunt comparabile;

| AQ. | întrucât statele membre nu sunt imune la flagelul reprezentat de mutilarea genitală, căreia îi cad victimă 500 000 de persoane în cadrul UE, alte 180 000 fiind expuse acestui risc, |
| --- | --- |

AQ.

întrucât statele membre nu sunt imune la flagelul reprezentat de mutilarea genitală, căreia îi cad victimă 500 000 de persoane în cadrul UE, alte 180 000 fiind expuse acestui risc,

| AR. | întrucât în UE și în statele sale membre se produc încă numeroase încălcări ale drepturilor fundamentale, după cum o demonstrează, de exemplu, hotărârile Curții Europene pentru Drepturile Omului și după cum o indică rapoartele întocmite de Comisie, FRA, ONG-uri, Consiliul Europei și ONU, cum sunt încălcarea dreptului la libertatea de asociere și de exprimare a organizațiilor societății civile, discriminarea instituțională a persoanelor LGBTI prin interdicții în materie de căsătorie și prin legislație anti-propagandă, precum și nivelurile în continuare ridicate ale discriminării și infracțiunilor motivate de ură, rasism, xenofobie, intoleranță religioasă sau prin prejudecăți la adresa dizabilității, a orientării sexuale sau a identității de gen a unei persoane, întrucât reacțiile Comisiei, ale Consiliului și ale statelor membre nu sunt la înălțimea gravității și a recurenței încălcărilor constatate, |
| --- | --- |

AR.

întrucât în UE și în statele sale membre se produc încă numeroase încălcări ale drepturilor fundamentale, după cum o demonstrează, de exemplu, hotărârile Curții Europene pentru Drepturile Omului și după cum o indică rapoartele întocmite de Comisie, FRA, ONG-uri, Consiliul Europei și ONU, cum sunt încălcarea dreptului la libertatea de asociere și de exprimare a organizațiilor societății civile, discriminarea instituțională a persoanelor LGBTI prin interdicții în materie de căsătorie și prin legislație anti-propagandă, precum și nivelurile în continuare ridicate ale discriminării și infracțiunilor motivate de ură, rasism, xenofobie, intoleranță religioasă sau prin prejudecăți la adresa dizabilității, a orientării sexuale sau a identității de gen a unei persoane, întrucât reacțiile Comisiei, ale Consiliului și ale statelor membre nu sunt la înălțimea gravității și a recurenței încălcărilor constatate,

| AS. | întrucât societățile în care drepturile fundamentale sunt pe deplin respectate și protejate au mai multe șanse de a dezvolta o economie dinamică și competitivă, |
| --- | --- |

AS.

întrucât societățile în care drepturile fundamentale sunt pe deplin respectate și protejate au mai multe șanse de a dezvolta o economie dinamică și competitivă,

| AT. | întrucât romii, cea mai mare minoritate etnică din Europa, continuă să fie victimele unei discriminări grave, ale atacurilor rasiste, ale discursurilor de incitare la ură, ale sărăciei și excluziunii, |
| --- | --- |

AT.

întrucât romii, cea mai mare minoritate etnică din Europa, continuă să fie victimele unei discriminări grave, ale atacurilor rasiste, ale discursurilor de incitare la ură, ale sărăciei și excluziunii,

| AU. | întrucât acțiunea externă europeană se bazează pe aceleași principii care stau la baza instituirii și dezvoltării UE, adică democrația, solidaritatea, demnitatea umană și toate drepturile fundamentale; întrucât au fost elaborate orientări specifice în domeniul drepturilor omului în politicile externe ale UE, dar nu și în politicile sale interne, ceea ce ar putea duce la alegații privind standarde duble, întrucât este esențial ca promovarea drepturilor fundamentale de către UE ca parte a acțiunii sale externe să fie însoțită de o politică internă fermă și sistematică de monitorizare a respectării drepturilor fundamentale în cadrul UE înseși, |
| --- | --- |

AU.

întrucât acțiunea externă europeană se bazează pe aceleași principii care stau la baza instituirii și dezvoltării UE, adică democrația, solidaritatea, demnitatea umană și toate drepturile fundamentale; întrucât au fost elaborate orientări specifice în domeniul drepturilor omului în politicile externe ale UE, dar nu și în politicile sale interne, ceea ce ar putea duce la alegații privind standarde duble, întrucât este esențial ca promovarea drepturilor fundamentale de către UE ca parte a acțiunii sale externe să fie însoțită de o politică internă fermă și sistematică de monitorizare a respectării drepturilor fundamentale în cadrul UE înseși,

| AV. | întrucât dispozițiile privind protecția datelor cu caracter personal ar trebui să respecte principiile scopului, necesității și proporționalității, inclusiv în contextul negocierilor și al încheierii de acorduri internaționale, după cum o ilustrează hotărârea Curții Justiție din 6 aprilie 2014 de anulare a Directivei 2006/24/CE și avizele AEPD, |
| --- | --- |

AV.

întrucât dispozițiile privind protecția datelor cu caracter personal ar trebui să respecte principiile scopului, necesității și proporționalității, inclusiv în contextul negocierilor și al încheierii de acorduri internaționale, după cum o ilustrează hotărârea Curții Justiție din 6 aprilie 2014 de anulare a Directivei 2006/24/CE și avizele AEPD,

| AW. | întrucât dreptul la respectarea vieții private și de familie și la protejarea datelor cu caracter personal sunt înscrise în cartă si, prin urmare, fac parte integrantă din legislația primară a UE, |
| --- | --- |

AW.

întrucât dreptul la respectarea vieții private și de familie și la protejarea datelor cu caracter personal sunt înscrise în cartă si, prin urmare, fac parte integrantă din legislația primară a UE,

| AX. | întrucât noile tehnologii pot afecta drepturile fundamentale, în special dreptul la viață privată și dreptul la protecția datelor cu caracter personal, care sunt garantate la articolele 7 și 8 din Cartă, |
| --- | --- |

AX.

întrucât noile tehnologii pot afecta drepturile fundamentale, în special dreptul la viață privată și dreptul la protecția datelor cu caracter personal, care sunt garantate la articolele 7 și 8 din Cartă,

| AY. | întrucât accesul de masă la internet a deschis și alte posibilități de comitere a unor abuzuri fizice și psihologice împotriva femeilor, inclusiv ademenirea în scopuri sexuale pe internet; |
| --- | --- |

AY.

întrucât accesul de masă la internet a deschis și alte posibilități de comitere a unor abuzuri fizice și psihologice împotriva femeilor, inclusiv ademenirea în scopuri sexuale pe internet;

| AZ. | întrucât evoluția rapidă a lumii digitale (inclusiv utilizarea în creștere a internetului, a aplicațiilor și a rețelelor sociale) necesită protejarea mai eficace a datelor cu caracter personal și a vieții private, în vederea garantării confidențialității lor, |
| --- | --- |

AZ.

întrucât evoluția rapidă a lumii digitale (inclusiv utilizarea în creștere a internetului, a aplicațiilor și a rețelelor sociale) necesită protejarea mai eficace a datelor cu caracter personal și a vieții private, în vederea garantării confidențialității lor,

| BA. | întrucât libertățile fundamentale, drepturile omului și egalitatea de șanse trebuie asigurate pentru toți cetățenii UE, inclusiv pentru persoanele aparținând minorităților naționale și lingvistice, |
| --- | --- |

BA.

întrucât libertățile fundamentale, drepturile omului și egalitatea de șanse trebuie asigurate pentru toți cetățenii UE, inclusiv pentru persoanele aparținând minorităților naționale și lingvistice,

| BB. | întrucât, potrivit OMS, cel puțin 850 de copii cu vârste de până la 15 ani mor în fiecare an în Europa ca urmare a relelor tratamente, |
| --- | --- |

BB.

întrucât, potrivit OMS, cel puțin 850 de copii cu vârste de până la 15 ani mor în fiecare an în Europa ca urmare a relelor tratamente,

| BC. | întrucât, potrivit unui sondaj FRA privind discriminarea și infracțiunile motivate de ură împotriva persoanelor LGBT, pe lângă discriminarea și agresiunile ale căror victime au fost, aproape jumătate din totalul persoanelor LGBT chestionate „consideră că limbajul injurios la adresa persoanelor LGBT folosit de politicieni este larg răspândit în țara de reședință”,; |
| --- | --- |

BC.

întrucât, potrivit unui sondaj FRA privind discriminarea și infracțiunile motivate de ură împotriva persoanelor LGBT, pe lângă discriminarea și agresiunile ale căror victime au fost, aproape jumătate din totalul persoanelor LGBT chestionate „consideră că limbajul injurios la adresa persoanelor LGBT folosit de politicieni este larg răspândit în țara de reședință”,;

| BD. | întrucât persoanele LGBTI sunt victime ale discriminării instituționale, fie prin interzicerea uniunilor civile, fie prin existența unor legi care interzic afirmarea preferinței sexuale, |
| --- | --- |

BD.

întrucât persoanele LGBTI sunt victime ale discriminării instituționale, fie prin interzicerea uniunilor civile, fie prin existența unor legi care interzic afirmarea preferinței sexuale,

| BE. | întrucât persoanele cu handicap se confruntă cu forme multiple de discriminare care le împiedică să își exercite pe deplin drepturile fundamentale, |
| --- | --- |

BE.

întrucât persoanele cu handicap se confruntă cu forme multiple de discriminare care le împiedică să își exercite pe deplin drepturile fundamentale,

| BF. | întrucât nivelul de sărăcie a persoanelor cu dizabilități este cu 70 % mai ridicat decât media, în parte din cauza accesului lor limitat la locuri de muncă; |
| --- | --- |

BF.

întrucât nivelul de sărăcie a persoanelor cu dizabilități este cu 70 % mai ridicat decât media, în parte din cauza accesului lor limitat la locuri de muncă;

| BG. | întrucât secularismul și neutralitatea statului oferă cele mai eficiente garanții ale nediscriminării la adresa comunităților religioase prezente în orice stat; |
| --- | --- |

BG.

întrucât secularismul și neutralitatea statului oferă cele mai eficiente garanții ale nediscriminării la adresa comunităților religioase prezente în orice stat;

| BH. | întrucât libertatea presei și libertatea de acțiune a actorilor societății civile, cum ar fi ONG-urile, constituie un element esențial pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale; întrucât această libertate a fost pusă în pericol de adoptarea unor legi naționale sau prin intervenția directă a autorităților în mai multe state membre, |
| --- | --- |

BH.

întrucât libertatea presei și libertatea de acțiune a actorilor societății civile, cum ar fi ONG-urile, constituie un element esențial pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale; întrucât această libertate a fost pusă în pericol de adoptarea unor legi naționale sau prin intervenția directă a autorităților în mai multe state membre,

| BI. | întrucât Carta drepturilor fundamentale prevede că persoanele vârstnice au dreptul „de a duce o viață demnă și independentă și de a participa la viața socială și culturală”, |
| --- | --- |

BI.

întrucât Carta drepturilor fundamentale prevede că persoanele vârstnice au dreptul „de a duce o viață demnă și independentă și de a participa la viața socială și culturală”,

| BJ. | întrucât, deși sancțiunile proporționale cu infracțiunile comise au efect de descurajare a persoanelor care comit încălcări ale drepturilor fundamentale, scopul principal trebuie să rămână mai degrabă prevenirea infracțiunilor (prin educație și măsuri culturale), decât luarea de măsuri după incident; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât, deși sancțiunile proporționale cu infracțiunile comise au efect de descurajare a persoanelor care comit încălcări ale drepturilor fundamentale, scopul principal trebuie să rămână mai degrabă prevenirea infracțiunilor (prin educație și măsuri culturale), decât luarea de măsuri după incident;

| BK. | întrucât este important ca instituțiile specializate, cum ar fi instituțiile naționale de apărare a drepturilor omului și organismele de promovare a egalității, să fie eficiente pentru a ajuta cetățenii să-și exercite mai bine drepturile fundamentale în contextul aplicării legislației UE de către statele membre; |
| --- | --- |

BK.

întrucât este important ca instituțiile specializate, cum ar fi instituțiile naționale de apărare a drepturilor omului și organismele de promovare a egalității, să fie eficiente pentru a ajuta cetățenii să-și exercite mai bine drepturile fundamentale în contextul aplicării legislației UE de către statele membre;

| BL. | întrucât dreptul de a vota și de a candida la alegerile locale și la cele pentru Parlamentul European în statul membru de reședință este recunoscut la articolele 39 și 40 din Cartă; întrucât exercitarea dreptului la mobilitate nu ar trebui să împiedice aplicarea acestui drept; |
| --- | --- |

BL.

întrucât dreptul de a vota și de a candida la alegerile locale și la cele pentru Parlamentul European în statul membru de reședință este recunoscut la articolele 39 și 40 din Cartă; întrucât exercitarea dreptului la mobilitate nu ar trebui să împiedice aplicarea acestui drept;

| BM. | având în vedere răspunsul lipsit de vlagă al Comisiei și al statelor membre la dezvăluirile lui Edward Snowden referitoare la practicile de spionaj masiv cu ajutorul internetului și al rețelelor de telecomunicații în cadrul programului PRISM al ANS, vizând și statele europene, și preocupat de incapacitatea acestora de a aplica măsuri pentru protejarea cetățenilor europeni sau a resortisanților din țările terțe care locuiesc în Europa; |
| --- | --- |

BM.

având în vedere răspunsul lipsit de vlagă al Comisiei și al statelor membre la dezvăluirile lui Edward Snowden referitoare la practicile de spionaj masiv cu ajutorul internetului și al rețelelor de telecomunicații în cadrul programului PRISM al ANS, vizând și statele europene, și preocupat de incapacitatea acestora de a aplica măsuri pentru protejarea cetățenilor europeni sau a resortisanților din țările terțe care locuiesc în Europa;

| 1. | consideră că garantarea afirmării depline a valorilor europene comune enunțate la articolul 2 din TUE, atât în legislația europeană, cât și în cea națională, în politicile publice și în implementarea lor, respectând totodată pe deplin principiul subsidiarității, este esențială; |
| --- | --- |

1.

consideră că garantarea afirmării depline a valorilor europene comune enunțate la articolul 2 din TUE, atât în legislația europeană, cât și în cea națională, în politicile publice și în implementarea lor, respectând totodată pe deplin principiul subsidiarității, este esențială;

| 2. | invită statele membre să garanteze că întreaga legislație a UE, inclusiv programele de ajustare economică și financiară, este aplicată în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale și Carta socială europeană (articolul 151 din TFUE); |
| --- | --- |

2.

invită statele membre să garanteze că întreaga legislație a UE, inclusiv programele de ajustare economică și financiară, este aplicată în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale și Carta socială europeană (articolul 151 din TFUE);

| 3. | reamintește că articolul 6 din TUE prevede aderarea Uniunii la Convenția europeană a drepturilor omului; ia act de avizul 2/2013 al Curții de Justiție a UE; le solicită Comisiei și Consiliului să implementeze instrumentele necesare pentru a asigura că obligația menționată mai sus, consfințită în tratate, este îndeplinită fără întârzieri necuvenite; consideră că, în acest sens, trebuie să se procedeze cu deplină transparență, deoarece astfel se va obține un mecanism suplimentar de intensificare a respectului real și de transpunere în practică a protecției persoanelor împotriva încălcării drepturilor lor fundamentale, inclusiv dreptul la o cale de atac eficace, precum și de adâncire a procesului de responsabilizare a instituțiilor europene pentru acțiunile sau eșecurile lor legate de drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

3.

reamintește că articolul 6 din TUE prevede aderarea Uniunii la Convenția europeană a drepturilor omului; ia act de avizul 2/2013 al Curții de Justiție a UE; le solicită Comisiei și Consiliului să implementeze instrumentele necesare pentru a asigura că obligația menționată mai sus, consfințită în tratate, este îndeplinită fără întârzieri necuvenite; consideră că, în acest sens, trebuie să se procedeze cu deplină transparență, deoarece astfel se va obține un mecanism suplimentar de intensificare a respectului real și de transpunere în practică a protecției persoanelor împotriva încălcării drepturilor lor fundamentale, inclusiv dreptul la o cale de atac eficace, precum și de adâncire a procesului de responsabilizare a instituțiilor europene pentru acțiunile sau eșecurile lor legate de drepturile fundamentale;

| 4. | salută numirea unui prim vicepreședinte al Comisiei cu competențe în materia respectării statului de drept și a Cartei și ia act de angajamentul acestuia de a transpune corect în practică cadrul existent; așteaptă adoptarea, în viitorul apropiat, a unei strategii interne privind drepturile fundamentale, în strânsă colaborare cu celelalte instituții și cu consultarea largă a reprezentanților societății civile și a altor părți interesate; consideră că strategia ar trebui să se bazeze pe articolele 2, 6 și 7 din TUE și să fie în concordanță cu principiile și obiectivele prevăzute la articolele 8 și 10 din TFUE; regretă lipsa de voință politică care se manifestă cu privire la invocarea articolului 7 din TUE împotriva statelor membre care se fac răspunzătoare de încălcări ale drepturilor fundamentale, pentru a le sancționa și a acționa ca factor de disuasiune; |
| --- | --- |

4.

salută numirea unui prim vicepreședinte al Comisiei cu competențe în materia respectării statului de drept și a Cartei și ia act de angajamentul acestuia de a transpune corect în practică cadrul existent; așteaptă adoptarea, în viitorul apropiat, a unei strategii interne privind drepturile fundamentale, în strânsă colaborare cu celelalte instituții și cu consultarea largă a reprezentanților societății civile și a altor părți interesate; consideră că strategia ar trebui să se bazeze pe articolele 2, 6 și 7 din TUE și să fie în concordanță cu principiile și obiectivele prevăzute la articolele 8 și 10 din TFUE; regretă lipsa de voință politică care se manifestă cu privire la invocarea articolului 7 din TUE împotriva statelor membre care se fac răspunzătoare de încălcări ale drepturilor fundamentale, pentru a le sancționa și a acționa ca factor de disuasiune;

| 5. | subliniază necesitatea utilizării pe deplin a mecanismelor existente pentru garantarea respectării, apărării și promovării drepturilor și valorilor fundamentale ale Uniunii, prevăzute la articolul 2 din TUE și în Carta drepturilor fundamentale; subliniază, în această privință, că toate instrumentele prevăzute în prezent în tratate trebuie să fie aplicate și implementate de urgență; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea utilizării pe deplin a mecanismelor existente pentru garantarea respectării, apărării și promovării drepturilor și valorilor fundamentale ale Uniunii, prevăzute la articolul 2 din TUE și în Carta drepturilor fundamentale; subliniază, în această privință, că toate instrumentele prevăzute în prezent în tratate trebuie să fie aplicate și implementate de urgență;

| 6. | subliniază că mecanismele existente trebuie să fie utilizate integral, desfășurând acțiuni de evaluare și investigație obiective și punând în mișcare, în cazuri bine întemeiate, proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

6.

subliniază că mecanismele existente trebuie să fie utilizate integral, desfășurând acțiuni de evaluare și investigație obiective și punând în mișcare, în cazuri bine întemeiate, proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor;

| 7. | subliniază necesitatea unor eventuale modificări ale tratatelor pentru a consolida protecția drepturilor fundamentale în tratatele UE; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea unor eventuale modificări ale tratatelor pentru a consolida protecția drepturilor fundamentale în tratatele UE;

| 8. | ia act de Comunicarea Comisiei privind un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept, care reprezintă o primă încercare de remediere a neajunsurilor existente în ceea ce privește prevenirea și soluționarea cazurilor de încălcare a drepturilor fundamentale și a principiilor statului de drept în statele membre; ia act de intenția Comisiei de a informa regulat Parlamentul și Consiliul cu privire la progresele înregistrate în fiecare etapă; consideră însă că cadrul propus s-ar putea dovedi un factor de disuasiune insuficient sau ineficace pentru prevenirea și soluționarea încălcărilor drepturilor fundamentale în statele membre, deoarece Comisia l-a prezentat sub forma unei comunicări fără forță juridică, în care nu se specifică când trebuie să fie activat; |
| --- | --- |

8.

ia act de Comunicarea Comisiei privind un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept, care reprezintă o primă încercare de remediere a neajunsurilor existente în ceea ce privește prevenirea și soluționarea cazurilor de încălcare a drepturilor fundamentale și a principiilor statului de drept în statele membre; ia act de intenția Comisiei de a informa regulat Parlamentul și Consiliul cu privire la progresele înregistrate în fiecare etapă; consideră însă că cadrul propus s-ar putea dovedi un factor de disuasiune insuficient sau ineficace pentru prevenirea și soluționarea încălcărilor drepturilor fundamentale în statele membre, deoarece Comisia l-a prezentat sub forma unei comunicări fără forță juridică, în care nu se specifică când trebuie să fie activat;

| 9. | invită Comisia să implementeze și să perfecționeze în continuare cadrul menționat, cu scopul de:






  (a) | a-l include în strategia internă privind drepturile fundamentale, deoarece statul de drept este o condiție prealabilă pentru protejarea drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană și în statele sale membre; |
| --- | --- | --- |

9.

invită Comisia să implementeze și să perfecționeze în continuare cadrul menționat, cu scopul de:

(a)

a-l include în strategia internă privind drepturile fundamentale, deoarece statul de drept este o condiție prealabilă pentru protejarea drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană și în statele sale membre;

| (b) | a găsi o modalitate de a utiliza mai bine cunoștințele în domeniu ale Consiliului Europei și de a crea un canal oficial de cooperare în domenii precum statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

(b)

a găsi o modalitate de a utiliza mai bine cunoștințele în domeniu ale Consiliului Europei și de a crea un canal oficial de cooperare în domenii precum statul de drept și drepturile fundamentale;

| (c) | a defini în termeni clari criteriile de aplicare și a garanta că implementarea sa proactivă și transparentă previne cu succes materializarea încălcărilor drepturilor fundamentale; a defini, în particular, criteriile pentru „riscul clar de încălcare” și „încălcarea gravă și persistentă”, bazându-se, inter alia, pe jurisprudența Curții de Justiție și a Curții Europene a Drepturilor Omului; a lua în considerare stabilirea acestor criterii astfel ca fiecare încălcare să declanșeze în mod automat aplicarea cadrului; |
| --- | --- |

(c)

a defini în termeni clari criteriile de aplicare și a garanta că implementarea sa proactivă și transparentă previne cu succes materializarea încălcărilor drepturilor fundamentale; a defini, în particular, criteriile pentru „riscul clar de încălcare” și „încălcarea gravă și persistentă”, bazându-se, inter alia, pe jurisprudența Curții de Justiție și a Curții Europene a Drepturilor Omului; a lua în considerare stabilirea acestor criterii astfel ca fiecare încălcare să declanșeze în mod automat aplicarea cadrului;

| (d) | a porni proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor care ar putea duce și la penalizări financiare, în conformitate cu articolul 260 din TFUE, în cazul în care FRA identifică încălcări sistematice sau grave ale articolului 2 din TUE; |
| --- | --- |

(d)

a porni proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor care ar putea duce și la penalizări financiare, în conformitate cu articolul 260 din TFUE, în cazul în care FRA identifică încălcări sistematice sau grave ale articolului 2 din TUE;

| (e) | a garanta declanșarea automată a procedurii stipulate la articolul 7 din TUE, în cazul în care procesul în trei etape prevăzut în cadru nu duce la soluționarea problemei, specificând care dintre drepturile ce decurg din aplicarea tratatelor în cazul statului membru în cauză, altele decât dreptul de vot în Consiliu, pot fi suspendate, astfel încât să se analizeze posibilitatea de a aplica sancțiuni suplimentare, de natură să asigure funcționarea efectivă a cadrului, în concordanță cu dreptul european și cu drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

(e)

a garanta declanșarea automată a procedurii stipulate la articolul 7 din TUE, în cazul în care procesul în trei etape prevăzut în cadru nu duce la soluționarea problemei, specificând care dintre drepturile ce decurg din aplicarea tratatelor în cazul statului membru în cauză, altele decât dreptul de vot în Consiliu, pot fi suspendate, astfel încât să se analizeze posibilitatea de a aplica sancțiuni suplimentare, de natură să asigure funcționarea efectivă a cadrului, în concordanță cu dreptul european și cu drepturile fundamentale;

| (f) | a stipula că toate propunerile legislative, politicile și acțiunile UE, inclusiv cele din domeniul economic și al relațiilor externe, ca și toate măsurile finanțate de UE trebuie să respecte Carta și trebuie să fie supuse unei evaluări ex ante și ex post amănunțite a impactului lor asupra drepturilor fundamentale, precum și de a include un plan de acțiune proactiv care să asigure aplicarea eficientă a standardelor existente și să identifice domeniile în care sunt necesare reforme; consideră, în acest sens, că, atunci când legiferează și elaborează politici, Comisia, Consiliul și Parlamentul ar trebui să facă pe deplin uz de experiența externă și independentă acumulată în materie de FRA; |
| --- | --- |

(f)

a stipula că toate propunerile legislative, politicile și acțiunile UE, inclusiv cele din domeniul economic și al relațiilor externe, ca și toate măsurile finanțate de UE trebuie să respecte Carta și trebuie să fie supuse unei evaluări ex ante și ex post amănunțite a impactului lor asupra drepturilor fundamentale, precum și de a include un plan de acțiune proactiv care să asigure aplicarea eficientă a standardelor existente și să identifice domeniile în care sunt necesare reforme; consideră, în acest sens, că, atunci când legiferează și elaborează politici, Comisia, Consiliul și Parlamentul ar trebui să facă pe deplin uz de experiența externă și independentă acumulată în materie de FRA;

| (g) | a dezvolta, în cooperare cu FRA și cu organismele naționale care activează în domeniul drepturilor omului din statele membre, precum și cu contribuția largă a reprezentanților societății civile, o bază de date care să colaționeze și să publice toate datele și rapoartele disponibile referitoare la situația drepturilor fundamentale în UE și în fiecare stat membru în parte; |
| --- | --- |

(g)

a dezvolta, în cooperare cu FRA și cu organismele naționale care activează în domeniul drepturilor omului din statele membre, precum și cu contribuția largă a reprezentanților societății civile, o bază de date care să colaționeze și să publice toate datele și rapoartele disponibile referitoare la situația drepturilor fundamentale în UE și în fiecare stat membru în parte;

| 10. | îndeamnă Comisia să asigure că strategia internă menționată mai sus este însoțită de un mecanism nou, clar și detaliat, bazat integral pe legislația internațională și europeană și adoptând toate valorile protejate în temeiul articolului 2 din TUE, pentru a asigura coerența în raport cu Cadrul strategic privind drepturile omului și democrația, aplicat deja în contextul relațiilor externe ale UE și pentru a responsabiliza instituțiile europene și statele membre pentru acțiunile și omisiunile lor în ceea ce privește drepturile fundamentale; consideră că acest mecanism ar trebui să permită monitorizarea respectării drepturilor fundamentale de către toate statele membre ale UE și să ofere posibilitatea unui dialog sistematic și instituționalizat în cazul în care drepturile fundamentale ar fi încălcate de unul sau mai multe state membre; consideră că, pentru a valorifica integral dispozițiile tratatelor, Comisia ar trebui:






  (a) | să instituie un tablou de bord, bazat pe indicatori comuni și obiectivi, cu ajutorul cărora să fie măsurate democrația, statul de drept și drepturile fundamentale; acești indicatori ar trebui să reflecte criteriile politice de la Copenhaga care reglementează procesul de aderare, precum și valorile și drepturile menționate la articolul 2 din tratate și în Carta drepturilor fundamentale și să fie concepuți pe baza standardelor existente; în această privință, Comisia ar trebui să ia în considerare lărgirea sferei de aplicare a Tabloului de bord al UE privind justiția, astfel încât să acopere evaluarea periodică, pe fiecare stat în parte, a respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să asigure că strategia internă menționată mai sus este însoțită de un mecanism nou, clar și detaliat, bazat integral pe legislația internațională și europeană și adoptând toate valorile protejate în temeiul articolului 2 din TUE, pentru a asigura coerența în raport cu Cadrul strategic privind drepturile omului și democrația, aplicat deja în contextul relațiilor externe ale UE și pentru a responsabiliza instituțiile europene și statele membre pentru acțiunile și omisiunile lor în ceea ce privește drepturile fundamentale; consideră că acest mecanism ar trebui să permită monitorizarea respectării drepturilor fundamentale de către toate statele membre ale UE și să ofere posibilitatea unui dialog sistematic și instituționalizat în cazul în care drepturile fundamentale ar fi încălcate de unul sau mai multe state membre; consideră că, pentru a valorifica integral dispozițiile tratatelor, Comisia ar trebui:

(a)

să instituie un tablou de bord, bazat pe indicatori comuni și obiectivi, cu ajutorul cărora să fie măsurate democrația, statul de drept și drepturile fundamentale; acești indicatori ar trebui să reflecte criteriile politice de la Copenhaga care reglementează procesul de aderare, precum și valorile și drepturile menționate la articolul 2 din tratate și în Carta drepturilor fundamentale și să fie concepuți pe baza standardelor existente; în această privință, Comisia ar trebui să ia în considerare lărgirea sferei de aplicare a Tabloului de bord al UE privind justiția, astfel încât să acopere evaluarea periodică, pe fiecare stat în parte, a respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept;

| (b) | să asigure monitorizarea constantă, cu ajutorul tabloului de bord înființat și al unui sistem de evaluare anuală a fiecărei țări, de dezvoltat, în cooperare, de Consiliu și de Parlament, privind respectarea statului de drept și situația drepturilor fundamentale în toate statele membre ale Uniunii Europene, pe baza datelor furnizate de FRA, de Consiliului Europei și de Comisia de la Veneția a acestuia, precum și de ONG-uri; |
| --- | --- |

(b)

să asigure monitorizarea constantă, cu ajutorul tabloului de bord înființat și al unui sistem de evaluare anuală a fiecărei țări, de dezvoltat, în cooperare, de Consiliu și de Parlament, privind respectarea statului de drept și situația drepturilor fundamentale în toate statele membre ale Uniunii Europene, pe baza datelor furnizate de FRA, de Consiliului Europei și de Comisia de la Veneția a acestuia, precum și de ONG-uri;

| (c) | să propună, în acest sens, o revizuire a Regulamentului privind FRA, pentru a-i conferi FRA puteri sporite și resurse umane și financiare mai mari, astfel încât aceasta să poată monitoriza situația din statele membre și să publice un raport anual de monitorizare cuprinzând o evaluare amănunțită a performanțelor fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

(c)

să propună, în acest sens, o revizuire a Regulamentului privind FRA, pentru a-i conferi FRA puteri sporite și resurse umane și financiare mai mari, astfel încât aceasta să poată monitoriza situația din statele membre și să publice un raport anual de monitorizare cuprinzând o evaluare amănunțită a performanțelor fiecărui stat membru;

| (d) | să emită o avertizare formală dacă, pe baza tabloului de bord înființat și a raportului anual de monitorizare menționat, indicatorii arată că statele membre încalcă statul de drept sau drepturile fundamentale; această avertizare formală ar trebui să fie însoțită sistematic de lansarea unui dialog instituționalizat, implicând – pe lângă Comisie și statul membru în cauză – Consiliul, Parlamentul European și parlamentul statului membru interesat; |
| --- | --- |

(d)

să emită o avertizare formală dacă, pe baza tabloului de bord înființat și a raportului anual de monitorizare menționat, indicatorii arată că statele membre încalcă statul de drept sau drepturile fundamentale; această avertizare formală ar trebui să fie însoțită sistematic de lansarea unui dialog instituționalizat, implicând – pe lângă Comisie și statul membru în cauză – Consiliul, Parlamentul European și parlamentul statului membru interesat;

| (e) | să contribuie la îmbunătățirea coordonării dintre instituțiile și agențiile UE, Consiliul Europei, Organizația Națiunilor Unite și organizațiile societății civile; să intensifice cooperarea dintre instituțiile UE și statele membre, inclusiv dintre Parlamentul European și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

(e)

să contribuie la îmbunătățirea coordonării dintre instituțiile și agențiile UE, Consiliul Europei, Organizația Națiunilor Unite și organizațiile societății civile; să intensifice cooperarea dintre instituțiile UE și statele membre, inclusiv dintre Parlamentul European și parlamentele naționale;

| 11. | salută faptul că Consiliul va organiza dezbateri cu privire la statul de drept; consideră însă că aceste dezbateri nu constituie modalitatea cea mai eficientă de a rezolva orice lipsă de conformitate în raport cu valorile fundamentale ale Uniunii Europene; regretă faptul că Parlamentul nu este nici informat, nici implicat în organizarea acestor dezbateri; invită Consiliul să își fundamenteze dezbaterile pe rezultatele rapoartelor anuale și ale rapoartelor specifice ale Comisiei Europene, ale Parlamentului European, ale organizațiilor societății civile, ale Consiliului Europei și ale Comisiei sale de la Veneția, precum și ale altor părți implicate, instituționale sau de altă natură; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că Consiliul va organiza dezbateri cu privire la statul de drept; consideră însă că aceste dezbateri nu constituie modalitatea cea mai eficientă de a rezolva orice lipsă de conformitate în raport cu valorile fundamentale ale Uniunii Europene; regretă faptul că Parlamentul nu este nici informat, nici implicat în organizarea acestor dezbateri; invită Consiliul să își fundamenteze dezbaterile pe rezultatele rapoartelor anuale și ale rapoartelor specifice ale Comisiei Europene, ale Parlamentului European, ale organizațiilor societății civile, ale Consiliului Europei și ale Comisiei sale de la Veneția, precum și ale altor părți implicate, instituționale sau de altă natură;

| 12. | invită Comisia și statele membre să ancheteze orice acuzație de încălcare a drepturilor fundamentale consacrate în cartă și să urmărească aceste acuzații, dacă sunt dovedite; în special, îndeamnă Comisia să inițieze proceduri privind încălcarea dreptului comunitar în cazul în care un stat membru este suspectat de încălcarea acestor drepturi; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și statele membre să ancheteze orice acuzație de încălcare a drepturilor fundamentale consacrate în cartă și să urmărească aceste acuzații, dacă sunt dovedite; în special, îndeamnă Comisia să inițieze proceduri privind încălcarea dreptului comunitar în cazul în care un stat membru este suspectat de încălcarea acestor drepturi;

| 13. | invită Comisia să acorde o mai mare prioritate pregătirii aderării Uniunii la Carta socială europeană, semnată la Torino, la 18 octombrie 1961 și revizuită la Strasbourg, la 3 mai 1996; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să acorde o mai mare prioritate pregătirii aderării Uniunii la Carta socială europeană, semnată la Torino, la 18 octombrie 1961 și revizuită la Strasbourg, la 3 mai 1996;

| 14. | invită statele membre să înființeze și să consolideze instituții naționale pentru drepturile omului, în acord cu „Principiile de la Paris”, pentru a asigura promovarea și protejarea independentă a drepturilor omului la nivel național; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre să înființeze și să consolideze instituții naționale pentru drepturile omului, în acord cu „Principiile de la Paris”, pentru a asigura promovarea și protejarea independentă a drepturilor omului la nivel național;

| 15. | solicită garantarea unei mai bune coordonări și consecvențe în cazul activităților Parlamentului, Consiliului Europei, FRA și EIGE; |
| --- | --- |

15.

solicită garantarea unei mai bune coordonări și consecvențe în cazul activităților Parlamentului, Consiliului Europei, FRA și EIGE;

| 16. | își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea alarmantă a numărului de încălcări ale drepturilor fundamentale în UE, îndeosebi în domeniul imigrației și azilului, al discriminării și intoleranței – în special față de anumite comunități – și a numărului de atacuri sau presiuni la adresa ONG-urilor care apără drepturile acestor grupuri și comunități; constată lipsa de voință a statelor membre în ceea ce privește garantarea respectării acestor drepturi și libertăți fundamentale, îndeosebi în cazul romilor, femeilor, comunității LGBTI, solicitanților de azil, imigranților și al altor grupuri vulnerabile; |
| --- | --- |

16.

își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea alarmantă a numărului de încălcări ale drepturilor fundamentale în UE, îndeosebi în domeniul imigrației și azilului, al discriminării și intoleranței – în special față de anumite comunități – și a numărului de atacuri sau presiuni la adresa ONG-urilor care apără drepturile acestor grupuri și comunități; constată lipsa de voință a statelor membre în ceea ce privește garantarea respectării acestor drepturi și libertăți fundamentale, îndeosebi în cazul romilor, femeilor, comunității LGBTI, solicitanților de azil, imigranților și al altor grupuri vulnerabile;

| 17. | invită Consiliul să identifice o bază comună cu privire la conținutul exact al principiilor și standardelor care decurg din statul de drept și care variază la nivel național și să ia în considerare definiția existentă deja a statului de drept formulată de Curtea de Justiție, ca punct de pornire pentru dezbatere, incluzând: legalitatea, ceea ce implică un proces transparent, responsabil, democratic și pluralist pentru adoptarea legilor, siguranța juridică, interzicerea caracterului arbitrar în exercitarea competențelor executive, instanțe independente și imparțiale; un control jurisdicțional efectiv, cu respectarea drepturilor fundamentale; și egalitatea în fața legii; |
| --- | --- |

17.

invită Consiliul să identifice o bază comună cu privire la conținutul exact al principiilor și standardelor care decurg din statul de drept și care variază la nivel național și să ia în considerare definiția existentă deja a statului de drept formulată de Curtea de Justiție, ca punct de pornire pentru dezbatere, incluzând: legalitatea, ceea ce implică un proces transparent, responsabil, democratic și pluralist pentru adoptarea legilor, siguranța juridică, interzicerea caracterului arbitrar în exercitarea competențelor executive, instanțe independente și imparțiale; un control jurisdicțional efectiv, cu respectarea drepturilor fundamentale; și egalitatea în fața legii;

| 18. | reamintește că respectarea statului de drept constituie o cerință preliminară pentru protejarea drepturilor fundamentale și că măsurile de securitate nu ar trebui să interfereze cu acestea, în acord cu articolul 52 din Cartă; reamintește, de asemenea, că, în temeiul articolului 6 din Cartă, fiecare dintre noi are dreptul la libertate și la siguranța persoanei; |
| --- | --- |

18.

reamintește că respectarea statului de drept constituie o cerință preliminară pentru protejarea drepturilor fundamentale și că măsurile de securitate nu ar trebui să interfereze cu acestea, în acord cu articolul 52 din Cartă; reamintește, de asemenea, că, în temeiul articolului 6 din Cartă, fiecare dintre noi are dreptul la libertate și la siguranța persoanei;

| 19. | solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să asigure includerea, de la bun început, a drepturilor și principiilor fundamentale, astfel cum sunt stipulate, în special, în tratate, în Cartă și în Convenția europeană a drepturilor omului, în politicile și măsurile de securitate internă, conform sugestiilor formulate în documentul FRA axat pe „Includerea drepturilor fundamentale în agenda privind securitatea”; îndeamnă UE și statele membre să integreze integrarea socială și măsurile anti-discriminare în strategiile viitoare de securitate internă; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să asigure includerea, de la bun început, a drepturilor și principiilor fundamentale, astfel cum sunt stipulate, în special, în tratate, în Cartă și în Convenția europeană a drepturilor omului, în politicile și măsurile de securitate internă, conform sugestiilor formulate în documentul FRA axat pe „Includerea drepturilor fundamentale în agenda privind securitatea”; îndeamnă UE și statele membre să integreze integrarea socială și măsurile anti-discriminare în strategiile viitoare de securitate internă;

| 20. | solicită Comisiei, cu sprijinul FRA, să consolideze măsurile și programele de sensibilizare, de educare și de formare cu privire la drepturile fundamentale; obiectivul acestor programe ar trebui să fie stabilirea coeziunii și a încrederii între toți partenerii sociali și să implice organizațiile societății civile, instituțiile naționale pentru drepturile omului și agențiile naționale pentru egalitate de gen și antidiscriminare; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei, cu sprijinul FRA, să consolideze măsurile și programele de sensibilizare, de educare și de formare cu privire la drepturile fundamentale; obiectivul acestor programe ar trebui să fie stabilirea coeziunii și a încrederii între toți partenerii sociali și să implice organizațiile societății civile, instituțiile naționale pentru drepturile omului și agențiile naționale pentru egalitate de gen și antidiscriminare;

| 21. | subliniază că rolul Comisiei în calitate de gardian al tratatelor nu se limitează la controlul transpunerii legislației de către statele membre, ci se extinde și la aplicarea corectă și integrală a legilor, în special în vederea protecției drepturilor fundamentale ale cetățenilor; regretă limitarea efectivă a domeniului de aplicare al Cartei din cauza unei interpretări excesiv de restrictive a articolului 51, conform căreia aceasta nu acoperă punerea în executare legislației UE; consideră că această abordare ar trebui revizuită, pentru a satisface așteptările cetățenilor UE cu privire la drepturile lor fundamentale; reamintește că așteptările cetățenilor depășesc interpretarea strictă a Cartei și că obiectivul ar trebui să constea din materializarea aceste drepturi în cât mai mare măsură; regretă, în consecință, că, în numeroase răspunsuri la petiții care denunță posibile încălcări ale drepturilor fundamentale, Comisia invocă lipsa de competență; solicită, în acest cadru, instituirea unui mecanism de monitorizare, de evaluare sistematică și de emitere de recomandări, pentru a încuraja respectarea globală a valorilor fundamentale în statele membre; |
| --- | --- |

21.

subliniază că rolul Comisiei în calitate de gardian al tratatelor nu se limitează la controlul transpunerii legislației de către statele membre, ci se extinde și la aplicarea corectă și integrală a legilor, în special în vederea protecției drepturilor fundamentale ale cetățenilor; regretă limitarea efectivă a domeniului de aplicare al Cartei din cauza unei interpretări excesiv de restrictive a articolului 51, conform căreia aceasta nu acoperă punerea în executare legislației UE; consideră că această abordare ar trebui revizuită, pentru a satisface așteptările cetățenilor UE cu privire la drepturile lor fundamentale; reamintește că așteptările cetățenilor depășesc interpretarea strictă a Cartei și că obiectivul ar trebui să constea din materializarea aceste drepturi în cât mai mare măsură; regretă, în consecință, că, în numeroase răspunsuri la petiții care denunță posibile încălcări ale drepturilor fundamentale, Comisia invocă lipsa de competență; solicită, în acest cadru, instituirea unui mecanism de monitorizare, de evaluare sistematică și de emitere de recomandări, pentru a încuraja respectarea globală a valorilor fundamentale în statele membre;

| 22. | reamintește importanța crucială a transpunerii și implementării corecte și la timp a legislației UE, în special atunci când aceasta afectează sau dezvoltă drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

22.

reamintește importanța crucială a transpunerii și implementării corecte și la timp a legislației UE, în special atunci când aceasta afectează sau dezvoltă drepturile fundamentale;

Libertate și securitate

Libertatea de exprimare și media

| 23. | reamintește că libertatea de exprimare, informare și libertatea media sunt esențiale pentru garantarea democrației și a statului de drept; condamnă ferm violența, presiunea și amenințările la adresa jurnaliștilor și a media, inclusiv în ceea ce privește dezvăluirea surselor lor și a informațiilor legate de încălcarea drepturilor fundamentale de către guverne și state; cheamă statele membre să se abțină de la aplicarea unor măsuri care să afecteze aceste libertăți; își reiterează apelul adresat Comisiei de a revizui și modifica directiva privind serviciile media audiovizuale în acord cu orientările formulate de Parlament în rezoluția sa din 22 mai 2013; |
| --- | --- |

23.

reamintește că libertatea de exprimare, informare și libertatea media sunt esențiale pentru garantarea democrației și a statului de drept; condamnă ferm violența, presiunea și amenințările la adresa jurnaliștilor și a media, inclusiv în ceea ce privește dezvăluirea surselor lor și a informațiilor legate de încălcarea drepturilor fundamentale de către guverne și state; cheamă statele membre să se abțină de la aplicarea unor măsuri care să afecteze aceste libertăți; își reiterează apelul adresat Comisiei de a revizui și modifica directiva privind serviciile media audiovizuale în acord cu orientările formulate de Parlament în rezoluția sa din 22 mai 2013;

| 24. | subliniază că media publice, independente, libere, diversificate și pluraliste, alături de jurnaliști, atât online, cât și offline, sunt piatra de temelie a democrației; consideră că proprietatea asupra media și conducerea acestora nu ar trebui concentrate în aceleași mâini; subliniază, în această privință, că transparența în ceea ce privește proprietatea asupra media este esențială pentru monitorizarea investițiilor care ar putea influența informația furnizată; solicită elaborarea unor norme economice adecvate și echitabile, pentru a garanta și pluralismul media online; solicită Comisiei să conceapă un plan de acțiune care să asigure că toate media respectă standardele minimale de independență și de calitate; |
| --- | --- |

24.

subliniază că media publice, independente, libere, diversificate și pluraliste, alături de jurnaliști, atât online, cât și offline, sunt piatra de temelie a democrației; consideră că proprietatea asupra media și conducerea acestora nu ar trebui concentrate în aceleași mâini; subliniază, în această privință, că transparența în ceea ce privește proprietatea asupra media este esențială pentru monitorizarea investițiilor care ar putea influența informația furnizată; solicită elaborarea unor norme economice adecvate și echitabile, pentru a garanta și pluralismul media online; solicită Comisiei să conceapă un plan de acțiune care să asigure că toate media respectă standardele minimale de independență și de calitate;

| 25. | își exprimă preocuparea cu privire la extinderea măsurilor represive din unele state membre îndreptate împotriva manifestațiilor și mișcărilor sociale, libertății de întrunire și libertății de exprimare, în special cu privire la utilizarea disproporționată a forței împotriva manifestanților pașnici, precum și cu numărul redus de polițiști și anchetatori judiciari din acest domeniu; le solicită statelor membre să protejeze libertatea de întrunire și să nu adopte măsuri care pun sub semnul întrebării sau chiar incriminează exercitarea drepturilor și libertăților fundamentale, cum sunt dreptul de a manifesta și dreptul la gravă sau dreptul la întrunire și asociere și libertatea de exprimare; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la actele normative naționale din unele state membre care afectează drepturile fundamentale în spațiile publice și limitează dreptul la întrunire; îi solicită Comisiei să monitorizeze și să abordeze interferențele grave cu drepturile fundamentale, cauzate de actele normative naționale care, din motive securitare, aplică restricții în spațiile publice; |
| --- | --- |

25.

își exprimă preocuparea cu privire la extinderea măsurilor represive din unele state membre îndreptate împotriva manifestațiilor și mișcărilor sociale, libertății de întrunire și libertății de exprimare, în special cu privire la utilizarea disproporționată a forței împotriva manifestanților pașnici, precum și cu numărul redus de polițiști și anchetatori judiciari din acest domeniu; le solicită statelor membre să protejeze libertatea de întrunire și să nu adopte măsuri care pun sub semnul întrebării sau chiar incriminează exercitarea drepturilor și libertăților fundamentale, cum sunt dreptul de a manifesta și dreptul la gravă sau dreptul la întrunire și asociere și libertatea de exprimare; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la actele normative naționale din unele state membre care afectează drepturile fundamentale în spațiile publice și limitează dreptul la întrunire; îi solicită Comisiei să monitorizeze și să abordeze interferențele grave cu drepturile fundamentale, cauzate de actele normative naționale care, din motive securitare, aplică restricții în spațiile publice;

| 26. | ia act de faptul că unele acte de terorism au determinat UE și statele sale membre să intensifice măsurile împotriva teroriștilor și a radicalizării; îndeamnă UE și autoritățile naționale să adopte astfel de măsuri cu respectarea deplină a principiilor democrației, statului de drept și a drepturilor fundamentale, în special a dreptului la apărare în justiție, la prezumpția de nevinovăție, a dreptului la un proces echitabil, dreptului la respectarea vieții private și la protejarea datelor cu caracter personal; cheamă statele membre și Comisia să evalueze cu deplină transparență, sub aspectul respectării articolului 2 din TUE și a Cartei, toate proiectele sau propunerile de acte de reglementare sau instrumente juridice naționale urmărind combaterea terorismului; |
| --- | --- |

26.

ia act de faptul că unele acte de terorism au determinat UE și statele sale membre să intensifice măsurile împotriva teroriștilor și a radicalizării; îndeamnă UE și autoritățile naționale să adopte astfel de măsuri cu respectarea deplină a principiilor democrației, statului de drept și a drepturilor fundamentale, în special a dreptului la apărare în justiție, la prezumpția de nevinovăție, a dreptului la un proces echitabil, dreptului la respectarea vieții private și la protejarea datelor cu caracter personal; cheamă statele membre și Comisia să evalueze cu deplină transparență, sub aspectul respectării articolului 2 din TUE și a Cartei, toate proiectele sau propunerile de acte de reglementare sau instrumente juridice naționale urmărind combaterea terorismului;

| 27. | recunoaște că larga răspândire a criminalității și a terorismului cibernetic generează grave provocări și îngrijorare cu privire la protejarea drepturilor fundamentale în mediul online; consideră că este esențial ca Uniunea Europeană să elaboreze un corpus de cunoștințe de specialitate de ultimă oră din domeniul securității cibernetice, astfel încât să asigure respectarea mai strictă a articolelor 7 și 8 din Cartă în spațiul cibernetic; |
| --- | --- |

27.

recunoaște că larga răspândire a criminalității și a terorismului cibernetic generează grave provocări și îngrijorare cu privire la protejarea drepturilor fundamentale în mediul online; consideră că este esențial ca Uniunea Europeană să elaboreze un corpus de cunoștințe de specialitate de ultimă oră din domeniul securității cibernetice, astfel încât să asigure respectarea mai strictă a articolelor 7 și 8 din Cartă în spațiul cibernetic;

| 28. | salută raportul Senatului Statelor Unite referitor la programele de detenție și de interogare ale CIA; îndeamnă statele membre să nu tolereze tortura sau vreo altă formă de tratament inuman și degradant pe teritoriile lor; își reiterează apelul adresat statelor membre de a garanta tragerea la răspundere pentru încălcarea drepturilor fundamentale în contextul transportării și detenției ilegale de prizonieri de către CIA a în unele țări europene; îndeamnă statele membre să desfășoare cercetări deschise și transparente pentru aflarea adevărului cu privire la utilizarea teritoriului și a spațiului lor aerian și să coopereze pe deplin în cadrul anchetei Parlamentului European, reinstituită recent în legătură cu aceasta, precum și în contextul măsurilor subsecvente; solicită protejarea persoanelor care dezvăluie astfel de încălcări, ca jurnaliștii și demascatorii; |
| --- | --- |

28.

salută raportul Senatului Statelor Unite referitor la programele de detenție și de interogare ale CIA; îndeamnă statele membre să nu tolereze tortura sau vreo altă formă de tratament inuman și degradant pe teritoriile lor; își reiterează apelul adresat statelor membre de a garanta tragerea la răspundere pentru încălcarea drepturilor fundamentale în contextul transportării și detenției ilegale de prizonieri de către CIA a în unele țări europene; îndeamnă statele membre să desfășoare cercetări deschise și transparente pentru aflarea adevărului cu privire la utilizarea teritoriului și a spațiului lor aerian și să coopereze pe deplin în cadrul anchetei Parlamentului European, reinstituită recent în legătură cu aceasta, precum și în contextul măsurilor subsecvente; solicită protejarea persoanelor care dezvăluie astfel de încălcări, ca jurnaliștii și demascatorii;

| 29. | își exprimă îngrijorarea cu privire la relatările repetate despre presupusa încălcare a drepturilor fundamentale ale UE și, în special, a legislației UE în materia protejării datelor în contextul activităților desfășurate de serviciile de informații ale statelor membre și ale țărilor terțe care permit păstrarea și accesarea datelor privind comunicațiile electronice ale cetățenilor europeni; condamnă cu fermitate activitățile de supraveghere în masă, descoperite după 2013, și deplânge perpetuarea acestora; solicită clarificări cu privire la aceste activități și, în special, la implicarea actuală a anumitor state membre; invită Comisia și statele membre să țină pe deplin seama de cerințele și recomandările Parlamentului, astfel cum sunt formulate în Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne, adresează statelor membre apelul de a se asigura că activitățile serviciilor lor de informații sunt conforme cu drepturile fundamentale și că sunt supuse controlului parlamentar și judiciar; |
| --- | --- |

29.

își exprimă îngrijorarea cu privire la relatările repetate despre presupusa încălcare a drepturilor fundamentale ale UE și, în special, a legislației UE în materia protejării datelor în contextul activităților desfășurate de serviciile de informații ale statelor membre și ale țărilor terțe care permit păstrarea și accesarea datelor privind comunicațiile electronice ale cetățenilor europeni; condamnă cu fermitate activitățile de supraveghere în masă, descoperite după 2013, și deplânge perpetuarea acestora; solicită clarificări cu privire la aceste activități și, în special, la implicarea actuală a anumitor state membre; invită Comisia și statele membre să țină pe deplin seama de cerințele și recomandările Parlamentului, astfel cum sunt formulate în Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne, adresează statelor membre apelul de a se asigura că activitățile serviciilor lor de informații sunt conforme cu drepturile fundamentale și că sunt supuse controlului parlamentar și judiciar;

| 30. | își exprimă îngrijorarea cu privire la adoptarea de către statele membre a unei legislații naționale care permite supravegherea generalizată și reiterează faptul că, într-o societate democratică, este nevoie de instrumente securitare punctuale, strict necesare și proporționale; își reiterează apelul adresat UE și statelor sale membre de a adopta un sistem de protejare a demascatorilor; |
| --- | --- |

30.

își exprimă îngrijorarea cu privire la adoptarea de către statele membre a unei legislații naționale care permite supravegherea generalizată și reiterează faptul că, într-o societate democratică, este nevoie de instrumente securitare punctuale, strict necesare și proporționale; își reiterează apelul adresat UE și statelor sale membre de a adopta un sistem de protejare a demascatorilor;

| 31. | este preocupat de faptul că cetățenii nu sunt pe deplin conștienți de dreptul lor la protejarea datelor și la viață privată și nici de căile judiciare de atac de care dispun; subliniază, în acest sens, rolul autorităților naționale răspunzătoare de protejarea datelor în ceea ce privește susținerea acestor drepturi și creșterea gradului în care sunt conștientizate; consideră că este esențial ca cetățenii, în special copiii, să fie familiarizați cu importanța protejării datelor cu caracter personal, inclusiv în spațiul cibernetic, și cu pericolele la care sunt expuși; solicită statelor membre să lanseze campanii de sensibilizare, mai ales în școli; subliniază că, având în vedere evoluția rapidă a tehnologiei și amploarea crescândă a atacurilor cibernetice, este necesar să se acorde o atenție deosebită protejării datelor cu caracter personal pe internet, cu un accent ferm pus asupra securității prelucrării și stocării lor; subliniază că, deși dreptul de a fi uitat nu este absolut și va trebui echilibrat în raport cu alte drepturi fundamentale, este necesar ca persoanelor să li se dea dreptul de a-și rectifica online datele cu caracter personal; și exprimă profunda îngrijorare în legătură cu dificultățile pe care le întâmpină majoritatea utilizatorilor internetului de a asigura respectarea drepturilor lor în mediul digital; îi solicită Consiliului să facă progrese rapide în legătură cu pachetul privind protecția datelor, pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a datelor pe tot cuprinsul UE; |
| --- | --- |

31.

este preocupat de faptul că cetățenii nu sunt pe deplin conștienți de dreptul lor la protejarea datelor și la viață privată și nici de căile judiciare de atac de care dispun; subliniază, în acest sens, rolul autorităților naționale răspunzătoare de protejarea datelor în ceea ce privește susținerea acestor drepturi și creșterea gradului în care sunt conștientizate; consideră că este esențial ca cetățenii, în special copiii, să fie familiarizați cu importanța protejării datelor cu caracter personal, inclusiv în spațiul cibernetic, și cu pericolele la care sunt expuși; solicită statelor membre să lanseze campanii de sensibilizare, mai ales în școli; subliniază că, având în vedere evoluția rapidă a tehnologiei și amploarea crescândă a atacurilor cibernetice, este necesar să se acorde o atenție deosebită protejării datelor cu caracter personal pe internet, cu un accent ferm pus asupra securității prelucrării și stocării lor; subliniază că, deși dreptul de a fi uitat nu este absolut și va trebui echilibrat în raport cu alte drepturi fundamentale, este necesar ca persoanelor să li se dea dreptul de a-și rectifica online datele cu caracter personal; și exprimă profunda îngrijorare în legătură cu dificultățile pe care le întâmpină majoritatea utilizatorilor internetului de a asigura respectarea drepturilor lor în mediul digital; îi solicită Consiliului să facă progrese rapide în legătură cu pachetul privind protecția datelor, pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a datelor pe tot cuprinsul UE;

| 32. | reamintește faptul că statele membre trebuie să se asigure că serviciile lor de informații operează în mod legal și în deplină conformitate cu tratatele și cu Carta; solicită, în acest sens, statelor membre să se asigure că legislația națională va permite colectarea și analiza datelor cu caracter personal (inclusiv a așa-numitelor metadate) numai cu consimțământul persoanei în cauză sau în baza unei hotărâri judecătorești date pe baza unor suspiciuni rezonabile de implicare în activități criminale; |
| --- | --- |

32.

reamintește faptul că statele membre trebuie să se asigure că serviciile lor de informații operează în mod legal și în deplină conformitate cu tratatele și cu Carta; solicită, în acest sens, statelor membre să se asigure că legislația națională va permite colectarea și analiza datelor cu caracter personal (inclusiv a așa-numitelor metadate) numai cu consimțământul persoanei în cauză sau în baza unei hotărâri judecătorești date pe baza unor suspiciuni rezonabile de implicare în activități criminale;

| 33. | subliniază că colectarea și prelucrarea ilegală a datelor ar trebui sancționate în același mod ca încălcarea confidențialității tradiționale a corespondenței; insistă asupra faptului că ar trebui să se interzică cu strictețe crearea unor uși secrete sau orice alte tehnici urmărind slăbirea sau eludarea măsurilor securitare ori exploatarea slăbiciunilor existente; |
| --- | --- |

33.

subliniază că colectarea și prelucrarea ilegală a datelor ar trebui sancționate în același mod ca încălcarea confidențialității tradiționale a corespondenței; insistă asupra faptului că ar trebui să se interzică cu strictețe crearea unor uși secrete sau orice alte tehnici urmărind slăbirea sau eludarea măsurilor securitare ori exploatarea slăbiciunilor existente;

| 34. | regretă presiunile exercitate asupra întreprinderilor de unele organisme – atât publice, cât și private –, pentru a li se transmite datele utilizatorilor de internet, pentru a controla conținutul internetului sau a periclita principiul neutralității rețelei; |
| --- | --- |

34.

regretă presiunile exercitate asupra întreprinderilor de unele organisme – atât publice, cât și private –, pentru a li se transmite datele utilizatorilor de internet, pentru a controla conținutul internetului sau a periclita principiul neutralității rețelei;

| 35. | subliniază faptul că protejarea drepturilor fundamentale în societatea informațională actuală constituie o problemă esențială pentru UE, deoarece utilizarea crescândă a tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) generează noi amenințări în ceea ce privește drepturile fundamentale în spațiul cibernetic, protejarea acestora trebuind să fie consolidată asigurând promovarea și protejarea lor în mediul online în același fel și aceeași măsură în cel offline; |
| --- | --- |

35.

subliniază faptul că protejarea drepturilor fundamentale în societatea informațională actuală constituie o problemă esențială pentru UE, deoarece utilizarea crescândă a tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) generează noi amenințări în ceea ce privește drepturile fundamentale în spațiul cibernetic, protejarea acestora trebuind să fie consolidată asigurând promovarea și protejarea lor în mediul online în același fel și aceeași măsură în cel offline;

| 36. | îndeamnă Comisia să monitorizeze intensiv punerea în aplicare a legislației UE existente în domeniu și consideră că statele membre ar trebui să aplice dispozițiile dreptului penal în vigoare printr-o cercetare și o urmărire eficace în justiție, pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale ale victimelor; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă Comisia să monitorizeze intensiv punerea în aplicare a legislației UE existente în domeniu și consideră că statele membre ar trebui să aplice dispozițiile dreptului penal în vigoare printr-o cercetare și o urmărire eficace în justiție, pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale ale victimelor;

| 37. | le solicită Comisiei și statelor membre să des dovadă de o vigilență maximă în ceea ce privește impactul anumitor tehnologii noi, de exemplu al dronelor, asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor și, mai ales, asupra dreptului la viață privată și a protejării datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

37.

le solicită Comisiei și statelor membre să des dovadă de o vigilență maximă în ceea ce privește impactul anumitor tehnologii noi, de exemplu al dronelor, asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor și, mai ales, asupra dreptului la viață privată și a protejării datelor cu caracter personal;

| 38. | subliniază rolul esențial al educației în ceea ce privește prevenirea radicalizării și creșterea intoleranței și a extremismului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

38.

subliniază rolul esențial al educației în ceea ce privește prevenirea radicalizării și creșterea intoleranței și a extremismului în rândul tinerilor;

| 39. | deplânge actele de discriminare, nemaivorbind de cele de brutalitate, comise de forțele de poliție din anumite state membre împotriva grupurilor minoritare, cum ar fi migranții, romii, persoanele LGBTI sau persoanele cu dizabiltăți; îndeamnă statele membre să investigheze și să pedepsească astfel de acte; este încredințat că forțele de poliție ar trebui să fie mai conștiente și pregătite să se ocupe de discriminările și violențele aplicate acestor minorități; le solicită statelor membre să restabilească încrederea pe care minoritățile ar trebui să o aibă în forțele de poliție și să le încurajeze să denunțe abuzurile; solicită, de asemenea, autorităților din statele membre să combată profilele etnice discriminatorii aplicate de unele forțe polițienești; |
| --- | --- |

39.

deplânge actele de discriminare, nemaivorbind de cele de brutalitate, comise de forțele de poliție din anumite state membre împotriva grupurilor minoritare, cum ar fi migranții, romii, persoanele LGBTI sau persoanele cu dizabiltăți; îndeamnă statele membre să investigheze și să pedepsească astfel de acte; este încredințat că forțele de poliție ar trebui să fie mai conștiente și pregătite să se ocupe de discriminările și violențele aplicate acestor minorități; le solicită statelor membre să restabilească încrederea pe care minoritățile ar trebui să o aibă în forțele de poliție și să le încurajeze să denunțe abuzurile; solicită, de asemenea, autorităților din statele membre să combată profilele etnice discriminatorii aplicate de unele forțe polițienești;

Libertatea religioasă și de conștiință

| 40. | face trimitere la articolul 10 din Cartă, care protejează libertatea de gândire, conștiință și religie, inclusiv libertatea de a practica religia aleasă și de schimbare a religiei sau a convingerilor; consideră că, prin aceasta, este acoperită și libertatea celor care nu sunt credincioși; condamnă orice formă de discriminare sau intoleranță și solicită interzicerea oricărei forme de discriminare pe astfel de criterii; deplânge, în această privință, recentele episoade de discriminare și violență antisemită și antiislamică; cheamă statele membre, inclusiv autoritățile regionale, să apere, prin toate mijloacele disponibile, libertatea religioasă sau de convingere și să promoveze toleranța și dialogul intercultural prin elaborarea unor politici eficace, aplicând mai ferm politicile anti-discriminatorii acolo unde este necesar; reamintește importanța unui stat laic neutru pentru a preveni discriminarea împotriva oricăror comunități religioase, atee sau agnostice și pentru a garanta egalitatea de tratament a tuturor religiilor și convingerilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la aplicarea legilor privind blasfemia și insultele religioase în Uniunea Europeană, cate poate avea consecințe grave asupra libertății de exprimare și îndeamnă statele membre să le abroge; condamnă cu fermitate atacurile împotriva lăcașurilor de cult și îndeamnă statele membre să nu permită impunitatea în cazul unor astfel de infracțiuni; |
| --- | --- |

40.

face trimitere la articolul 10 din Cartă, care protejează libertatea de gândire, conștiință și religie, inclusiv libertatea de a practica religia aleasă și de schimbare a religiei sau a convingerilor; consideră că, prin aceasta, este acoperită și libertatea celor care nu sunt credincioși; condamnă orice formă de discriminare sau intoleranță și solicită interzicerea oricărei forme de discriminare pe astfel de criterii; deplânge, în această privință, recentele episoade de discriminare și violență antisemită și antiislamică; cheamă statele membre, inclusiv autoritățile regionale, să apere, prin toate mijloacele disponibile, libertatea religioasă sau de convingere și să promoveze toleranța și dialogul intercultural prin elaborarea unor politici eficace, aplicând mai ferm politicile anti-discriminatorii acolo unde este necesar; reamintește importanța unui stat laic neutru pentru a preveni discriminarea împotriva oricăror comunități religioase, atee sau agnostice și pentru a garanta egalitatea de tratament a tuturor religiilor și convingerilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la aplicarea legilor privind blasfemia și insultele religioase în Uniunea Europeană, cate poate avea consecințe grave asupra libertății de exprimare și îndeamnă statele membre să le abroge; condamnă cu fermitate atacurile împotriva lăcașurilor de cult și îndeamnă statele membre să nu permită impunitatea în cazul unor astfel de infracțiuni;

| 41. | îndeamnă la respectarea libertății religioase sau de convingere în partea ocupată a Ciprului, unde sunt pe cale să se distrugă peste 500 de monumente religioase și culturale; |
| --- | --- |

41.

îndeamnă la respectarea libertății religioase sau de convingere în partea ocupată a Ciprului, unde sunt pe cale să se distrugă peste 500 de monumente religioase și culturale;

| 42. | este alarmat de creșterea antisemitismului în Europa și de eforturile din ce în ce mai răspândite de negare sau minimalizare a Holocaustului; este profund îngrijorat că mulți membri ai comunității evreiești intenționează să părăsească Europa din cauza înrăutățirii climatului antisemit și a discriminărilor și violențelor îndreptate împotriva lor; |
| --- | --- |

42.

este alarmat de creșterea antisemitismului în Europa și de eforturile din ce în ce mai răspândite de negare sau minimalizare a Holocaustului; este profund îngrijorat că mulți membri ai comunității evreiești intenționează să părăsească Europa din cauza înrăutățirii climatului antisemit și a discriminărilor și violențelor îndreptate împotriva lor;

| 43. | își exprimă profunda preocupare față de amplificarea manifestărilor anti-islamice, de atacurile asupra moscheilor și de tendința generală de a asocia religia musulmană cu fanatismul religios al unei minorități reduse; deplânge discriminarea și violența îndreptate împotriva comunității musulmane; le solicită statelor membre să condamne sistematic astfel de acte și să aplice o politică de toleranță zero în această privință; |
| --- | --- |

43.

își exprimă profunda preocupare față de amplificarea manifestărilor anti-islamice, de atacurile asupra moscheilor și de tendința generală de a asocia religia musulmană cu fanatismul religios al unei minorități reduse; deplânge discriminarea și violența îndreptate împotriva comunității musulmane; le solicită statelor membre să condamne sistematic astfel de acte și să aplice o politică de toleranță zero în această privință;

Egalitatea și nediscriminarea

| 44. | regretă profund faptul că Consiliul nu a adoptat încă propunerea din 2008 de directivă privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; salută inițiativa Comisiei de a acorda prioritate acestei directive; reiterează apelul adresat Consiliului de a adopta cât mai curând această propunere; |
| --- | --- |

44.

regretă profund faptul că Consiliul nu a adoptat încă propunerea din 2008 de directivă privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; salută inițiativa Comisiei de a acorda prioritate acestei directive; reiterează apelul adresat Consiliului de a adopta cât mai curând această propunere;

| 45. | subliniază că, în conformitate cu articolul 2 din TUE, pluralismul, nediscriminarea și toleranța se numără printre valorile fundamentale ale Uniunii; consideră că numai politicile concepute să promoveze atât egalitatea formală, cât și pe aceea de substanță și să combată toate formele de părtinire și discriminare pot promova o societate caracterizată prin coeziune, desființând toate formele de prejudecată care afectează integrarea socială; deplânge faptul că, până și în prezent, în UE continuă să existe cazuri de discriminare, marginalizare și chiar de violență și abuz bazate îndeosebi pe motive de gen, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri personale, opinii politice sau de altă natură, apartenență la o minoritate națională, proprietate, naștere, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

45.

subliniază că, în conformitate cu articolul 2 din TUE, pluralismul, nediscriminarea și toleranța se numără printre valorile fundamentale ale Uniunii; consideră că numai politicile concepute să promoveze atât egalitatea formală, cât și pe aceea de substanță și să combată toate formele de părtinire și discriminare pot promova o societate caracterizată prin coeziune, desființând toate formele de prejudecată care afectează integrarea socială; deplânge faptul că, până și în prezent, în UE continuă să existe cazuri de discriminare, marginalizare și chiar de violență și abuz bazate îndeosebi pe motive de gen, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri personale, opinii politice sau de altă natură, apartenență la o minoritate națională, proprietate, naștere, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală;

| 46. | consideră că Uniunea și statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru combaterea discriminării și protejarea diversității culturale, religioase și lingvistice și să promoveze măsuri menite să consolideze egalitatea dintre genuri, drepturile copilului, ale persoanelor în vârstă, ale persoanelor cu dizabilități, ale persoanelor LGBTI și ale persoanelor aparținând minorităților naționale; îndeamnă UE și statele membre să includă discriminarea multiplă în politicile privind egalitatea; |
| --- | --- |

46.

consideră că Uniunea și statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru combaterea discriminării și protejarea diversității culturale, religioase și lingvistice și să promoveze măsuri menite să consolideze egalitatea dintre genuri, drepturile copilului, ale persoanelor în vârstă, ale persoanelor cu dizabilități, ale persoanelor LGBTI și ale persoanelor aparținând minorităților naționale; îndeamnă UE și statele membre să includă discriminarea multiplă în politicile privind egalitatea;

| 47. | condamnă toate formele de violență și de discriminare comise pe teritoriul Uniunii și își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea numărului lor; solicită Comisiei și statelor membre să adopte angajamente specifice în materie de politică cu privire la combaterea tuturor formelor de rasism, inclusiv a antisemitismului, a islamofobiei, afrofobiei și romafobiei; |
| --- | --- |

47.

condamnă toate formele de violență și de discriminare comise pe teritoriul Uniunii și își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea numărului lor; solicită Comisiei și statelor membre să adopte angajamente specifice în materie de politică cu privire la combaterea tuturor formelor de rasism, inclusiv a antisemitismului, a islamofobiei, afrofobiei și romafobiei;

| 48. | le solicită Comisiei și Consiliului să confirme că, pentru evaluarea discriminării, este nevoie de date fiabile și comparabile privind egalitatea, defalcate în funcție de motivele discriminării, cu scopul de a-i informa pe cei care elaborează politici, de a evalua punerea în aplicare a legislației antidiscriminatorii a UE și de a îmbunătăți punerea ei în executare; îi solicită Comisiei să definească standarde consecvente de colectare a datelor privind egalitatea, bazate pe autoidentificare, pe standardele UE de protecție a datelor și pe consultarea comunităților relevante; invită statele membre să colecteze date privind toate motivele care generează discriminare; |
| --- | --- |

48.

le solicită Comisiei și Consiliului să confirme că, pentru evaluarea discriminării, este nevoie de date fiabile și comparabile privind egalitatea, defalcate în funcție de motivele discriminării, cu scopul de a-i informa pe cei care elaborează politici, de a evalua punerea în aplicare a legislației antidiscriminatorii a UE și de a îmbunătăți punerea ei în executare; îi solicită Comisiei să definească standarde consecvente de colectare a datelor privind egalitatea, bazate pe autoidentificare, pe standardele UE de protecție a datelor și pe consultarea comunităților relevante; invită statele membre să colecteze date privind toate motivele care generează discriminare;

| 49. | îndeamnă Comisia să adopte o directivă care să condamne discriminarea de gen și care să contracareze prejudecățile și clișeele de gen în domeniul educației și în mass-media; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă Comisia să adopte o directivă care să condamne discriminarea de gen și care să contracareze prejudecățile și clișeele de gen în domeniul educației și în mass-media;

Promovarea minorităților

| 50. | solicită mai multă consecvență din partea Uniunii Europene în domeniul protecției minorităților; crede cu tărie că toate statele membre, precum și țările candidate ar trebui să respecte aceleași principii și criterii, pentru a evita aplicarea unor standarde duble; solicită, în consecință, instituirea unui mecanism eficace pentru a monitoriza și asigura respectarea drepturilor fundamentale ale minorităților de toate felurile, atât în țările candidate, cât și în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

50.

solicită mai multă consecvență din partea Uniunii Europene în domeniul protecției minorităților; crede cu tărie că toate statele membre, precum și țările candidate ar trebui să respecte aceleași principii și criterii, pentru a evita aplicarea unor standarde duble; solicită, în consecință, instituirea unui mecanism eficace pentru a monitoriza și asigura respectarea drepturilor fundamentale ale minorităților de toate felurile, atât în țările candidate, cât și în statele membre ale UE;

| 51. | evidențiază faptul că Uniunea Europeană trebuie să fie un spațiu în care prevalează diversitatea etnică, culturală și lingvistică; invită instituțiile UE să elaboreze, la nivelul UE, un sistem cuprinzător de protecție a minorităților naționale, etnice și lingvistice, pentru a asigura că sunt tratate în același fel, luând în considerare standardele juridice relevante și bunele practici existente și cheamă statele membre să asigure egalitatea efectivă între aceste minorități, în special în privința aspectelor legate de limbă, educație și cultură; încurajează statele membre care încă nu au făcut-o să ratifice și să pună efectiv în aplicare Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale; reamintește, de asemenea, necesitatea implementării principiilor elaborate în cadrul OSCE; |
| --- | --- |

51.

evidențiază faptul că Uniunea Europeană trebuie să fie un spațiu în care prevalează diversitatea etnică, culturală și lingvistică; invită instituțiile UE să elaboreze, la nivelul UE, un sistem cuprinzător de protecție a minorităților naționale, etnice și lingvistice, pentru a asigura că sunt tratate în același fel, luând în considerare standardele juridice relevante și bunele practici existente și cheamă statele membre să asigure egalitatea efectivă între aceste minorități, în special în privința aspectelor legate de limbă, educație și cultură; încurajează statele membre care încă nu au făcut-o să ratifice și să pună efectiv în aplicare Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale; reamintește, de asemenea, necesitatea implementării principiilor elaborate în cadrul OSCE;

| 52. | condamnă toate formele de discriminare pe criterii lingvistice și invită statele membre care încă nu au făcut-o să ratifice și să pună efectiv în aplicare Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare; îndeamnă statele membre și Comisia să desfășoare toate acțiunile necesare pentru îndepărtarea tuturor obstacolelor administrative sau legislative disproporționate care ar putea împiedica diversitatea lingvistică la nivel european și național; |
| --- | --- |

52.

condamnă toate formele de discriminare pe criterii lingvistice și invită statele membre care încă nu au făcut-o să ratifice și să pună efectiv în aplicare Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare; îndeamnă statele membre și Comisia să desfășoare toate acțiunile necesare pentru îndepărtarea tuturor obstacolelor administrative sau legislative disproporționate care ar putea împiedica diversitatea lingvistică la nivel european și național;

| 53. | subliniază că principiul demnității umane, al egalității în fața legii și al interzicerii discriminării din orice motive constituie temelia statului de drept; invită statele membre să adopte un cadru legislativ național pentru abordarea tuturor formelor de discriminare și să garanteze punerea efectivă în aplicare a cadrului juridic existent al UE; |
| --- | --- |

53.

subliniază că principiul demnității umane, al egalității în fața legii și al interzicerii discriminării din orice motive constituie temelia statului de drept; invită statele membre să adopte un cadru legislativ național pentru abordarea tuturor formelor de discriminare și să garanteze punerea efectivă în aplicare a cadrului juridic existent al UE;

Situația populației rome

| 54. | deplânge tendința din ce în ce mai pronunțată de intensificare a sentimentelor negative față de romi în UE și își exprimă îngrijorarea cu privire la situația romilor din UE și la numeroasele cazuri de persecuție, violență, stigmatizare, discriminare și expulzare ilegală, care contravin drepturilor fundamentale și legislației Uniunii Europene; îndeamnă Comisia să adopte în continuare măsuri împotriva statelor membre care tolerează discriminarea și segregarea instituționalizate; invită încă o dată statele membre să implementeze efectiv strategii menite să promoveze integrarea, în special în domeniul protecției drepturilor fundamentale, educației, ocupării forței de muncă, locuințelor și îngrijirii sănătății și să combată violența, discursul de incitare la ură și discriminarea romilor, în acord cu recomandarea Consiliului referitoare la măsurile de integrare a romilor în statele membre din 9 decembrie 2013; |
| --- | --- |

54.

deplânge tendința din ce în ce mai pronunțată de intensificare a sentimentelor negative față de romi în UE și își exprimă îngrijorarea cu privire la situația romilor din UE și la numeroasele cazuri de persecuție, violență, stigmatizare, discriminare și expulzare ilegală, care contravin drepturilor fundamentale și legislației Uniunii Europene; îndeamnă Comisia să adopte în continuare măsuri împotriva statelor membre care tolerează discriminarea și segregarea instituționalizate; invită încă o dată statele membre să implementeze efectiv strategii menite să promoveze integrarea, în special în domeniul protecției drepturilor fundamentale, educației, ocupării forței de muncă, locuințelor și îngrijirii sănătății și să combată violența, discursul de incitare la ură și discriminarea romilor, în acord cu recomandarea Consiliului referitoare la măsurile de integrare a romilor în statele membre din 9 decembrie 2013;

| 55. | subliniază importanța implementării adecvate a strategiilor naționale de integrare a romilor prin elaborarea unor politici integrate care să implice, într-un dialog permanent, autoritățile locale, organismele neguvernamentale și comunitățile de romi; îi solicită Comisiei să desfășoare acțiuni în vederea monitorizării și a mai bunei coordonări a implementării; invită statele membre să coopereze cu reprezentanții populației rome în ceea ce privește managementul, monitorizarea și evaluarea proiectelor care le afectează comunitățile, utilizând fondurile disponibile, inclusiv fondurile UE, monitorizând totodată îndeaproape respectarea drepturilor fundamentale ale romilor, inclusiv libertatea de mișcare, în conformitate cu Directiva 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța implementării adecvate a strategiilor naționale de integrare a romilor prin elaborarea unor politici integrate care să implice, într-un dialog permanent, autoritățile locale, organismele neguvernamentale și comunitățile de romi; îi solicită Comisiei să desfășoare acțiuni în vederea monitorizării și a mai bunei coordonări a implementării; invită statele membre să coopereze cu reprezentanții populației rome în ceea ce privește managementul, monitorizarea și evaluarea proiectelor care le afectează comunitățile, utilizând fondurile disponibile, inclusiv fondurile UE, monitorizând totodată îndeaproape respectarea drepturilor fundamentale ale romilor, inclusiv libertatea de mișcare, în conformitate cu Directiva 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora;

| 56. | deplânge actuala discriminare a romilor în sistemele educaționale naționale și pe piața muncii; subliniază vulnerabilitatea crescută a femeilor și a copiilor romi, îndeosebi atunci când survin încălcări multiple și concomitente ale drepturilor lor fundamentale; reiterează importanța protejării și promovării accesului copiilor romi, în condiții de egalitate, la toate drepturile; |
| --- | --- |

56.

deplânge actuala discriminare a romilor în sistemele educaționale naționale și pe piața muncii; subliniază vulnerabilitatea crescută a femeilor și a copiilor romi, îndeosebi atunci când survin încălcări multiple și concomitente ale drepturilor lor fundamentale; reiterează importanța protejării și promovării accesului copiilor romi, în condiții de egalitate, la toate drepturile;

| 57. | îndeamnă statele membre să adopte schimbările legislative necesare în ceea ce privește sterilizarea și să recompenseze financiar victimele sterilizării silite în rândul femeilor rome și al femeilor cu deficiențe mintale, în conformitate cu jurisprudența CEDO; |
| --- | --- |

57.

îndeamnă statele membre să adopte schimbările legislative necesare în ceea ce privește sterilizarea și să recompenseze financiar victimele sterilizării silite în rândul femeilor rome și al femeilor cu deficiențe mintale, în conformitate cu jurisprudența CEDO;

Violența împotriva femeilor și egalitatea dintre femei și bărbați

| 58. | îndeamnă UE și statele membre să combată și să urmărească în justiție orice formă de violență și de discriminare împotriva femeilor; le cere, în special, statelor membre să abordeze în mod eficace efectele violenței domestice și ale exploatării sexuale, sub toate formele lor, inclusiv problema copiilor refugiați sau migranți și a căsătoriilor silite sau încheiate la o vârstă fragedă; |
| --- | --- |

58.

îndeamnă UE și statele membre să combată și să urmărească în justiție orice formă de violență și de discriminare împotriva femeilor; le cere, în special, statelor membre să abordeze în mod eficace efectele violenței domestice și ale exploatării sexuale, sub toate formele lor, inclusiv problema copiilor refugiați sau migranți și a căsătoriilor silite sau încheiate la o vârstă fragedă;

| 59. | își exprimă îngrijorarea cu privire la amploarea și formele de violență împotriva femeilor din UE, evidențiate în ancheta efectuată de FRA la nivel european, care a demonstrat că una din trei femei a fost victima unui act de violență fizică și/sau sexuală după vârsta de 15 ani, și că aproximativ 3,7 milioane de femei din UE cad victimă violenței sexuale într-un interval de un an; le solicită, în consecință, Comisiei și statelor membre să revizuiască legislația existentă și să acorde atenția cuvenită problemei violenței împotriva femeilor, deoarece violența pe criterii de gen nu ar trebui tolerată; invită Comisia să încurajeze ratificările naționale și să lanseze procedura de aderare a UE la Convenția de la Istanbul cât mai curând posibil; constată că aderarea imediată a tuturor statelor membre la Convenția de la Istanbul ar conduce la elaborarea unei politici integrate și la promovarea cooperării internaționale în lupta împotriva oricăror forme de violență împotriva femeilor, inclusiv a hărțuirii sexuale, atât online, cât și offline; |
| --- | --- |

59.

își exprimă îngrijorarea cu privire la amploarea și formele de violență împotriva femeilor din UE, evidențiate în ancheta efectuată de FRA la nivel european, care a demonstrat că una din trei femei a fost victima unui act de violență fizică și/sau sexuală după vârsta de 15 ani, și că aproximativ 3,7 milioane de femei din UE cad victimă violenței sexuale într-un interval de un an; le solicită, în consecință, Comisiei și statelor membre să revizuiască legislația existentă și să acorde atenția cuvenită problemei violenței împotriva femeilor, deoarece violența pe criterii de gen nu ar trebui tolerată; invită Comisia să încurajeze ratificările naționale și să lanseze procedura de aderare a UE la Convenția de la Istanbul cât mai curând posibil; constată că aderarea imediată a tuturor statelor membre la Convenția de la Istanbul ar conduce la elaborarea unei politici integrate și la promovarea cooperării internaționale în lupta împotriva oricăror forme de violență împotriva femeilor, inclusiv a hărțuirii sexuale, atât online, cât și offline;

| 60. | solicită statelor membre să înființeze rețele de centre în care femeilor ce cad victimă traficului și prostituției li se acordă susținere și adăpost, asigurându-se că acestea primesc sprijin psihologic, medical, social și juridic și încurajându-le să își găsească locuri de muncă stabile și să beneficieze de drepturile aferente; |
| --- | --- |

60.

solicită statelor membre să înființeze rețele de centre în care femeilor ce cad victimă traficului și prostituției li se acordă susținere și adăpost, asigurându-se că acestea primesc sprijin psihologic, medical, social și juridic și încurajându-le să își găsească locuri de muncă stabile și să beneficieze de drepturile aferente;

| 61. | se declară profund îngrijorat de persistența practicilor de mutilare genitală, care constituie o formă gravă de violență împotriva femeilor și fetelor și o încălcare inacceptabilă a dreptului lor la integritate fizică; îndeamnă UE și statele membre să exercite o vigilență maximă și să combată aceste practici pe teritoriul lor, pentru a le pune capăt cât mai rapid posibil; invită îndeosebi statele membre să adopte o abordare fermă și disuasivă prin formarea persoanelor care lucrează cu migranți și urmărirea și pedepsirea sistematică și efectivă a autorilor mutilărilor genitale, în cazul cărora trebuie aplicat principiul toleranței zero; insistă asupra faptului că aceasta ar trebui să fie însoțită de campanii de informare și sensibilizare orientate punctual asupra grupurilor în cauză; salută faptul că, în legislația UE în materia azilului, victimele mutilării genitale sunt considerate drept persoane vulnerabile și mutilarea genitală este inclusă printre criteriile de acordare a azilului; |
| --- | --- |

61.

se declară profund îngrijorat de persistența practicilor de mutilare genitală, care constituie o formă gravă de violență împotriva femeilor și fetelor și o încălcare inacceptabilă a dreptului lor la integritate fizică; îndeamnă UE și statele membre să exercite o vigilență maximă și să combată aceste practici pe teritoriul lor, pentru a le pune capăt cât mai rapid posibil; invită îndeosebi statele membre să adopte o abordare fermă și disuasivă prin formarea persoanelor care lucrează cu migranți și urmărirea și pedepsirea sistematică și efectivă a autorilor mutilărilor genitale, în cazul cărora trebuie aplicat principiul toleranței zero; insistă asupra faptului că aceasta ar trebui să fie însoțită de campanii de informare și sensibilizare orientate punctual asupra grupurilor în cauză; salută faptul că, în legislația UE în materia azilului, victimele mutilării genitale sunt considerate drept persoane vulnerabile și mutilarea genitală este inclusă printre criteriile de acordare a azilului;

| 62. | îi solicită Comisiei să garanteze continuitatea colectării de date cu privire la prevalența și caracterul violențelor împotriva femeilor ca bază pentru politici articulate de prevenire a violențelor și să răspundă nevoilor victimelor, inclusiv prin evaluarea punerii în aplicare a Directivei UE privind victimele (2012/29/UE) și organizarea unor campanii de sensibilizare împotriva hărțuirii sexuale; consideră că colectarea datelor ar trebui să pornească de la prima anchetă desfășurată de FRA la nivelul UE și să se bazeze pe cooperarea dintre Comisia (inclusiv Eurostat), FRA și Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați; reiterează solicitarea adresată Comisiei în Rezoluția sa din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor și să prezinte o propunere de act de instituire a unor măsuri pentru promovarea și susținerea acțiunilor statelor membre în domeniul prevenirii violenței împotriva femeilor și fetelor, inclusiv a mutilării genitale a acestora; solicită Comisiei să desemneze anul 2016 drept anul de combatere a violențelor împotriva femeilor și a femeilor; |
| --- | --- |

62.

îi solicită Comisiei să garanteze continuitatea colectării de date cu privire la prevalența și caracterul violențelor împotriva femeilor ca bază pentru politici articulate de prevenire a violențelor și să răspundă nevoilor victimelor, inclusiv prin evaluarea punerii în aplicare a Directivei UE privind victimele (2012/29/UE) și organizarea unor campanii de sensibilizare împotriva hărțuirii sexuale; consideră că colectarea datelor ar trebui să pornească de la prima anchetă desfășurată de FRA la nivelul UE și să se bazeze pe cooperarea dintre Comisia (inclusiv Eurostat), FRA și Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați; reiterează solicitarea adresată Comisiei în Rezoluția sa din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor și să prezinte o propunere de act de instituire a unor măsuri pentru promovarea și susținerea acțiunilor statelor membre în domeniul prevenirii violenței împotriva femeilor și fetelor, inclusiv a mutilării genitale a acestora; solicită Comisiei să desemneze anul 2016 drept anul de combatere a violențelor împotriva femeilor și a femeilor;

| 63. | le solicită statelor membre să combată și să urmărească în justiție orice formă de violență împotriva femeilor; îi solicită Comisiei să propună o inițiativă legislativă pentru a interzice violența împotriva femeilor în UE; |
| --- | --- |

63.

le solicită statelor membre să combată și să urmărească în justiție orice formă de violență împotriva femeilor; îi solicită Comisiei să propună o inițiativă legislativă pentru a interzice violența împotriva femeilor în UE;

| 64. | invită Comisia să ridice gradul de conștientizare a necesității de a promova o cultură a respectului și a toleranței, pentru a pune capăt tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor; solicită statelor membre să asigure punerea în aplicare a strategiilor naționale pentru respectarea și protejarea drepturilor și a sănătății sexuale și reproductive a femeilor; insistă asupra rolului Uniunii în sensibilizarea societății și în promovarea bunelor practici în acest domeniu, dat fiind că sănătatea este un drept fundamental esențial pentru exercitarea altor drepturi ale omului. |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să ridice gradul de conștientizare a necesității de a promova o cultură a respectului și a toleranței, pentru a pune capăt tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor; solicită statelor membre să asigure punerea în aplicare a strategiilor naționale pentru respectarea și protejarea drepturilor și a sănătății sexuale și reproductive a femeilor; insistă asupra rolului Uniunii în sensibilizarea societății și în promovarea bunelor practici în acest domeniu, dat fiind că sănătatea este un drept fundamental esențial pentru exercitarea altor drepturi ale omului.

| 65. | este alarmat de sub-reprezentarea femeilor în cadrul proceselor decizionale, în companii și în consiliile de administrație ale acestora, în știință și în mediile politice, atât la nivel național, cât și la nivel internațional (societăți mari, alegerile naționale și europene) și, în special, la nivel local; cere ca femeile să fie sprijinite în ceea ce privește dezvoltarea lor profesională și eforturile pe care le depun pentru a accede în funcții de conducere și le solicită instituțiilor UE să acorde mai multă atenție faptului că doar 17,8 % dintre membrii consiliilor de administrație ale celor mai mari companii din UE cotate la bursă sunt femei; |
| --- | --- |

65.

este alarmat de sub-reprezentarea femeilor în cadrul proceselor decizionale, în companii și în consiliile de administrație ale acestora, în știință și în mediile politice, atât la nivel național, cât și la nivel internațional (societăți mari, alegerile naționale și europene) și, în special, la nivel local; cere ca femeile să fie sprijinite în ceea ce privește dezvoltarea lor profesională și eforturile pe care le depun pentru a accede în funcții de conducere și le solicită instituțiilor UE să acorde mai multă atenție faptului că doar 17,8 % dintre membrii consiliilor de administrație ale celor mai mari companii din UE cotate la bursă sunt femei;

| 66. | solicită deblocarea în cadrul Consiliului a Directivei privind concediul de maternitate, deoarece aceasta va face posibilă o egalitate reală și concretă între bărbați și femei, precum și armonizarea la nivelul UE; |
| --- | --- |

66.

solicită deblocarea în cadrul Consiliului a Directivei privind concediul de maternitate, deoarece aceasta va face posibilă o egalitate reală și concretă între bărbați și femei, precum și armonizarea la nivelul UE;

| 67. | relevă faptul că mai mult de jumătate din totalul absolvenților de studii postuniversitare sunt femei și că piața muncii nu reflectă acest fapt, în special la nivelul decidenților din eșalonul superior; cheamă, în consecință, statele membre să facă toți pașii necesari pentru a asigura participarea egală a femeilor și bărbaților pe piața muncii și pentru a ajuta femeile să ajungă în posturi de nivel superior și, în special, să ajungă cât mai curând posibil la un acord referitor la o propunere de directivă privind îmbunătățirea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților listate la bursă și la măsurile conexe; regretă faptul că, în UE, pentru aceeași muncă prestată, femeile sunt încă remunerate, în medie, cu 16 % mai puțin decât bărbații; invită, în consecință, UE să își continue activitatea în ceea ce privește asigurarea egalității dintre femei și bărbați, în concordanță cu articolul 157 din TFUE, sub aspectul remunerației, pensiilor și al participării la piața muncii, inclusiv în eșalonul de conducere superior; consideră că această acțiune ar trebui să contribuie la combaterea sărăciei și asigure că Europa utilizează pe deplin întregul talent de care dispune; deplânge faptul că șomajul în rândul femeilor este încă semnificativ mai mare decât în cel al bărbaților și subliniază că independența financiară a femeilor trebuie să fie o componentă a luptei împotriva pauperității; |
| --- | --- |

67.

relevă faptul că mai mult de jumătate din totalul absolvenților de studii postuniversitare sunt femei și că piața muncii nu reflectă acest fapt, în special la nivelul decidenților din eșalonul superior; cheamă, în consecință, statele membre să facă toți pașii necesari pentru a asigura participarea egală a femeilor și bărbaților pe piața muncii și pentru a ajuta femeile să ajungă în posturi de nivel superior și, în special, să ajungă cât mai curând posibil la un acord referitor la o propunere de directivă privind îmbunătățirea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților listate la bursă și la măsurile conexe; regretă faptul că, în UE, pentru aceeași muncă prestată, femeile sunt încă remunerate, în medie, cu 16 % mai puțin decât bărbații; invită, în consecință, UE să își continue activitatea în ceea ce privește asigurarea egalității dintre femei și bărbați, în concordanță cu articolul 157 din TFUE, sub aspectul remunerației, pensiilor și al participării la piața muncii, inclusiv în eșalonul de conducere superior; consideră că această acțiune ar trebui să contribuie la combaterea sărăciei și asigure că Europa utilizează pe deplin întregul talent de care dispune; deplânge faptul că șomajul în rândul femeilor este încă semnificativ mai mare decât în cel al bărbaților și subliniază că independența financiară a femeilor trebuie să fie o componentă a luptei împotriva pauperității;

| 68. | îi solicită Comisiei să monitorizeze mai atent respectarea principiului egalității de gen în legislația europeană; le solicită statelor membre să efectueze o analiză similară a legislației lor naționale; |
| --- | --- |

68.

îi solicită Comisiei să monitorizeze mai atent respectarea principiului egalității de gen în legislația europeană; le solicită statelor membre să efectueze o analiză similară a legislației lor naționale;

| 69. | recunoaște că sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) sunt drepturi fundamentale și constituie un element esențial al demnității umane, egalității între genuri și autodeterminării; îndeamnă Comisia să includă SRHR, ca drepturi fundamentale ale omului, în următoarea strategie a UE în materie de sănătate, pentru a asigura coerența între politicile internă și externă ale UE în materie de drepturi fundamentale, după cum a solicitat Parlamentul la 10 martie 2015; |
| --- | --- |

69.

recunoaște că sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) sunt drepturi fundamentale și constituie un element esențial al demnității umane, egalității între genuri și autodeterminării; îndeamnă Comisia să includă SRHR, ca drepturi fundamentale ale omului, în următoarea strategie a UE în materie de sănătate, pentru a asigura coerența între politicile internă și externă ale UE în materie de drepturi fundamentale, după cum a solicitat Parlamentul la 10 martie 2015;

| 70. | recunoaște faptul că refuzarea unui avort care salvează viața echivalează cu o încălcare gravă a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

70.

recunoaște faptul că refuzarea unui avort care salvează viața echivalează cu o încălcare gravă a drepturilor fundamentale;

| 71. | invită statele membre ca, păstrând legătura cu Comisia, să recunoască dreptul de acces la mijloace contraceptive sigure și moderne și la educație sexuală în școli; îndeamnă Comisia să completeze politicile naționale pentru a îmbunătăți sănătatea publică, ținând totodată Parlamentul European pe deplin la curent; |
| --- | --- |

71.

invită statele membre ca, păstrând legătura cu Comisia, să recunoască dreptul de acces la mijloace contraceptive sigure și moderne și la educație sexuală în școli; îndeamnă Comisia să completeze politicile naționale pentru a îmbunătăți sănătatea publică, ținând totodată Parlamentul European pe deplin la curent;

Drepturile copiilor

| 72. | condamnă ferm orice formă de violență împotriva copiilor și rele tratamente aplicate acestora; le solicită statelor membre, în calitate de state participante la Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, să adopte măsuri adecvate pentru a proteja copiii împotriva tuturor formelor de violență fizică și psihologică, inclusiv împotriva abuzului fizic și sexual, a căsătoriilor silite, a muncii juvenile și a exploatării sexuale; |
| --- | --- |

72.

condamnă ferm orice formă de violență împotriva copiilor și rele tratamente aplicate acestora; le solicită statelor membre, în calitate de state participante la Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, să adopte măsuri adecvate pentru a proteja copiii împotriva tuturor formelor de violență fizică și psihologică, inclusiv împotriva abuzului fizic și sexual, a căsătoriilor silite, a muncii juvenile și a exploatării sexuale;

| 73. | condamnă cu fermitate exploatarea sexuală a copiilor, în special fenomenul în creștere al pornografiei infantile pe internet; îndeamnă Uniunea și statele membre să își unească eforturile pentru a combate aceste încălcări grave ale drepturilor copilului și să țină cont de recomandările Parlamentului din Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la abuzarea sexuală a copiilor pe internet (33); își reiterează apelul adresat statelor membre care nu au făcut-o încă să transpună Directiva privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile; invită, în plus, Uniunea și statele membre care nu au făcut-o încă să ratifice Convenția Consiliului Europei pentru protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale; |
| --- | --- |

73.

condamnă cu fermitate exploatarea sexuală a copiilor, în special fenomenul în creștere al pornografiei infantile pe internet; îndeamnă Uniunea și statele membre să își unească eforturile pentru a combate aceste încălcări grave ale drepturilor copilului și să țină cont de recomandările Parlamentului din Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la abuzarea sexuală a copiilor pe internet (33); își reiterează apelul adresat statelor membre care nu au făcut-o încă să transpună Directiva privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile; invită, în plus, Uniunea și statele membre care nu au făcut-o încă să ratifice Convenția Consiliului Europei pentru protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale;

| 74. | le solicită statelor membre să pună în aplicare Directiva 2011/93/UE privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și să consolideze capacitatea juridică, capacitățile tehnice și resursele financiare ale autorităților de impunere a ordinii de drept, pentru a intensifica cooperarea, inclusiv cu Europol, în vederea cercetării și a destructurării mai eficace a rețelelor de persoane care comit infracțiuni sexuale împotriva copiilor, acordând, în același timp, prioritate drepturilor și siguranței copiilor implicați; |
| --- | --- |

74.

le solicită statelor membre să pună în aplicare Directiva 2011/93/UE privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și să consolideze capacitatea juridică, capacitățile tehnice și resursele financiare ale autorităților de impunere a ordinii de drept, pentru a intensifica cooperarea, inclusiv cu Europol, în vederea cercetării și a destructurării mai eficace a rețelelor de persoane care comit infracțiuni sexuale împotriva copiilor, acordând, în același timp, prioritate drepturilor și siguranței copiilor implicați;

| 75. | subliniază rolul cadrelor de specialitate care lucrează cu copiii, cum ar fi învățătorii, educatorii și pediatrii, în ceea ce privește detectarea semnelor de violență fizică și psihologică împotriva copiilor, inclusiv comportamentul agresiv pe internet; le solicită statelor membre să se asigure că aceste cadre specializate sunt sensibilizate și beneficiază de formare în acest sens; le solicită, în plus, statelor membre să înființeze linii telefonice de urgență, prin intermediul cărora copiii să poată semnala orice acte de maltratare, violență sexuală, intimidare sau hărțuire împotriva lor; |
| --- | --- |

75.

subliniază rolul cadrelor de specialitate care lucrează cu copiii, cum ar fi învățătorii, educatorii și pediatrii, în ceea ce privește detectarea semnelor de violență fizică și psihologică împotriva copiilor, inclusiv comportamentul agresiv pe internet; le solicită statelor membre să se asigure că aceste cadre specializate sunt sensibilizate și beneficiază de formare în acest sens; le solicită, în plus, statelor membre să înființeze linii telefonice de urgență, prin intermediul cărora copiii să poată semnala orice acte de maltratare, violență sexuală, intimidare sau hărțuire împotriva lor;

| 76. | consideră că datele cu caracter personal online ale copiilor trebuie protejate în mod corespunzător și că copiii trebuie informați în mod adecvat cu privire la riscurile și consecințele utilizării datelor lor cu caracter personal în mediul online; le solicită statelor membre să lanseze campanii de sensibilizare în școli; subliniază că stabilirea profilului online al copiilor ar trebui interzisă; |
| --- | --- |

76.

consideră că datele cu caracter personal online ale copiilor trebuie protejate în mod corespunzător și că copiii trebuie informați în mod adecvat cu privire la riscurile și consecințele utilizării datelor lor cu caracter personal în mediul online; le solicită statelor membre să lanseze campanii de sensibilizare în școli; subliniază că stabilirea profilului online al copiilor ar trebui interzisă;

| 77. | condamnă orice formă de discriminare împotriva copiilor și invită Comisia și statele membre să acționeze împreună pentru eradicarea discriminării împotriva copiilor; le solicită, în particular, statelor membre și Comisiei să le acorde copiilor prioritate în mod explicit atunci când își programează și implementează politicile regionale și de coeziune; |
| --- | --- |

77.

condamnă orice formă de discriminare împotriva copiilor și invită Comisia și statele membre să acționeze împreună pentru eradicarea discriminării împotriva copiilor; le solicită, în particular, statelor membre și Comisiei să le acorde copiilor prioritate în mod explicit atunci când își programează și implementează politicile regionale și de coeziune;

| 78. | le solicită statelor membre să asigure accesul efectiv la justiție pentru toți copiii, fie în calitate de suspecți, autori, victime sau părți în proces; afirmă importanța consolidării garanțiilor procedurale pentru copii în cadrul procedurilor penale, în special în contextul discuțiilor în curs referitoare la o directivă privind unele garanții speciale pentru copiii suspectați și puși sub acuzare în cadrul unor proceduri penale; |
| --- | --- |

78.

le solicită statelor membre să asigure accesul efectiv la justiție pentru toți copiii, fie în calitate de suspecți, autori, victime sau părți în proces; afirmă importanța consolidării garanțiilor procedurale pentru copii în cadrul procedurilor penale, în special în contextul discuțiilor în curs referitoare la o directivă privind unele garanții speciale pentru copiii suspectați și puși sub acuzare în cadrul unor proceduri penale;

| 79. | își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea numărului de cazuri de răpiri parentale internaționale; subliniază, în acest sens, importanța rolului Mediatorului Parlamentului European în materie de răpire parentală internațională a copiilor; subliniază importanța unei abordări comune a UE în ceea ce privește găsirea copiilor dispăruți pe teritoriul Uniunii; le solicită statelor membre să intensifice cooperarea polițienească și judiciară în cazurile transfrontaliere care implică copii dispăruți și să înființeze linii telefonice de urgență pentru copiii dispăruți; |
| --- | --- |

79.

își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea numărului de cazuri de răpiri parentale internaționale; subliniază, în acest sens, importanța rolului Mediatorului Parlamentului European în materie de răpire parentală internațională a copiilor; subliniază importanța unei abordări comune a UE în ceea ce privește găsirea copiilor dispăruți pe teritoriul Uniunii; le solicită statelor membre să intensifice cooperarea polițienească și judiciară în cazurile transfrontaliere care implică copii dispăruți și să înființeze linii telefonice de urgență pentru copiii dispăruți;

| 80. | reamintește că interesele superioare ale copilului, astfel cum sunt menționate la articolul 24 din Cartă, trebuie să fie întotdeauna un element de primă importanță în cadrul oricărei politici și măsuri adoptate cu privire la copii; reamintește că dreptul la educație este prevăzut în Cartă și că educația este esențială, nu numai pentru bunăstarea și dezvoltarea personală a copilului, ci și pentru viitorul societății; consideră că educația copiilor provenind din familii cu venituri reduse este o condiție prealabilă esențială pentru a le permite copiilor să scape de sărăcie; le solicită, prin urmare, statelor membre să promoveze educația de înaltă calitate pentru toți; |
| --- | --- |

80.

reamintește că interesele superioare ale copilului, astfel cum sunt menționate la articolul 24 din Cartă, trebuie să fie întotdeauna un element de primă importanță în cadrul oricărei politici și măsuri adoptate cu privire la copii; reamintește că dreptul la educație este prevăzut în Cartă și că educația este esențială, nu numai pentru bunăstarea și dezvoltarea personală a copilului, ci și pentru viitorul societății; consideră că educația copiilor provenind din familii cu venituri reduse este o condiție prealabilă esențială pentru a le permite copiilor să scape de sărăcie; le solicită, prin urmare, statelor membre să promoveze educația de înaltă calitate pentru toți;

| 81. | subliniază că interesele și drepturile copiilor cetățenilor UE ar trebui protejate corespunzător, nu doar în Uniune, ci și dincolo de frontierele sale și solicită, în consecință, o cooperare mai intensă cu instituțiile răspunzătoare de bunăstarea copiilor din țările nordice din afara UE; consideră că toți partenerii UE (inclusiv membrii SEE) ar trebui să ratifice Convenția de la Haga din 1996 asupra competenței, legii aplicabile, recunoașterii, executării și cooperării privind răspunderea părintească și măsurile de protecție a copiilor; |
| --- | --- |

81.

subliniază că interesele și drepturile copiilor cetățenilor UE ar trebui protejate corespunzător, nu doar în Uniune, ci și dincolo de frontierele sale și solicită, în consecință, o cooperare mai intensă cu instituțiile răspunzătoare de bunăstarea copiilor din țările nordice din afara UE; consideră că toți partenerii UE (inclusiv membrii SEE) ar trebui să ratifice Convenția de la Haga din 1996 asupra competenței, legii aplicabile, recunoașterii, executării și cooperării privind răspunderea părintească și măsurile de protecție a copiilor;

| 82. | recunoaște faptul că criza financiară și economică a avut consecințe negative grave asupra bunăstării și a respectării drepturilor copilului; le solicită statelor membre să își intensifice eforturile depuse pentru soluționarea problemei sărăciei copiilor și excluderii sociale prin implementarea efectivă a Recomandării Comisiei Europene intitulate „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” cu ajutorul unor strategii integrate care să sprijine accesul la resurse adecvate, permițând accesul la servicii de calitate accesibile și promovând participarea copiilor la procesele decizionale care îi afectează; îi solicită Comisiei să ia măsuri suplimentare pentru monitorizarea punerii în aplicare a recomandării; |
| --- | --- |

82.

recunoaște faptul că criza financiară și economică a avut consecințe negative grave asupra bunăstării și a respectării drepturilor copilului; le solicită statelor membre să își intensifice eforturile depuse pentru soluționarea problemei sărăciei copiilor și excluderii sociale prin implementarea efectivă a Recomandării Comisiei Europene intitulate „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” cu ajutorul unor strategii integrate care să sprijine accesul la resurse adecvate, permițând accesul la servicii de calitate accesibile și promovând participarea copiilor la procesele decizionale care îi afectează; îi solicită Comisiei să ia măsuri suplimentare pentru monitorizarea punerii în aplicare a recomandării;

| 83. | invită Comisia să propună un succesor ambițios și exhaustiv care să-i urmeze, în 2015, Agendei UE privind drepturile copilului; îi solicită Comisiei să asigure o integrare efectivă a drepturilor copilului în întreaga legislație, în politicile și în deciziile financiare ale UE; îi solicită Comisiei să prezinte rapoarte anuale referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește respectarea drepturilor copilului și deplina punere în aplicare a acquis-ului UE în materie; îi solicită Comisiei să procedeze astfel, încât mandatul și resursele aflate la dispoziția coordonatorului pentru drepturile copilului să reflecte în mod adecvat angajamentul UE de integrare sistematică și efectivă a drepturilor copilului; invită Comisia să adopte orientările UE privind sistemele integrate de protecție a copilului care au fost anunțate; |
| --- | --- |

83.

invită Comisia să propună un succesor ambițios și exhaustiv care să-i urmeze, în 2015, Agendei UE privind drepturile copilului; îi solicită Comisiei să asigure o integrare efectivă a drepturilor copilului în întreaga legislație, în politicile și în deciziile financiare ale UE; îi solicită Comisiei să prezinte rapoarte anuale referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește respectarea drepturilor copilului și deplina punere în aplicare a acquis-ului UE în materie; îi solicită Comisiei să procedeze astfel, încât mandatul și resursele aflate la dispoziția coordonatorului pentru drepturile copilului să reflecte în mod adecvat angajamentul UE de integrare sistematică și efectivă a drepturilor copilului; invită Comisia să adopte orientările UE privind sistemele integrate de protecție a copilului care au fost anunțate;

| 84. | salută tendința de a defini căsătoria silită ca o infracțiune penală în statele membre; le solicită statelor membre să dea dovadă de vigilență, să ofere formare și să sensibilizeze personalul care intră în contact cu copiii, cum ar fi profesorii sau educatorii, să îi sprijine în vederea identificării copiilor susceptibili de a fi răpiți în țara lor de origine pentru a fi căsătoriți cu forța; |
| --- | --- |

84.

salută tendința de a defini căsătoria silită ca o infracțiune penală în statele membre; le solicită statelor membre să dea dovadă de vigilență, să ofere formare și să sensibilizeze personalul care intră în contact cu copiii, cum ar fi profesorii sau educatorii, să îi sprijine în vederea identificării copiilor susceptibili de a fi răpiți în țara lor de origine pentru a fi căsătoriți cu forța;

Drepturile persoanelor LGBTI

| 85. | condamnă cu maximă fermitate toate formele de discriminare și violență de pe teritoriul UE îndreptate împotriva lesbienelor, homosexualilor, transsexualilor, bisexualilor și intersexualilor (LGBTI), favorizate de legi și politici care restrâng drepturile fundamentale ale acestor persoane; invită Comisia și statele membre să adopte legi și politici pentru a combate homofobia și transfobia; îi solicită, în acest sens, Comisiei să prezinte un plan de acțiune sau o strategie la nivelul UE pentru egalitate pe criterii de orientare sexuală și de identitate de gen, după cum a solicitat în repetate rânduri Parlamentul și a promis comisarul Jourová în cadrul audierilor Comisiei; reamintește, în acest sens, Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la foaia de parcurs a UE împotriva homofobiei și a discriminării pe motiv de orientare sexuală și identitate de gen, subliniază însă că această politică exhaustivă trebuie să respecte competențele Uniunii Europene, ale agențiilor sale și ale statelor sale membre; |
| --- | --- |

85.

condamnă cu maximă fermitate toate formele de discriminare și violență de pe teritoriul UE îndreptate împotriva lesbienelor, homosexualilor, transsexualilor, bisexualilor și intersexualilor (LGBTI), favorizate de legi și politici care restrâng drepturile fundamentale ale acestor persoane; invită Comisia și statele membre să adopte legi și politici pentru a combate homofobia și transfobia; îi solicită, în acest sens, Comisiei să prezinte un plan de acțiune sau o strategie la nivelul UE pentru egalitate pe criterii de orientare sexuală și de identitate de gen, după cum a solicitat în repetate rânduri Parlamentul și a promis comisarul Jourová în cadrul audierilor Comisiei; reamintește, în acest sens, Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la foaia de parcurs a UE împotriva homofobiei și a discriminării pe motiv de orientare sexuală și identitate de gen, subliniază însă că această politică exhaustivă trebuie să respecte competențele Uniunii Europene, ale agențiilor sale și ale statelor sale membre;

| 86. | consideră că drepturile fundamentale ale persoanelor LGBTI sunt susceptibile să fie mai bine protejate dacă acestea au acces la instituții juridice precum coabitarea, parteneriatul civil sau căsătoria; salută faptul că 19 state membre oferă în prezent aceste opțiuni și invită și alte state membre să examineze posibilitatea de a proceda la fel; repetă, o dată mai mult, apelul adresat Comisiei de a prezenta o propunere de regulament ambițios pentru a asigura recunoașterea reciprocă a actelor de stare civilă (inclusiv recunoașterea juridică a genului, căsătoriilor și parteneriatelor înregistrate) și a efectelor lor juridice, în vederea diminuării piedicilor juridice și administrative discriminatorii cu care se confruntă cetățenii care își exercită dreptul de liberă circulație; |
| --- | --- |

86.

consideră că drepturile fundamentale ale persoanelor LGBTI sunt susceptibile să fie mai bine protejate dacă acestea au acces la instituții juridice precum coabitarea, parteneriatul civil sau căsătoria; salută faptul că 19 state membre oferă în prezent aceste opțiuni și invită și alte state membre să examineze posibilitatea de a proceda la fel; repetă, o dată mai mult, apelul adresat Comisiei de a prezenta o propunere de regulament ambițios pentru a asigura recunoașterea reciprocă a actelor de stare civilă (inclusiv recunoașterea juridică a genului, căsătoriilor și parteneriatelor înregistrate) și a efectelor lor juridice, în vederea diminuării piedicilor juridice și administrative discriminatorii cu care se confruntă cetățenii care își exercită dreptul de liberă circulație;

| 87. | le solicită statelor membre să dea dovadă de vigilență și de fermitate și să sancționeze funcționarii publici care insultă sau stigmatizează public persoanele LGBTI; |
| --- | --- |

87.

le solicită statelor membre să dea dovadă de vigilență și de fermitate și să sancționeze funcționarii publici care insultă sau stigmatizează public persoanele LGBTI;

| 88. | încurajează statele membre ale UE să sprijine sindicatele și organizațiile angajatorilor în eforturile lor de adoptare a unor politici privind diversitatea și nediscriminarea axate pe persoanele LGBTI; |
| --- | --- |

88.

încurajează statele membre ale UE să sprijine sindicatele și organizațiile angajatorilor în eforturile lor de adoptare a unor politici privind diversitatea și nediscriminarea axate pe persoanele LGBTI;

| 89. | consideră că autoritățile din statele membre ar trebui să faciliteze procedurile care le permit persoanelor care și-au schimbat sexul să beneficieze de recunoașterea noului gen în documentele oficiale; își reiterează condamnarea oricăror proceduri de recunoaștere juridică care impun sterilizarea persoanelor transgen; |
| --- | --- |

89.

consideră că autoritățile din statele membre ar trebui să faciliteze procedurile care le permit persoanelor care și-au schimbat sexul să beneficieze de recunoașterea noului gen în documentele oficiale; își reiterează condamnarea oricăror proceduri de recunoaștere juridică care impun sterilizarea persoanelor transgen;

| 90. | deplânge faptul că persoanele transgen sunt în continuare considerate bolnavi mintal în majoritatea statelor membre și solicită revizuirea cataloagelor naționale în materie de sănătate mintală, cu asigurarea, în același timp, a disponibilității tratamentului medical necesar pentru toate persoanele transgen; |
| --- | --- |

90.

deplânge faptul că persoanele transgen sunt în continuare considerate bolnavi mintal în majoritatea statelor membre și solicită revizuirea cataloagelor naționale în materie de sănătate mintală, cu asigurarea, în același timp, a disponibilității tratamentului medical necesar pentru toate persoanele transgen;

| 91. | salută inițiativa prezentată de Comisie cu privire la depatologizarea identităților transgen în cadrul revizuirii Clasificării Internaționale a Bolilor a Organizației Mondiale a Sănătății (ICD); îi solicită Comisiei să intensifice eforturile de prevenire a transformării varianței de gen în copilărie într-un nou diagnostic ICD; |
| --- | --- |

91.

salută inițiativa prezentată de Comisie cu privire la depatologizarea identităților transgen în cadrul revizuirii Clasificării Internaționale a Bolilor a Organizației Mondiale a Sănătății (ICD); îi solicită Comisiei să intensifice eforturile de prevenire a transformării varianței de gen în copilărie într-un nou diagnostic ICD;

| 92. | regretă profund faptul că intervențiile chirurgicale de „normalizare” genitală asupra copiilor intersexuali sunt răspândite, în pofida faptului că nu sunt necesare din punct de vedere medical; salută, în acest sens, legea malteză privind identitatea de gen, exprimarea de gen și caracteristicile sexuale din aprilie 2015, care interzice efectuarea unor astfel de intervenții asupra copiilor intersexuali și consolidează principiul autodeterminării pentru persoanele intersexuale, și le solicită celorlalte state să urmeze modelul maltez; |
| --- | --- |

92.

regretă profund faptul că intervențiile chirurgicale de „normalizare” genitală asupra copiilor intersexuali sunt răspândite, în pofida faptului că nu sunt necesare din punct de vedere medical; salută, în acest sens, legea malteză privind identitatea de gen, exprimarea de gen și caracteristicile sexuale din aprilie 2015, care interzice efectuarea unor astfel de intervenții asupra copiilor intersexuali și consolidează principiul autodeterminării pentru persoanele intersexuale, și le solicită celorlalte state să urmeze modelul maltez;

Drepturile persoanelor cu dizabilități

| 93. | deplânge discriminările și excluderea la care încă sunt supuse persoanele cu handicap; le solicită Comisiei, statelor membre și autorităților regionale și locale să implementeze strategia europeană privind dizabilitățile și respectiv să monitorizeze și să aplice legislația europeană pertinentă; invită, în acest sens, Comisia să reia inițiativa legislativă referitoare la un act privind accesibilitatea, sub forma unui instrument orizontal capabil să amplifice protecția acordată persoanelor cu dizabilități și să asigure consecvența, în această privință, a tuturor politicilor UE; le solicită Comisiei și statelor membre să mărească la maximum sinergiile dintre strategia UE privind dizabilitățile și prevederile CEDAWE și Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, pentru a asigura recunoașterea concretă și exercitarea efectivă a drepturilor, inclusiv prin armonizarea și implementarea cadrului legislativ și prin acțiuni culturale și politice; |
| --- | --- |

93.

deplânge discriminările și excluderea la care încă sunt supuse persoanele cu handicap; le solicită Comisiei, statelor membre și autorităților regionale și locale să implementeze strategia europeană privind dizabilitățile și respectiv să monitorizeze și să aplice legislația europeană pertinentă; invită, în acest sens, Comisia să reia inițiativa legislativă referitoare la un act privind accesibilitatea, sub forma unui instrument orizontal capabil să amplifice protecția acordată persoanelor cu dizabilități și să asigure consecvența, în această privință, a tuturor politicilor UE; le solicită Comisiei și statelor membre să mărească la maximum sinergiile dintre strategia UE privind dizabilitățile și prevederile CEDAWE și Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, pentru a asigura recunoașterea concretă și exercitarea efectivă a drepturilor, inclusiv prin armonizarea și implementarea cadrului legislativ și prin acțiuni culturale și politice;

| 94. | îndeamnă Comisia să îndrume statele membre cu privire la utilizarea optimă a fondurilor europene, în conformitate cu obligațiile care îi incumbă UE în temeiul Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și să sprijine și să conlucreze îndeaproape cu ONG-urile și alte organizații, pentru a asigura implementarea corectă a convenției; le solicită UE și statelor membre să îmbunătățească accesul la locuri de muncă și la formare al persoanelor cu dizabilități, inclusiv al persoanelor cu dizabilități psiho-sociale, și să sprijine traiul în condiții de independență și programele de dezinstituționalizare, în concordanță cu articolul 26 din Cartă; |
| --- | --- |

94.

îndeamnă Comisia să îndrume statele membre cu privire la utilizarea optimă a fondurilor europene, în conformitate cu obligațiile care îi incumbă UE în temeiul Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și să sprijine și să conlucreze îndeaproape cu ONG-urile și alte organizații, pentru a asigura implementarea corectă a convenției; le solicită UE și statelor membre să îmbunătățească accesul la locuri de muncă și la formare al persoanelor cu dizabilități, inclusiv al persoanelor cu dizabilități psiho-sociale, și să sprijine traiul în condiții de independență și programele de dezinstituționalizare, în concordanță cu articolul 26 din Cartă;

| 95. | subliniază necesitatea respectării dreptului persoanelor cu dizabilități de a participa politic la alegeri; îi solicită, în acest sens, Comisiei să includă o evaluare a compatibilității cu Convenția Națiunilor Unite privind persoanele cu handicap în raportul său privind punerea în aplicare a Directivelor 93/109/CE și 94/80/CE ale Consiliului, care stabilesc dreptul de a vota și de a candida la alegerile pentru Parlamentul European și la alegerile locale; regretă faptul că un număr mare de persoane cu dizabilități din UE, care au fost private de capacitate juridică, sunt private și de dreptul de vot; le solicită, prin urmare, statelor membre să nu modifice legislația lor națională pentru a retrage sistematic dreptul de vot persoanelor cu dizabilități care au fost private de capacitate juridică, ci să efectueze analize de la caz la caz și să acorde asistență persoanelor cu dizabilități în timpul procedurilor de vot; |
| --- | --- |

95.

subliniază necesitatea respectării dreptului persoanelor cu dizabilități de a participa politic la alegeri; îi solicită, în acest sens, Comisiei să includă o evaluare a compatibilității cu Convenția Națiunilor Unite privind persoanele cu handicap în raportul său privind punerea în aplicare a Directivelor 93/109/CE și 94/80/CE ale Consiliului, care stabilesc dreptul de a vota și de a candida la alegerile pentru Parlamentul European și la alegerile locale; regretă faptul că un număr mare de persoane cu dizabilități din UE, care au fost private de capacitate juridică, sunt private și de dreptul de vot; le solicită, prin urmare, statelor membre să nu modifice legislația lor națională pentru a retrage sistematic dreptul de vot persoanelor cu dizabilități care au fost private de capacitate juridică, ci să efectueze analize de la caz la caz și să acorde asistență persoanelor cu dizabilități în timpul procedurilor de vot;

| 96. | invită Comisia să evalueze compatibilitatea legislației europene cu cerințele Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și să evalueze, din perspectiva acestei convenții, orice propunere viitoare, recurgând la studiile sale de impact; |
| --- | --- |

96.

invită Comisia să evalueze compatibilitatea legislației europene cu cerințele Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și să evalueze, din perspectiva acestei convenții, orice propunere viitoare, recurgând la studiile sale de impact;

| 97. | condamnă utilizarea formelor de constrângere fizică și farmacologică pentru dizabilitățile mintale și invită UE și statele membre să adopte politici de integrare socială; |
| --- | --- |

97.

condamnă utilizarea formelor de constrângere fizică și farmacologică pentru dizabilitățile mintale și invită UE și statele membre să adopte politici de integrare socială;

| 98. | deplânge faptul că persoanele cu dizabilități se confruntă în continuare cu obstacole în ceea ce privește accesul la piața bunurilor și serviciilor din Uniune; consideră că aceste obstacole sunt de natură să limiteze participarea lor în societate și constituie o încălcare a drepturilor care le revin în special pe baza cetățeniei europene; îi solicită Comisiei să facă progrese rapide în ceea ce privește accesibilitatea în cadrul Uniunii Europene, astfel încât să se poată adopta, în cel mai scurt timp, un act legislativ; |
| --- | --- |

98.

deplânge faptul că persoanele cu dizabilități se confruntă în continuare cu obstacole în ceea ce privește accesul la piața bunurilor și serviciilor din Uniune; consideră că aceste obstacole sunt de natură să limiteze participarea lor în societate și constituie o încălcare a drepturilor care le revin în special pe baza cetățeniei europene; îi solicită Comisiei să facă progrese rapide în ceea ce privește accesibilitatea în cadrul Uniunii Europene, astfel încât să se poată adopta, în cel mai scurt timp, un act legislativ;

| 99. | le solicită instituțiilor UE și statelor membre să implice îndeaproape persoane cu dizabilități, inclusiv prin intermediul organizațiilor care îi reprezintă, în procesele decizionale din sferele lor de competență, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

99.

le solicită instituțiilor UE și statelor membre să implice îndeaproape persoane cu dizabilități, inclusiv prin intermediul organizațiilor care îi reprezintă, în procesele decizionale din sferele lor de competență, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap;

| 100. | le solicită statelor membre ale UE și instituțiilor acesteia să asigure publicitatea, clară și pe larg, referitoare la oportunitățile de participare la procesele consultative, folosind modalități de comunicare accesibile, posibilitatea furnizării informației în alte formate, cum ar fi Braille sau Easy Read (ușor lizibile), precum și accesibilitatea audierilor publice și a reuniunilor în care se discută propunerile de legi și de politici; |
| --- | --- |

100.

le solicită statelor membre ale UE și instituțiilor acesteia să asigure publicitatea, clară și pe larg, referitoare la oportunitățile de participare la procesele consultative, folosind modalități de comunicare accesibile, posibilitatea furnizării informației în alte formate, cum ar fi Braille sau Easy Read (ușor lizibile), precum și accesibilitatea audierilor publice și a reuniunilor în care se discută propunerile de legi și de politici;

| 101. | îi solicită Comisiei să armonizeze colectarea de date privind dizabilitățile în cadrul unor anchete sociale desfășurate la nivelul UE, în acord cu cerințele articolului 31 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; subliniază faptul că această colectare de date ar trebui să facă uz de metodologii ce favorizează integrarea tuturor persoanelor cu dizabilități, inclusiv a celor cu afecțiuni mai grave și celor instituționalizați; |
| --- | --- |

101.

îi solicită Comisiei să armonizeze colectarea de date privind dizabilitățile în cadrul unor anchete sociale desfășurate la nivelul UE, în acord cu cerințele articolului 31 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; subliniază faptul că această colectare de date ar trebui să facă uz de metodologii ce favorizează integrarea tuturor persoanelor cu dizabilități, inclusiv a celor cu afecțiuni mai grave și celor instituționalizați;

Discriminarea bazată pe vârstă

| 102. | deplânge faptul că multe persoane în vârstă se confruntă zilnic cu discriminarea și cu încălcări ale drepturilor lor fundamentale, în special în ceea ce privește accesul la venituri corespunzătoare, la locuri de muncă, îngrijirea sănătății și la bunuri și servicii necesare; reamintește că articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale proclamă dreptul persoanelor în vârstă de a duce o viață demnă și independentă și de a participa la viața socială și culturală; îi solicită Comisiei să elaboreze o strategie privind schimbările demografice care să transpună în practică articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

102.

deplânge faptul că multe persoane în vârstă se confruntă zilnic cu discriminarea și cu încălcări ale drepturilor lor fundamentale, în special în ceea ce privește accesul la venituri corespunzătoare, la locuri de muncă, îngrijirea sănătății și la bunuri și servicii necesare; reamintește că articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale proclamă dreptul persoanelor în vârstă de a duce o viață demnă și independentă și de a participa la viața socială și culturală; îi solicită Comisiei să elaboreze o strategie privind schimbările demografice care să transpună în practică articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale;

| 103. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că relele tratamente, neglijarea și abuzarea persoanelor în vârstă reprezintă un fenomen larg răspândit în statele membre; invită statele membre să adopte măsuri pentru a combate abuzul și toate formele de violență împotriva persoanelor în vârstă și să promoveze independența acestora sprijinind renovarea și accesibilitatea locuințelor; reamintește faptul că femeile în vârstă trăiesc mai adesea sub limita sărăciei, din cauza disparității salariale și, ulterior, a disparității în privința pensiilor dintre genuri; |
| --- | --- |

103.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că relele tratamente, neglijarea și abuzarea persoanelor în vârstă reprezintă un fenomen larg răspândit în statele membre; invită statele membre să adopte măsuri pentru a combate abuzul și toate formele de violență împotriva persoanelor în vârstă și să promoveze independența acestora sprijinind renovarea și accesibilitatea locuințelor; reamintește faptul că femeile în vârstă trăiesc mai adesea sub limita sărăciei, din cauza disparității salariale și, ulterior, a disparității în privința pensiilor dintre genuri;

| 104. | invită statele membre să asigure integrarea lucrătorilor tineri pe piața muncii, în special a celor afectați de criza economică, inclusiv prin organizarea și punerea la dispoziție a unor activități de formare urmărind promovarea socială a tinerilor; |
| --- | --- |

104.

invită statele membre să asigure integrarea lucrătorilor tineri pe piața muncii, în special a celor afectați de criza economică, inclusiv prin organizarea și punerea la dispoziție a unor activități de formare urmărind promovarea socială a tinerilor;

| 105. | solicită respectarea demnității persoanelor la sfârșitul vieții, îndeosebi prin garantarea recunoașterii și respectării deciziilor exprimate în dispozițiile testamentare; |
| --- | --- |

105.

solicită respectarea demnității persoanelor la sfârșitul vieții, îndeosebi prin garantarea recunoașterii și respectării deciziilor exprimate în dispozițiile testamentare;

| 106. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că reducerile practicate de statele membre în materie de cheltuieli publice și pensii contribuie în mare măsură la pauperitatea la o vârstă înaintată, prin diminuarea venitului disponibil, înrăutățirea condițiilor de viață, crearea unor inegalități în ceea ce privește accesibilitatea serviciilor și creșterea numărului persoanelor în vârstă cu venituri care abia depășesc pragul sărăciei; |
| --- | --- |

106.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că reducerile practicate de statele membre în materie de cheltuieli publice și pensii contribuie în mare măsură la pauperitatea la o vârstă înaintată, prin diminuarea venitului disponibil, înrăutățirea condițiilor de viață, crearea unor inegalități în ceea ce privește accesibilitatea serviciilor și creșterea numărului persoanelor în vârstă cu venituri care abia depășesc pragul sărăciei;

Infracțiunile motivate de ură și discursurile care incită la ură

| 107. | deplânge incidența discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de rasism, xenofobie, intoleranță religioasă sau prejudecăți cu privire la dizabilități, orientare sexuală sau identitate de gen, care survin zilnic în UE; le solicită statelor membre să apere drepturile fundamentale și să promoveze pe teritoriul lor înțelegerea, acceptarea și toleranța în relațiile dintre diferitele comunități; îi solicită UE ca, atunci când elaborează politici europene împotriva discriminării și politici în domeniul justiției, să acorde prioritate luptei împotriva infracțiunilor motivate de ură; le solicită Comisiei și statelor membre să intensifice lupta împotriva infracțiunilor motivate de ură și a atitudinilor și comportamentelor discriminatorii, prin elaborarea unei strategii exhaustive de combatere a infracțiunilor motivate de ură, a violenței determinate de prejudecăți și a discriminării; |
| --- | --- |

107.

deplânge incidența discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de rasism, xenofobie, intoleranță religioasă sau prejudecăți cu privire la dizabilități, orientare sexuală sau identitate de gen, care survin zilnic în UE; le solicită statelor membre să apere drepturile fundamentale și să promoveze pe teritoriul lor înțelegerea, acceptarea și toleranța în relațiile dintre diferitele comunități; îi solicită UE ca, atunci când elaborează politici europene împotriva discriminării și politici în domeniul justiției, să acorde prioritate luptei împotriva infracțiunilor motivate de ură; le solicită Comisiei și statelor membre să intensifice lupta împotriva infracțiunilor motivate de ură și a atitudinilor și comportamentelor discriminatorii, prin elaborarea unei strategii exhaustive de combatere a infracțiunilor motivate de ură, a violenței determinate de prejudecăți și a discriminării;

| 108. | este preocupat de prezența crescută a discursurilor care incită la ură în mediul online și le solicită statelor membre să instituie o procedură simplă care să le permită cetățenilor semnalarea conținuturilor motivate de ură pe internet; |
| --- | --- |

108.

este preocupat de prezența crescută a discursurilor care incită la ură în mediul online și le solicită statelor membre să instituie o procedură simplă care să le permită cetățenilor semnalarea conținuturilor motivate de ură pe internet;

| 109. | își exprimă preocuparea cu privire la anchetele și la condamnările legate de infracțiunile motivate de ură în statele membre; îi solicită UE să adopte toate măsurile adecvate pentru a încuraja semnalarea unor astfel de infracțiuni, inclusiv prin asigurarea unei protecții corespunzătoare, deoarece constatările FRA din studiile sale pe scară largă au indicat în mod constant că victimele criminalității sunt reticente să se prezinte și să raporteze aceste situații la poliție; |
| --- | --- |

109.

își exprimă preocuparea cu privire la anchetele și la condamnările legate de infracțiunile motivate de ură în statele membre; îi solicită UE să adopte toate măsurile adecvate pentru a încuraja semnalarea unor astfel de infracțiuni, inclusiv prin asigurarea unei protecții corespunzătoare, deoarece constatările FRA din studiile sale pe scară largă au indicat în mod constant că victimele criminalității sunt reticente să se prezinte și să raporteze aceste situații la poliție;

| 110. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că mai multe state membre nu au transpus corect prevederile Deciziei-cadru 2008/913/JAI și le solicită acestora să transpună și să implementeze integral standardele UE și să asigure punerea în executare a legislației naționale care pedepsește toate formele de infracțiuni motivate de ură, de incitare la ură și la hărțuire și să-i urmărească sistematic în justiție pe făptuitorii acestor infracțiuni penale; îi solicită Comisiei să monitorizeze transpunerea corecta a deciziei-cadru și să pună în mișcare proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care nu o transpun; solicită, de asemenea, revizuirea deciziei-cadru, cu scopul de a acoperi integral toate formele de infracțiuni motivate de ură și infracțiunile comise din cauza prejudecăților sau pe motiv de discriminare și de a defini în mod clar standarde consecvente de cercetare și de urmărire penală; |
| --- | --- |

110.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că mai multe state membre nu au transpus corect prevederile Deciziei-cadru 2008/913/JAI și le solicită acestora să transpună și să implementeze integral standardele UE și să asigure punerea în executare a legislației naționale care pedepsește toate formele de infracțiuni motivate de ură, de incitare la ură și la hărțuire și să-i urmărească sistematic în justiție pe făptuitorii acestor infracțiuni penale; îi solicită Comisiei să monitorizeze transpunerea corecta a deciziei-cadru și să pună în mișcare proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care nu o transpun; solicită, de asemenea, revizuirea deciziei-cadru, cu scopul de a acoperi integral toate formele de infracțiuni motivate de ură și infracțiunile comise din cauza prejudecăților sau pe motiv de discriminare și de a defini în mod clar standarde consecvente de cercetare și de urmărire penală;

| 111. | îi solicită Comisiei să sprijine programele de formare în domeniul prevenirii și eliminării practicilor discriminatorii și infracțiunilor din motive de ură destinate autorităților de impunere a ordinii de drept și autorităților judiciare, precum și agențiilor relevante ale UE; le solicită statelor membre să le furnizeze autorităților cu competențe în materie de cercetare și urmărire în justiție instrumente și cunoștințe practice care să le permită să identifice și să soluționeze infracțiunile acoperite de decizia-cadru, precum și să interacționeze și să comunice cu victimele; |
| --- | --- |

111.

îi solicită Comisiei să sprijine programele de formare în domeniul prevenirii și eliminării practicilor discriminatorii și infracțiunilor din motive de ură destinate autorităților de impunere a ordinii de drept și autorităților judiciare, precum și agențiilor relevante ale UE; le solicită statelor membre să le furnizeze autorităților cu competențe în materie de cercetare și urmărire în justiție instrumente și cunoștințe practice care să le permită să identifice și să soluționeze infracțiunile acoperite de decizia-cadru, precum și să interacționeze și să comunice cu victimele;

| 112. | constată cu îngrijorare dezvoltarea partidelor politice care își bazează programele politice pe excludere pe criterii etnice, de orientare sexuală și religioase; |
| --- | --- |

112.

constată cu îngrijorare dezvoltarea partidelor politice care își bazează programele politice pe excludere pe criterii etnice, de orientare sexuală și religioase;

| 113. | își exprimă profunda preocupare cu privire la banalizarea în creștere a actelor și a discursurilor rasiste și xenofobe, cauzată de vizibilitatea publică în continuă creștere a grupărilor rasiste și xenofobe, dintre care unele au obținut sau încearcă să obțină statutul de partid politic; |
| --- | --- |

113.

își exprimă profunda preocupare cu privire la banalizarea în creștere a actelor și a discursurilor rasiste și xenofobe, cauzată de vizibilitatea publică în continuă creștere a grupărilor rasiste și xenofobe, dintre care unele au obținut sau încearcă să obțină statutul de partid politic;

| 114. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dezvoltarea partidelor politice care se folosesc de actuala criză economică și socială pentru a-și justifica mesajul rasist, xenofob și antiislamic; |
| --- | --- |

114.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dezvoltarea partidelor politice care se folosesc de actuala criză economică și socială pentru a-și justifica mesajul rasist, xenofob și antiislamic;

| 115. | condamnă ferm practicile de intimidare și de persecuție a minorităților, în special a romilor și a migranților, folosite de grupările paramilitare, dintre care unele sunt asociate în mod direct unui partid politic; îndeamnă statele membre să scoată în afara legii și să pedepsească astfel de practici; |
| --- | --- |

115.

condamnă ferm practicile de intimidare și de persecuție a minorităților, în special a romilor și a migranților, folosite de grupările paramilitare, dintre care unele sunt asociate în mod direct unui partid politic; îndeamnă statele membre să scoată în afara legii și să pedepsească astfel de practici;

Persoanele fără adăpost

| 116. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu numărul persoanelor care și-au pierdut locuința ca urmare a crizei economice; opinează că persoanele fără adăpost trebuie să fie menținute integrate în societate și că izolarea și marginalizarea lor trebuie combătute; le solicită, în acest sens, statelor membre să adopte politici ambițioase pentru a veni în ajutorul acestor persoane; subliniază faptul că persoanele fără adăpost sunt vulnerabile și își reiterează apelul adresat statelor membre de a evita stigmatizarea acestora ca delincvenți; le solicită statelor membre să abroge orice act normativ sau să abandoneze orice politici care le-ar prezenta ca atare; le solicită statelor membre să conceapă strategii naționale de combatere a fenomenului persoanelor fără adăpost pe teritoriul lor; îi solicită Comisiei să sprijine statele membre în eforturile lor de combatere a fenomenului lipsei de adăpost, prin facilitarea schimbului de bune practici și prin colectarea unor date exacte; invită Comisia să monitorizeze încălcările drepturilor omului din statele membre survenite ca rezultat al lipsei de adăpost; subliniază că dreptul la asistență locativă acordat păturilor sociale celor mai sărace este consfințit de Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

116.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu numărul persoanelor care și-au pierdut locuința ca urmare a crizei economice; opinează că persoanele fără adăpost trebuie să fie menținute integrate în societate și că izolarea și marginalizarea lor trebuie combătute; le solicită, în acest sens, statelor membre să adopte politici ambițioase pentru a veni în ajutorul acestor persoane; subliniază faptul că persoanele fără adăpost sunt vulnerabile și își reiterează apelul adresat statelor membre de a evita stigmatizarea acestora ca delincvenți; le solicită statelor membre să abroge orice act normativ sau să abandoneze orice politici care le-ar prezenta ca atare; le solicită statelor membre să conceapă strategii naționale de combatere a fenomenului persoanelor fără adăpost pe teritoriul lor; îi solicită Comisiei să sprijine statele membre în eforturile lor de combatere a fenomenului lipsei de adăpost, prin facilitarea schimbului de bune practici și prin colectarea unor date exacte; invită Comisia să monitorizeze încălcările drepturilor omului din statele membre survenite ca rezultat al lipsei de adăpost; subliniază că dreptul la asistență locativă acordat păturilor sociale celor mai sărace este consfințit de Carta drepturilor fundamentale;

Drepturile migranților și ale refugiaților la protecție internațională

| 117. | condamnă faptul că un număr mare de solicitanți de azil și de migranți care încearcă să ajungă în Uniunea Europeană își pierd viața în Mediterana și rolul jucat de călăuze și de traficanți, care le refuză migranților drepturile fundamentale; scoate în evidență faptul că UE și statele membre ar trebui să adopte măsuri energice și obligatorii pentru a evita alte tragedii pe mare; le solicită UE și statelor membre să plaseze solidaritatea și respectarea drepturilor fundamentale ale migranților în centrul politicilor UE privind migrația și, în particular:






  — | subliniază necesitatea integrării drepturilor fundamentale în toate aspectele politicilor UE în materie de migrare și a efectuării unei evaluări aprofundate a impactului asupra drepturilor fundamentale ale migranților al tuturor măsurilor și mecanismelor care privesc migrația, azilul și controlul frontierelor; le cere statelor membre să respecte drepturile migranților vulnerabili; |
| --- | --- | --- |

117.

condamnă faptul că un număr mare de solicitanți de azil și de migranți care încearcă să ajungă în Uniunea Europeană își pierd viața în Mediterana și rolul jucat de călăuze și de traficanți, care le refuză migranților drepturile fundamentale; scoate în evidență faptul că UE și statele membre ar trebui să adopte măsuri energice și obligatorii pentru a evita alte tragedii pe mare; le solicită UE și statelor membre să plaseze solidaritatea și respectarea drepturilor fundamentale ale migranților în centrul politicilor UE privind migrația și, în particular:

—

subliniază necesitatea integrării drepturilor fundamentale în toate aspectele politicilor UE în materie de migrare și a efectuării unei evaluări aprofundate a impactului asupra drepturilor fundamentale ale migranților al tuturor măsurilor și mecanismelor care privesc migrația, azilul și controlul frontierelor; le cere statelor membre să respecte drepturile migranților vulnerabili;

| — | subliniază necesitatea unei abordări holistice a UE, de natură să mărească coerența politicilor internă și externă ale UE; încurajează UE și statele membre să plaseze respectarea drepturilor migranților în centrul oricărui acord de cooperare bilaterală sau multilaterală cu țările din afara UE, inclusiv acordurile de readmisie, parteneriatele pentru mobilitate și acordurile de cooperare tehnică; |
| --- | --- |

—

subliniază necesitatea unei abordări holistice a UE, de natură să mărească coerența politicilor internă și externă ale UE; încurajează UE și statele membre să plaseze respectarea drepturilor migranților în centrul oricărui acord de cooperare bilaterală sau multilaterală cu țările din afara UE, inclusiv acordurile de readmisie, parteneriatele pentru mobilitate și acordurile de cooperare tehnică;

| — | le reamintește statelor membre obligația lor internațională de a veni în ajutorul persoanelor aflate în pericol pe mare; |
| --- | --- |

—

le reamintește statelor membre obligația lor internațională de a veni în ajutorul persoanelor aflate în pericol pe mare;

| — | le solicită statelor membre să modifice sau să revizuiască orice legislație care pedepsește persoanele care acordă asistență migranților aflați în pericol pe mare; |
| --- | --- |

—

le solicită statelor membre să modifice sau să revizuiască orice legislație care pedepsește persoanele care acordă asistență migranților aflați în pericol pe mare;

| — | subliniază dreptul fundamental la azil; încurajează OU și statele membre să disponibilizeze și să aloce resurse suficiente pentru a crea posibilități și a deschide canale sigure și legale pentru intrarea solicitanților de azil în Uniunea Europeană, astfel încât să se reducă riscurile inerente încercărilor de intrare ilegală și să se combată traficul cu ființe umane și rețelele de călăuze care profită de pe urma periclitării vieții migranților și a exploatării lor sexuale sau prin muncă; |
| --- | --- |

—

subliniază dreptul fundamental la azil; încurajează OU și statele membre să disponibilizeze și să aloce resurse suficiente pentru a crea posibilități și a deschide canale sigure și legale pentru intrarea solicitanților de azil în Uniunea Europeană, astfel încât să se reducă riscurile inerente încercărilor de intrare ilegală și să se combată traficul cu ființe umane și rețelele de călăuze care profită de pe urma periclitării vieții migranților și a exploatării lor sexuale sau prin muncă;

| — | cheamă statele membre să participe la programele de relocare ale UE și încurajează utilizarea vizelor umanitare; |
| --- | --- |

—

cheamă statele membre să participe la programele de relocare ale UE și încurajează utilizarea vizelor umanitare;

| — | îndeamnă statele membre să asigure condiții decente de primire, în conformitate cu legislația existentă în materia drepturilor fundamentale și azilului, acordând o atenție deosebită persoanelor vulnerabile și diminuării riscului de excludere socială a solicitanților de azil; invită Comisia să monitorizeze implementarea sistemului european comun de azil (SECA) și în special a Directivei 2013/32/UE, acordând o atenție specială solicitanților de azil care au nevoie de garanții procedurale speciale; |
| --- | --- |

—

îndeamnă statele membre să asigure condiții decente de primire, în conformitate cu legislația existentă în materia drepturilor fundamentale și azilului, acordând o atenție deosebită persoanelor vulnerabile și diminuării riscului de excludere socială a solicitanților de azil; invită Comisia să monitorizeze implementarea sistemului european comun de azil (SECA) și în special a Directivei 2013/32/UE, acordând o atenție specială solicitanților de azil care au nevoie de garanții procedurale speciale;

| — | solicită instituirea unui sistem armonizat și eficient de azil al UE, în vederea repartizării echitabile a solicitanților de azil în statele membre; |
| --- | --- |

—

solicită instituirea unui sistem armonizat și eficient de azil al UE, în vederea repartizării echitabile a solicitanților de azil în statele membre;

| — | deplânge incidentele de returnare violentă semnalate la frontierele UE; le reamintește statelor membre obligația pe care o au de a respecta principiul nereturnării, astfel cum este recunoscut de Convenția de la Geneva și de CEDO, și interdicția privind expulzările colective, stipulată la articolul 19 din Carta drepturilor fundamentale; le solicită Comisiei, agențiilor sale și statelor membre să asigure respectarea acestor obligații ale UE și a celorlalte obligații internaționale; |
| --- | --- |

—

deplânge incidentele de returnare violentă semnalate la frontierele UE; le reamintește statelor membre obligația pe care o au de a respecta principiul nereturnării, astfel cum este recunoscut de Convenția de la Geneva și de CEDO, și interdicția privind expulzările colective, stipulată la articolul 19 din Carta drepturilor fundamentale; le solicită Comisiei, agențiilor sale și statelor membre să asigure respectarea acestor obligații ale UE și a celorlalte obligații internaționale;

| 118. | solicită Uniunii și statelor membre să adopte legislația necesară pentru a pune în aplicare principiul solidarității astfel cum este stabilit la articolul 80 din TFUE; |
| --- | --- |

118.

solicită Uniunii și statelor membre să adopte legislația necesară pentru a pune în aplicare principiul solidarității astfel cum este stabilit la articolul 80 din TFUE;

| 119. | condamnă ferm protecția securitară la frontierele UE, care în prezent se materializează până și prin construirea de ziduri și garduri de sârmă ghimpată, precum și lipsa unor rute legale de intrare în Uniunea Europeană, ceea ce îi forțează pe numeroși solicitanți de azil și migranți să recurgă la metode din ce în ce mai periculoase, ajungând la discreția călăuzelor și traficanților de persoane; |
| --- | --- |

119.

condamnă ferm protecția securitară la frontierele UE, care în prezent se materializează până și prin construirea de ziduri și garduri de sârmă ghimpată, precum și lipsa unor rute legale de intrare în Uniunea Europeană, ceea ce îi forțează pe numeroși solicitanți de azil și migranți să recurgă la metode din ce în ce mai periculoase, ajungând la discreția călăuzelor și traficanților de persoane;

| 120. | solicită introducerea unor controale la frontieră care să țină seama de drepturile fundamentale și subliniază necesitatea supravegherii democratice, de către Parlament, a operațiunilor Frontex; |
| --- | --- |

120.

solicită introducerea unor controale la frontieră care să țină seama de drepturile fundamentale și subliniază necesitatea supravegherii democratice, de către Parlament, a operațiunilor Frontex;

| 121. | cere suspendarea tuturor activităților care, în conformitate cu legislația Uniunii sau cu mandatul Frontex, au fost identificate drept acte care încalcă drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

121.

cere suspendarea tuturor activităților care, în conformitate cu legislația Uniunii sau cu mandatul Frontex, au fost identificate drept acte care încalcă drepturile fundamentale;

| 122. | subliniază impactul negativ al Regulamentului Dublin II asupra accesului efectiv la protecție internațională în absența unui adevărat sistem de azil european comun, în special în lumina jurisprudenței CJUE și a CEDO; condamnă faptul că revizuirea regulamentului nu a condus la suspendarea acestuia sau, cel puțin, la abrogarea returnării către prima țară de intrare în UE și, de asemenea, lipsa unor măsuri luate de Comisie și de statele membre care să constituie o alternativă posibilă, bazată pe solidaritatea între statele membre; |
| --- | --- |

122.

subliniază impactul negativ al Regulamentului Dublin II asupra accesului efectiv la protecție internațională în absența unui adevărat sistem de azil european comun, în special în lumina jurisprudenței CJUE și a CEDO; condamnă faptul că revizuirea regulamentului nu a condus la suspendarea acestuia sau, cel puțin, la abrogarea returnării către prima țară de intrare în UE și, de asemenea, lipsa unor măsuri luate de Comisie și de statele membre care să constituie o alternativă posibilă, bazată pe solidaritatea între statele membre;

| 123. | le cere statelor membre să ratifice Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora; |
| --- | --- |

123.

le cere statelor membre să ratifice Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora;

| 124. | condamnă recurgerea nediferențiată la detenția ilegală a migranților neregulamentari, inclusiv a solicitanților de azil, a minorilor neînsoțiți și a apatrizilor; le cere statelor membre să respecte dispozițiile Directivei privind returnarea, inclusiv dreptul la demnitate și principiul interesului superior al copilului, precum și legislația UE și legislația internațională; reamintește faptul că reținerea migranților trebuie să rămână o măsură de luat în ultimă instanță și îndeamnă statele membre să introducă și să aplice măsuri alternative; condamnă condițiile înspăimântătoare de detenție din unele state membre și îndeamnă Comisia să se ocupe de acestea fără întârziere; reafirmă necesitatea de a le garanta migranților neregulamentari acordarea unei căi efective de atac în cazul în care le sunt încălcate drepturile; |
| --- | --- |

124.

condamnă recurgerea nediferențiată la detenția ilegală a migranților neregulamentari, inclusiv a solicitanților de azil, a minorilor neînsoțiți și a apatrizilor; le cere statelor membre să respecte dispozițiile Directivei privind returnarea, inclusiv dreptul la demnitate și principiul interesului superior al copilului, precum și legislația UE și legislația internațională; reamintește faptul că reținerea migranților trebuie să rămână o măsură de luat în ultimă instanță și îndeamnă statele membre să introducă și să aplice măsuri alternative; condamnă condițiile înspăimântătoare de detenție din unele state membre și îndeamnă Comisia să se ocupe de acestea fără întârziere; reafirmă necesitatea de a le garanta migranților neregulamentari acordarea unei căi efective de atac în cazul în care le sunt încălcate drepturile;

| 125. | le solicită statelor membre și Comisiei să ia măsurile necesare pentru a garanta informarea și transparența cu privire la reținerea migranților și a solicitanților de azil în numeroase state membre și îndeamnă Comisia să propună o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 862/2007, astfel ca acesta să includă date statistice privind funcționarea sistemelor și a centrelor de detenție; |
| --- | --- |

125.

le solicită statelor membre și Comisiei să ia măsurile necesare pentru a garanta informarea și transparența cu privire la reținerea migranților și a solicitanților de azil în numeroase state membre și îndeamnă Comisia să propună o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 862/2007, astfel ca acesta să includă date statistice privind funcționarea sistemelor și a centrelor de detenție;

| 126. | subliniază importanța controlului democratic asupra tuturor formelor de privare de libertate în temeiul legislației în materie de imigrație și azil; invită membrii Parlamentului European și ai parlamentelor naționale să viziteze periodic centrele de primire și de detenție a migranților și solicitanților de azil și cheamă statele membre și Comisia să faciliteze accesul ONG-urilor și al jurnaliștilor la aceste centre; |
| --- | --- |

126.

subliniază importanța controlului democratic asupra tuturor formelor de privare de libertate în temeiul legislației în materie de imigrație și azil; invită membrii Parlamentului European și ai parlamentelor naționale să viziteze periodic centrele de primire și de detenție a migranților și solicitanților de azil și cheamă statele membre și Comisia să faciliteze accesul ONG-urilor și al jurnaliștilor la aceste centre;

| 127. | solicită o monitorizare mai atentă a centrelor de primire și de detenție a migranților, a tratamentului aplicat acestora și a formalităților de azil în statele membre; își exprimă îngrijorarea cu privire la procedurile de „returnare la cald” și la incidentele violente care au loc în diferite „puncte fierbinți” din sudul Europei, care necesită lansarea imediată, de către Comisie, în acest cadru, a unui dialog politic cu țările implicate în astfel de practici, în vederea sprijinirii statului de drept; |
| --- | --- |

127.

solicită o monitorizare mai atentă a centrelor de primire și de detenție a migranților, a tratamentului aplicat acestora și a formalităților de azil în statele membre; își exprimă îngrijorarea cu privire la procedurile de „returnare la cald” și la incidentele violente care au loc în diferite „puncte fierbinți” din sudul Europei, care necesită lansarea imediată, de către Comisie, în acest cadru, a unui dialog politic cu țările implicate în astfel de practici, în vederea sprijinirii statului de drept;

| 128. | invită Uniunea Europeană și statele sale membre să instituie măsuri concrete și bune practici urmărind promovarea egalității de tratament și a integrării sociale, astfel încât integrarea migranților în societate să fie îmbunătățită; reamintește, în această privință, că este esențial ca stereotipurile negative și dezinformarea în legătură cu migranții să fie combătute prin dezvoltarea unor discursuri contrare, în primul rând în școli și adresate tinerilor, pentru a mări impactul pozitiv al migrației; |
| --- | --- |

128.

invită Uniunea Europeană și statele sale membre să instituie măsuri concrete și bune practici urmărind promovarea egalității de tratament și a integrării sociale, astfel încât integrarea migranților în societate să fie îmbunătățită; reamintește, în această privință, că este esențial ca stereotipurile negative și dezinformarea în legătură cu migranții să fie combătute prin dezvoltarea unor discursuri contrare, în primul rând în școli și adresate tinerilor, pentru a mări impactul pozitiv al migrației;

| 129. | consideră că copiii migranți sunt deosebit de vulnerabili, în special atunci când nu sunt însoțiți; le solicită Comisiei și statelor membre să pună în aplicare Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația minorilor neînsoțiți în UE; le solicită statelor membre să implementeze integral pachetul privind sistemul european comun de azil, pentru a îmbunătăți situația minorilor neînsoțiți în UE; salută hotărârea Curții de Justiție pronunțată în cauza C-648/11, care stipulează că statul membru competent să examineze o cerere de azil făcută în mai multe state membre de către un minor neînsoțit este statul în care se află respectivul minor după depunerea cererii; reamintește că un minor neînsoțit este înainte de toate un copil și că protecția copiilor, mai degrabă decât politicile în domeniul imigrației, trebuie să fie principiul călăuzitor al acțiunilor statelor membre și ale UE atunci când se ocupă de copii neînsoțiți; |
| --- | --- |

129.

consideră că copiii migranți sunt deosebit de vulnerabili, în special atunci când nu sunt însoțiți; le solicită Comisiei și statelor membre să pună în aplicare Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2013 referitoare la situația minorilor neînsoțiți în UE; le solicită statelor membre să implementeze integral pachetul privind sistemul european comun de azil, pentru a îmbunătăți situația minorilor neînsoțiți în UE; salută hotărârea Curții de Justiție pronunțată în cauza C-648/11, care stipulează că statul membru competent să examineze o cerere de azil făcută în mai multe state membre de către un minor neînsoțit este statul în care se află respectivul minor după depunerea cererii; reamintește că un minor neînsoțit este înainte de toate un copil și că protecția copiilor, mai degrabă decât politicile în domeniul imigrației, trebuie să fie principiul călăuzitor al acțiunilor statelor membre și ale UE atunci când se ocupă de copii neînsoțiți;

| 130. | solicită o evaluare a modului în care sunt cheltuite fondurile alocate și utilizate în domeniul afacerilor interne, în special fondurile acordate pentru primirea solicitanților de azil; invită UE să intervină în cazul în care apar suspiciuni cum că fondurile au fost utilizate pentru activități care încalcă drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

130.

solicită o evaluare a modului în care sunt cheltuite fondurile alocate și utilizate în domeniul afacerilor interne, în special fondurile acordate pentru primirea solicitanților de azil; invită UE să intervină în cazul în care apar suspiciuni cum că fondurile au fost utilizate pentru activități care încalcă drepturile fundamentale;

| 131. | solicită asistarea statelor membre situate la frontierele externe ale Uniunii, pentru a le ajuta să remedieze deficiențele sistemice legate de condițiile de primire și de procedurile de azil, care sunt agravate de creșterea numărului de solicitanți de azil; |
| --- | --- |

131.

solicită asistarea statelor membre situate la frontierele externe ale Uniunii, pentru a le ajuta să remedieze deficiențele sistemice legate de condițiile de primire și de procedurile de azil, care sunt agravate de creșterea numărului de solicitanți de azil;

| 132. | îi solicită UE să-i tragă la răspundere pe propriii săi agenți pentru orice încălcare a drepturilor fundamentale pe care ar putea-o comite; solicită, în particular, să se acorde asigurări cu privire la demararea unei anchete ca urmare a alegațiilor conform cărora s-ar fi comis încălcări în cursul operațiunilor coordonate de agenția Frontex și la luarea unor măsuri adecvate, de natură disciplinară sau de altă natură, împotriva celor care se fac vinovați de comiterea unor astfel de încălcări; solicită, în acest scop, un mecanism intern de atac în cadrul Frontex, astfel cum a solicitat Ombudsmanul European în ancheta sa cu privire la cazul OI/5/2012/BEH-MHZ și publicarea concluziilor cercetărilor privind alegațiile de încălcare a drepturilor omului; solicită, în plus, ca operațiunile Frontex să fie oprite în cazul în care, în cursul lor, s-au comis încălcări ale drepturilor omului, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1168/2011; |
| --- | --- |

132.

îi solicită UE să-i tragă la răspundere pe propriii săi agenți pentru orice încălcare a drepturilor fundamentale pe care ar putea-o comite; solicită, în particular, să se acorde asigurări cu privire la demararea unei anchete ca urmare a alegațiilor conform cărora s-ar fi comis încălcări în cursul operațiunilor coordonate de agenția Frontex și la luarea unor măsuri adecvate, de natură disciplinară sau de altă natură, împotriva celor care se fac vinovați de comiterea unor astfel de încălcări; solicită, în acest scop, un mecanism intern de atac în cadrul Frontex, astfel cum a solicitat Ombudsmanul European în ancheta sa cu privire la cazul OI/5/2012/BEH-MHZ și publicarea concluziilor cercetărilor privind alegațiile de încălcare a drepturilor omului; solicită, în plus, ca operațiunile Frontex să fie oprite în cazul în care, în cursul lor, s-au comis încălcări ale drepturilor omului, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1168/2011;

| 133. | invită statele membre să ratifice fără întârziere Convenția Consiliului Europei privind acțiunea împotriva traficului de persoane; |
| --- | --- |

133.

invită statele membre să ratifice fără întârziere Convenția Consiliului Europei privind acțiunea împotriva traficului de persoane;

| 134. | le solicită statelor membre să asigure accesul la protecție internațională al femeilor care sunt victime ale persecuțiilor pe motive legate de gen; le solicită statelor membre să urmeze orientările Comisiei pentru punerea în aplicare a Directivei 2003/86/CE privind dreptul la reîntregirea familiei, inclusiv în ceea ce privește emiterea imediată a unui permis de ședere autonom membrilor de familie care au intrat în scopul reîntregirii familiei atunci când survin circumstanțe deosebit de dificile, cum ar fi violența domestică; |
| --- | --- |

134.

le solicită statelor membre să asigure accesul la protecție internațională al femeilor care sunt victime ale persecuțiilor pe motive legate de gen; le solicită statelor membre să urmeze orientările Comisiei pentru punerea în aplicare a Directivei 2003/86/CE privind dreptul la reîntregirea familiei, inclusiv în ceea ce privește emiterea imediată a unui permis de ședere autonom membrilor de familie care au intrat în scopul reîntregirii familiei atunci când survin circumstanțe deosebit de dificile, cum ar fi violența domestică;

| 135. | salută faptul că legislația UE în domeniul azilului încadrează victimele mutilării genitale în categoria persoanelor vulnerabile și include mutilarea genitală printre criteriile de care trebuie să se țină seama atunci când se solicită azilul; invită statele membre să instruiască persoanele care lucrează cu migranții să identifice femeile și fetele susceptibile de a fi supuse mutilării genitale în țările lor de origine; |
| --- | --- |

135.

salută faptul că legislația UE în domeniul azilului încadrează victimele mutilării genitale în categoria persoanelor vulnerabile și include mutilarea genitală printre criteriile de care trebuie să se țină seama atunci când se solicită azilul; invită statele membre să instruiască persoanele care lucrează cu migranții să identifice femeile și fetele susceptibile de a fi supuse mutilării genitale în țările lor de origine;

| 136. | subliniază faptul că dreptul la libertatea de circulație și de ședere a cetățenilor europeni și a familiilor acestora, prevăzut în tratate și garantat de Directiva 2004/38/CE privind libera circulație, este unul dintre cele mai tangibile drepturi fundamentale ale cetățenilor europeni; condamnă orice încercare de revizuire a acestui acquis, îndeosebi reintroducerea controalelor la frontierele Schengen prin situare în afara codului frontierelor Schengen și solicită ca orice încălcare a normelor să aibă ca rezultat o acțiune la Curtea de Justiție; își exprimă îngrijorarea cu privire la tendința în creștere a expulzărilor rapide ale cetățenilor UE din statele membre de reședință ca urmare a pierderii locului de muncă și a veniturilor, cu încălcarea cadrului existent; consideră că astfel de acțiuni contravin spiritului libertății de circulație; |
| --- | --- |

136.

subliniază faptul că dreptul la libertatea de circulație și de ședere a cetățenilor europeni și a familiilor acestora, prevăzut în tratate și garantat de Directiva 2004/38/CE privind libera circulație, este unul dintre cele mai tangibile drepturi fundamentale ale cetățenilor europeni; condamnă orice încercare de revizuire a acestui acquis, îndeosebi reintroducerea controalelor la frontierele Schengen prin situare în afara codului frontierelor Schengen și solicită ca orice încălcare a normelor să aibă ca rezultat o acțiune la Curtea de Justiție; își exprimă îngrijorarea cu privire la tendința în creștere a expulzărilor rapide ale cetățenilor UE din statele membre de reședință ca urmare a pierderii locului de muncă și a veniturilor, cu încălcarea cadrului existent; consideră că astfel de acțiuni contravin spiritului libertății de circulație;

Solidaritatea în timpul crizei

| 137. | deplânge modul negativ în care criza financiară, economică și a datoriilor suverane, împreună cu restricțiile bugetare impuse, a afectat drepturile economice, civile, sociale și culturale, având adesea drept rezultat creșterea șomajului, pauperitatea și condițiile precare de muncă și de trai, precum și excluderea și izolarea, îndeosebi în statele membre în care au fost adoptate programe de ajustare economică, și subliniază că o comunicare recentă a Eurostat relevă că, în prezent, un european din patru este amenințat de sărăcie și excludere; |
| --- | --- |

137.

deplânge modul negativ în care criza financiară, economică și a datoriilor suverane, împreună cu restricțiile bugetare impuse, a afectat drepturile economice, civile, sociale și culturale, având adesea drept rezultat creșterea șomajului, pauperitatea și condițiile precare de muncă și de trai, precum și excluderea și izolarea, îndeosebi în statele membre în care au fost adoptate programe de ajustare economică, și subliniază că o comunicare recentă a Eurostat relevă că, în prezent, un european din patru este amenințat de sărăcie și excludere;

| 138. | constată că criza economică și măsurile implementate pentru soluționarea ei au afectat dreptul de acces la nevoile de bază, ca educația, locuințele, asistența medicală și securitatea socială, și au avut un impact negativ asupra stării generale de sănătate a populației din unele state membre; subliniază necesitatea respectării dreptului la protecție împotriva sărăciei și a excluderii sociale, astfel cum este prevăzut în articolul 30 din Carta socială europeană; le solicită tuturor statelor membre să introducă măsuri de sprijin, în conformitate cu practicile naționale, pentru a le oferi cetățenilor lor condiții de viață decente și pentru a combate excluderea socială; |
| --- | --- |

138.

constată că criza economică și măsurile implementate pentru soluționarea ei au afectat dreptul de acces la nevoile de bază, ca educația, locuințele, asistența medicală și securitatea socială, și au avut un impact negativ asupra stării generale de sănătate a populației din unele state membre; subliniază necesitatea respectării dreptului la protecție împotriva sărăciei și a excluderii sociale, astfel cum este prevăzut în articolul 30 din Carta socială europeană; le solicită tuturor statelor membre să introducă măsuri de sprijin, în conformitate cu practicile naționale, pentru a le oferi cetățenilor lor condiții de viață decente și pentru a combate excluderea socială;

| 139. | subliniază faptul că instituțiile UE, ca și statele membre care pun în aplicare reforme structurale ale sistemelor lor sociale și economice, au obligația de a respecta întotdeauna carta și obligațiile lor internaționale fiind, în consecință, răspunzători pentru deciziile luate; își reiterează apelul de a alinia programele de ajustare economică la obiectivele UE stabilite la articolul 151 din TFUE, printre care promovarea ocupării forței de muncă și îmbunătățirea condițiilor de trai și de lucru; reafirmă necesitatea asigurării unui control democratic total, prin implicarea efectivă a parlamentelor, în ceea ce privește măsurile luate de instituțiile UE și de statele membre ca răspuns la criză; |
| --- | --- |

139.

subliniază faptul că instituțiile UE, ca și statele membre care pun în aplicare reforme structurale ale sistemelor lor sociale și economice, au obligația de a respecta întotdeauna carta și obligațiile lor internaționale fiind, în consecință, răspunzători pentru deciziile luate; își reiterează apelul de a alinia programele de ajustare economică la obiectivele UE stabilite la articolul 151 din TFUE, printre care promovarea ocupării forței de muncă și îmbunătățirea condițiilor de trai și de lucru; reafirmă necesitatea asigurării unui control democratic total, prin implicarea efectivă a parlamentelor, în ceea ce privește măsurile luate de instituțiile UE și de statele membre ca răspuns la criză;

| 140. | le solicită instituțiilor UE și statelor membre să analizeze, din perspectiva dimensiunii de gen, consecințele măsurilor de austeritate propuse sau implementate asupra drepturilor fundamentale, ținând seama de impactul disproporționat al acestora asupra femeilor; le solicită instituțiilor UE ca, în cazurile în care măsurile de austeritate au afectat negativ drepturile economice, sociale și culturale ale femeilor, să adopte de îndată măsuri de remediere; |
| --- | --- |

140.

le solicită instituțiilor UE și statelor membre să analizeze, din perspectiva dimensiunii de gen, consecințele măsurilor de austeritate propuse sau implementate asupra drepturilor fundamentale, ținând seama de impactul disproporționat al acestora asupra femeilor; le solicită instituțiilor UE ca, în cazurile în care măsurile de austeritate au afectat negativ drepturile economice, sociale și culturale ale femeilor, să adopte de îndată măsuri de remediere;

| 141. | invită instituțiile UE și statele membre să analizeze impactul asupra drepturilor și libertăților fundamentale, inclusiv drepturile sociale și cele legate de muncă, al măsurilor propuse sau implementate pentru soluționarea crizei și, dacă este necesar, să ia măsuri de remediere atunci când se constată un regres în ceea ce privește protejarea drepturilor sau încălcări ale dreptului internațional, inclusiv ale convențiilor sau recomandărilor OIM; |
| --- | --- |

141.

invită instituțiile UE și statele membre să analizeze impactul asupra drepturilor și libertăților fundamentale, inclusiv drepturile sociale și cele legate de muncă, al măsurilor propuse sau implementate pentru soluționarea crizei și, dacă este necesar, să ia măsuri de remediere atunci când se constată un regres în ceea ce privește protejarea drepturilor sau încălcări ale dreptului internațional, inclusiv ale convențiilor sau recomandărilor OIM;

| 142. | invită instituțiile UE și statele membre ca, atunci când adoptă și implementează măsuri corective și tăieri bugetare, să efectueze o evaluare a impactului asupra drepturilor fundamentale și să garanteze disponibilizarea unor resurse suficiente pentru a asigura respectarea acestora și niveluri minimale esențiale în ceea ce privește drepturile civile, economice, culturale și sociale, acordând o atenție deosebită grupurilor celor mai vulnerabile și dezavantajate din punct de vedere social; |
| --- | --- |

142.

invită instituțiile UE și statele membre ca, atunci când adoptă și implementează măsuri corective și tăieri bugetare, să efectueze o evaluare a impactului asupra drepturilor fundamentale și să garanteze disponibilizarea unor resurse suficiente pentru a asigura respectarea acestora și niveluri minimale esențiale în ceea ce privește drepturile civile, economice, culturale și sociale, acordând o atenție deosebită grupurilor celor mai vulnerabile și dezavantajate din punct de vedere social;

| 143. | le solicită instituțiilor UE și statelor membre să recunoască faptul că investițiile pe termen lung în domeniul integrării sociale sunt rentabile, deoarece reduc costul ridicat al discriminării și al inegalității; le solicită statelor membre investiții publice adecvate, pentru a sprijini învățământul și asistența medicală și pentru a garanta că accesul la justiție și la o cale de atac în caz de discriminare nu este periclitat de reducerea drastică a bugetelor organismelor de promovare a egalității; le solicită instituțiilor UE și naționale să nu submineze integrarea socială prin măsuri bugetare care afectează funcționarea organizațiilor de la nivelul comunității care militează pentru egalitate; |
| --- | --- |

143.

le solicită instituțiilor UE și statelor membre să recunoască faptul că investițiile pe termen lung în domeniul integrării sociale sunt rentabile, deoarece reduc costul ridicat al discriminării și al inegalității; le solicită statelor membre investiții publice adecvate, pentru a sprijini învățământul și asistența medicală și pentru a garanta că accesul la justiție și la o cale de atac în caz de discriminare nu este periclitat de reducerea drastică a bugetelor organismelor de promovare a egalității; le solicită instituțiilor UE și naționale să nu submineze integrarea socială prin măsuri bugetare care afectează funcționarea organizațiilor de la nivelul comunității care militează pentru egalitate;

| 144. | îi solicită Comisiei reflecteze la eventualitatea de a propune aderarea la Carta socială europeană, cu scopul de a proteja în mod eficient drepturile sociale ale cetățenilor europeni; le solicită statelor membre să promoveze extinderea drepturilor sociale prevăzute în Carta UE astfel încât să includă și alte drepturi sociale menționate în Carta socială revizuită a Consiliului Europei, cum ar fi dreptul la muncă, dreptul la o remunerație echitabilă, dreptul la protecția împotriva sărăciei și a excluderii sociale; |
| --- | --- |

144.

îi solicită Comisiei reflecteze la eventualitatea de a propune aderarea la Carta socială europeană, cu scopul de a proteja în mod eficient drepturile sociale ale cetățenilor europeni; le solicită statelor membre să promoveze extinderea drepturilor sociale prevăzute în Carta UE astfel încât să includă și alte drepturi sociale menționate în Carta socială revizuită a Consiliului Europei, cum ar fi dreptul la muncă, dreptul la o remunerație echitabilă, dreptul la protecția împotriva sărăciei și a excluderii sociale;

Infracționalitatea și combaterea corupției

| 145. | afirmă din nou că infracțiunea de corupție, în special criminalitatea organizată, constituie o încălcare gravă a drepturilor fundamentale și o amenințare la adresa democrației și a statului de drept; subliniază faptul că, prin deturnarea fondurilor publice și neutilizarea lor în scopul preconizat, corupția reduce nivelul și calitatea serviciilor publice, afectând astfel aplicarea unui tratamentul echitabil tuturor cetățenilor; îndeamnă statele membre și instituțiile europene să conceapă instrumente eficace pentru combaterea și sancționarea corupției și criminalității și să continue să verifice în mod regulat folosirea fondurilor publice, fie ele europene sau naționale; invită, în acest scop, statele membre și instituțiile să faciliteze înființarea rapidă a Parchetului European, oferind astfel garanții adecvate de independență și eficiență; |
| --- | --- |

145.

afirmă din nou că infracțiunea de corupție, în special criminalitatea organizată, constituie o încălcare gravă a drepturilor fundamentale și o amenințare la adresa democrației și a statului de drept; subliniază faptul că, prin deturnarea fondurilor publice și neutilizarea lor în scopul preconizat, corupția reduce nivelul și calitatea serviciilor publice, afectând astfel aplicarea unui tratamentul echitabil tuturor cetățenilor; îndeamnă statele membre și instituțiile europene să conceapă instrumente eficace pentru combaterea și sancționarea corupției și criminalității și să continue să verifice în mod regulat folosirea fondurilor publice, fie ele europene sau naționale; invită, în acest scop, statele membre și instituțiile să faciliteze înființarea rapidă a Parchetului European, oferind astfel garanții adecvate de independență și eficiență;

| 146. | subliniază că corupția constituie o încălcare gravă a drepturilor fundamentale; invită statele și instituțiile să conceapă instrumente eficace pentru combaterea corupției și să monitorizeze în mod regulat folosirea fondurilor publice, fie ele europene sau naționale; subliniază că mai multă transparență și lărgirea accesului la documentele publice a cetățenilor și jurnaliștilor reprezintă o cale eficientă de demascare și combatere a corupției; |
| --- | --- |

146.

subliniază că corupția constituie o încălcare gravă a drepturilor fundamentale; invită statele și instituțiile să conceapă instrumente eficace pentru combaterea corupției și să monitorizeze în mod regulat folosirea fondurilor publice, fie ele europene sau naționale; subliniază că mai multă transparență și lărgirea accesului la documentele publice a cetățenilor și jurnaliștilor reprezintă o cale eficientă de demascare și combatere a corupției;

| 147. | îndeamnă Comisia Europeană să adopte o strategie anti-corupție, completată cu instrumente eficace; invită toate statele membre și UE să se alăture Parteneriatului pentru o guvernare deschisă și să conceapă strategii concrete de promovare a transparenței, de responsabilizare a cetățenilor și de combatere a corupției; le solicită statelor membre să urmeze recomandările formulate în Raportul privind combaterea corupției întocmit de Comisia Europeană și în Rezoluția Parlamentului din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupția și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (34) și să intensifice cooperarea polițienească și judiciară în combaterea corupției; |
| --- | --- |

147.

îndeamnă Comisia Europeană să adopte o strategie anti-corupție, completată cu instrumente eficace; invită toate statele membre și UE să se alăture Parteneriatului pentru o guvernare deschisă și să conceapă strategii concrete de promovare a transparenței, de responsabilizare a cetățenilor și de combatere a corupției; le solicită statelor membre să urmeze recomandările formulate în Raportul privind combaterea corupției întocmit de Comisia Europeană și în Rezoluția Parlamentului din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupția și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (34) și să intensifice cooperarea polițienească și judiciară în combaterea corupției;

| 148. | îndeamnă statele membre să își intensifice lupta împotriva tuturor tipurilor de criminalitate organizată gravă, printre care traficul de persoane, abuzul și exploatarea sexuală, tortura și munca forțată, în special în cazul femeilor și al copiilor; |
| --- | --- |

148.

îndeamnă statele membre să își intensifice lupta împotriva tuturor tipurilor de criminalitate organizată gravă, printre care traficul de persoane, abuzul și exploatarea sexuală, tortura și munca forțată, în special în cazul femeilor și al copiilor;

| 149. | invită Comisia să incrimineze infracțiunile ecologice comise de persoane fizice sau de grupuri infracționale organizate care au un impact asupra drepturilor omului – dreptul la sănătate, la viață și la un mediu sănătos –, precum și asupra economiei și utilizării resurselor publice; îndeamnă Comisia să examineze aplicarea efectivă în UE a dreptului de acces la justiție în contextul dreptului fiecărei persoane din generația actuală sau viitoare de a trăi într-un mediu favorabil pentru sănătatea și bunăstarea sa; |
| --- | --- |

149.

invită Comisia să incrimineze infracțiunile ecologice comise de persoane fizice sau de grupuri infracționale organizate care au un impact asupra drepturilor omului – dreptul la sănătate, la viață și la un mediu sănătos –, precum și asupra economiei și utilizării resurselor publice; îndeamnă Comisia să examineze aplicarea efectivă în UE a dreptului de acces la justiție în contextul dreptului fiecărei persoane din generația actuală sau viitoare de a trăi într-un mediu favorabil pentru sănătatea și bunăstarea sa;

| 150. | propune lansarea unui cod european împotriva corupției și a unui sistem transparent de indicatori privind nivelul corupției din statele membre și progresele realizate în eradicarea corupției, precum și întocmirea unui raport comparativ anual privind amploarea pe care această problemă majoră a dobândit-o la nivel european; |
| --- | --- |

150.

propune lansarea unui cod european împotriva corupției și a unui sistem transparent de indicatori privind nivelul corupției din statele membre și progresele realizate în eradicarea corupției, precum și întocmirea unui raport comparativ anual privind amploarea pe care această problemă majoră a dobândit-o la nivel european;

| 151. | le solicită Comisiei și statelor membre să pună capăt concurenței fiscale și să combată în mod eficace practicile fiscale dăunătoare, evaziunea și eludarea fiscală din UE, care afectează negativ capacitatea statelor membre de a valorifica la maximum resursele disponibile în vederea exercitării pe deplin a drepturilor economice, sociale și culturale; |
| --- | --- |

151.

le solicită Comisiei și statelor membre să pună capăt concurenței fiscale și să combată în mod eficace practicile fiscale dăunătoare, evaziunea și eludarea fiscală din UE, care afectează negativ capacitatea statelor membre de a valorifica la maximum resursele disponibile în vederea exercitării pe deplin a drepturilor economice, sociale și culturale;

| 152. | condamnă fenomenul în creștere al traficului de ființe umane, în special în scopul exploatării sexuale, și le solicită UE și statelor sale membre să adopte măsuri, în conformitate cu Directiva UE, pentru a combate cererea de exploatare care intensifică traficul în toate formele sale; |
| --- | --- |

152.

condamnă fenomenul în creștere al traficului de ființe umane, în special în scopul exploatării sexuale, și le solicită UE și statelor sale membre să adopte măsuri, în conformitate cu Directiva UE, pentru a combate cererea de exploatare care intensifică traficul în toate formele sale;

Condițiile din închisori și alte instituții penitenciare

| 153. | reamintește faptul că autoritățile naționale trebuie să garanteze drepturile fundamentale ale deținuților; deplânge condițiile din închisorile și celelalte instituții penitenciare din multe state membre, printre care supraaglomerarea și relele tratamente aplicate deținuților; consideră că este esențial ca UE să adopte un instrument care să garanteze punerea în aplicare a recomandărilor Comitetului European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante (CPT) și a hotărârilor CEDO; |
| --- | --- |

153.

reamintește faptul că autoritățile naționale trebuie să garanteze drepturile fundamentale ale deținuților; deplânge condițiile din închisorile și celelalte instituții penitenciare din multe state membre, printre care supraaglomerarea și relele tratamente aplicate deținuților; consideră că este esențial ca UE să adopte un instrument care să garanteze punerea în aplicare a recomandărilor Comitetului European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante (CPT) și a hotărârilor CEDO;

| 154. | reamintește faptul că recurgerea abuzivă la măsuri privative de libertate conduce la supraaglomerarea închisorilor din întreaga Europă, ceea ce încalcă drepturile fundamentale ale persoanelor și compromite încrederea reciprocă necesară pentru intensificarea cooperării judiciare în Europa; reafirmă nevoia ca statele membre să își onoreze angajamentele asumate în cadrul forurilor europene și internaționale de a recurge mai frecvent la eliberarea condiționată și la sancțiuni alternative pedepsei cu închisoarea și să facă din reintegrarea socială obiectivul suprem al unei perioade de detenție; le solicită, prin urmare, statelor membre să adopte strategii de promovare a formării profesionale și a muncii în rândul persoanelor aflate în detenție; |
| --- | --- |

154.

reamintește faptul că recurgerea abuzivă la măsuri privative de libertate conduce la supraaglomerarea închisorilor din întreaga Europă, ceea ce încalcă drepturile fundamentale ale persoanelor și compromite încrederea reciprocă necesară pentru intensificarea cooperării judiciare în Europa; reafirmă nevoia ca statele membre să își onoreze angajamentele asumate în cadrul forurilor europene și internaționale de a recurge mai frecvent la eliberarea condiționată și la sancțiuni alternative pedepsei cu închisoarea și să facă din reintegrarea socială obiectivul suprem al unei perioade de detenție; le solicită, prin urmare, statelor membre să adopte strategii de promovare a formării profesionale și a muncii în rândul persoanelor aflate în detenție;

| 155. | reiterează recomandările adresate Comisiei formulate în Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la revizuirea mandatului european de arestare (35), în special în ceea ce privește introducerea, în mandatul european de arestare, a unui test de proporționalitate și a unei excepții în legătură cu drepturile fundamentale sau a unor măsuri de recunoaștere reciprocă generalizată; |
| --- | --- |

155.

reiterează recomandările adresate Comisiei formulate în Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la revizuirea mandatului european de arestare (35), în special în ceea ce privește introducerea, în mandatul european de arestare, a unui test de proporționalitate și a unei excepții în legătură cu drepturile fundamentale sau a unor măsuri de recunoaștere reciprocă generalizată;

| 156. | regretă faptul că cele trei decizii-cadru privind transferul deținuților, eliberarea condiționată și sancțiunile alternative și, respectiv, ordinul european de supraveghere judiciară, care prezintă un potențial însemnat de reducere a supraaglomerării închisorilor, nu au fost puse în aplicare decât de unele state membre; |
| --- | --- |

156.

regretă faptul că cele trei decizii-cadru privind transferul deținuților, eliberarea condiționată și sancțiunile alternative și, respectiv, ordinul european de supraveghere judiciară, care prezintă un potențial însemnat de reducere a supraaglomerării închisorilor, nu au fost puse în aplicare decât de unele state membre;

| 157. | îi solicită Comisiei să evalueze impactul politicilor privind detenția și al sistemelor de justiție penală asupra copiilor; subliniază faptul că, în UE, drepturile copilului sunt afectate în mod direct în cazul copiilor care trăiesc în centre de detenție împreună cu părinții lor; subliniază faptul că, potrivit estimărilor, 800 000 de copii din UE sunt separați în fiecare an de un părinte încarcerat, fapt care afectează drepturile copiilor în numeroase feluri; |
| --- | --- |

157.

îi solicită Comisiei să evalueze impactul politicilor privind detenția și al sistemelor de justiție penală asupra copiilor; subliniază faptul că, în UE, drepturile copilului sunt afectate în mod direct în cazul copiilor care trăiesc în centre de detenție împreună cu părinții lor; subliniază faptul că, potrivit estimărilor, 800 000 de copii din UE sunt separați în fiecare an de un părinte încarcerat, fapt care afectează drepturile copiilor în numeroase feluri;

Justiția

| 158. | subliniază că dezvoltarea unui spațiu european comun de justiție bazat pe recunoaștere reciprocă și pe garanții juridice, care să armonizeze diferitele sisteme de drept din statele membre, în special în materie penală, ar trebui să rămână printre prioritățile absolute ale instituțiilor europene pentru Agenda UE în domeniul justiției pentru 2020; consideră că aplicarea efectivă a cartei și a legislației secundare a UE privind drepturile fundamentale este esențială pentru încrederea cetățenilor în buna funcționare a spațiului european de justiție; |
| --- | --- |

158.

subliniază că dezvoltarea unui spațiu european comun de justiție bazat pe recunoaștere reciprocă și pe garanții juridice, care să armonizeze diferitele sisteme de drept din statele membre, în special în materie penală, ar trebui să rămână printre prioritățile absolute ale instituțiilor europene pentru Agenda UE în domeniul justiției pentru 2020; consideră că aplicarea efectivă a cartei și a legislației secundare a UE privind drepturile fundamentale este esențială pentru încrederea cetățenilor în buna funcționare a spațiului european de justiție;

| 159. | relevă faptul că dreptul de acces la justiție și la o instanță independentă și imparțială este esențial pentru protejarea drepturilor fundamentale, care sunt efective numai dacă pot fi apărate în justiție, pentru democrație și pentru statul de drept; subliniază, o dată mai mult, că este important să se asigure eficiența sistemelor de justiție civilă și penală și să se garanteze independența magistraților; |
| --- | --- |

159.

relevă faptul că dreptul de acces la justiție și la o instanță independentă și imparțială este esențial pentru protejarea drepturilor fundamentale, care sunt efective numai dacă pot fi apărate în justiție, pentru democrație și pentru statul de drept; subliniază, o dată mai mult, că este important să se asigure eficiența sistemelor de justiție civilă și penală și să se garanteze independența magistraților;

| 160. | salută crearea portalului european e-Justiție, care este administrat de Comisie și oferă personalului de specialitate și publicului informații privind sistemele de drept și constituie un instrument practic pentru îmbunătățirea accesului la justiție, dispunând de o secțiune separată privind drepturile fundamentale, al cărei scop este să informeze cetățenii cu privire la ceea ce au de făcut în cazul în care le sunt încălcate drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

160.

salută crearea portalului european e-Justiție, care este administrat de Comisie și oferă personalului de specialitate și publicului informații privind sistemele de drept și constituie un instrument practic pentru îmbunătățirea accesului la justiție, dispunând de o secțiune separată privind drepturile fundamentale, al cărei scop este să informeze cetățenii cu privire la ceea ce au de făcut în cazul în care le sunt încălcate drepturile fundamentale;

| 161. | salută pașii care au fost deja făcuți la nivel european pentru armonizarea garanțiilor prevăzute în statele membre în cadrul procedurilor penale și beneficiile aduse de acestea pentru cetățeni; reiterează importanța adoptării unei legislației UE privind drepturile procedurale care să respecte cele mai înalte standarde de protecție consacrate în cartă, tratatele internaționale privind drepturile omului, precum și dreptul constituțional al statelor membre; |
| --- | --- |

161.

salută pașii care au fost deja făcuți la nivel european pentru armonizarea garanțiilor prevăzute în statele membre în cadrul procedurilor penale și beneficiile aduse de acestea pentru cetățeni; reiterează importanța adoptării unei legislației UE privind drepturile procedurale care să respecte cele mai înalte standarde de protecție consacrate în cartă, tratatele internaționale privind drepturile omului, precum și dreptul constituțional al statelor membre;

| 162. | deplânge lipsa accesului la asistență juridică în numeroase state membre și faptul că aceasta limitează dreptul de acces la justiție al persoanelor care nu dispun de mijloace financiare suficiente; consideră că este esențial ca UE să adopte o directivă fermă și cuprinzătoare privind asistența juridică; |
| --- | --- |

162.

deplânge lipsa accesului la asistență juridică în numeroase state membre și faptul că aceasta limitează dreptul de acces la justiție al persoanelor care nu dispun de mijloace financiare suficiente; consideră că este esențial ca UE să adopte o directivă fermă și cuprinzătoare privind asistența juridică;

| 163. | invită UE și statele membre să prevadă măsuri pentru a sprijini și proteja demascatorii care dezvăluie acțiuni ilegale; |
| --- | --- |

163.

invită UE și statele membre să prevadă măsuri pentru a sprijini și proteja demascatorii care dezvăluie acțiuni ilegale;

Cetățenia

| 164. | consideră că cetățenia UE activă și participativă ar trebui să fie încurajată prin accesul la documente și informații, transparență, o bună guvernare și administrare, participare și reprezentare democratică și un proces decizional cât mai apropiat de cetățenii Uniunii; relevă că este necesar ca societății civile să i se permită să participe pe deplin la luarea deciziilor la nivel european, conform garanțiilor prevăzute la articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană, și subliniază importanța principiilor transparenței și a dialogului pe această temă; constată că dreptul cetățenilor de acces la documentele deținute de instituțiile publice responsabilizează cetățenii și le permite să controleze și să evalueze și să tragă la răspundere autoritățile publice; deplânge, în acest context, impasul în care se află revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și își reiterează apelul către Comisie și Consiliu de reluare a lucrărilor ținând seama de propunerile Parlamentului; |
| --- | --- |

164.

consideră că cetățenia UE activă și participativă ar trebui să fie încurajată prin accesul la documente și informații, transparență, o bună guvernare și administrare, participare și reprezentare democratică și un proces decizional cât mai apropiat de cetățenii Uniunii; relevă că este necesar ca societății civile să i se permită să participe pe deplin la luarea deciziilor la nivel european, conform garanțiilor prevăzute la articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană, și subliniază importanța principiilor transparenței și a dialogului pe această temă; constată că dreptul cetățenilor de acces la documentele deținute de instituțiile publice responsabilizează cetățenii și le permite să controleze și să evalueze și să tragă la răspundere autoritățile publice; deplânge, în acest context, impasul în care se află revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și își reiterează apelul către Comisie și Consiliu de reluare a lucrărilor ținând seama de propunerile Parlamentului;

| 165. | le solicită Comisiei și statelor membre să asigure organizarea unor campanii de informare cu privire la cetățenia europeană și la drepturile conexe: dreptul la protecție diplomatică și consulară, dreptul de petiționare, dreptul de a adresa plângeri Ombudsmanului European, dreptul de a vota și a candida la alegerile europene și dreptul de a prezenta inițiative cetățenești; |
| --- | --- |

165.

le solicită Comisiei și statelor membre să asigure organizarea unor campanii de informare cu privire la cetățenia europeană și la drepturile conexe: dreptul la protecție diplomatică și consulară, dreptul de petiționare, dreptul de a adresa plângeri Ombudsmanului European, dreptul de a vota și a candida la alegerile europene și dreptul de a prezenta inițiative cetățenești;

| 166. | apreciază laudativ Ombudsmanul European pentru hotărârea cu care asigură buna administrare și transparența în cadrul instituțiilor și organelor UE; |
| --- | --- |

166.

apreciază laudativ Ombudsmanul European pentru hotărârea cu care asigură buna administrare și transparența în cadrul instituțiilor și organelor UE;

| 167. | condamnă faptul că peste 15 milioane de resortisanți ai țărilor terțe și 500 000 de apatrizi cad victimă refuzului discriminatoriu de a li se recunoaște cetățenia; cheamă UE și statele sale membre să respecte dreptul fundamental la cetățenie și, în particular, invită statele membre să ratifice și să pună pe deplin în aplicare Convenția privind reducerea apatridiei din 1961, precum și Convenția europeană asupra cetățeniei din 1997; |
| --- | --- |

167.

condamnă faptul că peste 15 milioane de resortisanți ai țărilor terțe și 500 000 de apatrizi cad victimă refuzului discriminatoriu de a li se recunoaște cetățenia; cheamă UE și statele sale membre să respecte dreptul fundamental la cetățenie și, în particular, invită statele membre să ratifice și să pună pe deplin în aplicare Convenția privind reducerea apatridiei din 1961, precum și Convenția europeană asupra cetățeniei din 1997;

| 168. | evidențiază faptul că informarea cetățenilor cu privire la drepturile lor fundamentale face parte integrantă din dreptul la o bună guvernanță, astfel cum este prevăzut în Carta drepturilor fundamentale; le solicită statelor membre să acorde o atenție deosebită persoanelor celor mai nevoiașe, să se asigure că drepturile ce le incumbă le sunt explicate, să le sprijine și să garanteze respectarea drepturilor respective; |
| --- | --- |

168.

evidențiază faptul că informarea cetățenilor cu privire la drepturile lor fundamentale face parte integrantă din dreptul la o bună guvernanță, astfel cum este prevăzut în Carta drepturilor fundamentale; le solicită statelor membre să acorde o atenție deosebită persoanelor celor mai nevoiașe, să se asigure că drepturile ce le incumbă le sunt explicate, să le sprijine și să garanteze respectarea drepturilor respective;

| 169. | îi solicită Comisiei să facă un pas înainte în direcția consolidării dreptului la bună administrare, transformând Codul European al Bunei Conduite Administrative al UE într-un regulament cu efecte juridice obligatorii; |
| --- | --- |

169.

îi solicită Comisiei să facă un pas înainte în direcția consolidării dreptului la bună administrare, transformând Codul European al Bunei Conduite Administrative al UE într-un regulament cu efecte juridice obligatorii;

| 170. | invită Comisia și statele membre să se asigure, prin politicile lor, că drepturile fundamentale sunt respectate în mod corespunzător, garantate, protejate și dezvoltate în continuare în UE; invită statele membre să își reînnoiască eforturile în vederea recunoașterii dreptului de petiționare și a dreptului de a se adresa Ombudsmanului ca modalități prin care cetățenii își pot susține drepturile; |
| --- | --- |

170.

invită Comisia și statele membre să se asigure, prin politicile lor, că drepturile fundamentale sunt respectate în mod corespunzător, garantate, protejate și dezvoltate în continuare în UE; invită statele membre să își reînnoiască eforturile în vederea recunoașterii dreptului de petiționare și a dreptului de a se adresa Ombudsmanului ca modalități prin care cetățenii își pot susține drepturile;

| 171. | își exprimă îngrijorarea, având în vedere sutele de petiții primite anual, cu privire la deficiențele curente din implementarea în statele membre, în literă și spirit, a legislației UE în domeniul mediului, cum ar fi Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului și Directiva privind evaluarea strategică de mediu; îi solicită Comisiei să supervizeze mai îndeaproape conținutul acestor proceduri, în special atunci când obiectul petițiilor constă din cazuri specifice; |
| --- | --- |

171.

își exprimă îngrijorarea, având în vedere sutele de petiții primite anual, cu privire la deficiențele curente din implementarea în statele membre, în literă și spirit, a legislației UE în domeniul mediului, cum ar fi Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului și Directiva privind evaluarea strategică de mediu; îi solicită Comisiei să supervizeze mai îndeaproape conținutul acestor proceduri, în special atunci când obiectul petițiilor constă din cazuri specifice;

| 172. | reafirmă importanța Inițiativei cetățenești europene (ICE) ca un nou drept al cetățenilor introdus prin Tratatul de la Lisabona, care urmărește consolidarea democrației participative în UE; observă importanța ICE ca instrument puternic ce le oferă cetățenilor europeni dreptul democratic direct de a contribui la procesul decizional al UE, care se adaugă dreptului cetățenilor europeni de a adresa petiții Parlamentului European (PE) și dreptului de a face apel la Ombudsmanul European; |
| --- | --- |

172.

reafirmă importanța Inițiativei cetățenești europene (ICE) ca un nou drept al cetățenilor introdus prin Tratatul de la Lisabona, care urmărește consolidarea democrației participative în UE; observă importanța ICE ca instrument puternic ce le oferă cetățenilor europeni dreptul democratic direct de a contribui la procesul decizional al UE, care se adaugă dreptului cetățenilor europeni de a adresa petiții Parlamentului European (PE) și dreptului de a face apel la Ombudsmanul European;

| 173. | invită Comisia să întărească rolul Inițiativelor cetățenești europene (ICE), adoptând o abordare ușor de înțeles de către cetățeni pentru a remedia toate deficiențele acestui instrument cu ocazia viitoarei revizuiri a Regulamentului (UE) nr. 211/2011 și îmbunătățind, în același timp, campaniile de informare a cetățenilor cu privire la utilizarea ICE și la forța cu care aceasta poate influența procesul de elaborare a politicilor UE; |
| --- | --- |

173.

invită Comisia să întărească rolul Inițiativelor cetățenești europene (ICE), adoptând o abordare ușor de înțeles de către cetățeni pentru a remedia toate deficiențele acestui instrument cu ocazia viitoarei revizuiri a Regulamentului (UE) nr. 211/2011 și îmbunătățind, în același timp, campaniile de informare a cetățenilor cu privire la utilizarea ICE și la forța cu care aceasta poate influența procesul de elaborare a politicilor UE;

Victimele criminalității

| 174. | consideră că protejarea victimelor criminalității constituie o prioritate; le solicită statelor membre să implementeze în mod corespunzător, fără întârziere, Directiva UE privind victimele (2012/29/UE), astfel încât termenul de transpunere – 16 noiembrie 2015 – să fie respectat, iar Comisiei și statelor membre le solicită să ia măsurile necesare pentru ca, în conformitate cu articolul 28 din directivă, să colecteze date comparabile cu privire la transpunerea ei, îndeosebi cu privire la modul în care victimele infracțiunilor săvârșite din motive discriminatorii și-au putut exercita drepturile; consideră că, pentru sprijinirea victimelor criminalității, mai rămân multe de făcut: informarea lor cu privire la drepturile pe care le au și asigurarea unor sisteme eficace de orientare și formarea ofițerilor de poliție și a persoanelor care practică profesiuni juridice, pentru a stabili o relație de încredere cu victimele, după cum se arată în studiile de cercetare privind sprijinirea victimelor efectuate de FRA; salută adoptarea, în 2013, a unui regulament privind recunoașterea reciprocă a măsurilor de protecție în materie civilă; |
| --- | --- |

174.

consideră că protejarea victimelor criminalității constituie o prioritate; le solicită statelor membre să implementeze în mod corespunzător, fără întârziere, Directiva UE privind victimele (2012/29/UE), astfel încât termenul de transpunere – 16 noiembrie 2015 – să fie respectat, iar Comisiei și statelor membre le solicită să ia măsurile necesare pentru ca, în conformitate cu articolul 28 din directivă, să colecteze date comparabile cu privire la transpunerea ei, îndeosebi cu privire la modul în care victimele infracțiunilor săvârșite din motive discriminatorii și-au putut exercita drepturile; consideră că, pentru sprijinirea victimelor criminalității, mai rămân multe de făcut: informarea lor cu privire la drepturile pe care le au și asigurarea unor sisteme eficace de orientare și formarea ofițerilor de poliție și a persoanelor care practică profesiuni juridice, pentru a stabili o relație de încredere cu victimele, după cum se arată în studiile de cercetare privind sprijinirea victimelor efectuate de FRA; salută adoptarea, în 2013, a unui regulament privind recunoașterea reciprocă a măsurilor de protecție în materie civilă;

| 175. | le solicită Comisiei și statelor membre ale UE să asigure condiții optime de colectare a datelor comparabile referitoare la transpunerea Directivei UE privind victimele (2012/29/UE) și modul în care victimele, inclusiv victimele infracțiunilor comise din cauza unor prejudecăți sau din motive discriminatorii, își pot exercita drepturile, conform prevederilor articolului 28 din directivă; |
| --- | --- |

175.

le solicită Comisiei și statelor membre ale UE să asigure condiții optime de colectare a datelor comparabile referitoare la transpunerea Directivei UE privind victimele (2012/29/UE) și modul în care victimele, inclusiv victimele infracțiunilor comise din cauza unor prejudecăți sau din motive discriminatorii, își pot exercita drepturile, conform prevederilor articolului 28 din directivă;

| 176. | invită Comisia și statele membre ca, atunci când își planifică politicile, să ia în considerare evoluțiile demografice și schimbările survenite în ceea ce privește mărimea și componența gospodăriilor; îndeamnă Comisia și statele membre să garanteze că politicile lor sociale și în materie de ocupare a forței de muncă nu sunt discriminatorii în funcție de mărimea și componența gospodăriilor; |
| --- | --- |

176.

invită Comisia și statele membre ca, atunci când își planifică politicile, să ia în considerare evoluțiile demografice și schimbările survenite în ceea ce privește mărimea și componența gospodăriilor; îndeamnă Comisia și statele membre să garanteze că politicile lor sociale și în materie de ocupare a forței de muncă nu sunt discriminatorii în funcție de mărimea și componența gospodăriilor;

| 177. | indică existența unui vid juridic în ceea ce privește accesul cetățenilor la căi de atac în justiție în cazul în care statele membre nu transpun sau transpun tardiv acte legislative ale UE care îi privesc în mod direct; subliniază necesitatea coordonării acțiunilor, la toate nivelurile, pentru a proteja și promova drepturile fundamentale, asociind instituțiile UE, statele membre, autoritățile regionale și locale, ONG-urile și societatea civilă; |
| --- | --- |

177.

indică existența unui vid juridic în ceea ce privește accesul cetățenilor la căi de atac în justiție în cazul în care statele membre nu transpun sau transpun tardiv acte legislative ale UE care îi privesc în mod direct; subliniază necesitatea coordonării acțiunilor, la toate nivelurile, pentru a proteja și promova drepturile fundamentale, asociind instituțiile UE, statele membre, autoritățile regionale și locale, ONG-urile și societatea civilă;

| 178. | subliniază necesitatea unei consolidări în sfera transparenței, a responsabilității democratice și a deschiderii instituționale în UE și îndeamnă instituțiile competente ale UE și statele membre:






  — | să își intensifice eforturile în vederea revizuirii imediate a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, pentru a asigura proceduri simplificate de acces al publicului la informații și documente în condiții de transparență maximă; invită, în acest sens, Comisia să reia inițiativa legislativă având ca obiect un act privind accesibilitatea, sub forma unui instrument transversal capabil să sporească protecția acordată persoanelor cu dizabilități și să asigure, în această privință, coerența tuturor politicilor UE; |
| --- | --- | --- |

178.

subliniază necesitatea unei consolidări în sfera transparenței, a responsabilității democratice și a deschiderii instituționale în UE și îndeamnă instituțiile competente ale UE și statele membre:

—

să își intensifice eforturile în vederea revizuirii imediate a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, pentru a asigura proceduri simplificate de acces al publicului la informații și documente în condiții de transparență maximă; invită, în acest sens, Comisia să reia inițiativa legislativă având ca obiect un act privind accesibilitatea, sub forma unui instrument transversal capabil să sporească protecția acordată persoanelor cu dizabilități și să asigure, în această privință, coerența tuturor politicilor UE;

| — | să inițieze o revizuire, în cursul acestei legislaturi, a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană (Regulamentul (UE) nr. 211/2011), pentru a îmbunătăți funcționarea acestuia prin introducerea unor modificări de natură să elimine orice obstacolelor administrative, organizaționale și financiare din cauza cărora nu toți cetățenii europeni își pot exercita în mod adecvat influența democratică prin ICE, conform prevederilor din tratate; îndeamnă Comisia să includă, de asemenea, în propunerea sa, dispozițiile necesare pentru a pune capăt situației în care anumite grupuri de cetățeni, cum sunt nevăzătorii sau persoanele care locuiesc în străinătate, sunt împiedicate să-și exercite dreptul de a sprijini inițiativele cetățenești, deoarece o astfel de excludere limitează egalitatea și atitudinea angajată în rândul cetățenilor; |
| --- | --- |

—

să inițieze o revizuire, în cursul acestei legislaturi, a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană (Regulamentul (UE) nr. 211/2011), pentru a îmbunătăți funcționarea acestuia prin introducerea unor modificări de natură să elimine orice obstacolelor administrative, organizaționale și financiare din cauza cărora nu toți cetățenii europeni își pot exercita în mod adecvat influența democratică prin ICE, conform prevederilor din tratate; îndeamnă Comisia să includă, de asemenea, în propunerea sa, dispozițiile necesare pentru a pune capăt situației în care anumite grupuri de cetățeni, cum sunt nevăzătorii sau persoanele care locuiesc în străinătate, sunt împiedicate să-și exercite dreptul de a sprijini inițiativele cetățenești, deoarece o astfel de excludere limitează egalitatea și atitudinea angajată în rândul cetățenilor;

| — | să propună o revizuire a Directivei 93/109/CE de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European al cetățenilor Uniunii care își au reședința într-un alt stat membru decât acela ai cărui cetățeni sunt, pentru a-i ajuta pe cetățenii UE care sunt rezidenți în alt stat decât cel de origine să participe la alegerile europene în țara lor de reședință; invită statele membre să permită tuturor cetățenilor lor, inclusiv celor care trăiesc în afara UE, să voteze în alegerile europene, în special prin intermediul unei campanii de informare desfășurată în timp util; |
| --- | --- |

—

să propună o revizuire a Directivei 93/109/CE de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European al cetățenilor Uniunii care își au reședința într-un alt stat membru decât acela ai cărui cetățeni sunt, pentru a-i ajuta pe cetățenii UE care sunt rezidenți în alt stat decât cel de origine să participe la alegerile europene în țara lor de reședință; invită statele membre să permită tuturor cetățenilor lor, inclusiv celor care trăiesc în afara UE, să voteze în alegerile europene, în special prin intermediul unei campanii de informare desfășurată în timp util;

| — | să acorde atenția cuvenită segmentului tot mai mare de populație care este complet privată de dreptul de vot în alegerile naționale, pentru că nu pot vota nici în țara lor de origine, nici în țara de reședință; |
| --- | --- |

—

să acorde atenția cuvenită segmentului tot mai mare de populație care este complet privată de dreptul de vot în alegerile naționale, pentru că nu pot vota nici în țara lor de origine, nici în țara de reședință;

o

o o

| 179. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

179.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0126.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0105.

(3)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(4)  JO C 378, 24.12.2013, p. 1.

(5)  Directiva 2010/64/UE din 20 octombrie 2010, Directiva 2012/13/UE din 22 mai 2012, Directiva 2013/48/UE din 22 octombrie 2013.

(6)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(7)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(8)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(9)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(10)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(11)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(12)  JO L 335, 17.12.2011, p. 1.

(13)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

(14)  JO L 59, 2.3.2013, p. 5.

(15)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0594.

(16)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0062.

(17)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 101.

(18)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0387.

(19)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0173.

(20)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0105.

(21)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 405.

(22)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0070.

(23)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0322.

(24)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0230.

(25)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0031.

(26)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0350.

(27)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0058.

(28)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 1.

(29)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0418.

(30)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0203.

(31)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0315.

(32)  Programul de acțiune al CIPD, articolele 7.2 și 7.3.

(33)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0070.

(34)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0444.

(35)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0174.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/37

---

P8_TA(2015)0287

Audierile comisarilor – concluziile care se impun în urma experienței din 2014

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la procedurile și practicile legate de audierile comisarilor – concluziile care se impun în urma experienței din 2014 (2015/2040(INI))

(2017/C 316/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 246 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 246 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2005 privind orientările pentru aprobarea Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2005 privind orientările pentru aprobarea Comisiei (1),

| — | având în vedere Decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (2),

| — | având în vedere Decizia sa din 14 septembrie 2011 privind modificarea articolelor 106 și 192, precum și a anexei XVII la Regulamentul de procedură al Parlamentului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 14 septembrie 2011 privind modificarea articolelor 106 și 192, precum și a anexei XVII la Regulamentul de procedură al Parlamentului (3),

| — | având în vedere Codul de conduită pentru comisarii europeni, în special articolele 1.3 – 1.6, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită pentru comisarii europeni, în special articolele 1.3 – 1.6,

| — | având în vedere articolele 52 și 118 din Regulamentul său de procedură și anexa XVI la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 52 și 118 din Regulamentul său de procedură și anexa XVI la acesta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0197/2015),

întrucât:

| A. | audierile comisarilor desemnați, care au avut loc pentru prima dată în 1994, reprezintă acum o practică consacrată, care crește legitimitatea democratică a instituțiilor Uniunii Europene, aducându-le mai aproape de cetățenii europeni; |
| --- | --- |

A.

audierile comisarilor desemnați, care au avut loc pentru prima dată în 1994, reprezintă acum o practică consacrată, care crește legitimitatea democratică a instituțiilor Uniunii Europene, aducându-le mai aproape de cetățenii europeni;

| B. | audierile sunt indispensabile pentru a permite Parlamentului să ia o hotărâre în cunoștință de cauză privind Comisia atunci când își oferă votul de încredere care îi permite Comisiei să-și preia mandatul; |
| --- | --- |

B.

audierile sunt indispensabile pentru a permite Parlamentului să ia o hotărâre în cunoștință de cauză privind Comisia atunci când își oferă votul de încredere care îi permite Comisiei să-și preia mandatul;

| C. | procesul audierilor le oferă Parlamentului și cetățenilor UE posibilitatea de a descoperi și de a evalua personalitatea, calificările, pregătirea și prioritățile candidaților, precum și cunoștințele din domeniul portofoliului desemnat; |
| --- | --- |

C.

procesul audierilor le oferă Parlamentului și cetățenilor UE posibilitatea de a descoperi și de a evalua personalitatea, calificările, pregătirea și prioritățile candidaților, precum și cunoștințele din domeniul portofoliului desemnat;

| D. | procesul audierilor crește transparența și consolidează legitimitatea democratică a Comisiei în ansamblu; |
| --- | --- |

D.

procesul audierilor crește transparența și consolidează legitimitatea democratică a Comisiei în ansamblu;

| E. | egalitatea dintre femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă; întrucât această cerință trebuie să se reflecte în componența Comisiei Europene; întrucât, în 2014, în ciuda solicitărilor repetate din partea lui Jean-Claude Juncker, guvernele au propus drept candidați un număr mult mai mare de bărbați decât de femei; întrucât femeile propuse provin în principal din state membre cu populații mai mici, iar statele membre mai mari au ignorat în mare parte această cerință; întrucât singura soluție echitabilă este aceea de a solicita fiecărui stat membru să propună doi candidați, unul bărbat, iar celălalt femeie, astfel încât președintele desemnat să poată propune un colegiu de înaltă calitate, în care numărul bărbaților este egal cu cel al femeilor; |
| --- | --- |

E.

egalitatea dintre femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă; întrucât această cerință trebuie să se reflecte în componența Comisiei Europene; întrucât, în 2014, în ciuda solicitărilor repetate din partea lui Jean-Claude Juncker, guvernele au propus drept candidați un număr mult mai mare de bărbați decât de femei; întrucât femeile propuse provin în principal din state membre cu populații mai mici, iar statele membre mai mari au ignorat în mare parte această cerință; întrucât singura soluție echitabilă este aceea de a solicita fiecărui stat membru să propună doi candidați, unul bărbat, iar celălalt femeie, astfel încât președintele desemnat să poată propune un colegiu de înaltă calitate, în care numărul bărbaților este egal cu cel al femeilor;

| F. | procesul audierilor, deși și-a demonstrat eficacitatea, poate fi întotdeauna îmbunătățit, în special prin intermediul unui dialog mai flexibil și mai dinamic între comisar și membrii comisiei competente pentru audiere; |
| --- | --- |

F.

procesul audierilor, deși și-a demonstrat eficacitatea, poate fi întotdeauna îmbunătățit, în special prin intermediul unui dialog mai flexibil și mai dinamic între comisar și membrii comisiei competente pentru audiere;

| G. | audierea comisarului desemnat pentru funcția de vicepreședinte, Frans Timmermans, a subliniat nevoia de a adapta procedurile Parlamentului în eventualitatea în care viitoarele Comisii prevăd un statut special pentru unul sau mai mulți vicepreședinți; |
| --- | --- |

G.

audierea comisarului desemnat pentru funcția de vicepreședinte, Frans Timmermans, a subliniat nevoia de a adapta procedurile Parlamentului în eventualitatea în care viitoarele Comisii prevăd un statut special pentru unul sau mai mulți vicepreședinți;

| H. | articolul 3 alineatul (3) din TUE prevede că „Uniunea promovează egalitatea între femei și bărbați”, iar articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că „egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea”, |
| --- | --- |

H.

articolul 3 alineatul (3) din TUE prevede că „Uniunea promovează egalitatea între femei și bărbați”, iar articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că „egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea”,

| 1. | consideră că audierile publice pentru comisarii desemnați reprezintă o oportunitate importantă pentru Parlamentul European și pentru cetățenii UE de a evalua prioritățile fiecărui candidat și competența lor profesională pentru acest rol; |
| --- | --- |

1.

consideră că audierile publice pentru comisarii desemnați reprezintă o oportunitate importantă pentru Parlamentul European și pentru cetățenii UE de a evalua prioritățile fiecărui candidat și competența lor profesională pentru acest rol;

| 2. | consideră că ar fi utilă stabilirea unui termen-limită până la care toate statele membre trebuie să propună un candidat, pentru a oferi timp suficient președintelui ales al Comisiei să aloce portofoliile, ținând cont de experiența de muncă și de profilul candidatului, și Parlamentului să organizeze audieri și evaluări și solicită Președintelui Parlamentului să inițieze convorbiri cu celelalte instituții în vederea atingerii acestui obiectiv; |
| --- | --- |

2.

consideră că ar fi utilă stabilirea unui termen-limită până la care toate statele membre trebuie să propună un candidat, pentru a oferi timp suficient președintelui ales al Comisiei să aloce portofoliile, ținând cont de experiența de muncă și de profilul candidatului, și Parlamentului să organizeze audieri și evaluări și solicită Președintelui Parlamentului să inițieze convorbiri cu celelalte instituții în vederea atingerii acestui obiectiv;

| 3. | consideră, de asemenea, că pe viitor fiecare stat membru ar trebui să propună o listă cu cel puțin doi candidați, un bărbat și o femeie, care să fie analizați de către președintele ales al Comisiei; consideră că este important ca Uniunea să îndeplinească și în cadrul propriilor instituții obiectivele stabilite în ceea ce privește egalitatea de gen; |
| --- | --- |

3.

consideră, de asemenea, că pe viitor fiecare stat membru ar trebui să propună o listă cu cel puțin doi candidați, un bărbat și o femeie, care să fie analizați de către președintele ales al Comisiei; consideră că este important ca Uniunea să îndeplinească și în cadrul propriilor instituții obiectivele stabilite în ceea ce privește egalitatea de gen;

| 4. | consideră că ar trebui ameliorat controlul, de către Comisia pentru afaceri juridice, al declarațiilor de interese financiare ale comisarilor desemnați; în acest sens, declarațiile de interese financiare ar trebui să includă interesele familiale, astfel cum sunt prevăzute în codul de conduită pentru comisarii europeni la articolul 1.6; consideră că confirmarea de către Comisia pentru afaceri juridice a absenței conflictelor de interese pe baza unei analize substanțiale a declarației de interese financiare constituie o condiție prealabilă indispensabilă pentru organizarea audierii de către comisia competentă; |
| --- | --- |

4.

consideră că ar trebui ameliorat controlul, de către Comisia pentru afaceri juridice, al declarațiilor de interese financiare ale comisarilor desemnați; în acest sens, declarațiile de interese financiare ar trebui să includă interesele familiale, astfel cum sunt prevăzute în codul de conduită pentru comisarii europeni la articolul 1.6; consideră că confirmarea de către Comisia pentru afaceri juridice a absenței conflictelor de interese pe baza unei analize substanțiale a declarației de interese financiare constituie o condiție prealabilă indispensabilă pentru organizarea audierii de către comisia competentă;

| 5. | reamintește faptul că responsabile de desfășurarea audierilor sunt comisiile; consideră, totuși, că atunci când un vicepreședinte al Comisiei are responsabilități în primul rând orizontale, audierea s-ar putea desfășura în mod excepțional într-un alt format, cum ar fi o reuniune a Conferinței președinților sau o reuniune a Conferinței președinților de comisie, cu condiția ca aceste reuniuni să faciliteze dialogul și să includă comisiile respective responsabile pentru a le permite să-și audieze comisarul desemnat; |
| --- | --- |

5.

reamintește faptul că responsabile de desfășurarea audierilor sunt comisiile; consideră, totuși, că atunci când un vicepreședinte al Comisiei are responsabilități în primul rând orizontale, audierea s-ar putea desfășura în mod excepțional într-un alt format, cum ar fi o reuniune a Conferinței președinților sau o reuniune a Conferinței președinților de comisie, cu condiția ca aceste reuniuni să faciliteze dialogul și să includă comisiile respective responsabile pentru a le permite să-și audieze comisarul desemnat;

| 6. | consideră că chestionarul scris trimis înaintea fiecărei audieri ar trebui să cuprindă șapte întrebări în loc de cinci, dar că nu ar trebui să cuprindă mai multe întrebări secundare sub fiecare întrebare; |
| --- | --- |

6.

consideră că chestionarul scris trimis înaintea fiecărei audieri ar trebui să cuprindă șapte întrebări în loc de cinci, dar că nu ar trebui să cuprindă mai multe întrebări secundare sub fiecare întrebare;

| 7. | consideră că ar fi mai bine să existe aproximativ 25 de întrebări, dar să i se permită fiecărei persoane care adresează o întrebare să continue discuția imediat, pentru ca audierile să aibă o eficiență sporită și un caracter investigativ mai accentuat; |
| --- | --- |

7.

consideră că ar fi mai bine să existe aproximativ 25 de întrebări, dar să i se permită fiecărei persoane care adresează o întrebare să continue discuția imediat, pentru ca audierile să aibă o eficiență sporită și un caracter investigativ mai accentuat;

| 8. | consideră că un proces de monitorizare a răspunsurilor date de comisarii desemnați în timpul audierilor poate contribui la un control mai bun si la o creștere a responsabilității întregii Comisii; prin urmare, solicită o revizuire periodică a priorităților menționate de către comisarii desemnați după începerea mandatului; |
| --- | --- |

8.

consideră că un proces de monitorizare a răspunsurilor date de comisarii desemnați în timpul audierilor poate contribui la un control mai bun si la o creștere a responsabilității întregii Comisii; prin urmare, solicită o revizuire periodică a priorităților menționate de către comisarii desemnați după începerea mandatului;

| 9. | consideră că ar trebui să se aplice următoarele orientări pentru reuniunea de evaluare a coordonatorilor care are loc după audieri:






  — | în cazul în care coordonatorii aprobă în mod unanim candidatul – scrisoare de aprobare; |
| --- | --- | --- |

9.

consideră că ar trebui să se aplice următoarele orientări pentru reuniunea de evaluare a coordonatorilor care are loc după audieri:

—

în cazul în care coordonatorii aprobă în mod unanim candidatul – scrisoare de aprobare;

| — | în cazul în care coordonatorii resping în mod unanim candidatul – scrisoare de respingere; |
| --- | --- |

—

în cazul în care coordonatorii resping în mod unanim candidatul – scrisoare de respingere;

| — | în cazul în care o majoritate clară a coordonatorilor aprobă candidatul – scrisoare care atestă aprobarea de către marea majoritate (minoritățile pot solicita să se menționeze că grupul lor nu împărtășește opinia majorității); |
| --- | --- |

—

în cazul în care o majoritate clară a coordonatorilor aprobă candidatul – scrisoare care atestă aprobarea de către marea majoritate (minoritățile pot solicita să se menționeze că grupul lor nu împărtășește opinia majorității);

| — | în cazul în care nu există o majoritate clară sau există o majoritate (dar nu consens) împotriva candidatului și în cazul în care coordonatorii consideră necesar:






  — | mai întâi se solicită informații suplimentare prin întrebări cu solicitare de răspuns scris suplimentare; |
| --- | --- | --- |

—

în cazul în care nu există o majoritate clară sau există o majoritate (dar nu consens) împotriva candidatului și în cazul în care coordonatorii consideră necesar:

—

mai întâi se solicită informații suplimentare prin întrebări cu solicitare de răspuns scris suplimentare;

| — | dacă nemulțumirea persistă, se solicită o nouă audiere de o oră și jumătate, cu aprobarea Conferinței președinților; |
| --- | --- |

—

dacă nemulțumirea persistă, se solicită o nouă audiere de o oră și jumătate, cu aprobarea Conferinței președinților;

| — | dacă tot nu se ajunge la consens sau la o majoritate covârșitoare în rândul coordonatorilor, se votează în comisie; |
| --- | --- |

—

dacă tot nu se ajunge la consens sau la o majoritate covârșitoare în rândul coordonatorilor, se votează în comisie;

| — | o majoritate clară în acest context ar trebui să fie dată de coordonatori care împreună reprezintă cel puțin două treimi din membrii comisiei; |
| --- | --- |

—

o majoritate clară în acest context ar trebui să fie dată de coordonatori care împreună reprezintă cel puțin două treimi din membrii comisiei;

| 10. | observă că audierile din 2014 au trezit un mai mare interes în rândul mass-mediei și al publicului decât cele precedente, în parte datorită evoluțiilor platformelor sociale; consideră că este probabil ca impactul și influența platformelor sociale să crească în viitor; consideră că ar trebui adoptate dispoziții privind utilizarea platformelor și rețelelor sociale pentru a integra în mod mai eficace cetățenii în procesul audierilor; |
| --- | --- |

10.

observă că audierile din 2014 au trezit un mai mare interes în rândul mass-mediei și al publicului decât cele precedente, în parte datorită evoluțiilor platformelor sociale; consideră că este probabil ca impactul și influența platformelor sociale să crească în viitor; consideră că ar trebui adoptate dispoziții privind utilizarea platformelor și rețelelor sociale pentru a integra în mod mai eficace cetățenii în procesul audierilor;

| 11. | consideră că:






  — | ar trebui să existe o secțiune specifică pe site-ul Parlamentului, unde CV-urile comisarilor desemnați și răspunsurile acestora la întrebările scrise să fie disponibile înaintea audierilor publice și în toate limbile oficiale ale Uniunii; |
| --- | --- | --- |

11.

consideră că:

—

ar trebui să existe o secțiune specifică pe site-ul Parlamentului, unde CV-urile comisarilor desemnați și răspunsurile acestora la întrebările scrise să fie disponibile înaintea audierilor publice și în toate limbile oficiale ale Uniunii;

| — | ar trebui să existe un spațiu specific și vizibil pe site-ul Parlamentului unde evaluările să fie publicate în termen de 24 de ore; |
| --- | --- |

—

ar trebui să existe un spațiu specific și vizibil pe site-ul Parlamentului unde evaluările să fie publicate în termen de 24 de ore;

| — | normele ar trebui modificate pentru a menționa un termen de 24 de ore după evaluare, având în vedere că unele evaluări sunt finalizate doar după efectuarea unor proceduri suplimentare; |
| --- | --- |

—

normele ar trebui modificate pentru a menționa un termen de 24 de ore după evaluare, având în vedere că unele evaluări sunt finalizate doar după efectuarea unor proceduri suplimentare;

| 12. | consideră că aspectele orizontale care afectează componența, structura și metodele de lucru ale Comisiei în ansamblu și care nu pot fi abordate în mod corespunzător de un anume comisar desemnat intră în responsabilitatea președintelui ales al Comisiei; consideră că astfel de chestiuni ar trebui abordate în cadrul unor reuniuni între președintele ales și Conferința președinților (una înainte de începerea procesului de audieri și una după terminarea acestuia); |
| --- | --- |

12.

consideră că aspectele orizontale care afectează componența, structura și metodele de lucru ale Comisiei în ansamblu și care nu pot fi abordate în mod corespunzător de un anume comisar desemnat intră în responsabilitatea președintelui ales al Comisiei; consideră că astfel de chestiuni ar trebui abordate în cadrul unor reuniuni între președintele ales și Conferința președinților (una înainte de începerea procesului de audieri și una după terminarea acestuia);

| 13. | consideră că controlul declarațiilor de interese ale comisarilor ar trebui să țină în continuare de competența Comisiei pentru afaceri juridice; consideră, totuși, că sfera actuală a declarațiilor de interese ale comisarilor este prea restrânsă și invită Comisia să își revizuiască normele în această privință cât mai curând posibil; consideră, prin urmare, că este important ca Comisia pentru afaceri juridice să emită, în lunile următoare, orientări sub formă de recomandări sau un raport din proprie inițiativă, pentru a facilita procesul de reformă a procedurilor legate de declarațiile de interese ale comisarilor; consideră că declarațiile de interese și de interese financiare ale comisarilor ar trebui să acopere, de asemenea, membrii de familie care trăiesc împreună cu ei în cadrul aceleiași gospodării; |
| --- | --- |

13.

consideră că controlul declarațiilor de interese ale comisarilor ar trebui să țină în continuare de competența Comisiei pentru afaceri juridice; consideră, totuși, că sfera actuală a declarațiilor de interese ale comisarilor este prea restrânsă și invită Comisia să își revizuiască normele în această privință cât mai curând posibil; consideră, prin urmare, că este important ca Comisia pentru afaceri juridice să emită, în lunile următoare, orientări sub formă de recomandări sau un raport din proprie inițiativă, pentru a facilita procesul de reformă a procedurilor legate de declarațiile de interese ale comisarilor; consideră că declarațiile de interese și de interese financiare ale comisarilor ar trebui să acopere, de asemenea, membrii de familie care trăiesc împreună cu ei în cadrul aceleiași gospodării;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 285 E, 22.11.2006, p. 137.

(2)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 98.

(3)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 152.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/40

---

P8_TA(2015)0288

Drepturile omului și tehnologia în țările terțe

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la „Drepturile omului și tehnologia: iMarietje Schaakempactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe” (2014/2232(INI))

(2017/C 316/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și Pactul internațional privind drepturile civile și politice, în special articolul 19, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și Pactul internațional privind drepturile civile și politice, în special articolul 19,

| — | având în vedere Cadrul strategic al Uniunii Europene privind drepturile omului și democrația, adoptat de către Consiliu la 25 iunie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic al Uniunii Europene privind drepturile omului și democrația, adoptat de către Consiliu la 25 iunie 2012 (1),

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 12 mai 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 12 mai 2014 (2),

| — | având în vedere „Ghidul sectorial TIC referitor la aplicarea principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului”, publicat de către Comisie în iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Ghidul sectorial TIC referitor la aplicarea principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului”, publicat de către Comisie în iunie 2013,

| — | având în vedere raportul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 15 decembrie 2011 intitulat „Libertatea de exprimare pe internet” (3) și raportul regulat al Reprezentantului special al OSCE pentru libertatea mass-mediei adresat Consiliului permanent al OSCE din 27 noiembrie 2014 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 15 decembrie 2011 intitulat „Libertatea de exprimare pe internet” (3) și raportul regulat al Reprezentantului special al OSCE pentru libertatea mass-mediei adresat Consiliului permanent al OSCE din 27 noiembrie 2014 (4),

| — | având în vedere Raportul prezentat de Raportorul special al ONU pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cadrul luptei împotriva terorismului din 23 septembrie 2014 (A/69/397) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul prezentat de Raportorul special al ONU pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cadrul luptei împotriva terorismului din 23 septembrie 2014 (A/69/397) (5),

| — | având în vedere raportul Biroului Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului din 30 iunie 2014 intitulat „Dreptul la viață privată în era digitală” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Biroului Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului din 30 iunie 2014 intitulat „Dreptul la viață privată în era digitală” (6),

| — | având în vedere Raportul prezentat 17 aprilie 2013 de Raportorul special al ONU la pentru dreptul la libertatea de exprimare și de opinie (A/HRC/23/40) referitor la implicațiile supravegherii comunicațiilor de către state asupra exercitării drepturilor omului la viață privată și la libertatea de opinie și de exprimare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul prezentat 17 aprilie 2013 de Raportorul special al ONU la pentru dreptul la libertatea de exprimare și de opinie (A/HRC/23/40) referitor la implicațiile supravegherii comunicațiilor de către state asupra exercitării drepturilor omului la viață privată și la libertatea de opinie și de exprimare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării parlamentare a Consiliului Europei din 26 ianuarie 2015 privind „Supravegherea în masă” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării parlamentare a Consiliului Europei din 26 ianuarie 2015 privind „Supravegherea în masă” (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (8),

| — | având în vedere raportul din 21 martie 2011 al Reprezentantului special al ONU privind drepturile omului și corporațiile transnaționale, precum și alte întreprinderi, intitulat „Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: implementarea cadrului Organizației Națiunilor Unite «Protecție, respect și remediere»” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 21 martie 2011 al Reprezentantului special al ONU privind drepturile omului și corporațiile transnaționale, precum și alte întreprinderi, intitulat „Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: implementarea cadrului Organizației Națiunilor Unite «Protecție, respect și remediere»” (9),

| — | având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (10) și raportul anual pe 2014 privind Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (10) și raportul anual pe 2014 privind Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (11),

| — | având în vedere raportul anual pe 2013 al Corporației pentru alocarea de nume și numere de domenii internet (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual pe 2013 al Corporației pentru alocarea de nume și numere de domenii internet (12),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei Europene către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 12 februarie 2014 intitulată „Guvernanța și politica în domeniul internetului: rolul Europei în modelarea viitorului guvernanței internetului” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei Europene către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 12 februarie 2014 intitulată „Guvernanța și politica în domeniul internetului: rolul Europei în modelarea viitorului guvernanței internetului” (13),

| — | având în vedere declarația reuniunii multilaterale NETmundial, adoptată la 24 aprilie 2014 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația reuniunii multilaterale NETmundial, adoptată la 24 aprilie 2014 (14),

| — | având în vedere rezumatul președintelui celui de-al nouălea Forum pentru guvernarea internetului, organizat la Istanbul în perioada 2-5 septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezumatul președintelui celui de-al nouălea Forum pentru guvernarea internetului, organizat la Istanbul în perioada 2-5 septembrie 2014,

| — | având în vedere măsurile restrictive ale Uniunii Europene aflate în vigoare, dintre care unele includ embargouri asupra echipamentelor de telecomunicații, tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) și instrumentelor de monitorizare, |
| --- | --- |

—

având în vedere măsurile restrictive ale Uniunii Europene aflate în vigoare, dintre care unele includ embargouri asupra echipamentelor de telecomunicații, tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) și instrumentelor de monitorizare,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 599/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 599/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (15),

| — | având în vedere declarația comună din 16 aprilie 2014 a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei cu privire la revizuirea sistemului de control al exporturilor de produse cu dublă utilizare (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 16 aprilie 2014 a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei cu privire la revizuirea sistemului de control al exporturilor de produse cu dublă utilizare (16),

| — | având în vedere deciziile celei de a 19-a ședințe plenare a Aranjamentului de la Wassenaar pentru controlul exporturilor de arme convenționale și produse și tehnologii cu dublă utilizare, care a avut loc la Viena, în perioada 3-4 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile celei de a 19-a ședințe plenare a Aranjamentului de la Wassenaar pentru controlul exporturilor de arme convenționale și produse și tehnologii cu dublă utilizare, care a avut loc la Viena, în perioada 3-4 decembrie 2013,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 24 aprilie 2014 intitulată „Revizuirea politicii privind controlul exporturilor: asigurarea securității și a competitivității într-o lume în schimbare” (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 24 aprilie 2014 intitulată „Revizuirea politicii privind controlul exporturilor: asigurarea securității și a competitivității într-o lume în schimbare” (17),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2014 referitoare la revizuirea politicii privind controlul exporturilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2014 referitoare la revizuirea politicii privind controlul exporturilor,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (19),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la cazuri urgente de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept, în cazul în care acestea ridică probleme în ceea ce privește libertățile digitale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la cazuri urgente de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept, în cazul în care acestea ridică probleme în ceea ce privește libertățile digitale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la prioritățile UE pentru Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din 2015 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la prioritățile UE pentru Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din 2015 (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 februarie 2015 referitoare la reînnoirea mandatului Forumului pentru guvernanța internetului (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 februarie 2015 referitoare la reînnoirea mandatului Forumului pentru guvernanța internetului (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual pe 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual pe 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (22),

| — | având în vedere declarația scrisă a lui Edward Snowden din martie 2014, dată în fața Comisiei LIBE (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația scrisă a lui Edward Snowden din martie 2014, dată în fața Comisiei LIBE (23),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și negocierile în curs de desfășurare referitoare la aderarea UE la Convenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și negocierile în curs de desfășurare referitoare la aderarea UE la Convenție,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0178/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0178/2015),

| A. | întrucât evoluțiile tehnologice și accesul la internetul deschis sunt din ce în ce mai importante pentru a permite și a asigura respectarea deplină a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și exercită un efect pozitiv prin extinderea domeniului de aplicare a libertății de exprimare, a accesului la informații, a dreptului la confidențialitate și a libertății de întrunire și de asociere în întreaga lume; |
| --- | --- |

A.

întrucât evoluțiile tehnologice și accesul la internetul deschis sunt din ce în ce mai importante pentru a permite și a asigura respectarea deplină a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și exercită un efect pozitiv prin extinderea domeniului de aplicare a libertății de exprimare, a accesului la informații, a dreptului la confidențialitate și a libertății de întrunire și de asociere în întreaga lume;

| B. | întrucât sistemele tehnologice pot fi utilizate în mod necorespunzător, ca instrumente pentru încălcarea drepturilor omului prin cenzurare, supraveghere, accesul neautorizat la dispozitive, bruiere, interceptare, urmărirea și localizarea informațiilor și a persoanelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât sistemele tehnologice pot fi utilizate în mod necorespunzător, ca instrumente pentru încălcarea drepturilor omului prin cenzurare, supraveghere, accesul neautorizat la dispozitive, bruiere, interceptare, urmărirea și localizarea informațiilor și a persoanelor;

| C. | întrucât aceste acțiuni sunt întreprinse de actori publici și privați, inclusiv guverne și organisme de asigurare a respectării legii, precum și de organizații criminale și rețele teroriste, în scopul încălcării drepturilor omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceste acțiuni sunt întreprinse de actori publici și privați, inclusiv guverne și organisme de asigurare a respectării legii, precum și de organizații criminale și rețele teroriste, în scopul încălcării drepturilor omului;

| D. | întrucât contextul în care TIC sunt concepute și utilizate determină, în mare măsură, impactul pe care acestea îl pot avea ca o forță pentru a promova – sau încălca – drepturile omului; întrucât tehnologiile informației, în special programele informatice, au rareori o utilizare unică, având mai degrabă o dublă utilizare în ceea ce privește potențialul lor de încălcare a drepturilor omului, în timp ce programele informatice constituie și o formă de exprimare; |
| --- | --- |

D.

întrucât contextul în care TIC sunt concepute și utilizate determină, în mare măsură, impactul pe care acestea îl pot avea ca o forță pentru a promova – sau încălca – drepturile omului; întrucât tehnologiile informației, în special programele informatice, au rareori o utilizare unică, având mai degrabă o dublă utilizare în ceea ce privește potențialul lor de încălcare a drepturilor omului, în timp ce programele informatice constituie și o formă de exprimare;

| E. | întrucât TIC au constituit instrumente fundamentale care au ajutat la organizarea de mișcări și proteste sociale în diferite țări, în special în țări cu regimuri autoritare; |
| --- | --- |

E.

întrucât TIC au constituit instrumente fundamentale care au ajutat la organizarea de mișcări și proteste sociale în diferite țări, în special în țări cu regimuri autoritare;

| F. | întrucât evaluarea implicațiilor pentru drepturile omului a contextului în care tehnologiile vor fi utilizate este determinată de capacitatea cadrelor juridice naționale și regionale de a reglementa utilizarea tehnologiilor, precum și de capacitatea instituțiilor politice și judiciare de a supraveghea această utilizare; |
| --- | --- |

F.

întrucât evaluarea implicațiilor pentru drepturile omului a contextului în care tehnologiile vor fi utilizate este determinată de capacitatea cadrelor juridice naționale și regionale de a reglementa utilizarea tehnologiilor, precum și de capacitatea instituțiilor politice și judiciare de a supraveghea această utilizare;

| G. | întrucât, în domeniul digital, actorii privați joacă un rol din ce în ce mai important în toate sferele activităților sociale, însă întrucât nu s-au adoptat încă măsuri de protecție care să îi împiedice pe aceștia să impună restricții excesive drepturilor și libertăților fundamentale; întrucât, prin urmare, actorii privați joacă un rol mai activ în evaluarea legalității conținutului și în dezvoltarea de sisteme de securitate cibernetică și de sisteme de supraveghere, care pot avea un impact negativ asupra drepturilor omului în întreaga lume; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în domeniul digital, actorii privați joacă un rol din ce în ce mai important în toate sferele activităților sociale, însă întrucât nu s-au adoptat încă măsuri de protecție care să îi împiedice pe aceștia să impună restricții excesive drepturilor și libertăților fundamentale; întrucât, prin urmare, actorii privați joacă un rol mai activ în evaluarea legalității conținutului și în dezvoltarea de sisteme de securitate cibernetică și de sisteme de supraveghere, care pot avea un impact negativ asupra drepturilor omului în întreaga lume;

| H. | întrucât internetul reprezintă o revoluție în ce privește posibilitățile pe care le oferă pentru schimbul de date, informații și cunoștințe de orice fel; |
| --- | --- |

H.

întrucât internetul reprezintă o revoluție în ce privește posibilitățile pe care le oferă pentru schimbul de date, informații și cunoștințe de orice fel;

| I. | întrucât criptarea este o metodă importantă, care contribuie la securizarea comunicațiilor și a persoanelor care le utilizează; |
| --- | --- |

I.

întrucât criptarea este o metodă importantă, care contribuie la securizarea comunicațiilor și a persoanelor care le utilizează;

| J. | întrucât guvernarea internetului a beneficiat de modelul decizional pluripartit, proces care asigură participarea semnificativă, responsabilă și favorabilă includerii a tuturor părților interesate, inclusiv a guvernelor, a societății civile, a comunităților tehnice și universitare, a sectorului privat și a utilizatorilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât guvernarea internetului a beneficiat de modelul decizional pluripartit, proces care asigură participarea semnificativă, responsabilă și favorabilă includerii a tuturor părților interesate, inclusiv a guvernelor, a societății civile, a comunităților tehnice și universitare, a sectorului privat și a utilizatorilor;

| K. | întrucât agențiile de informații au subminat în mod sistematic protocoalele și produsele criptografice, pentru a putea intercepta telecomunicații și date; întrucât Agenția Națională de Securitate a SUA (NSA) a colectat un număr imens de așa-numite „atacuri în ziua zero” – vulnerabilități în materie de securitate informatică necunoscute încă publicului sau vânzătorului produsului; întrucât astfel de activități subminează eforturile depuse la nivel mondial în vederea îmbunătățirii securității informatice; |
| --- | --- |

K.

întrucât agențiile de informații au subminat în mod sistematic protocoalele și produsele criptografice, pentru a putea intercepta telecomunicații și date; întrucât Agenția Națională de Securitate a SUA (NSA) a colectat un număr imens de așa-numite „atacuri în ziua zero” – vulnerabilități în materie de securitate informatică necunoscute încă publicului sau vânzătorului produsului; întrucât astfel de activități subminează eforturile depuse la nivel mondial în vederea îmbunătățirii securității informatice;

| L. | întrucât serviciile de informații din UE s-au implicat în activități care afectează drepturile omului; |
| --- | --- |

L.

întrucât serviciile de informații din UE s-au implicat în activități care afectează drepturile omului;

| M. | întrucât, ținând seama de evoluțiile tehnologice rapide, dezvoltarea supravegherii și a garanțiilor judiciare și democratice este în mare măsură rămasă în urmă; |
| --- | --- |

M.

întrucât, ținând seama de evoluțiile tehnologice rapide, dezvoltarea supravegherii și a garanțiilor judiciare și democratice este în mare măsură rămasă în urmă;

| N. | întrucât măsurile de securitate (cibernetică) și de combatere a terorismului care implică TIC și monitorizarea internetului pot avea efecte negative importante asupra drepturilor omului și libertăților individuale ale persoanelor peste tot în lume, inclusiv asupra cetățenilor UE care locuiesc sau călătoresc în străinătate și în special în absența unui temei juridic bazat pe principiile necesității, proporționalității și supravegherii democratice și judiciare; |
| --- | --- |

N.

întrucât măsurile de securitate (cibernetică) și de combatere a terorismului care implică TIC și monitorizarea internetului pot avea efecte negative importante asupra drepturilor omului și libertăților individuale ale persoanelor peste tot în lume, inclusiv asupra cetățenilor UE care locuiesc sau călătoresc în străinătate și în special în absența unui temei juridic bazat pe principiile necesității, proporționalității și supravegherii democratice și judiciare;

| O. | întrucât filtrele de internet și supravegherea comunicațiilor subminează capacitatea apărătorilor drepturilor omului de a valorifica internetul și a comunica informații sensibile și încalcă mai multe articole din Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) care garantează dreptul oricărei persoane la intimitate și la libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

O.

întrucât filtrele de internet și supravegherea comunicațiilor subminează capacitatea apărătorilor drepturilor omului de a valorifica internetul și a comunica informații sensibile și încalcă mai multe articole din Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) care garantează dreptul oricărei persoane la intimitate și la libertatea de exprimare;

| P. | întrucât securitatea digitală și libertatea digitală sunt esențiale și nu se pot substitui una celeilalte, ci ar trebui să se întărească reciproc; |
| --- | --- |

P.

întrucât securitatea digitală și libertatea digitală sunt esențiale și nu se pot substitui una celeilalte, ci ar trebui să se întărească reciproc;

| Q. | întrucât, atunci când vine vorba de libertățile digitale, Uniunea Europeană poate conduce numai prin puterea exemplului atunci când acestea sunt protejate în UE; și întrucât, prin urmare, adoptarea pachetului legislativ privind protecția datelor în UE este esențială; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, atunci când vine vorba de libertățile digitale, Uniunea Europeană poate conduce numai prin puterea exemplului atunci când acestea sunt protejate în UE; și întrucât, prin urmare, adoptarea pachetului legislativ privind protecția datelor în UE este esențială;

| R. | întrucât ar putea fi afectate interese sociale foarte importante, cum ar fi protecția drepturilor fundamentale, care nu ar trebui să fie determinate exclusiv de către piață, ci trebuie supuse reglementării; |
| --- | --- |

R.

întrucât ar putea fi afectate interese sociale foarte importante, cum ar fi protecția drepturilor fundamentale, care nu ar trebui să fie determinate exclusiv de către piață, ci trebuie supuse reglementării;

| S. | întrucât respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept și supravegherea eficace de către parlament a serviciilor de informații care folosesc tehnologii digitale de supraveghere constituie elemente importante ale cooperării internaționale; |
| --- | --- |

S.

întrucât respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept și supravegherea eficace de către parlament a serviciilor de informații care folosesc tehnologii digitale de supraveghere constituie elemente importante ale cooperării internaționale;

| T. | întrucât întreprinderile cu sediul în UE dețin o cotă importantă din piața globală a TIC, în special în ceea ce privește exporturile de tehnologii de supraveghere, de urmărire, de intruziune și de monitorizare; |
| --- | --- |

T.

întrucât întreprinderile cu sediul în UE dețin o cotă importantă din piața globală a TIC, în special în ceea ce privește exporturile de tehnologii de supraveghere, de urmărire, de intruziune și de monitorizare;

| U. | întrucât introducerea controalelor la export nu ar trebui să afecteze cercetările legitime privind probleme legate de securitatea informatică sau dezvoltarea de instrumente de securitate informatică în care nu există scopuri infracționale; |
| --- | --- |

U.

întrucât introducerea controalelor la export nu ar trebui să afecteze cercetările legitime privind probleme legate de securitatea informatică sau dezvoltarea de instrumente de securitate informatică în care nu există scopuri infracționale;

| 1. | recunoaște că drepturile omului și libertățile fundamentale sunt universale și trebuie apărate la nivel mondial, indiferent de forma în care sunt exprimate; subliniază faptul că supravegherea comunicațiilor, ca atare, aduce atingere drepturilor la viață privată și la exprimare în cazul în care se desfășoară în afara unui cadru juridic corespunzător; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că drepturile omului și libertățile fundamentale sunt universale și trebuie apărate la nivel mondial, indiferent de forma în care sunt exprimate; subliniază faptul că supravegherea comunicațiilor, ca atare, aduce atingere drepturilor la viață privată și la exprimare în cazul în care se desfășoară în afara unui cadru juridic corespunzător;

| 2. | invită Comisia să asigure coerența între acțiunile externe ale UE și politicile sale interne legate de TIC; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să asigure coerența între acțiunile externe ale UE și politicile sale interne legate de TIC;

| 3. | consideră că complicitatea activă a anumitor state membre ale UE la supravegherea în masă a cetățenilor și spionarea liderilor politici de către Agenția Națională de Securitate, dezvăluită de Edward Snowden, au afectat în mod grav credibilitatea politicii UE privind drepturile omului și au subminat la nivel mondial încrederea în beneficiile TIC; |
| --- | --- |

3.

consideră că complicitatea activă a anumitor state membre ale UE la supravegherea în masă a cetățenilor și spionarea liderilor politici de către Agenția Națională de Securitate, dezvăluită de Edward Snowden, au afectat în mod grav credibilitatea politicii UE privind drepturile omului și au subminat la nivel mondial încrederea în beneficiile TIC;

| 4. | reamintește statelor membre și agențiilor UE în cauză, inclusiv Europol și Eurojust, obligațiile care le revin în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, cu dreptul internațional al drepturilor omului și cu obiectivele politicii externe a UE, să nu distribuie informații și date care ar putea duce la încălcarea drepturilor omului într-o țară terță, nici să folosească informații obținute ca urmare a unor încălcări ale drepturilor omului, cum ar fi supravegherea ilegală, în afara UE; |
| --- | --- |

4.

reamintește statelor membre și agențiilor UE în cauză, inclusiv Europol și Eurojust, obligațiile care le revin în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, cu dreptul internațional al drepturilor omului și cu obiectivele politicii externe a UE, să nu distribuie informații și date care ar putea duce la încălcarea drepturilor omului într-o țară terță, nici să folosească informații obținute ca urmare a unor încălcări ale drepturilor omului, cum ar fi supravegherea ilegală, în afara UE;

| 5. | subliniază că impactul tehnologiilor asupra ameliorării drepturilor omului TIC ar trebui integrat în toate politicile și programele UE, după caz, pentru a încuraja protejarea drepturilor omului și promovarea democrației, a preeminenței legii, a bunei guvernări, precum și a soluționării pașnice a conflictelor; |
| --- | --- |

5.

subliniază că impactul tehnologiilor asupra ameliorării drepturilor omului TIC ar trebui integrat în toate politicile și programele UE, după caz, pentru a încuraja protejarea drepturilor omului și promovarea democrației, a preeminenței legii, a bunei guvernări, precum și a soluționării pașnice a conflictelor;

| 6. | solicită dezvoltarea și difuzarea activă a tehnologiilor care contribuie la protejarea drepturilor omului și facilitează drepturile și libertățile digitale ale persoanelor, precum și securitatea lor, care promovează bunele practici și cadrele legislative corespunzătoare, garantând, în același timp, securitatea și integritatea datelor cu caracter personal; îndeamnă îndeosebi UE și statele sale membre să promoveze utilizarea și dezvoltarea unor standarde deschise la nivel mondial, precum și a unor programe informatice și tehnologii criptografice gratuite și cu sursă deschisă; |
| --- | --- |

6.

solicită dezvoltarea și difuzarea activă a tehnologiilor care contribuie la protejarea drepturilor omului și facilitează drepturile și libertățile digitale ale persoanelor, precum și securitatea lor, care promovează bunele practici și cadrele legislative corespunzătoare, garantând, în același timp, securitatea și integritatea datelor cu caracter personal; îndeamnă îndeosebi UE și statele sale membre să promoveze utilizarea și dezvoltarea unor standarde deschise la nivel mondial, precum și a unor programe informatice și tehnologii criptografice gratuite și cu sursă deschisă;

| 7. | invită UE să-și intensifice sprijinul acordat actorilor care contribuie la consolidarea standardelor de protecție a securității și a vieții private în domeniul TIC la toate nivelurile, inclusiv a standardelor în materie de hardware, de software și de comunicații, precum și la dezvoltarea de elemente hardware și software într-un cadru în care se ia în considerare viața privată începând cu momentul conceperii; |
| --- | --- |

7.

invită UE să-și intensifice sprijinul acordat actorilor care contribuie la consolidarea standardelor de protecție a securității și a vieții private în domeniul TIC la toate nivelurile, inclusiv a standardelor în materie de hardware, de software și de comunicații, precum și la dezvoltarea de elemente hardware și software într-un cadru în care se ia în considerare viața privată începând cu momentul conceperii;

| 8. | solicită înființarea unui fond pentru drepturile omului și tehnologie în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului; |
| --- | --- |

8.

solicită înființarea unui fond pentru drepturile omului și tehnologie în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului;

| 9. | invită UE și în special SEAE să apeleze la criptare în comunicațiile sale cu apărătorii drepturilor omului, pentru a evita punerea în pericol a acestor apărători și pentru a-și proteja împotriva supravegherii propriile comunicații cu străinii; |
| --- | --- |

9.

invită UE și în special SEAE să apeleze la criptare în comunicațiile sale cu apărătorii drepturilor omului, pentru a evita punerea în pericol a acestor apărători și pentru a-și proteja împotriva supravegherii propriile comunicații cu străinii;

| 10. | invită UE să adopte programe informatice gratuite și cu sursă deschisă și să încurajeze și alți actori să facă acest lucru, întrucât aceste programe asigură o mai bună securitate și o mai bună respectare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

invită UE să adopte programe informatice gratuite și cu sursă deschisă și să încurajeze și alți actori să facă acest lucru, întrucât aceste programe asigură o mai bună securitate și o mai bună respectare a drepturilor omului;

| 11. | atrage atenția asupra importanței dezvoltării TIC în zonele de conflict pentru promovarea activităților de consolidare a păcii, în vederea asigurării de comunicații securizate între părțile implicate în soluționarea pașnică a conflictelor; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra importanței dezvoltării TIC în zonele de conflict pentru promovarea activităților de consolidare a păcii, în vederea asigurării de comunicații securizate între părțile implicate în soluționarea pașnică a conflictelor;

| 12. | solicită să se pună în aplicare condiții, criterii de referință și proceduri de raportare, astfel încât să se asigure că sprijinul financiar și tehnic din partea UE pentru dezvoltarea de noi tehnologii în țările terțe nu este folosit într-un mod care încalcă drepturile omului; |
| --- | --- |

12.

solicită să se pună în aplicare condiții, criterii de referință și proceduri de raportare, astfel încât să se asigure că sprijinul financiar și tehnic din partea UE pentru dezvoltarea de noi tehnologii în țările terțe nu este folosit într-un mod care încalcă drepturile omului;

| 13. | invită Comisia și Consiliul să se implice în mod activ cu guvernele țărilor terțe și să continue să îi sprijine, să îi formeze și să îi capaciteze pe apărătorii drepturilor omului, pe militanții societății civile și pe ziariștii independenți care utilizează TIC în activitățile lor în condiții de siguranță, prin intermediul mecanismelor de sprijin și al instrumentelor de politici europene existente, și să promoveze drepturile fundamentale la confidențialitate aferente, cum ar fi accesul nerestricționat la informații pe internet, dreptul la viață privată și la protecția datelor, libertatea de exprimare, libertatea de întrunire, libertatea de asociere, libertatea presei și libertatea de publicare online; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia și Consiliul să se implice în mod activ cu guvernele țărilor terțe și să continue să îi sprijine, să îi formeze și să îi capaciteze pe apărătorii drepturilor omului, pe militanții societății civile și pe ziariștii independenți care utilizează TIC în activitățile lor în condiții de siguranță, prin intermediul mecanismelor de sprijin și al instrumentelor de politici europene existente, și să promoveze drepturile fundamentale la confidențialitate aferente, cum ar fi accesul nerestricționat la informații pe internet, dreptul la viață privată și la protecția datelor, libertatea de exprimare, libertatea de întrunire, libertatea de asociere, libertatea presei și libertatea de publicare online;

| 14. | atrage atenția asupra situației dificile a avertizorilor de integritate și a susținătorilor acestora, inclusiv a ziariștilor, ca urmare a dezvăluirilor făcute de aceștia privind practicile abuzive de supraveghere din țările terțe; consideră că aceste persoane ar trebui considerate apărători ai drepturilor omului și că, prin urmare, merită să fie protejate de UE conform cerințelor Orientărilor UE cu privire la apărătorii drepturilor omului; solicită din nou Comisiei și statelor membre să examineze cu atenție posibilitatea asigurării de a acorda protecție internațională împotriva urmăririi penale pentru avertizorii de integritate; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra situației dificile a avertizorilor de integritate și a susținătorilor acestora, inclusiv a ziariștilor, ca urmare a dezvăluirilor făcute de aceștia privind practicile abuzive de supraveghere din țările terțe; consideră că aceste persoane ar trebui considerate apărători ai drepturilor omului și că, prin urmare, merită să fie protejate de UE conform cerințelor Orientărilor UE cu privire la apărătorii drepturilor omului; solicită din nou Comisiei și statelor membre să examineze cu atenție posibilitatea asigurării de a acorda protecție internațională împotriva urmăririi penale pentru avertizorii de integritate;

| 15. | regretă faptul că măsurile de securitate, inclusiv măsurile de combatere a terorismului, sunt din ce în ce mai des folosite ca pretext pentru încălcări ale dreptului la viață privată și pentru limitarea activităților legitime ale apărătorilor drepturilor omului, ale ziariștilor și ale militanților politici; își reiterează convingerea fermă că securitatea națională nu poate constitui niciodată o justificare pentru programe de supraveghere neorientate, secrete sau în masă; insistă ca astfel de măsuri să fie strict urmărite în conformitate cu standardele privind preeminența legii și drepturile omului, inclusiv dreptul la viață privată și la protecția datelor; |
| --- | --- |

15.

regretă faptul că măsurile de securitate, inclusiv măsurile de combatere a terorismului, sunt din ce în ce mai des folosite ca pretext pentru încălcări ale dreptului la viață privată și pentru limitarea activităților legitime ale apărătorilor drepturilor omului, ale ziariștilor și ale militanților politici; își reiterează convingerea fermă că securitatea națională nu poate constitui niciodată o justificare pentru programe de supraveghere neorientate, secrete sau în masă; insistă ca astfel de măsuri să fie strict urmărite în conformitate cu standardele privind preeminența legii și drepturile omului, inclusiv dreptul la viață privată și la protecția datelor;

| 16. | invită SEAE și Comisia să promoveze supravegherea democratică a serviciilor de securitate și de informații în cadrul dialogului lor politic cu țările terțe, precum și în cadrul programelor lor de cooperare pentru dezvoltare; îndeamnă Comisia să sprijine organizațiile societății civile și organismele legislative din țările terțe care au drept obiectiv intensificarea controlului, a transparenței și a responsabilității serviciilor interne de securitate; solicită includerea în viitorul Plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democratizarea a unor angajamente specifice în acest sens; |
| --- | --- |

16.

invită SEAE și Comisia să promoveze supravegherea democratică a serviciilor de securitate și de informații în cadrul dialogului lor politic cu țările terțe, precum și în cadrul programelor lor de cooperare pentru dezvoltare; îndeamnă Comisia să sprijine organizațiile societății civile și organismele legislative din țările terțe care au drept obiectiv intensificarea controlului, a transparenței și a responsabilității serviciilor interne de securitate; solicită includerea în viitorul Plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democratizarea a unor angajamente specifice în acest sens;

| 17. | îndeamnă Consiliul și Comisia să promoveze libertățile digitale și accesul nerestricționat la internet în toate formele de contact cu țările terțe, inclusiv în negocierile de aderare, în negocierile comerciale, în dialogurile privind drepturile omului și în cadrul contactelor diplomatice; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă Consiliul și Comisia să promoveze libertățile digitale și accesul nerestricționat la internet în toate formele de contact cu țările terțe, inclusiv în negocierile de aderare, în negocierile comerciale, în dialogurile privind drepturile omului și în cadrul contactelor diplomatice;

| 18. | recunoaște că internetul a devenit un spațiu public, precum și o piață, pentru care libera circulație a informațiilor și accesul la TIC sunt indispensabile; prin urmare, subliniază faptul că libertatea digitală și comerțul liber trebuie să fie promovate și protejate în mod simultan; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că internetul a devenit un spațiu public, precum și o piață, pentru care libera circulație a informațiilor și accesul la TIC sunt indispensabile; prin urmare, subliniază faptul că libertatea digitală și comerțul liber trebuie să fie promovate și protejate în mod simultan;

| 19. | solicită includerea unor clauze în toate acordurile cu țările terțe care se referă în mod explicit la necesitatea de a promova, garanta și a respecta libertățile digitale, neutralitatea internetului, accesul necenzurat și nerestricționat la internet, drepturile la viață privată și protecția datelor; |
| --- | --- |

19.

solicită includerea unor clauze în toate acordurile cu țările terțe care se referă în mod explicit la necesitatea de a promova, garanta și a respecta libertățile digitale, neutralitatea internetului, accesul necenzurat și nerestricționat la internet, drepturile la viață privată și protecția datelor;

| 20. | îndeamnă UE să combată incriminarea utilizării de către apărătorii drepturilor omului a unor instrumente de criptare, de eludare a cenzurii și de protecție a confidențialității, prin refuzul de a limita utilizarea criptării pe teritoriul UE, precum și să tragă la răspundere guvernele țărilor terțe care aduc astfel de acuzații împotriva apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă UE să combată incriminarea utilizării de către apărătorii drepturilor omului a unor instrumente de criptare, de eludare a cenzurii și de protecție a confidențialității, prin refuzul de a limita utilizarea criptării pe teritoriul UE, precum și să tragă la răspundere guvernele țărilor terțe care aduc astfel de acuzații împotriva apărătorilor drepturilor omului;

| 21. | îndeamnă UE să combată incriminarea utilizării de instrumente de criptare, de eludare a cenzurii și de protecție a confidențialității prin refuzul de a limita utilizarea criptării pe teritoriul UE și prin tragerea la răspundere a guvernelor țărilor terțe care incriminează astfel de instrumente; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă UE să combată incriminarea utilizării de instrumente de criptare, de eludare a cenzurii și de protecție a confidențialității prin refuzul de a limita utilizarea criptării pe teritoriul UE și prin tragerea la răspundere a guvernelor țărilor terțe care incriminează astfel de instrumente;

| 22. | subliniază faptul că o politică eficientă a UE în domeniul dezvoltării și al drepturilor omului va necesita integrarea TIC și reducerea decalajului digital prin furnizarea unor infrastructuri tehnologice de bază, prin facilitarea accesului la cunoștințe și la informații pentru promovarea competențelor digitale, precum și prin promovarea utilizării de standarde deschise în documente și utilizarea unor programe informatice gratuite și cu sursă deschisă, după caz, pentru a asigura caracterul deschis și transparența (în special de către instituțiile publice) – inclusiv garantarea protecției datelor în domeniul digital în întreaga lume – precum și o mai bună înțelegere a riscurilor și a beneficiilor potențiale ale TIC; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că o politică eficientă a UE în domeniul dezvoltării și al drepturilor omului va necesita integrarea TIC și reducerea decalajului digital prin furnizarea unor infrastructuri tehnologice de bază, prin facilitarea accesului la cunoștințe și la informații pentru promovarea competențelor digitale, precum și prin promovarea utilizării de standarde deschise în documente și utilizarea unor programe informatice gratuite și cu sursă deschisă, după caz, pentru a asigura caracterul deschis și transparența (în special de către instituțiile publice) – inclusiv garantarea protecției datelor în domeniul digital în întreaga lume – precum și o mai bună înțelegere a riscurilor și a beneficiilor potențiale ale TIC;

| 23. | invită Comisia să susțină eliminarea barierelor digitale pentru persoanele cu handicap; consideră că este deosebit de important ca politicile UE în domeniul dezvoltării și al promovării drepturilor omului în lume să aibă drept scop reducerea decalajului digital pentru persoanele cu handicap, precum și să asigure unui cadru mai extins de drepturi, în special în ceea ce privește accesul la cunoștințe, participarea și includerea digitală în noile posibilități economice și sociale create de internet; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să susțină eliminarea barierelor digitale pentru persoanele cu handicap; consideră că este deosebit de important ca politicile UE în domeniul dezvoltării și al promovării drepturilor omului în lume să aibă drept scop reducerea decalajului digital pentru persoanele cu handicap, precum și să asigure unui cadru mai extins de drepturi, în special în ceea ce privește accesul la cunoștințe, participarea și includerea digitală în noile posibilități economice și sociale create de internet;

| 24. | subliniază faptul că colectarea și difuzarea legală, pe cale digitală, a dovezilor încălcării drepturilor omului pot contribui la lupta globală împotriva impunității și terorismului; consideră că astfel de materiale ar trebui să fie admisibile, în cazuri bine justificate, în temeiul dreptului (penal) internațional, ca probe în cadrul unor proceduri judiciare, în conformitate cu garanțiile prevăzute la nivel internațional, regional și constituțional; recomandă crearea de mecanisme în domeniul dreptului penal internațional pentru introducerea de proceduri prin care aceste date sunt autentificate și colectate pentru a fi utilizate ca dovezi în cadrul unor proceduri judiciare; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că colectarea și difuzarea legală, pe cale digitală, a dovezilor încălcării drepturilor omului pot contribui la lupta globală împotriva impunității și terorismului; consideră că astfel de materiale ar trebui să fie admisibile, în cazuri bine justificate, în temeiul dreptului (penal) internațional, ca probe în cadrul unor proceduri judiciare, în conformitate cu garanțiile prevăzute la nivel internațional, regional și constituțional; recomandă crearea de mecanisme în domeniul dreptului penal internațional pentru introducerea de proceduri prin care aceste date sunt autentificate și colectate pentru a fi utilizate ca dovezi în cadrul unor proceduri judiciare;

| 25. | regretă faptul că tehnologiile informației și comunicațiilor produse în UE sunt vândute și pot fi utilizate în țări terțe de către persoane fizice, întreprinderi și autorități cu intenția specifică de a încălca drepturile omului prin cenzurare, prin supraveghere în masă, prin bruiere, prin interceptare și monitorizare, precum și prin urmărirea și localizarea cetățenilor și a activităților acestora în rețelele de telefonie (mobilă) și pe internet; este îngrijorat cu privire la faptul că unele întreprinderi cu sediul în UE pot furniza tehnologii și servicii care pot permite comiterea unor astfel de încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

25.

regretă faptul că tehnologiile informației și comunicațiilor produse în UE sunt vândute și pot fi utilizate în țări terțe de către persoane fizice, întreprinderi și autorități cu intenția specifică de a încălca drepturile omului prin cenzurare, prin supraveghere în masă, prin bruiere, prin interceptare și monitorizare, precum și prin urmărirea și localizarea cetățenilor și a activităților acestora în rețelele de telefonie (mobilă) și pe internet; este îngrijorat cu privire la faptul că unele întreprinderi cu sediul în UE pot furniza tehnologii și servicii care pot permite comiterea unor astfel de încălcări ale drepturilor omului;

| 26. | ia act de faptul că amenințările la adresa securității Uniunii Europene, a statelor sale membre și a țărilor terțe provin deseori de la persoane sau mici grupuri care folosesc rețele de comunicații digitale pentru a planifica și a desfășura atacuri și că instrumentele și tacticile necesare pentru a contracara aceste amenințări trebuie să fie reexaminate și actualizate în permanență; |
| --- | --- |

26.

ia act de faptul că amenințările la adresa securității Uniunii Europene, a statelor sale membre și a țărilor terțe provin deseori de la persoane sau mici grupuri care folosesc rețele de comunicații digitale pentru a planifica și a desfășura atacuri și că instrumentele și tacticile necesare pentru a contracara aceste amenințări trebuie să fie reexaminate și actualizate în permanență;

| 27. | consideră că supravegherea în masă care nu este justificată de un risc sporit de atacuri teroriste constituie o încălcare a principiilor necesității și proporționalității și, prin urmare, o încălcare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

27.

consideră că supravegherea în masă care nu este justificată de un risc sporit de atacuri teroriste constituie o încălcare a principiilor necesității și proporționalității și, prin urmare, o încălcare a drepturilor omului;

| 28. | îndeamnă statele membre să promoveze controlul democratic deplin al operațiunilor desfășurate de serviciile de informații în țări terțe, să verifice că aceste servicii funcționează cu respectarea deplină a preeminenței legii și să tragă la răspundere serviciile și persoanele responsabile pentru funcționarea în mod ilegal; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă statele membre să promoveze controlul democratic deplin al operațiunilor desfășurate de serviciile de informații în țări terțe, să verifice că aceste servicii funcționează cu respectarea deplină a preeminenței legii și să tragă la răspundere serviciile și persoanele responsabile pentru funcționarea în mod ilegal;

| 29. | încurajează statele membre, în contextul intensificării cooperării și schimburilor de informații dintre statele membre și țările terțe (inclusiv prin utilizarea supravegherii digitale) să asigure controlul democratic al acestor servicii și al activităților lor printr-o supraveghere parlamentară independentă corespunzătoare la nivel intern, executiv și judiciar; |
| --- | --- |

29.

încurajează statele membre, în contextul intensificării cooperării și schimburilor de informații dintre statele membre și țările terțe (inclusiv prin utilizarea supravegherii digitale) să asigure controlul democratic al acestor servicii și al activităților lor printr-o supraveghere parlamentară independentă corespunzătoare la nivel intern, executiv și judiciar;

| 30. | subliniază faptul că principiile de responsabilitate socială a întreprinderilor și criteriile legate de încorporarea drepturilor omului în faza de concepție, care constituie soluții tehnologice și inovații ce protejează drepturile omului, ar trebui să fie adoptate în legislația UE pentru a asigura că furnizorii de servicii de internet (ISP), dezvoltatorii de programe informatice („software”), producătorii de echipamente informatice („hardware”), rețelele de socializare/mediile sociale, operatorii de telefonie mobilă și alții țin seama de drepturile omului ale utilizatorilor finali la nivel mondial; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că principiile de responsabilitate socială a întreprinderilor și criteriile legate de încorporarea drepturilor omului în faza de concepție, care constituie soluții tehnologice și inovații ce protejează drepturile omului, ar trebui să fie adoptate în legislația UE pentru a asigura că furnizorii de servicii de internet (ISP), dezvoltatorii de programe informatice („software”), producătorii de echipamente informatice („hardware”), rețelele de socializare/mediile sociale, operatorii de telefonie mobilă și alții țin seama de drepturile omului ale utilizatorilor finali la nivel mondial;

| 31. | îndeamnă UE să asigure o mai mare transparență în relațiile dintre operatorii de telefonie mobilă sau furnizorii de servicii de internet și guverne și să solicite acest lucru în relațiile sale cu țările terțe, impunând ca operatorii și furnizorii de servicii de internet să publice rapoarte anuale detaliate privind transparența, inclusiv rapoarte privind acțiunile solicitate de autorități și privind legăturile financiare dintre autoritățile publice și operatorii/furnizorii de servicii de internet; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă UE să asigure o mai mare transparență în relațiile dintre operatorii de telefonie mobilă sau furnizorii de servicii de internet și guverne și să solicite acest lucru în relațiile sale cu țările terțe, impunând ca operatorii și furnizorii de servicii de internet să publice rapoarte anuale detaliate privind transparența, inclusiv rapoarte privind acțiunile solicitate de autorități și privind legăturile financiare dintre autoritățile publice și operatorii/furnizorii de servicii de internet;

| 32. | reamintește întreprinderilor că au responsabilitatea de a respecta drepturile omului în cadrul activităților lor internaționale, indiferent de locul unde sunt situați utilizatorii lor și indiferent dacă statul-gazdă își îndeplinește propriile obligații privind drepturile omului; solicită întreprinderilor din sectorul TIC, în special celor din UE, să pună în aplicare Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, inclusiv prin instituirea unor politici de diligență necesară și a unor garanții în ceea ce privește gestionarea riscurilor și prin oferirea de soluții reparatorii eficace atunci când activitățile lor au avut un impact negativ asupra drepturilor omului sau au contribuit la un astfel de impact; |
| --- | --- |

32.

reamintește întreprinderilor că au responsabilitatea de a respecta drepturile omului în cadrul activităților lor internaționale, indiferent de locul unde sunt situați utilizatorii lor și indiferent dacă statul-gazdă își îndeplinește propriile obligații privind drepturile omului; solicită întreprinderilor din sectorul TIC, în special celor din UE, să pună în aplicare Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, inclusiv prin instituirea unor politici de diligență necesară și a unor garanții în ceea ce privește gestionarea riscurilor și prin oferirea de soluții reparatorii eficace atunci când activitățile lor au avut un impact negativ asupra drepturilor omului sau au contribuit la un astfel de impact;

| 33. | subliniază necesitatea de a pune în aplicare și de a monitoriza reglementările și sancțiunile UE legate de TIC, inclusiv utilizarea mecanismelor de tip universal, astfel încât să se asigure respectarea legislației de către toate părțile, inclusiv statele membre și să se păstreze condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea de a pune în aplicare și de a monitoriza reglementările și sancțiunile UE legate de TIC, inclusiv utilizarea mecanismelor de tip universal, astfel încât să se asigure respectarea legislației de către toate părțile, inclusiv statele membre și să se păstreze condiții de concurență echitabile;

| 34. | subliniază faptul că respectarea drepturilor fundamentale este un element esențial pentru succesul politicilor de combatere a terorismului, inclusiv utilizarea tehnologiilor de supraveghere digitală; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că respectarea drepturilor fundamentale este un element esențial pentru succesul politicilor de combatere a terorismului, inclusiv utilizarea tehnologiilor de supraveghere digitală;

| 35. | salută decizia Aranjamentului de la Wassenaar din decembrie 2013 privind controlul exporturilor în domeniile supravegherii, instrumentelor de asigurare a respectării legii și de colectare a informațiilor și sistemelor de supraveghere în rețea; reamintește faptul că regimul dublei utilizări în UE, și anume regulamentul UE privind dubla utilizare, încă este foarte incomplet în ceea ce privește controlul eficace și sistematic al exportului de tehnologii TIC dăunătoare către țări nedemocratice; |
| --- | --- |

35.

salută decizia Aranjamentului de la Wassenaar din decembrie 2013 privind controlul exporturilor în domeniile supravegherii, instrumentelor de asigurare a respectării legii și de colectare a informațiilor și sistemelor de supraveghere în rețea; reamintește faptul că regimul dublei utilizări în UE, și anume regulamentul UE privind dubla utilizare, încă este foarte incomplet în ceea ce privește controlul eficace și sistematic al exportului de tehnologii TIC dăunătoare către țări nedemocratice;

| 36. | îndeamnă Comisia, în contextul reexaminării și reînnoirii viitoare a politicii privind dubla utilizare, să prezinte cu rapiditate o propunere de politici inteligente și eficiente pentru a limita și reglementa exportul de servicii referitoare la implementarea și utilizarea așa-numitelor tehnologii cu dublă utilizare, care să abordeze exporturile potențial dăunătoare de produse și servicii TIC către țările terțe, astfel cum s-a convenit în Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din aprilie 2014; invită Comisia să includă garanții eficiente cu scopul de a preveni orice efect negativ al acestor controale la export asupra cercetării, inclusiv asupra cercetării științifice și a cercetării în domeniul securității informatice; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă Comisia, în contextul reexaminării și reînnoirii viitoare a politicii privind dubla utilizare, să prezinte cu rapiditate o propunere de politici inteligente și eficiente pentru a limita și reglementa exportul de servicii referitoare la implementarea și utilizarea așa-numitelor tehnologii cu dublă utilizare, care să abordeze exporturile potențial dăunătoare de produse și servicii TIC către țările terțe, astfel cum s-a convenit în Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din aprilie 2014; invită Comisia să includă garanții eficiente cu scopul de a preveni orice efect negativ al acestor controale la export asupra cercetării, inclusiv asupra cercetării științifice și a cercetării în domeniul securității informatice;

| 37. | subliniază că Comisia ar trebui să fie în măsură să furnizeze rapid întreprinderilor care au ezitări cu privire la solicitarea unei licențe de export, informații exacte și actualizate cu privire la legalitatea sau efectele potențial negative ale tranzacțiilor potențiale; |
| --- | --- |

37.

subliniază că Comisia ar trebui să fie în măsură să furnizeze rapid întreprinderilor care au ezitări cu privire la solicitarea unei licențe de export, informații exacte și actualizate cu privire la legalitatea sau efectele potențial negative ale tranzacțiilor potențiale;

| 38. | invită Comisia să prezinte propuneri de revizuire a modului în care standardele UE privind TIC ar putea fi utilizate pentru a preveni eventualele efecte negative ale exportului de astfel de tehnologii sau alte servicii către țări terțe în care concepte precum „interceptarea legală” nu pot fi considerate echivalente cu cele ale Uniunii Europene sau, de exemplu, care au înregistrat rezultate slabe în ceea ce privește drepturile omului sau în care nu există preeminența legii; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să prezinte propuneri de revizuire a modului în care standardele UE privind TIC ar putea fi utilizate pentru a preveni eventualele efecte negative ale exportului de astfel de tehnologii sau alte servicii către țări terțe în care concepte precum „interceptarea legală” nu pot fi considerate echivalente cu cele ale Uniunii Europene sau, de exemplu, care au înregistrat rezultate slabe în ceea ce privește drepturile omului sau în care nu există preeminența legii;

| 39. | reafirmă faptul că standardele UE, în special Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui să aibă prioritate atunci când se evaluează incidentele legate de folosirea tehnologiilor cu dublă utilizare într-un mod care poate restrânge drepturile omului; |
| --- | --- |

39.

reafirmă faptul că standardele UE, în special Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui să aibă prioritate atunci când se evaluează incidentele legate de folosirea tehnologiilor cu dublă utilizare într-un mod care poate restrânge drepturile omului;

| 40. | solicită elaborarea unor politici având ca scop reglementarea vânzărilor de „atacuri în ziua zero” (vulnerabilități de securitate informatică încă necunoscute publicului) pentru a evita utilizarea acestora în atacuri cibernetice sau pentru accesarea neautorizată a dispozitivelor care duc la încălcări ale drepturilor omului, fără ca aceste reglementări să aibă un impact semnificativ asupra cercetării de bună-credință în materie de securitate desfășurate la nivel academic sau la alte niveluri de bună credință; |
| --- | --- |

40.

solicită elaborarea unor politici având ca scop reglementarea vânzărilor de „atacuri în ziua zero” (vulnerabilități de securitate informatică încă necunoscute publicului) pentru a evita utilizarea acestora în atacuri cibernetice sau pentru accesarea neautorizată a dispozitivelor care duc la încălcări ale drepturilor omului, fără ca aceste reglementări să aibă un impact semnificativ asupra cercetării de bună-credință în materie de securitate desfășurate la nivel academic sau la alte niveluri de bună credință;

| 41. | deplânge implicarea activă a anumitor întreprinderi europene, precum și a întreprinderilor internaționale care funcționează în UE și care comercializează tehnologii cu dublă utilizare cu potențiale efecte negative asupra drepturilor omului, în țări care încalcă drepturile omului; |
| --- | --- |

41.

deplânge implicarea activă a anumitor întreprinderi europene, precum și a întreprinderilor internaționale care funcționează în UE și care comercializează tehnologii cu dublă utilizare cu potențiale efecte negative asupra drepturilor omului, în țări care încalcă drepturile omului;

| 42. | îndeamnă Comisia să excludă întreprinderile care desfășoară astfel de activități din procedurile de achiziții publice ale UE, de la finanțarea pentru cercetare și dezvoltare, precum și de orice alt sprijin financiar; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă Comisia să excludă întreprinderile care desfășoară astfel de activități din procedurile de achiziții publice ale UE, de la finanțarea pentru cercetare și dezvoltare, precum și de orice alt sprijin financiar;

| 43. | solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită aspectelor legate de drepturile omului în cadrul procedurilor de achiziții publice de echipamente tehnologice, în special în țările cu practici nefiabile în acest domeniu; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită aspectelor legate de drepturile omului în cadrul procedurilor de achiziții publice de echipamente tehnologice, în special în țările cu practici nefiabile în acest domeniu;

| 44. | invită Comisia și Consiliul să apere în mod activ internetul deschis, procedurile decizionale multipartite, neutralitatea internetului, libertățile digitale și garanțiile în ce privește protecția datelor în țările terțe prin intermediul forurilor privind guvernarea internetului; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia și Consiliul să apere în mod activ internetul deschis, procedurile decizionale multipartite, neutralitatea internetului, libertățile digitale și garanțiile în ce privește protecția datelor în țările terțe prin intermediul forurilor privind guvernarea internetului;

| 45. | condamnă vulnerabilizarea și subminarea protocoalelor și a produselor de criptare, în special de către serviciile de informații care caută să intercepteze comunicații criptate; |
| --- | --- |

45.

condamnă vulnerabilizarea și subminarea protocoalelor și a produselor de criptare, în special de către serviciile de informații care caută să intercepteze comunicații criptate;

| 46. | avertizează împotriva privatizării asigurării respectării legii prin întreprinderi de internet și furnizori de servicii de internet; |
| --- | --- |

46.

avertizează împotriva privatizării asigurării respectării legii prin întreprinderi de internet și furnizori de servicii de internet;

| 47. | solicită o clarificare a normelor și a standardelor folosite de actorii privați pentru a-și dezvolta sistemele; |
| --- | --- |

47.

solicită o clarificare a normelor și a standardelor folosite de actorii privați pentru a-și dezvolta sistemele;

| 48. | reamintește importanța evaluării contextului în care sunt utilizate tehnologiile, cu scopul de a aprecia pe deplin impactul acestora asupra drepturilor omului; |
| --- | --- |

48.

reamintește importanța evaluării contextului în care sunt utilizate tehnologiile, cu scopul de a aprecia pe deplin impactul acestora asupra drepturilor omului;

| 49. | solicită în mod explicit promovarea instrumentelor care permit utilizarea anonimă și/sau sub pseudonim a internetului și contestă opinia părtinitoare potrivit căreia aceste instrumente folosesc doar la permiterea existenței activităților infracționale și nu la capacitarea militanților pentru drepturile omului din interiorul și din afara UE; |
| --- | --- |

49.

solicită în mod explicit promovarea instrumentelor care permit utilizarea anonimă și/sau sub pseudonim a internetului și contestă opinia părtinitoare potrivit căreia aceste instrumente folosesc doar la permiterea existenței activităților infracționale și nu la capacitarea militanților pentru drepturile omului din interiorul și din afara UE;

| 50. | îndeamnă Consiliul, Comisia și SEAE să dezvolte politici inteligente și eficiente pentru reglementarea exportului de tehnologii cu dublă utilizare, abordând exporturile potențial dăunătoare de produse și servicii TIC la nivel internațional, în cadrul regimurilor multilaterale de control al exporturilor și al altor organisme internaționale; |
| --- | --- |

50.

îndeamnă Consiliul, Comisia și SEAE să dezvolte politici inteligente și eficiente pentru reglementarea exportului de tehnologii cu dublă utilizare, abordând exporturile potențial dăunătoare de produse și servicii TIC la nivel internațional, în cadrul regimurilor multilaterale de control al exporturilor și al altor organisme internaționale;

| 51. | subliniază faptul că orice modificări în materie de reglementare care vizează creșterea eficacității controalelor la export în ceea ce privește transferurile intangibile de tehnologie nu trebuie să împiedice cercetările legitime, accesul la informații și schimbul de informații, precum și faptul că orice măsuri potențiale, precum utilizarea autorizațiilor generale de export ale UE pentru cercetările privind dubla utilizare nu ar trebui să aibă un efect de descurajare asupra persoanelor sau IMM-urilor; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că orice modificări în materie de reglementare care vizează creșterea eficacității controalelor la export în ceea ce privește transferurile intangibile de tehnologie nu trebuie să împiedice cercetările legitime, accesul la informații și schimbul de informații, precum și faptul că orice măsuri potențiale, precum utilizarea autorizațiilor generale de export ale UE pentru cercetările privind dubla utilizare nu ar trebui să aibă un efect de descurajare asupra persoanelor sau IMM-urilor;

| 52. | invită statele membre să se asigure că politicile existente și viitoare privind controlul exporturilor nu restricționează activitățile cercetătorilor legitimi în domeniul securității și că controlul exporturilor se aplică în spiritul bunei-credințe, numai în cazul tehnologiilor clar definite ce urmează a fi utilizate pentru supraveghere în masă, cenzură, bruiaj, interceptare, monitorizare sau pentru urmărirea și localizarea cetățenilor și a activităților acestora în rețelele de telefonie (mobilă); |
| --- | --- |

52.

invită statele membre să se asigure că politicile existente și viitoare privind controlul exporturilor nu restricționează activitățile cercetătorilor legitimi în domeniul securității și că controlul exporturilor se aplică în spiritul bunei-credințe, numai în cazul tehnologiilor clar definite ce urmează a fi utilizate pentru supraveghere în masă, cenzură, bruiaj, interceptare, monitorizare sau pentru urmărirea și localizarea cetățenilor și a activităților acestora în rețelele de telefonie (mobilă);

| 53. | reamintește faptul că tehnologiile fără fir ad-hoc, bazate pe rețele de tip „plasă”, au un potențial ridicat de a fi utilizate ca rețele de rezervă în regiunile în care internetul este indisponibil sau blocat și pot contribui la promovarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

53.

reamintește faptul că tehnologiile fără fir ad-hoc, bazate pe rețele de tip „plasă”, au un potențial ridicat de a fi utilizate ca rețele de rezervă în regiunile în care internetul este indisponibil sau blocat și pot contribui la promovarea drepturilor omului;

| 54. | solicită Comisiei să desemneze un grup independent de experți care să poată efectua o evaluare a impactului asupra drepturilor omului al standardelor actuale ale UE în domeniul TIC, în scopul formulării de recomandări referitoare la ajustări care ar spori protecția drepturilor omului, în special atunci când sistemele sunt exportate; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei să desemneze un grup independent de experți care să poată efectua o evaluare a impactului asupra drepturilor omului al standardelor actuale ale UE în domeniul TIC, în scopul formulării de recomandări referitoare la ajustări care ar spori protecția drepturilor omului, în special atunci când sistemele sunt exportate;

| 55. | recunoaște că dezvoltarea tehnologică reprezintă o încercare pentru sistemele juridice, obligându-le să se adapteze la noi circumstanțe; subliniază că este important ca legiuitorii să acorde o mai mare atenție chestiunilor referitoare la economia digitală; |
| --- | --- |

55.

recunoaște că dezvoltarea tehnologică reprezintă o încercare pentru sistemele juridice, obligându-le să se adapteze la noi circumstanțe; subliniază că este important ca legiuitorii să acorde o mai mare atenție chestiunilor referitoare la economia digitală;

| 56. | invită Comisia să implice societatea civilă, precum și experți independenți din domeniul TIC în țări terțe, inclusiv cercetătorii din domeniul securității, pentru a asigura cunoștințe de specialitate actualizate care să ducă la elaborarea de politici care să reziste probei timpului; |
| --- | --- |

56.

invită Comisia să implice societatea civilă, precum și experți independenți din domeniul TIC în țări terțe, inclusiv cercetătorii din domeniul securității, pentru a asigura cunoștințe de specialitate actualizate care să ducă la elaborarea de politici care să reziste probei timpului;

| 57. | subliniază necesitatea de a evita consecințele nedorite, cum ar fi restricțiile sau efectele de descurajare asupra cercetării și dezvoltării științifice și a altor tipuri de cercetare și dezvoltare de bună-credință, asupra schimbului de informații și accesului la acestea, asupra dezvoltării cunoștințelor în materie de securitate sau asupra exportului de tehnologii care sunt în interesul dobândirii competențelor digitale necesare și al promovării drepturilor omului; |
| --- | --- |

57.

subliniază necesitatea de a evita consecințele nedorite, cum ar fi restricțiile sau efectele de descurajare asupra cercetării și dezvoltării științifice și a altor tipuri de cercetare și dezvoltare de bună-credință, asupra schimbului de informații și accesului la acestea, asupra dezvoltării cunoștințelor în materie de securitate sau asupra exportului de tehnologii care sunt în interesul dobândirii competențelor digitale necesare și al promovării drepturilor omului;

| 58. | consideră că cooperarea dintre guverne și actorii privați la nivel mondial în domeniul digital, inclusiv Forumul pentru guvernanța internetului, necesită un sistem clar de control și echilibru și nu trebuie să ducă la subminarea controlului democratic și judiciar; |
| --- | --- |

58.

consideră că cooperarea dintre guverne și actorii privați la nivel mondial în domeniul digital, inclusiv Forumul pentru guvernanța internetului, necesită un sistem clar de control și echilibru și nu trebuie să ducă la subminarea controlului democratic și judiciar;

| 59. | constată că inițiativele voluntare nu sunt suficiente, fiind necesare măsuri obligatorii care să determine întreprinderile să țină seama de gradul de respectare a drepturilor omului într-un stat înainte de a vinde produsele sale în statul respectiv, și să realizeze o evaluare a impactului tehnologiilor lor asupra apărătorilor drepturilor omului și a celor care aduc critici guvernelor; |
| --- | --- |

59.

constată că inițiativele voluntare nu sunt suficiente, fiind necesare măsuri obligatorii care să determine întreprinderile să țină seama de gradul de respectare a drepturilor omului într-un stat înainte de a vinde produsele sale în statul respectiv, și să realizeze o evaluare a impactului tehnologiilor lor asupra apărătorilor drepturilor omului și a celor care aduc critici guvernelor;

| 60. | consideră că trebuie să existe un control al exportului de produse deosebit de sensibile înainte ca aceste produse să părăsească teritoriul UE și că sunt necesare sancțiuni care să fie aplicabile în caz de încălcări; |
| --- | --- |

60.

consideră că trebuie să existe un control al exportului de produse deosebit de sensibile înainte ca aceste produse să părăsească teritoriul UE și că sunt necesare sancțiuni care să fie aplicabile în caz de încălcări;

| 61. | solicită ca fiecare persoană să aibă dreptul la criptare și să se creeze condițiile necesare pentru crearea criptării; consideră că controalele ar trebui să fie la latitudinea utilizatorului final, care, prin urmare, va trebui să dețină posede necesare în vederea realizării adecvate a unor astfel de controale; |
| --- | --- |

61.

solicită ca fiecare persoană să aibă dreptul la criptare și să se creeze condițiile necesare pentru crearea criptării; consideră că controalele ar trebui să fie la latitudinea utilizatorului final, care, prin urmare, va trebui să dețină posede necesare în vederea realizării adecvate a unor astfel de controale;

| 62. | solicită introducerea în mod sistematic a unor standarde de criptare pe toată linia de comunicație („end to end”) pentru toate serviciile de comunicații, care să îngreuneze citirea conținutului de către guverne, servicii de informații și organisme de supraveghere; |
| --- | --- |

62.

solicită introducerea în mod sistematic a unor standarde de criptare pe toată linia de comunicație („end to end”) pentru toate serviciile de comunicații, care să îngreuneze citirea conținutului de către guverne, servicii de informații și organisme de supraveghere;

| 63. | subliniază responsabilitatea specifică a serviciilor de informații de a instaura un climat de încredere și solicită încetarea supravegherii în masă; consideră că supravegherea cetățenilor europeni prin intermediul serviciilor de informații interne și străine trebuie identificată și stopată; |
| --- | --- |

63.

subliniază responsabilitatea specifică a serviciilor de informații de a instaura un climat de încredere și solicită încetarea supravegherii în masă; consideră că supravegherea cetățenilor europeni prin intermediul serviciilor de informații interne și străine trebuie identificată și stopată;

| 64. | se opune vânzării și distribuției de tehnologii de supraveghere și de instrumente de cenzură europene către regimuri autoritare care nu aplică principiul preeminenței legii; |
| --- | --- |

64.

se opune vânzării și distribuției de tehnologii de supraveghere și de instrumente de cenzură europene către regimuri autoritare care nu aplică principiul preeminenței legii;

| 65. | solicită extinderea domeniului de aplicare al protecției internaționale a avertizorilor de integritate și încurajează statele membre să adopte acte legislative pentru protecția lor; |
| --- | --- |

65.

solicită extinderea domeniului de aplicare al protecției internaționale a avertizorilor de integritate și încurajează statele membre să adopte acte legislative pentru protecția lor;

| 66. | solicită numirea unui reprezentant al ONU în domeniul libertăților digitale și al protecției datelor și extinderea domeniului de activitate al comisarului UE pentru drepturile omului, astfel încât să se țină seama de tehnologie și din perspectiva drepturilor omului; |
| --- | --- |

66.

solicită numirea unui reprezentant al ONU în domeniul libertăților digitale și al protecției datelor și extinderea domeniului de activitate al comisarului UE pentru drepturile omului, astfel încât să se țină seama de tehnologie și din perspectiva drepturilor omului;

| 67. | solicită adoptarea de măsuri care să garanteze protecția vieții private a militanților, a ziariștilor și a cetățenilor din toată lumea și care să le permită acestora să stabilească legături prin intermediul internetului; |
| --- | --- |

67.

solicită adoptarea de măsuri care să garanteze protecția vieții private a militanților, a ziariștilor și a cetățenilor din toată lumea și care să le permită acestora să stabilească legături prin intermediul internetului;

| 68. | insistă ca accesul la internet să fie recunoscut ca drept al omului și solicită adoptarea de măsuri pentru eliminarea diviziunii digitale; |
| --- | --- |

68.

insistă ca accesul la internet să fie recunoscut ca drept al omului și solicită adoptarea de măsuri pentru eliminarea diviziunii digitale;

| 69. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și SEAE. |
| --- | --- |

69.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și SEAE.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.htm.

(2)  http://eeas.europa.eu/delegations/documents/eu_human_rights_guidelines_on_freedom_of_expression_online_and_offline_en.pdf.

(3)  http://www.osce.org/fom/80723?download=true.

(4)  http://www.osce.org/fom/127656?download=true .

(5)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/545/19/PDF/N1454519.pdf?OpenElement.

(6)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session27/Documents/A-HRC-27-37_en.doc.

(7)  http://website-pace.net/documents/19838/1085720/20150126-MassSurveillance-EN.pdf/df5aae25-6cfe-450a-92a6-e903af10b7a2.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0230.

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf?v=1392752313000/_/jcr:system/jcr:versionstorage/12/52/13/125213a0-e4bc-4a15-bb96-9930bb8fb6a1/1.3/jcr:frozennode

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf

(11)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/2014091e.pdf?expires=1423160236&id=id&accname=ocid194994&checksum=D1FC664FBCEA28FC856AE63932715B3C

(12)  https://www.icann.org/en/system/files/files/annual-report-2013-en.pdf

(13)  COM(2014)0072.

(14)  http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

(15)  JO L 173, 12.6.2014, p. 79.

(16)  JO L 173, 12.6.2014, p. 82.

(17)  COM(2014)0244.

(18)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(19)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0274.

(20)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0079.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0033.

(22)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0076.

(23)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201403/20140307ATT80674/20140307ATT80674EN.pdf.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/51

---

P8_TA(2015)0289

Protejarea intereselor financiare ale UE: către controale bazate pe performanță ale politicii agricole comune

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene: către controale bazate pe performanță ale politicii agricole comune (2014/2234(INI))

(2017/C 316/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Avizul nr. 1/2012 al Curții de Conturi Europene referitor la o serie de propuneri de regulamente privind politica agricolă comună pentru perioada 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul nr. 1/2012 al Curții de Conturi Europene referitor la o serie de propuneri de regulamente privind politica agricolă comună pentru perioada 2014-2020,

| — | având în vedere Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi Europene privind modelul de audit unic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi Europene privind modelul de audit unic,

| — | având în vedere Raportul special nr. 16/2013 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Examinarea «auditului unic» (single audit) și a gradului de încredere acordat de Comisie activităților desfășurate de autoritățile de audit naționale în domeniul coeziunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 16/2013 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Examinarea «auditului unic» (single audit) și a gradului de încredere acordat de Comisie activităților desfășurate de autoritățile de audit naționale în domeniul coeziunii”,

| — | având în vedere Raportul anual de activitate pe 2013 al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual de activitate pe 2013 al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0240/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0240/2015),

| A. | întrucât cele două etape succesive de reformă a politicii agricole comune (PAC) au condus la o sporire a diversității și complexității cadrului normativ; |
| --- | --- |

A.

întrucât cele două etape succesive de reformă a politicii agricole comune (PAC) au condus la o sporire a diversității și complexității cadrului normativ;

| B. | având în vedere faptul că existența unor norme mai complexe conduce la mai multe erori pe teren; |
| --- | --- |

B.

având în vedere faptul că existența unor norme mai complexe conduce la mai multe erori pe teren;

| C. | întrucât obiectivele PAC trebuie îndeplinite, asigurându-se în același timp înțelegerea și încrederea reciprocă între toate instituțiile UE și organismele naționale și regionale în scopul punerii în aplicare eficiente a PAC; |
| --- | --- |

C.

întrucât obiectivele PAC trebuie îndeplinite, asigurându-se în același timp înțelegerea și încrederea reciprocă între toate instituțiile UE și organismele naționale și regionale în scopul punerii în aplicare eficiente a PAC;

| D. | având în vedere faptul că pentru a realiza o reformă mai eficace și mai eficientă a PAC este nevoie de simplificare și de mai puțină birocrație pentru a îndeplini obiectivele PAC; |
| --- | --- |

D.

având în vedere faptul că pentru a realiza o reformă mai eficace și mai eficientă a PAC este nevoie de simplificare și de mai puțină birocrație pentru a îndeplini obiectivele PAC;

| E. | întrucât, în prezent, se estimează că costurile aferente controalelor și consilierii părților interesate și a agricultorilor se ridică la suma anuală de patru miliarde EUR la nivelul statelor membre, acest cost urmând probabil să crească, posibil împreună cu rata de eroare, odată cu punerea în aplicare a celei mai recente reforme a PAC, în special în perspectiva introducerii de măsuri de ecologizare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în prezent, se estimează că costurile aferente controalelor și consilierii părților interesate și a agricultorilor se ridică la suma anuală de patru miliarde EUR la nivelul statelor membre, acest cost urmând probabil să crească, posibil împreună cu rata de eroare, odată cu punerea în aplicare a celei mai recente reforme a PAC, în special în perspectiva introducerii de măsuri de ecologizare;

| F. | întrucât reforma din 2013 a dus la schimbări semnificative în ceea ce privește datele cerute de la agricultori pentru a însoți cererile și pentru a justifica despăgubirile cerute, introducându-se noi cerințe care riscă să crească rata de eroare în faza inițială de învățare și adaptare; |
| --- | --- |

F.

întrucât reforma din 2013 a dus la schimbări semnificative în ceea ce privește datele cerute de la agricultori pentru a însoți cererile și pentru a justifica despăgubirile cerute, introducându-se noi cerințe care riscă să crească rata de eroare în faza inițială de învățare și adaptare;

| G. | întrucât este important ca operatorii să nu trebuiască să facă față unui număr disproporționat de inspecții, |
| --- | --- |

G.

întrucât este important ca operatorii să nu trebuiască să facă față unui număr disproporționat de inspecții,

| H. | întrucât obiectivele PAC trebuie îndeplinite, asigurându-se în același timp înțelegerea și încrederea reciprocă între toate instituțiile UE și organismele naționale și regionale în scopul punerii în aplicare eficace a PAC; |
| --- | --- |

H.

întrucât obiectivele PAC trebuie îndeplinite, asigurându-se în același timp înțelegerea și încrederea reciprocă între toate instituțiile UE și organismele naționale și regionale în scopul punerii în aplicare eficace a PAC;

| I. | întrucât fermierii sunt încurajați să furnizeze servicii care vizează peisajele, biodiversitatea terenurilor agricole și stabilitatea climatică, deși acestea nu au o valoare comercială; |
| --- | --- |

I.

întrucât fermierii sunt încurajați să furnizeze servicii care vizează peisajele, biodiversitatea terenurilor agricole și stabilitatea climatică, deși acestea nu au o valoare comercială;

| J. | întrucât costurile aferente controalelor și acordării de asistență părților interesate și agricultorilor pot fi estimate în prezent la 4 miliarde EUR la nivelul statelor membre; subliniază necesitatea reducerii la minimum a costurilor controalelor și a sarcinii birocratice aferente; |
| --- | --- |

J.

întrucât costurile aferente controalelor și acordării de asistență părților interesate și agricultorilor pot fi estimate în prezent la 4 miliarde EUR la nivelul statelor membre; subliniază necesitatea reducerii la minimum a costurilor controalelor și a sarcinii birocratice aferente;

| K. | întrucât controalele bazate pe performanță pot deveni o metodologie utilă, fiind nevoie totodată de stabilitate și de asigurarea unui mediu propice din partea organismelor administrative pentru a câștiga încrederea beneficiarilor finali; reamintește totodată faptul că un sistem de tip „soluție universală” nu poate fi impus diverselor tipuri și dimensiuni de exploatații agricole din UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât controalele bazate pe performanță pot deveni o metodologie utilă, fiind nevoie totodată de stabilitate și de asigurarea unui mediu propice din partea organismelor administrative pentru a câștiga încrederea beneficiarilor finali; reamintește totodată faptul că un sistem de tip „soluție universală” nu poate fi impus diverselor tipuri și dimensiuni de exploatații agricole din UE;

| L. | întrucât măsurile de ecologizare introduse prin ultima reformă a politicii agricole comune sunt menite să asigure o mai mare sustenabilitate a agriculturii prin diferite instrumente, precum:






  — | un sistem de ecocondiționalitate simplificat și mai precis orientat; |
| --- | --- | --- |

L.

întrucât măsurile de ecologizare introduse prin ultima reformă a politicii agricole comune sunt menite să asigure o mai mare sustenabilitate a agriculturii prin diferite instrumente, precum:

—

un sistem de ecocondiționalitate simplificat și mai precis orientat;

| — | integrarea în cadrul programului de dezvoltare rurală a plăților directe „verzi” și a măsurilor voluntare în beneficiul mediului și combaterii schimbărilor climatice, |
| --- | --- |

—

integrarea în cadrul programului de dezvoltare rurală a plăților directe „verzi” și a măsurilor voluntare în beneficiul mediului și combaterii schimbărilor climatice,

| M. | întrucât Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală (1) a considerat că este necesar să emită 51 de rezerve pentru anumite agenții de plăți, |
| --- | --- |

M.

întrucât Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală (1) a considerat că este necesar să emită 51 de rezerve pentru anumite agenții de plăți,

| 1. | împărtășește opinia exprimată de Curtea de Conturi Europeană, conform căreia mecanismele care reglementează cheltuielile efectuate în cadrul politicii agricole comune pentru perioada 2014-2020 continuă să aibă un caracter complex (2); reamintește, cu toate acestea, că complexitatea PAC se datorează diversității agriculturii în Europa și că simplificarea nu trebuie să ducă la o desființare a instrumentelor care au fost adoptate; |
| --- | --- |

1.

împărtășește opinia exprimată de Curtea de Conturi Europeană, conform căreia mecanismele care reglementează cheltuielile efectuate în cadrul politicii agricole comune pentru perioada 2014-2020 continuă să aibă un caracter complex (2); reamintește, cu toate acestea, că complexitatea PAC se datorează diversității agriculturii în Europa și că simplificarea nu trebuie să ducă la o desființare a instrumentelor care au fost adoptate;

| 2. | solicită o PAC mai puțin birocratică în vederea reducerii ratei de eroare și instituirea unor instrumente care vor face posibilă distingerea erorilor de cazurile de fraudă; |
| --- | --- |

2.

solicită o PAC mai puțin birocratică în vederea reducerii ratei de eroare și instituirea unor instrumente care vor face posibilă distingerea erorilor de cazurile de fraudă;

| 3. | solicită ca, atunci când se folosesc datele rezultate în urma verificărilor și dacă se pune problema impunerii unor sancțiuni, să se facă distincție între omisiunile neintenționate și cazurile de fraudă, întrucât omisiunile nu cauzează, de regulă, prejudicii financiare contribuabililor; |
| --- | --- |

3.

solicită ca, atunci când se folosesc datele rezultate în urma verificărilor și dacă se pune problema impunerii unor sancțiuni, să se facă distincție între omisiunile neintenționate și cazurile de fraudă, întrucât omisiunile nu cauzează, de regulă, prejudicii financiare contribuabililor;

| 4. | solicită o PAC mai puțin birocratică, care să poată fi pusă în aplicare și interpretată în mod clar, pentru a se reduce rata de eroare și pentru a institui instrumente care să facă posibilă distingerea erorilor de cazurile de fraudă, asigurându-se în același timp că agricultorii continuă să poată livra producția vitală de alimente care se află în centrul politicilor; consideră că continuarea eforturilor de simplificare și raționalizarea PAC fac parte dintre punctele esențiale pentru atragerea de noi persoane în agricultură și păstrarea lor și a abilităților acestora pentru a asigura un sector agricol înfloritor în viitor în UE; așteaptă măsuri ferme în acest sens din partea programului pentru o mai bună reglementare; salută decizia Comisiei de a prelungi cu o lună termenul pentru solicitările de plăți directe și consideră că acest lucru reprezintă un pas înainte pentru reducerea ratei de eroare din cadrul PAC; |
| --- | --- |

4.

solicită o PAC mai puțin birocratică, care să poată fi pusă în aplicare și interpretată în mod clar, pentru a se reduce rata de eroare și pentru a institui instrumente care să facă posibilă distingerea erorilor de cazurile de fraudă, asigurându-se în același timp că agricultorii continuă să poată livra producția vitală de alimente care se află în centrul politicilor; consideră că continuarea eforturilor de simplificare și raționalizarea PAC fac parte dintre punctele esențiale pentru atragerea de noi persoane în agricultură și păstrarea lor și a abilităților acestora pentru a asigura un sector agricol înfloritor în viitor în UE; așteaptă măsuri ferme în acest sens din partea programului pentru o mai bună reglementare; salută decizia Comisiei de a prelungi cu o lună termenul pentru solicitările de plăți directe și consideră că acest lucru reprezintă un pas înainte pentru reducerea ratei de eroare din cadrul PAC;

| 5. | îndeamnă să se asigure orientări mai clare atât pentru autoritățile naționale, cât și pentru agricultori, cu scopul de a reduce rata de eroare; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă să se asigure orientări mai clare atât pentru autoritățile naționale, cât și pentru agricultori, cu scopul de a reduce rata de eroare;

| 6. | sprijină inițiativa Comisiei de simplificare a PAC cu analizarea imediată a măsurilor care pot fi puse în aplicare rapid, întrucât acest lucru ar fi în beneficiul agricultorilor, al agențiilor de plăți, al instituțiilor UE și al contribuabililor; îndeamnă, de asemenea, ca în cadrul evaluării la jumătatea perioadei, să fie prezentate propuneri de modificare a actului legislativ de bază, care să fie examinate în cadrul reformei pentru următoarea perioadă de finanțare; |
| --- | --- |

6.

sprijină inițiativa Comisiei de simplificare a PAC cu analizarea imediată a măsurilor care pot fi puse în aplicare rapid, întrucât acest lucru ar fi în beneficiul agricultorilor, al agențiilor de plăți, al instituțiilor UE și al contribuabililor; îndeamnă, de asemenea, ca în cadrul evaluării la jumătatea perioadei, să fie prezentate propuneri de modificare a actului legislativ de bază, care să fie examinate în cadrul reformei pentru următoarea perioadă de finanțare;

| 7. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în perioada 2014-2020, se va înregistra o creștere a ratei de eroare celei mai probabile determinate de Curtea de Conturi în ceea ce privește plățile directe efectuate în cadrul politicii agricole comune, în special din cauza faptului că viitorul cadru de ecocondiționalitate nu permite încă o reducere a gradului de complexitate inutilă a normelor specifice acestui domeniu de politică pentru autoritățile de management și pentru beneficiari; |
| --- | --- |

7.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în perioada 2014-2020, se va înregistra o creștere a ratei de eroare celei mai probabile determinate de Curtea de Conturi în ceea ce privește plățile directe efectuate în cadrul politicii agricole comune, în special din cauza faptului că viitorul cadru de ecocondiționalitate nu permite încă o reducere a gradului de complexitate inutilă a normelor specifice acestui domeniu de politică pentru autoritățile de management și pentru beneficiari;

| 8. | reamintește faptul că Parlamentul și Curtea de Conturi au pus în evidență în mod repetat necesitatea de a găsi cel mai bun echilibru dintre reducerea sarcinii administrative și asigurarea unui control financiar eficace; |
| --- | --- |

8.

reamintește faptul că Parlamentul și Curtea de Conturi au pus în evidență în mod repetat necesitatea de a găsi cel mai bun echilibru dintre reducerea sarcinii administrative și asigurarea unui control financiar eficace;

| 9. | remarcă faptul că pentru controalele efectuate în cadrul politicii agricole comune se cheltuiesc deja, în fiecare an, 4 miliarde EUR și că aceste controale se aplică unui număr de 50 de milioane de tranzacții, care corespund unui buget de aproximativ 58 de miliarde EUR alocat agriculturii; |
| --- | --- |

9.

remarcă faptul că pentru controalele efectuate în cadrul politicii agricole comune se cheltuiesc deja, în fiecare an, 4 miliarde EUR și că aceste controale se aplică unui număr de 50 de milioane de tranzacții, care corespund unui buget de aproximativ 58 de miliarde EUR alocat agriculturii;

| 10. | salută faptul că Comisia acordă prioritate unui nou exercițiu de simplificare a PAC și că propune, în primă fază, simplificarea mai multor acte delegate și de punere în aplicare; |
| --- | --- |

10.

salută faptul că Comisia acordă prioritate unui nou exercițiu de simplificare a PAC și că propune, în primă fază, simplificarea mai multor acte delegate și de punere în aplicare;

| 11. | recomandă ferm tuturor statelor membre, Comisiei și Curții de Conturi să acorde prioritate îmbunătățirii calității și structurii inspecțiilor efectuate în domeniul agriculturii, în loc să se axeze pe multiplicarea acestor controale; |
| --- | --- |

11.

recomandă ferm tuturor statelor membre, Comisiei și Curții de Conturi să acorde prioritate îmbunătățirii calității și structurii inspecțiilor efectuate în domeniul agriculturii, în loc să se axeze pe multiplicarea acestor controale;

| 12. | subliniază, de asemenea, că aceste controale reprezintă o garanție a faptului că banii din bugetul UE destinați finanțării instrumentelor PAC sunt cheltuiți în mod corespunzător; |
| --- | --- |

12.

subliniază, de asemenea, că aceste controale reprezintă o garanție a faptului că banii din bugetul UE destinați finanțării instrumentelor PAC sunt cheltuiți în mod corespunzător;

| 13. | reamintește că obiectivul modelului de audit unic reprezintă instituirea unui lanț unic în materie de audit, care să cuprindă atât beneficiarii finali, cât și instituțiile UE; |
| --- | --- |

13.

reamintește că obiectivul modelului de audit unic reprezintă instituirea unui lanț unic în materie de audit, care să cuprindă atât beneficiarii finali, cât și instituțiile UE;

| 14. | consideră că este regretabil faptul că modelul de audit unic nu este încă eficace și că modul de funcționare al sistemelor de control instituite de statele membre nu valorifică întregului lor potențial; reamintește statelor membre că au responsabilitatea de a asigura punerea în aplicare eficace a nivelului de bază al controalelor și de a reduce la minimum sarcina administrativă a agricultorilor și subliniază importanța valorificării opțiunilor existente pentru a mări gradul de flexibilitate atunci când se efectuează controalele; |
| --- | --- |

14.

consideră că este regretabil faptul că modelul de audit unic nu este încă eficace și că modul de funcționare al sistemelor de control instituite de statele membre nu valorifică întregului lor potențial; reamintește statelor membre că au responsabilitatea de a asigura punerea în aplicare eficace a nivelului de bază al controalelor și de a reduce la minimum sarcina administrativă a agricultorilor și subliniază importanța valorificării opțiunilor existente pentru a mări gradul de flexibilitate atunci când se efectuează controalele;

| 15. | încurajează, cu titlu de orientare, Comisia și statele membre, să găsească metode de optimizare și combinare a inspecțiilor aferente PAC astfel încât beneficiarii selectați să fie supuși, atunci când este posibil, unei singure runde de controale pe an; |
| --- | --- |

15.

încurajează, cu titlu de orientare, Comisia și statele membre, să găsească metode de optimizare și combinare a inspecțiilor aferente PAC astfel încât beneficiarii selectați să fie supuși, atunci când este posibil, unei singure runde de controale pe an;

| 16. | subliniază că, în conformitate cu raportul anual al Curții de Conturi pentru exercițiul financiar 2013:






  (a) | rata de eroare cea mai probabilă în ceea ce privește plățile directe ar fi fost cu 1,1 % mai scăzută și, prin urmare, mai aproape de pragul de semnificație de 2 % dacă autoritățile naționale ar fi folosit informațiile aflate la dispoziția lor pentru a preveni, detecta și corecta cel puțin parțial erorile respective (3); |
| --- | --- | --- |

16.

subliniază că, în conformitate cu raportul anual al Curții de Conturi pentru exercițiul financiar 2013:

(a)

rata de eroare cea mai probabilă în ceea ce privește plățile directe ar fi fost cu 1,1 % mai scăzută și, prin urmare, mai aproape de pragul de semnificație de 2 % dacă autoritățile naționale ar fi folosit informațiile aflate la dispoziția lor pentru a preveni, detecta și corecta cel puțin parțial erorile respective (3);

| (b) | în ceea ce privește dezvoltarea rurală, rata de eroare cea mai probabilă ar fi fost redusă până la 2 % dacă autoritățile naționale ar fi folosit toate informațiile aflate la dispoziția lor pentru a preveni, detecta și corecta erorile respective (4); |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește dezvoltarea rurală, rata de eroare cea mai probabilă ar fi fost redusă până la 2 % dacă autoritățile naționale ar fi folosit toate informațiile aflate la dispoziția lor pentru a preveni, detecta și corecta erorile respective (4);

| 17. | regretă faptul că Comisia a fost obligată să corecteze, în sensul majorării, ratele de eroare comunicate de 42 dintre cele 68 de agenții de plăți, rata de eroare reziduală depășind 2 %, în pofida faptului că aproape toate agențiile de plăți care efectuează plăți directe au fost acreditate și atestate de autoritățile de certificare și în ciuda faptului că 79 dintre cele 82 de declarații de asigurare ale agențiilor de plăți au primit un aviz fără rezerve din partea organismelor de certificare în 2013; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că Comisia a fost obligată să corecteze, în sensul majorării, ratele de eroare comunicate de 42 dintre cele 68 de agenții de plăți, rata de eroare reziduală depășind 2 %, în pofida faptului că aproape toate agențiile de plăți care efectuează plăți directe au fost acreditate și atestate de autoritățile de certificare și în ciuda faptului că 79 dintre cele 82 de declarații de asigurare ale agențiilor de plăți au primit un aviz fără rezerve din partea organismelor de certificare în 2013;

| 18. | se așteaptă ca noile atribuții conferite organismelor de certificare prin intermediul Regulamentelor (UE, Euratom) nr. 966/2012 și (UE) nr. 1306/2013 să facă posibilă îmbunătățirea fiabilității datelor comunicate de către statele membre în legătură cu activitatea lor de gestionare a fondurilor agricole ale UE; |
| --- | --- |

18.

se așteaptă ca noile atribuții conferite organismelor de certificare prin intermediul Regulamentelor (UE, Euratom) nr. 966/2012 și (UE) nr. 1306/2013 să facă posibilă îmbunătățirea fiabilității datelor comunicate de către statele membre în legătură cu activitatea lor de gestionare a fondurilor agricole ale UE;

| 19. | invită Comisia să modifice orientările pentru organismele de certificare în scopul verificării mai atente a întocmirii rapoartelor statistice; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să modifice orientările pentru organismele de certificare în scopul verificării mai atente a întocmirii rapoartelor statistice;

| 20. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a elabora propuneri în vederea sancționării raportării incorecte sau false de către agențiile de plăți, inclusiv în ceea ce privește următoarele trei aspecte: statisticile controalelor, declarațiile agențiilor de plăți și activitatea desfășurată de organismele de certificare; solicită să se confere Comisiei competența de a retrage autorizația agențiilor de plăți în cazul denaturării grave a datelor prezentate; |
| --- | --- |

20.

își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a elabora propuneri în vederea sancționării raportării incorecte sau false de către agențiile de plăți, inclusiv în ceea ce privește următoarele trei aspecte: statisticile controalelor, declarațiile agențiilor de plăți și activitatea desfășurată de organismele de certificare; solicită să se confere Comisiei competența de a retrage autorizația agențiilor de plăți în cazul denaturării grave a datelor prezentate;

| 21. | se așteaptă ca Comisia să valorifice urgent pe deplin procesul de simplificare a PAC, în special în vederea simplificării cadrului normativ complex și împovărător care reglementează ecocondiționalitatea și ecologizarea, care în cele din urmă afectează fermierii din întreaga Europă; |
| --- | --- |

21.

se așteaptă ca Comisia să valorifice urgent pe deplin procesul de simplificare a PAC, în special în vederea simplificării cadrului normativ complex și împovărător care reglementează ecocondiționalitatea și ecologizarea, care în cele din urmă afectează fermierii din întreaga Europă;

| 22. | sprijină inițiativa Comisiei de simplificare a PAC prin analizarea imediată a măsurilor care pot fi puse în aplicare rapid, întrucât acest lucru ar fi în beneficiul agricultorilor, al agențiilor de plăți, al instituțiilor UE și al contribuabililor; solicită, de asemenea, prezentarea unor propuneri de modificare a actului legislativ de bază; solicită Comisiei să prezinte propuneri concrete de simplificare a PAC, ținând seama de reacțiile părților implicate din sectorul agricol; |
| --- | --- |

22.

sprijină inițiativa Comisiei de simplificare a PAC prin analizarea imediată a măsurilor care pot fi puse în aplicare rapid, întrucât acest lucru ar fi în beneficiul agricultorilor, al agențiilor de plăți, al instituțiilor UE și al contribuabililor; solicită, de asemenea, prezentarea unor propuneri de modificare a actului legislativ de bază; solicită Comisiei să prezinte propuneri concrete de simplificare a PAC, ținând seama de reacțiile părților implicate din sectorul agricol;

| 23. | susține consolidarea auditului unic și aplicarea lui cu mai mare diligență prin coordonarea activităților de control efectuate de diversele instituții și solicită ușurarea sarcinilor administrative ce apar în urma auditurilor pentru ca agricultorii să nu trebuiască să facă față unor vizite diferite, efectuate în ocazii diferite de organismele responsabile sau unor controale excesive sau multiple din partea Comisiei și a Curții de Conturi în același an, indiferent de regulamentul în temeiul cărora acestea sunt efectuate; astfel, s-ar reduce sarcinile ce revin agricultorilor prin reducerea numărului de inspecții; solicită combinarea sarcinilor de audit și a controalelor efectuate de organismele de certificare și de alte organisme ale statelor membre; remarcă faptul că sfaturile date agricultorilor de către autoritățile naționale și de către Comisie pentru punerea în aplicare a PAC sunt deseori contrazise de criteriile de evaluare folosite de Curtea de Conturi, lucru care duce la amenzi disproporționate și neașteptate; |
| --- | --- |

23.

susține consolidarea auditului unic și aplicarea lui cu mai mare diligență prin coordonarea activităților de control efectuate de diversele instituții și solicită ușurarea sarcinilor administrative ce apar în urma auditurilor pentru ca agricultorii să nu trebuiască să facă față unor vizite diferite, efectuate în ocazii diferite de organismele responsabile sau unor controale excesive sau multiple din partea Comisiei și a Curții de Conturi în același an, indiferent de regulamentul în temeiul cărora acestea sunt efectuate; astfel, s-ar reduce sarcinile ce revin agricultorilor prin reducerea numărului de inspecții; solicită combinarea sarcinilor de audit și a controalelor efectuate de organismele de certificare și de alte organisme ale statelor membre; remarcă faptul că sfaturile date agricultorilor de către autoritățile naționale și de către Comisie pentru punerea în aplicare a PAC sunt deseori contrazise de criteriile de evaluare folosite de Curtea de Conturi, lucru care duce la amenzi disproporționate și neașteptate;

| 24. | se pronunță în favoarea realizării controalelor conform unei abordări integrate, în cadrul căreia toate controalele care trebuie efectuate în cazul unei exploatații agricole să fie executate, în măsura posibilului, în același timp, pentru a reduce numărul de vizite la fața locului și pentru a reduce costurilor financiare, timpul dedicat acestor activități și sarcinile pentru administrații și agricultori, raționalizând procesul de controlare; |
| --- | --- |

24.

se pronunță în favoarea realizării controalelor conform unei abordări integrate, în cadrul căreia toate controalele care trebuie efectuate în cazul unei exploatații agricole să fie executate, în măsura posibilului, în același timp, pentru a reduce numărul de vizite la fața locului și pentru a reduce costurilor financiare, timpul dedicat acestor activități și sarcinile pentru administrații și agricultori, raționalizând procesul de controlare;

| 25. | reamintește Comisiei faptul că un cadru normativ complex creează riscul comiterii unor erori neintenționate, care în cele din urmă este suportat de beneficiari; solicită ca această abordare să fie sprijinită printr-o politică rezonabilă, proporțională și eficace referitoare la sancțiuni, evitând astfel situațiile în care pentru o eroare se aplică o penalizare dublă, atât prin intermediul sistemului de plăți, cât și prin sistemul de ecocondiționalitate; |
| --- | --- |

25.

reamintește Comisiei faptul că un cadru normativ complex creează riscul comiterii unor erori neintenționate, care în cele din urmă este suportat de beneficiari; solicită ca această abordare să fie sprijinită printr-o politică rezonabilă, proporțională și eficace referitoare la sancțiuni, evitând astfel situațiile în care pentru o eroare se aplică o penalizare dublă, atât prin intermediul sistemului de plăți, cât și prin sistemul de ecocondiționalitate;

| 26. | consideră că, pentru a asigura punerea în aplicare în bune condiții a proiectului, plățile nu ar trebui întrerupte atunci când sunt identificate erori minore și/sau materiale; |
| --- | --- |

26.

consideră că, pentru a asigura punerea în aplicare în bune condiții a proiectului, plățile nu ar trebui întrerupte atunci când sunt identificate erori minore și/sau materiale;

| 27. | solicită Comisiei, statelor membre și Curții de Conturi să depună în continuare eforturi pentru a elabora strategii de audit bazate pe riscuri care să ia în considerare toate datele relevante și care să ofere, de asemenea, posibilitatea identificării prealabile a actorilor cu cele mai bune/slabe rezultate pentru fiecare domeniu de politică; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei, statelor membre și Curții de Conturi să depună în continuare eforturi pentru a elabora strategii de audit bazate pe riscuri care să ia în considerare toate datele relevante și care să ofere, de asemenea, posibilitatea identificării prealabile a actorilor cu cele mai bune/slabe rezultate pentru fiecare domeniu de politică;

| 28. | subliniază faptul că ar trebui elaborate criterii pentru a stabili care state membre sunt identificate ca fiind cele mai performante/cele mai puțin performante; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că ar trebui elaborate criterii pentru a stabili care state membre sunt identificate ca fiind cele mai performante/cele mai puțin performante;

| 29. | reamintește faptul că, în funcție de domeniul de politică avut în vedere, un număr important de state membre pot fi încadrate în categoria actorilor cu cele mai slabe rezultate în ceea ce privește gestiunea fondurilor UE; |
| --- | --- |

29.

reamintește faptul că, în funcție de domeniul de politică avut în vedere, un număr important de state membre pot fi încadrate în categoria actorilor cu cele mai slabe rezultate în ceea ce privește gestiunea fondurilor UE;

| 30. | insistă asupra faptului că determinarea nivelului de performanță a sistemului de control ar trebui să se bazeze pe o listă de verificare și să aibă în vedere în primul rând calitatea controalelor efectuate de statele membre și a sistemelor lor administrative – mai precis eficiența, consecvența și fiabilitatea autorităților de management și de certificare; |
| --- | --- |

30.

insistă asupra faptului că determinarea nivelului de performanță a sistemului de control ar trebui să se bazeze pe o listă de verificare și să aibă în vedere în primul rând calitatea controalelor efectuate de statele membre și a sistemelor lor administrative – mai precis eficiența, consecvența și fiabilitatea autorităților de management și de certificare;

| 31. | consideră că, pentru fiecare domeniu de politică, statele membre cu cele mai bune rezultate ar trebui recompensate prin reducerea numărului de controale ale Uniunii; |
| --- | --- |

31.

consideră că, pentru fiecare domeniu de politică, statele membre cu cele mai bune rezultate ar trebui recompensate prin reducerea numărului de controale ale Uniunii;

| 32. | consideră că dezvoltarea și aplicarea unor controale bazate pe performanță nu ar trebui, în niciun fel, să devină o sursă de nesiguranță sporită pentru securitatea aprovizionării cu alimente a UE; |
| --- | --- |

32.

consideră că dezvoltarea și aplicarea unor controale bazate pe performanță nu ar trebui, în niciun fel, să devină o sursă de nesiguranță sporită pentru securitatea aprovizionării cu alimente a UE;

| 33. | invită statele membre cu cele mai bune rezultate să facă schimb de experiență cu statele membre cu cele mai slabe rezultate; |
| --- | --- |

33.

invită statele membre cu cele mai bune rezultate să facă schimb de experiență cu statele membre cu cele mai slabe rezultate;

| 34. | solicită Comisiei să încurajeze schimbul de cele mai bune practici pentru a asigura desfășurarea unor controale cât mai bune, care să perturbe agricultorii într-o măsură cât mai mică; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să încurajeze schimbul de cele mai bune practici pentru a asigura desfășurarea unor controale cât mai bune, care să perturbe agricultorii într-o măsură cât mai mică;

| 35. | ia act de faptul că, în conformitate cu articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, „Statele membre asigură un nivel minim al controalelor la fața locului necesar pentru o gestionare eficace a riscurilor și cresc acest nivel minim, dacă este necesar. Statele membre pot reduce nivelul minim dacă sistemele de gestionare și control funcționează corespunzător, iar ratele de eroare rămân la un nivel acceptabil”; |
| --- | --- |

35.

ia act de faptul că, în conformitate cu articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, „Statele membre asigură un nivel minim al controalelor la fața locului necesar pentru o gestionare eficace a riscurilor și cresc acest nivel minim, dacă este necesar. Statele membre pot reduce nivelul minim dacă sistemele de gestionare și control funcționează corespunzător, iar ratele de eroare rămân la un nivel acceptabil”;

| 36. | solicită Comisiei să elaboreze o definiție a nivelului acceptabil menționat la articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și să inițieze un dialog cu Parlamentul și Curtea de Conturi Europeană în acest sens; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să elaboreze o definiție a nivelului acceptabil menționat la articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și să inițieze un dialog cu Parlamentul și Curtea de Conturi Europeană în acest sens;

| 37. | încurajează statele membre să dezvolte în continuare inițiative din sfera e-guvernării care să permită reducerea ratei de eroare prin adoptarea unor măsuri de prevenire a erorilor în etapa de punere în aplicare, ca obiectiv pe termen mediu-lung; invită Comisia și statele membre să țină seama de termenul prevăzut la articolul 122 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune, pentru a trece la e-coeziune în ceea ce privește punerea în aplicare, gestionarea și controlul proiectelor; consideră că transparența totală a datelor și accesibilitatea acestora sunt esențiale pentru a preveni și a combate orice abuz; invită, în acest sens, Comisia, să impună obligativitatea publicării documentației furnizate de către toți beneficiarii; |
| --- | --- |

37.

încurajează statele membre să dezvolte în continuare inițiative din sfera e-guvernării care să permită reducerea ratei de eroare prin adoptarea unor măsuri de prevenire a erorilor în etapa de punere în aplicare, ca obiectiv pe termen mediu-lung; invită Comisia și statele membre să țină seama de termenul prevăzut la articolul 122 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune, pentru a trece la e-coeziune în ceea ce privește punerea în aplicare, gestionarea și controlul proiectelor; consideră că transparența totală a datelor și accesibilitatea acestora sunt esențiale pentru a preveni și a combate orice abuz; invită, în acest sens, Comisia, să impună obligativitatea publicării documentației furnizate de către toți beneficiarii;

| 38. | consideră că asigurarea unei acoperiri complete a zonelor rurale cu bandă largă de mare viteză, însoțită de acțiuni semnificative de sensibilizare și de instruire în ceea ce privește utilizarea acesteia, va fi un instrument esențial pentru a permite tuturor agricultorilor să beneficieze de cele mai noi sisteme de depunere a cererilor și de soluționare a reclamațiilor PAC; |
| --- | --- |

38.

consideră că asigurarea unei acoperiri complete a zonelor rurale cu bandă largă de mare viteză, însoțită de acțiuni semnificative de sensibilizare și de instruire în ceea ce privește utilizarea acesteia, va fi un instrument esențial pentru a permite tuturor agricultorilor să beneficieze de cele mai noi sisteme de depunere a cererilor și de soluționare a reclamațiilor PAC;

| 39. | solicită depunerea de eforturi suplimentare cu scopul de a reduce complexitatea sistemelor de depunere și de formulare a cererilor de către agricultori și sprijină utilizarea sporită a tehnologiei de e-guvernare de către statele membre pentru a preveni erorile în procesul de depunere a cererilor, lucru care impune accesul beneficiarilor la servicii de internet în bandă largă; încurajează Comisia să creeze un program pentru a ajuta la educarea agricultorilor mai în vârstă; subliniază investițiile robuste în rețelele în bandă largă din zonele rurale și solicită statelor membre să depună eforturi pentru a digitaliza procesul de depunere a cererilor; reamintește faptul că implementarea fiabilă de tehnologii e-guvernare necesită dezvoltarea, finanțarea sau cofinanțarea unor astfel de tehnologii de către statele membre; |
| --- | --- |

39.

solicită depunerea de eforturi suplimentare cu scopul de a reduce complexitatea sistemelor de depunere și de formulare a cererilor de către agricultori și sprijină utilizarea sporită a tehnologiei de e-guvernare de către statele membre pentru a preveni erorile în procesul de depunere a cererilor, lucru care impune accesul beneficiarilor la servicii de internet în bandă largă; încurajează Comisia să creeze un program pentru a ajuta la educarea agricultorilor mai în vârstă; subliniază investițiile robuste în rețelele în bandă largă din zonele rurale și solicită statelor membre să depună eforturi pentru a digitaliza procesul de depunere a cererilor; reamintește faptul că implementarea fiabilă de tehnologii e-guvernare necesită dezvoltarea, finanțarea sau cofinanțarea unor astfel de tehnologii de către statele membre;

| 40. | invită statele membre să pună în aplicare programe de digitalizare în ceea ce privește relația dintre guvern și exploatațiile agricole în vederea obținerii unui „dosar unic pentru exploatația agricolă” care să cuprindă gestionarea integrată și sincronizată a datelor privind recoltele; consideră că o astfel de simplificare ar pune în comun elemente care în momentul de față sunt gestionate separat (planuri privind recoltele, planuri individuale de asigurare și registre de evidență), dat fiind că exploatațiile agricole ar face o declarație unică care ar fi apoi folosită în comun de departamentele administrative, lucru care ar crește eficiența verificărilor efectuate de aceste departamente și ar reduce, astfel, riscul unor erori la plată și ar raționaliza controalele; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să pună în aplicare programe de digitalizare în ceea ce privește relația dintre guvern și exploatațiile agricole în vederea obținerii unui „dosar unic pentru exploatația agricolă” care să cuprindă gestionarea integrată și sincronizată a datelor privind recoltele; consideră că o astfel de simplificare ar pune în comun elemente care în momentul de față sunt gestionate separat (planuri privind recoltele, planuri individuale de asigurare și registre de evidență), dat fiind că exploatațiile agricole ar face o declarație unică care ar fi apoi folosită în comun de departamentele administrative, lucru care ar crește eficiența verificărilor efectuate de aceste departamente și ar reduce, astfel, riscul unor erori la plată și ar raționaliza controalele;

| 41. | invită statele membre să se asigure că organismele guvernamentale/regionale responsabile cu punerea în aplicare a noii PAC comunică și colaborează în mod eficace în beneficiul agricultorilor care pun în aplicare politicile pe teren; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre să se asigure că organismele guvernamentale/regionale responsabile cu punerea în aplicare a noii PAC comunică și colaborează în mod eficace în beneficiul agricultorilor care pun în aplicare politicile pe teren;

| 42. | consideră că potențialele beneficii pe termen lung ale dezvoltării și adoptării unor soluții industriale bazate pe internet, atât pentru agricultură, cât și pentru controale, în special în ceea ce privește soluțiile integrate pentru beneficiari și agențiile de plăți, sunt numeroase; se așteaptă ca acest lucru să aibă efecte pozitive asupra coerenței, fiabilității și rentabilității controalelor; îndeamnă Comisia să adopte și să pună în practică proiecte-pilot în acest domeniu; reamintește faptul că această abordare depinde de angajamentul statelor membre în vederea asigurării unor conexiuni rapide în bandă largă pentru zonele rurale în întreaga UE; |
| --- | --- |

42.

consideră că potențialele beneficii pe termen lung ale dezvoltării și adoptării unor soluții industriale bazate pe internet, atât pentru agricultură, cât și pentru controale, în special în ceea ce privește soluțiile integrate pentru beneficiari și agențiile de plăți, sunt numeroase; se așteaptă ca acest lucru să aibă efecte pozitive asupra coerenței, fiabilității și rentabilității controalelor; îndeamnă Comisia să adopte și să pună în practică proiecte-pilot în acest domeniu; reamintește faptul că această abordare depinde de angajamentul statelor membre în vederea asigurării unor conexiuni rapide în bandă largă pentru zonele rurale în întreaga UE;

| 43. | invită Comisia să coopereze cu toate părțile interesate relevante, inclusiv, dar nu numai, cu Curtea de Conturi, statele membre și organizațiile de beneficiari, pentru a elabora o strategie pe termen lung, care să vizeze găsirea de modalități care nu sunt legate de politici pentru a împiedica o creștere și mai accentuată a sarcinii beneficiarilor și inspectorilor în urma viitoarelor reforme ale PAC și modificări ale actelor de bază; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să coopereze cu toate părțile interesate relevante, inclusiv, dar nu numai, cu Curtea de Conturi, statele membre și organizațiile de beneficiari, pentru a elabora o strategie pe termen lung, care să vizeze găsirea de modalități care nu sunt legate de politici pentru a împiedica o creștere și mai accentuată a sarcinii beneficiarilor și inspectorilor în urma viitoarelor reforme ale PAC și modificări ale actelor de bază;

| 44. | solicită Comisiei ca, atunci când elaborează o propunere legislativă referitoare la zona de interes ecologic, în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013, să respecte principiul referitor la posibilitatea de control, care este deja în vigoare în sectorul dezvoltării rurale; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei ca, atunci când elaborează o propunere legislativă referitoare la zona de interes ecologic, în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013, să respecte principiul referitor la posibilitatea de control, care este deja în vigoare în sectorul dezvoltării rurale;

| 45. | solicită Comisiei să abordeze problema reducerii nivelului minim al controalelor, astfel cum este prevăzută la articolul 59 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, în raportul de evaluare menționat la articolul 110 al regulamentului referitor la monitorizarea și evaluarea PAC; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să abordeze problema reducerii nivelului minim al controalelor, astfel cum este prevăzută la articolul 59 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, în raportul de evaluare menționat la articolul 110 al regulamentului referitor la monitorizarea și evaluarea PAC;

| 46. | solicită Comisiei să elaboreze un proiect de comunicare cu privire la posibilitatea de a introduce sisteme de gestiune bazate pe performanțe în toate sectoarele PAC, în special în secțiunea referitoare la investiții a politicii de dezvoltare rurală, cu scopul de a iniția o dezbatere cu toate părțile implicate și de a introduce, astfel, acest principiu în legislația UE; |
| --- | --- |

46.

solicită Comisiei să elaboreze un proiect de comunicare cu privire la posibilitatea de a introduce sisteme de gestiune bazate pe performanțe în toate sectoarele PAC, în special în secțiunea referitoare la investiții a politicii de dezvoltare rurală, cu scopul de a iniția o dezbatere cu toate părțile implicate și de a introduce, astfel, acest principiu în legislația UE;

| 47. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului European și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

47.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului European și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Raportul anual de activitate pe 2013 al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală

(2)  Avizul nr. 1/2012 al Curții de Conturi Europene referitor la o serie de propuneri de regulamente privind politica agricolă comună pentru perioada 2014-2020.

(3)  A se vedea Raportul anual al CCE pentru 2013, punctul 3.8.

(4)  A se vedea Raportul anual al CCE pentru 2013, punctul 4.8.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/57

---

P8_TA(2015)0290

Întreprinderile familiale din Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la întreprinderile familiale din Europa (2014/2210(INI))

(2017/C 316/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 17 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere criteriile stabilite în 2003 de Comisia Europeană privind definiția întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), |
| --- | --- |

—

având în vedere criteriile stabilite în 2003 de Comisia Europeană privind definiția întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri),

| — | având în vedere „Planul de acțiune antreprenoriat 2020” al Comisiei Europene (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Planul de acțiune antreprenoriat 2020” al Comisiei Europene (COM(2012)0795),

| — | având în vedere raportul din 2009 al grupului de experți ai Comisiei Europene, intitulat „Overview of family-business-relevant issues: research, policy measures and existing studies” (Perspectivă generală asupra problemelor relevante pentru întreprinderile familiale: cercetare, măsuri de politică și studii existente), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2009 al grupului de experți ai Comisiei Europene, intitulat „Overview of family-business-relevant issues: research, policy measures and existing studies” (Perspectivă generală asupra problemelor relevante pentru întreprinderile familiale: cercetare, măsuri de politică și studii existente),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 referitoare la reindustrializarea Europei în vederea promovării competitivității și a durabilității (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 referitoare la reindustrializarea Europei în vederea promovării competitivității și a durabilității (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”: Un „Small Business Act” pentru Europa” (COM(2008)0394); |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”: Un „Small Business Act” pentru Europa” (COM(2008)0394);

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0223/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0223/2015),

| A. | întrucât proprietatea este protejată în temeiul articolului 17 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât proprietatea este protejată în temeiul articolului 17 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| B. | întrucât întreprinderile familiale în general au contribuit în mod semnificativ la redresarea economiei europene și au jucat un rol important în favoarea creșterii economice și a dezvoltării sociale, a reducerii șomajului, în special în rândul tinerilor, și a investițiilor în capitalul uman; întrucât caracterul multigenerațional al întreprinderilor familiale consolidează stabilitatea economiei; întrucât întreprinderile familiale joacă, în general, un rol esențial în cadrul dezvoltării regionale, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, transmiterea know-how-ului și organizarea teritorială; întrucât politicile destinate întreprinderilor familiale ar putea stimula spiritul antreprenorial și motiva familiile europene să își creeze propriile întreprinderi familiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât întreprinderile familiale în general au contribuit în mod semnificativ la redresarea economiei europene și au jucat un rol important în favoarea creșterii economice și a dezvoltării sociale, a reducerii șomajului, în special în rândul tinerilor, și a investițiilor în capitalul uman; întrucât caracterul multigenerațional al întreprinderilor familiale consolidează stabilitatea economiei; întrucât întreprinderile familiale joacă, în general, un rol esențial în cadrul dezvoltării regionale, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, transmiterea know-how-ului și organizarea teritorială; întrucât politicile destinate întreprinderilor familiale ar putea stimula spiritul antreprenorial și motiva familiile europene să își creeze propriile întreprinderi familiale;

| C. | întrucât, conform Anuarului privind întreprinderile familiale din 2014, elaborat de Ernst and Young, 85 % din întreprinderile din Europa sunt întreprinderi familiale, care asigură 60 % din locurile de muncă din sectorul privat; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform Anuarului privind întreprinderile familiale din 2014, elaborat de Ernst and Young, 85 % din întreprinderile din Europa sunt întreprinderi familiale, care asigură 60 % din locurile de muncă din sectorul privat;

| D. | întrucât întreprinderile familiale au dimensiuni diferite, motiv pentru care sunt expuse unor dificultăți și probleme diferite; |
| --- | --- |

D.

întrucât întreprinderile familiale au dimensiuni diferite, motiv pentru care sunt expuse unor dificultăți și probleme diferite;

| E. | întrucât, în vreme ce majoritatea lor sunt IMM-uri, întreprinderile familiale pot fi de dimensiune mică, mijlocie sau mare, cotate sau necotate la bursă; întrucât acestea sunt în general asociate IMM-urilor, trecându-se cu vederea faptul că există și întreprinderi multinaționale foarte mari care sunt întreprinderi familiale; întrucât în unele state membre ale UE există câteva întreprinderi familiale a căror cifră de afaceri reprezintă o mare parte a cifrei de afaceri a tuturor întreprinderilor și care contribuie astfel în mod decisiv la păstrarea locurilor de muncă, inclusiv în situații de criză, la crearea de locuri de muncă și la creștere, precum și la succesul economic al țării respective; întrucât multe întreprinderi familiale cărora nu li se mai aplică definiția IMM-urilor, dar care sunt, totodată, departe de a fi considerate mari corporații, nu au dreptul de a beneficia de anumite posibilități de finanțare și derogări administrative; întrucât toate acestea duc, bineînțeles, la o birocrație inutilă care reprezintă o povară importantă în special pentru aceste întreprinderi familiale cu capitalizare medie; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în vreme ce majoritatea lor sunt IMM-uri, întreprinderile familiale pot fi de dimensiune mică, mijlocie sau mare, cotate sau necotate la bursă; întrucât acestea sunt în general asociate IMM-urilor, trecându-se cu vederea faptul că există și întreprinderi multinaționale foarte mari care sunt întreprinderi familiale; întrucât în unele state membre ale UE există câteva întreprinderi familiale a căror cifră de afaceri reprezintă o mare parte a cifrei de afaceri a tuturor întreprinderilor și care contribuie astfel în mod decisiv la păstrarea locurilor de muncă, inclusiv în situații de criză, la crearea de locuri de muncă și la creștere, precum și la succesul economic al țării respective; întrucât multe întreprinderi familiale cărora nu li se mai aplică definiția IMM-urilor, dar care sunt, totodată, departe de a fi considerate mari corporații, nu au dreptul de a beneficia de anumite posibilități de finanțare și derogări administrative; întrucât toate acestea duc, bineînțeles, la o birocrație inutilă care reprezintă o povară importantă în special pentru aceste întreprinderi familiale cu capitalizare medie;

| F. | întrucât un număr semnificativ de întreprinderi familiale își desfășoară activitatea în mai mult de o țară, ceea ce înseamnă că modelul de întreprindere familială are o dimensiune transnațională; |
| --- | --- |

F.

întrucât un număr semnificativ de întreprinderi familiale își desfășoară activitatea în mai mult de o țară, ceea ce înseamnă că modelul de întreprindere familială are o dimensiune transnațională;

| G. | întrucât impozitarea directă și dreptul succesoral țin de competența statelor membre și întrucât unele state membre au adoptat măsuri care sprijină întreprinderile familiale și răspund preocupărilor acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât impozitarea directă și dreptul succesoral țin de competența statelor membre și întrucât unele state membre au adoptat măsuri care sprijină întreprinderile familiale și răspund preocupărilor acestora;

| H. | întrucât întreprinderile familiale sunt percepute ca acționând cu un nivel ridicat de integritate și valori în cadrul operațiunilor lor comerciale și întrucât acestea introduc standarde înalte în ceea ce privește responsabilitatea socială a întreprinderilor față de angajații lor și de mediu, fapt care creează un mediu favorabil pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată; întrucât întreprinderile familiale garantează în general transmiterea de cunoștințe și de competențe și, în anumite cazuri, joacă un rol important în legăturile sociale; |
| --- | --- |

H.

întrucât întreprinderile familiale sunt percepute ca acționând cu un nivel ridicat de integritate și valori în cadrul operațiunilor lor comerciale și întrucât acestea introduc standarde înalte în ceea ce privește responsabilitatea socială a întreprinderilor față de angajații lor și de mediu, fapt care creează un mediu favorabil pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată; întrucât întreprinderile familiale garantează în general transmiterea de cunoștințe și de competențe și, în anumite cazuri, joacă un rol important în legăturile sociale;

| I. | întrucât, în domeniul agricol, fermele familiale reprezintă principalul model de întreprindere și contribuie în mod substanțial la prevenirea depopulării rurale și, în multe cazuri, constituie singura sursă de angajare în regiuni ale Europei în care dezvoltarea înregistrează cele mai mari întârzieri, în special în regiunile cel mai puțin industrializate; întrucât fermele familiale pot reprezenta un model de succes datorită faptului că pun în practică principiul economiei circulare sustenabile din punct de vedere social și ecologic și datorită faptului că, în acest context, femeile, atunci când conduc aceste ferme familiale, contribuie nu doar cu o cultură antreprenorială, ci și cu abilități sociale și de comunicare specifice; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în domeniul agricol, fermele familiale reprezintă principalul model de întreprindere și contribuie în mod substanțial la prevenirea depopulării rurale și, în multe cazuri, constituie singura sursă de angajare în regiuni ale Europei în care dezvoltarea înregistrează cele mai mari întârzieri, în special în regiunile cel mai puțin industrializate; întrucât fermele familiale pot reprezenta un model de succes datorită faptului că pun în practică principiul economiei circulare sustenabile din punct de vedere social și ecologic și datorită faptului că, în acest context, femeile, atunci când conduc aceste ferme familiale, contribuie nu doar cu o cultură antreprenorială, ci și cu abilități sociale și de comunicare specifice;

| J. | întrucât grupul de experți al Comisiei privind întreprinderile familiale și-a încheiat activitatea cu peste cinci ani în urmă, iar de atunci, la nivelul UE, nu a mai fost luată nicio altă inițiativă europeană; întrucât există în continuare o lipsă de cercetare și de date la nivel național și european cu privire la înțelegerea nevoilor și structurilor speciale ale întreprinderilor familiale; |
| --- | --- |

J.

întrucât grupul de experți al Comisiei privind întreprinderile familiale și-a încheiat activitatea cu peste cinci ani în urmă, iar de atunci, la nivelul UE, nu a mai fost luată nicio altă inițiativă europeană; întrucât există în continuare o lipsă de cercetare și de date la nivel național și european cu privire la înțelegerea nevoilor și structurilor speciale ale întreprinderilor familiale;

| K. | întrucât nu există, la nivel european, o definiție obligatorie din punct de vedere juridic, concretă, simplă și armonizată a întreprinderilor familiale; |
| --- | --- |

K.

întrucât nu există, la nivel european, o definiție obligatorie din punct de vedere juridic, concretă, simplă și armonizată a întreprinderilor familiale;

| L. | întrucât, din cauza faptului că nu există o astfel de definiție, nu este posibil să se colecteze date comparabile din statele membre ale UE pentru a atrage atenția asupra situației, nevoilor și realizărilor economice deosebite ale întreprinderilor familiale; întrucât această lipsă de date fiabile și comparabile poate afecta procesul decizional în materie de politici și poate conduce la neîndeplinirea nevoilor întreprinderilor familiale; |
| --- | --- |

L.

întrucât, din cauza faptului că nu există o astfel de definiție, nu este posibil să se colecteze date comparabile din statele membre ale UE pentru a atrage atenția asupra situației, nevoilor și realizărilor economice deosebite ale întreprinderilor familiale; întrucât această lipsă de date fiabile și comparabile poate afecta procesul decizional în materie de politici și poate conduce la neîndeplinirea nevoilor întreprinderilor familiale;

| M. | întrucât întreprinderile familiale, dincolo de semnificația lor economică, joacă un rol important și din punct de vedere social; |
| --- | --- |

M.

întrucât întreprinderile familiale, dincolo de semnificația lor economică, joacă un rol important și din punct de vedere social;

| N. | întrucât nu există în toate cele 28 de state membre ale UE sindicate sau alte structuri de reprezentare a intereselor care să se ocupe în mod explicit de problemele întreprinderilor familiale; |
| --- | --- |

N.

întrucât nu există în toate cele 28 de state membre ale UE sindicate sau alte structuri de reprezentare a intereselor care să se ocupe în mod explicit de problemele întreprinderilor familiale;

| O. | întrucât eforturile depuse la nivelul UE în ceea ce privește stimularea antreprenoriatului și a întreprinderilor nou-înființate ar trebui să fie consolidate și completate cu o atenție mai mare acordată facilitării și stimulării supraviețuirii pe termen lung a întreprinderilor familiale; |
| --- | --- |

O.

întrucât eforturile depuse la nivelul UE în ceea ce privește stimularea antreprenoriatului și a întreprinderilor nou-înființate ar trebui să fie consolidate și completate cu o atenție mai mare acordată facilitării și stimulării supraviețuirii pe termen lung a întreprinderilor familiale;

| P. | întrucât modelul de întreprindere familială este răspândit în mod inegal la nivelul statelor membre; întrucât o pondere semnificativă a întreprinderilor familiale din Europa au o dimensiune transnațională și își desfășoară activitatea în diferite state membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât modelul de întreprindere familială este răspândit în mod inegal la nivelul statelor membre; întrucât o pondere semnificativă a întreprinderilor familiale din Europa au o dimensiune transnațională și își desfășoară activitatea în diferite state membre;

| Q. | întrucât femeile din UE câștigă, în medie, cu 16 % mai puțin pe oră decât bărbații și sunt puțin reprezentate în posturile de conducere și de nivel înalt și întrucât femeile și bărbații nu sunt supuși acelorași practici de muncă și nici acelorași sisteme de salarizare, ceea ce afectează independența lor economică, participarea deplină a acestora la piața muncii și concilierea vieții de familie cu viața profesională; |
| --- | --- |

Q.

întrucât femeile din UE câștigă, în medie, cu 16 % mai puțin pe oră decât bărbații și sunt puțin reprezentate în posturile de conducere și de nivel înalt și întrucât femeile și bărbații nu sunt supuși acelorași practici de muncă și nici acelorași sisteme de salarizare, ceea ce afectează independența lor economică, participarea deplină a acestora la piața muncii și concilierea vieții de familie cu viața profesională;

| R. | întrucât femeile joacă adesea un rol invizibil sau acționează ca mandatare, fără ca statutul lor profesional sau drepturile salariale să fie recunoscute în mod corespunzător, ceea ce are repercusiuni grave în ceea ce privește contribuțiile la asigurările sociale, pensiile și drepturile lor sociale, precum și recunoașterea competențelor lor, așa cum o demonstrează datele privind diferența de remunerare între femei și bărbați și diferența de pensie (3), |
| --- | --- |

R.

întrucât femeile joacă adesea un rol invizibil sau acționează ca mandatare, fără ca statutul lor profesional sau drepturile salariale să fie recunoscute în mod corespunzător, ceea ce are repercusiuni grave în ceea ce privește contribuțiile la asigurările sociale, pensiile și drepturile lor sociale, precum și recunoașterea competențelor lor, așa cum o demonstrează datele privind diferența de remunerare între femei și bărbați și diferența de pensie (3),

Rolul întreprinderilor familiale pentru economie

| 1. | subliniază că întreprinderile familiale tind să dea dovadă de multă responsabilitate socială față de angajații lor și să-și gestioneze resursele în mod activ și responsabil și, în principiu, abordează viitorul economic al întreprinderii pe termen lung și durabil (acționând ca niște „comercianți onorabili”, proprietari sau gestionari responsabili) și aduc, prin urmare, o contribuție importantă, atât la nivelul comunităților locale, cât și la nivelul competitivității Europei și al creării și păstrării locurilor de muncă de înaltă calitate; |
| --- | --- |

1.

subliniază că întreprinderile familiale tind să dea dovadă de multă responsabilitate socială față de angajații lor și să-și gestioneze resursele în mod activ și responsabil și, în principiu, abordează viitorul economic al întreprinderii pe termen lung și durabil (acționând ca niște „comercianți onorabili”, proprietari sau gestionari responsabili) și aduc, prin urmare, o contribuție importantă, atât la nivelul comunităților locale, cât și la nivelul competitivității Europei și al creării și păstrării locurilor de muncă de înaltă calitate;

| 2. | subliniază că, având în vedere tradiția lor, întreprinderile familiale sunt foarte legate de locul unde se află și creează astfel locuri de muncă în spațiul rural și în zone mai puțin atrăgătoare, contribuind în acest fel la combaterea procesului de îmbătrânire și de depopulare care afectează multe zone din Uniunea Europeană; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să asigure infrastructura necesară și eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru a garanta competitivitatea, reînnoirea, creșterea și durabilitatea acestor întreprinderi, în special a microîntreprinderilor și a întreprinderilor nou-înființate, și pentru a facilita colaborarea transsectorială și transfrontalieră, sprijinind astfel dezvoltarea și internaționalizarea acestora; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, având în vedere tradiția lor, întreprinderile familiale sunt foarte legate de locul unde se află și creează astfel locuri de muncă în spațiul rural și în zone mai puțin atrăgătoare, contribuind în acest fel la combaterea procesului de îmbătrânire și de depopulare care afectează multe zone din Uniunea Europeană; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să asigure infrastructura necesară și eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru a garanta competitivitatea, reînnoirea, creșterea și durabilitatea acestor întreprinderi, în special a microîntreprinderilor și a întreprinderilor nou-înființate, și pentru a facilita colaborarea transsectorială și transfrontalieră, sprijinind astfel dezvoltarea și internaționalizarea acestora;

| 3. | recunoaște faptul că întreprinderile familiale oferă cel mai mare număr de locuri de muncă din sectorul privat și că ceea ce este benefic continuității, reînnoirii și creșterii din sectorul întreprinderilor familiale este, prin urmare, benefic și pentru continuitatea, reînnoirea și creșterea economiei europene; |
| --- | --- |

3.

recunoaște faptul că întreprinderile familiale oferă cel mai mare număr de locuri de muncă din sectorul privat și că ceea ce este benefic continuității, reînnoirii și creșterii din sectorul întreprinderilor familiale este, prin urmare, benefic și pentru continuitatea, reînnoirea și creșterea economiei europene;

| 4. | constată faptul că în special întreprinderile familiale foarte specializate au rol important în calitate de furnizori și inovatori pentru întreprinderi mai mari și, având în vedere activitatea lor economică de lungă durată și care trece de la o generație la alta, dau siguranță materială întreprinderilor pe care le aprovizionează și contribuie astfel în mod semnificativ la creșterea economică; |
| --- | --- |

4.

constată faptul că în special întreprinderile familiale foarte specializate au rol important în calitate de furnizori și inovatori pentru întreprinderi mai mari și, având în vedere activitatea lor economică de lungă durată și care trece de la o generație la alta, dau siguranță materială întreprinderilor pe care le aprovizionează și contribuie astfel în mod semnificativ la creșterea economică;

| 5. | reamintește Comisiei faptul că majoritatea întreprinderilor familiale sunt IMM-uri (4) și că, prin urmare, este esențial să se aplice principiul „a gândi mai întâi la scară mică” pentru o mai bună adaptare a legislației europene la realitățile și nevoile acestor întreprinderi, precum și pentru a le permite să beneficieze de programe de sprijin și de dispozitive de reducere a constrângerilor administrative; |
| --- | --- |

5.

reamintește Comisiei faptul că majoritatea întreprinderilor familiale sunt IMM-uri (4) și că, prin urmare, este esențial să se aplice principiul „a gândi mai întâi la scară mică” pentru o mai bună adaptare a legislației europene la realitățile și nevoile acestor întreprinderi, precum și pentru a le permite să beneficieze de programe de sprijin și de dispozitive de reducere a constrângerilor administrative;

| 6. | constată că întreprinderile familiale pot juca un rol important în ceea ce privește încurajarea participării minorităților și a grupurilor slab reprezentate la economiile locale; |
| --- | --- |

6.

constată că întreprinderile familiale pot juca un rol important în ceea ce privește încurajarea participării minorităților și a grupurilor slab reprezentate la economiile locale;

| 7. | indică faptul că nivelul mai ridicat de încredere între membrii familiei asigură un grad mai ridicat de flexibilitate întreprinderilor familiale și permite adaptarea lor mai rapidă la modificările din mediul economic și social; în același timp, dacă operează pe piețe de nișă pe perioade lungi de timp, întreprinderile familiale pot excela în identificarea noilor oportunități și a posibilităților de inovare; |
| --- | --- |

7.

indică faptul că nivelul mai ridicat de încredere între membrii familiei asigură un grad mai ridicat de flexibilitate întreprinderilor familiale și permite adaptarea lor mai rapidă la modificările din mediul economic și social; în același timp, dacă operează pe piețe de nișă pe perioade lungi de timp, întreprinderile familiale pot excela în identificarea noilor oportunități și a posibilităților de inovare;

Finanțare

| 8. | constată că întreprinderile familiale au adesea o rată a capitalului propriu mult mai ridicată decât celelalte tipuri de întreprinderi, că această rată ridicată a capitalului propriu duce la stabilitatea economică a întreprinderilor și a întregii economii și lasă, totodată, loc pentru alte investiții în întreprinderea respectivă, care nu ar trebui, prin urmare, să fie limitat și mai mult; |
| --- | --- |

8.

constată că întreprinderile familiale au adesea o rată a capitalului propriu mult mai ridicată decât celelalte tipuri de întreprinderi, că această rată ridicată a capitalului propriu duce la stabilitatea economică a întreprinderilor și a întregii economii și lasă, totodată, loc pentru alte investiții în întreprinderea respectivă, care nu ar trebui, prin urmare, să fie limitat și mai mult;

| 9. | solicită, în acest context, statelor membre să se asigure că normele naționale privind impozitarea succesiunilor și a donațiilor, datoriile și capitalurile și impozitarea întreprinderilor sprijină, și nu îngrădesc finanțarea prin capitaluri proprii, care este atât de importantă pentru întreprinderile familiale; reamintește că impozitarea directă și dreptul succesoral țin de competența statelor membre; solicită, prin urmare, statelor membre să analizeze tendința de îndatorare în contextul codurilor fiscale interne, evaluând impactul acesteia asupra structurii de finanțare a societăților și a nivelului de investiții și să asigure un tratament egal între finanțarea prin capitaluri proprii și finanțarea prin îndatorare pentru a nu împiedica transferul dreptului de proprietate și perspectivele pe termen lung ale întreprinderilor familiale; solicită Comisiei și statelor membre să analizeze, din prisma concurenței loiale, discriminarea fiscală a finanțării prin capitaluri proprii; |
| --- | --- |

9.

solicită, în acest context, statelor membre să se asigure că normele naționale privind impozitarea succesiunilor și a donațiilor, datoriile și capitalurile și impozitarea întreprinderilor sprijină, și nu îngrădesc finanțarea prin capitaluri proprii, care este atât de importantă pentru întreprinderile familiale; reamintește că impozitarea directă și dreptul succesoral țin de competența statelor membre; solicită, prin urmare, statelor membre să analizeze tendința de îndatorare în contextul codurilor fiscale interne, evaluând impactul acesteia asupra structurii de finanțare a societăților și a nivelului de investiții și să asigure un tratament egal între finanțarea prin capitaluri proprii și finanțarea prin îndatorare pentru a nu împiedica transferul dreptului de proprietate și perspectivele pe termen lung ale întreprinderilor familiale; solicită Comisiei și statelor membre să analizeze, din prisma concurenței loiale, discriminarea fiscală a finanțării prin capitaluri proprii;

| 10. | subliniază că asigurarea pe termen lung a finanțării întreprinderilor a devenit un factor de competitivitate esențial; evidențiază, în acest context, importanța unor structuri ale pieței financiare stabile la nivel internațional; solicită Comisiei să se asigure că, în cadrul reglementării piețelor financiare, nu creează sarcini inutile pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

10.

subliniază că asigurarea pe termen lung a finanțării întreprinderilor a devenit un factor de competitivitate esențial; evidențiază, în acest context, importanța unor structuri ale pieței financiare stabile la nivel internațional; solicită Comisiei să se asigure că, în cadrul reglementării piețelor financiare, nu creează sarcini inutile pentru întreprinderi;

| 11. | solicită Comisiei să ia în considerare extinderea categoriei de beneficiari ai tuturor instrumentelor existente pentru IMM-uri și/sau antreprenori, în special COSME, la întreprinderile familiale cu capitalizare medie; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să ia în considerare extinderea categoriei de beneficiari ai tuturor instrumentelor existente pentru IMM-uri și/sau antreprenori, în special COSME, la întreprinderile familiale cu capitalizare medie;

| 12. | subliniază faptul că, din cauza crizei financiare și a ciclului economic defavorabil, multe dintre funcțiile întreprinderilor familiale sunt insuficient finanțate, precum și că este important ca acestea să beneficieze de acces deschis și ușor la surse de finanțare alternative; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că, din cauza crizei financiare și a ciclului economic defavorabil, multe dintre funcțiile întreprinderilor familiale sunt insuficient finanțate, precum și că este important ca acestea să beneficieze de acces deschis și ușor la surse de finanțare alternative;

| 13. | constată, în acest context, importanța promovării de forme alternative de împrumuturi pentru întreprinderile familiale, precum cooperativele de credit; |
| --- | --- |

13.

constată, în acest context, importanța promovării de forme alternative de împrumuturi pentru întreprinderile familiale, precum cooperativele de credit;

Provocări

| 14. | remarcă faptul că 35 % din întreprinderile care nu investesc în piețe din alte țări fac acest lucru din cauza faptului că nu cunosc suficient aceste piețe și a faptului că nu au experiență suficientă în ceea ce privește internaționalizarea; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să pună la dispoziție mai ales pentru micile întreprinderi familiale informații privind posibilitățile de internaționalizare, prin intermediul portalului de internaționalizare al IMM-urilor și al Platformei europene de colaborare între grupuri (ECCP), și să se asigure că acestea au acces la un schimb de experiență și de bune practici îmbunătățit, inclusiv posibilități de internaționalizare prin internet; solicită, de asemenea, statelor membre să pună la dispoziție servicii de asistență pentru planurile de internaționalizare, de exemplu sub forma unor oferte de informare pentru întreprinderi sau a unor garanții pentru credit la export, prin eliminarea barierelor în calea comerțului și prin promovarea educației specifice pentru o cultură a antreprenariatului și a întreprinderilor familiale; |
| --- | --- |

14.

remarcă faptul că 35 % din întreprinderile care nu investesc în piețe din alte țări fac acest lucru din cauza faptului că nu cunosc suficient aceste piețe și a faptului că nu au experiență suficientă în ceea ce privește internaționalizarea; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să pună la dispoziție mai ales pentru micile întreprinderi familiale informații privind posibilitățile de internaționalizare, prin intermediul portalului de internaționalizare al IMM-urilor și al Platformei europene de colaborare între grupuri (ECCP), și să se asigure că acestea au acces la un schimb de experiență și de bune practici îmbunătățit, inclusiv posibilități de internaționalizare prin internet; solicită, de asemenea, statelor membre să pună la dispoziție servicii de asistență pentru planurile de internaționalizare, de exemplu sub forma unor oferte de informare pentru întreprinderi sau a unor garanții pentru credit la export, prin eliminarea barierelor în calea comerțului și prin promovarea educației specifice pentru o cultură a antreprenariatului și a întreprinderilor familiale;

| 15. | ia act de faptul că internaționalizarea sporită a întreprinderilor familiale oferă mai multe oportunități pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să le furnizeze întreprinderilor familiale mai mici asistența necesară pentru o mai bună utilizare a infrastructurii digitale; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că internaționalizarea sporită a întreprinderilor familiale oferă mai multe oportunități pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să le furnizeze întreprinderilor familiale mai mici asistența necesară pentru o mai bună utilizare a infrastructurii digitale;

| 16. | recunoaște că mediul fiscal, juridic și administrativ în care operează întreprinderile familiale (sau întreprinderile administrate de proprietari) este definit de efectul combinat al dreptului societăților comerciale și al dreptului privat; |
| --- | --- |

16.

recunoaște că mediul fiscal, juridic și administrativ în care operează întreprinderile familiale (sau întreprinderile administrate de proprietari) este definit de efectul combinat al dreptului societăților comerciale și al dreptului privat;

| 17. | constată că 87 % dintre proprietarii întreprinderilor familiale au convingerea că deținerea controlului asupra întreprinderii reprezintă unul dintre factorii-cheie ai succesului (5); constată că, în conformitate cu „Planul de acțiune antreprenoriat 2020” (6) al Comisiei, transferul dreptului de proprietate al unei întreprinderi, precum și transferul conducerii de la o generație la următoarea reprezintă cea mai mare provocare pentru întreprinderile familiale; |
| --- | --- |

17.

constată că 87 % dintre proprietarii întreprinderilor familiale au convingerea că deținerea controlului asupra întreprinderii reprezintă unul dintre factorii-cheie ai succesului (5); constată că, în conformitate cu „Planul de acțiune antreprenoriat 2020” (6) al Comisiei, transferul dreptului de proprietate al unei întreprinderi, precum și transferul conducerii de la o generație la următoarea reprezintă cea mai mare provocare pentru întreprinderile familiale;

| 18. | ia act de faptul că întreprinderile familiale mici și mijlocii se confruntă constant cu provocări cauzate de o nevoie de inovare și de atragerea competențelor și a talentelor potrivite; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să le ofere micilor întreprinderi familiale stimulente pentru a le determina să își asume riscuri pentru a-și asigura creșterea, a implementa formarea profesională a personalului și a-și crea acces la cunoștințe externe; |
| --- | --- |

18.

ia act de faptul că întreprinderile familiale mici și mijlocii se confruntă constant cu provocări cauzate de o nevoie de inovare și de atragerea competențelor și a talentelor potrivite; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să le ofere micilor întreprinderi familiale stimulente pentru a le determina să își asume riscuri pentru a-și asigura creșterea, a implementa formarea profesională a personalului și a-și crea acces la cunoștințe externe;

| 19. | solicită statelor membre să simplifice procedurile administrative și sistemele de impozitare, luând în considerare, în special, provocările specifice ale întreprinderilor mici și mijlocii și ale întreprinderilor familiale; |
| --- | --- |

19.

solicită statelor membre să simplifice procedurile administrative și sistemele de impozitare, luând în considerare, în special, provocările specifice ale întreprinderilor mici și mijlocii și ale întreprinderilor familiale;

| 20. | îndeamnă Comisia și statele membre să adopte măsuri în vederea dezvoltării spiritului antreprenorial digital și a competențelor digitale pentru a le permite întreprinderilor familiale să profite pe deplin de tehnologiile digitale; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Comisia și statele membre să adopte măsuri în vederea dezvoltării spiritului antreprenorial digital și a competențelor digitale pentru a le permite întreprinderilor familiale să profite pe deplin de tehnologiile digitale;

| 21. | solicită, prin urmare, statelor membre să îmbunătățească condițiile-cadru legale pentru transferul întreprinderilor familiale și să creeze instrumente speciale de finanțare a transferului întreprinderilor familiale și să prevină astfel lipsa de lichidități, pentru ca existența întreprinderilor familiale să fie asigurată, iar vânzările de urgență împiedicate; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze formarea specifică pentru întreprinderile familiale în ceea ce privește transferurile de întreprindere, structurile de guvernanță, strategiile de proprietar și strategia de inovare, în special în țările în care, din motive istorice, conceptul de întreprindere familială nu este încă suficient de bine încetățenit, această formare putând să contribuie la succesul lor pe termen lung, în special din punctul de vedere al transferurilor de întreprindere; |
| --- | --- |

21.

solicită, prin urmare, statelor membre să îmbunătățească condițiile-cadru legale pentru transferul întreprinderilor familiale și să creeze instrumente speciale de finanțare a transferului întreprinderilor familiale și să prevină astfel lipsa de lichidități, pentru ca existența întreprinderilor familiale să fie asigurată, iar vânzările de urgență împiedicate; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze formarea specifică pentru întreprinderile familiale în ceea ce privește transferurile de întreprindere, structurile de guvernanță, strategiile de proprietar și strategia de inovare, în special în țările în care, din motive istorice, conceptul de întreprindere familială nu este încă suficient de bine încetățenit, această formare putând să contribuie la succesul lor pe termen lung, în special din punctul de vedere al transferurilor de întreprindere;

| 22. | subliniază necesitatea ca întreprinderile familiale să aibă o legătură directă cu activitățile educaționale care le informează constant cu privire la practicile actuale privind buna gestionare a afacerilor; subliniază, în acest sens, faptul că întreprinderile familiale aduc o contribuție esențială la succesul reformelor privind formarea profesională și la creșterea numărului de ucenicii; ia act de faptul că, pe termen lung, sistemele de formare profesională funcționale pot contribui la combaterea deficitului de specialiști și a șomajului în rândul tinerilor; indică faptul că statele membre și Comisia ar trebui să promoveze un schimb de bune practici cu privire la modul în care sistemele de formare profesională pot oferi întreprinderilor familiale cel mai bun mediu de investiții în ucenicii; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea ca întreprinderile familiale să aibă o legătură directă cu activitățile educaționale care le informează constant cu privire la practicile actuale privind buna gestionare a afacerilor; subliniază, în acest sens, faptul că întreprinderile familiale aduc o contribuție esențială la succesul reformelor privind formarea profesională și la creșterea numărului de ucenicii; ia act de faptul că, pe termen lung, sistemele de formare profesională funcționale pot contribui la combaterea deficitului de specialiști și a șomajului în rândul tinerilor; indică faptul că statele membre și Comisia ar trebui să promoveze un schimb de bune practici cu privire la modul în care sistemele de formare profesională pot oferi întreprinderilor familiale cel mai bun mediu de investiții în ucenicii;

| 23. | ia act de necesitatea de a se aborda alte provocări cu care se confruntă întreprinderile familiale, cum ar fi dificultățile în identificarea și păstrarea forței de muncă calificate, precum și de importanța consolidării educației antreprenoriale și a formării în materie de competențe de conducere specifice întreprinderilor familiale; |
| --- | --- |

23.

ia act de necesitatea de a se aborda alte provocări cu care se confruntă întreprinderile familiale, cum ar fi dificultățile în identificarea și păstrarea forței de muncă calificate, precum și de importanța consolidării educației antreprenoriale și a formării în materie de competențe de conducere specifice întreprinderilor familiale;

| 24. | subliniază importanța schemelor de formare finanțate de UE pentru micii antreprenori, care le permit proprietarilor de întreprinderi familiale să își adapteze societățile la un mediu aflat în schimbare rapidă, determinat de integrarea economică mondială în creștere, de apariția unor noi tehnologii și de concentrarea pe o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și mai ecologică; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța schemelor de formare finanțate de UE pentru micii antreprenori, care le permit proprietarilor de întreprinderi familiale să își adapteze societățile la un mediu aflat în schimbare rapidă, determinat de integrarea economică mondială în creștere, de apariția unor noi tehnologii și de concentrarea pe o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și mai ecologică;

| 25. | ia act de faptul că promovarea antreprenoriatului în școli și în alte instituții de învățământ este extrem de importantă pentru dezvoltarea unui spirit mai antreprenorial; consideră, de asemenea, că educația ar trebui să includă aspecte specifice întreprinderii familiale, cum ar fi dreptul de proprietate, succesiunea și gestiunea familială, împreună cu informații mai generale precum importanța inovării ca mijloc de reinventare a întreprinderii; |
| --- | --- |

25.

ia act de faptul că promovarea antreprenoriatului în școli și în alte instituții de învățământ este extrem de importantă pentru dezvoltarea unui spirit mai antreprenorial; consideră, de asemenea, că educația ar trebui să includă aspecte specifice întreprinderii familiale, cum ar fi dreptul de proprietate, succesiunea și gestiunea familială, împreună cu informații mai generale precum importanța inovării ca mijloc de reinventare a întreprinderii;

| 26. | îndeamnă statele membre să ia în considerare activitățile formale și informale, vizibile și invizibile desfășurate de membrii de familie, inclusiv în cadrul întreprinderilor familiale, și încurajează statele membre să creeze în acest sens un cadru juridic clar; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă statele membre să ia în considerare activitățile formale și informale, vizibile și invizibile desfășurate de membrii de familie, inclusiv în cadrul întreprinderilor familiale, și încurajează statele membre să creeze în acest sens un cadru juridic clar;

| 27. | subliniază faptul că contribuția întreprinderilor familiale la inovare ar putea fi consolidată prin promovarea participării lor la parteneriatele public-private și la clustere, precum și prin promovarea colaborării cu instituțiile de cercetare; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că contribuția întreprinderilor familiale la inovare ar putea fi consolidată prin promovarea participării lor la parteneriatele public-private și la clustere, precum și prin promovarea colaborării cu instituțiile de cercetare;

Perspective

| 28. | solicită Comisiei, în contextul unei mai bune reglementări, să efectueze o analiză a legislației existente care afectează întreprinderile pentru a identifica problemele și barierele în calea creșterii; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei, în contextul unei mai bune reglementări, să efectueze o analiză a legislației existente care afectează întreprinderile pentru a identifica problemele și barierele în calea creșterii;

| 29. | solicită Comisiei să ceară efectuarea unor studii periodice și finanțate în mod adecvat, în care să se analizeze importanța proprietății pentru succesul și supraviețuirea unei întreprinderi și care să evidențieze provocările specifice cu care se confruntă întreprinderile familiale, precum și să propună Parlamentului European și statelor membre o definiție, elaborată în colaborare cu Eurostat, a „întreprinderii familiale”, care să fie viabilă din punct de vedere statistic și aplicabilă în întreaga Europă și care să țină seama de diferitele situații existente în statele membre; solicită, în plus, Comisiei să recurgă la grupul de lucru privind datele referitoare la întreprinderile mici și mijlocii pentru a colecta suficient de multe date, în special privind întreprinderile familiale, în toate statele membre, pentru a putea compara situațiile și nevoile întreprinderilor familiale de diferite mărimi, între ele și în raport cu situațiile întreprinderilor de alt tip, pentru a promova diseminarea de informații și schimburile de know-how și de bune practici în întreaga Uniune, de exemplu, prin stabilirea în cadrul Comisiei a unui punct de contact pentru întreprinderile familiale și prin valorificarea unor programe precum „Erasmus pentru tineri antreprenori”, precum și pentru permite o mai bună direcționare a sprijinului acordat; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să ceară efectuarea unor studii periodice și finanțate în mod adecvat, în care să se analizeze importanța proprietății pentru succesul și supraviețuirea unei întreprinderi și care să evidențieze provocările specifice cu care se confruntă întreprinderile familiale, precum și să propună Parlamentului European și statelor membre o definiție, elaborată în colaborare cu Eurostat, a „întreprinderii familiale”, care să fie viabilă din punct de vedere statistic și aplicabilă în întreaga Europă și care să țină seama de diferitele situații existente în statele membre; solicită, în plus, Comisiei să recurgă la grupul de lucru privind datele referitoare la întreprinderile mici și mijlocii pentru a colecta suficient de multe date, în special privind întreprinderile familiale, în toate statele membre, pentru a putea compara situațiile și nevoile întreprinderilor familiale de diferite mărimi, între ele și în raport cu situațiile întreprinderilor de alt tip, pentru a promova diseminarea de informații și schimburile de know-how și de bune practici în întreaga Uniune, de exemplu, prin stabilirea în cadrul Comisiei a unui punct de contact pentru întreprinderile familiale și prin valorificarea unor programe precum „Erasmus pentru tineri antreprenori”, precum și pentru permite o mai bună direcționare a sprijinului acordat;

| 30. | solicită Comisiei să efectueze un studiu de impact privind măsura în care ar fi posibilă o extindere a definiției IMM-urilor stabilite la nivel european în anul 2003, care să includă, pe lângă criterii pur cantitative, criterii calitative care să țină seama și de proprietatea întreprinderii, luând în considerare interdependența dintre proprietate, control și conducere, faptul că riscul și răspunderea sunt suportate exclusiv de familie, responsabilitatea socială a întreprinderii și, în general, caracterul personal al conducerii unei întreprinderi, inclusiv în relație cu participarea angajaților la gestionarea activităților acesteia, și urmările pe care le-ar putea avea această modificare asupra întreprinderilor familiale, de exemplu în ceea ce privește acordarea unor ajutoare de stat sau eligibilitatea acestor întreprinderi; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să efectueze un studiu de impact privind măsura în care ar fi posibilă o extindere a definiției IMM-urilor stabilite la nivel european în anul 2003, care să includă, pe lângă criterii pur cantitative, criterii calitative care să țină seama și de proprietatea întreprinderii, luând în considerare interdependența dintre proprietate, control și conducere, faptul că riscul și răspunderea sunt suportate exclusiv de familie, responsabilitatea socială a întreprinderii și, în general, caracterul personal al conducerii unei întreprinderi, inclusiv în relație cu participarea angajaților la gestionarea activităților acesteia, și urmările pe care le-ar putea avea această modificare asupra întreprinderilor familiale, de exemplu în ceea ce privește acordarea unor ajutoare de stat sau eligibilitatea acestor întreprinderi;

| 31. | solicită Comisiei să realizeze între timp, în cadrul studiului elaborat de aceasta cu privire la impactul unei astfel de măsuri legislative, un studiu de fezabilitate a unui „test privind întreprinderile familiale” (pentru politici referitoare, de exemplu, la proprietate, structuri de gestiune sau confidențialitate) bazat pe testul IMM-urilor, și, dacă studiul dovedește fezabilitatea unui astfel de test, să îl introducă în cel mai scurt timp pentru a putea determina în avans efectul anumitor acte legislative asupra întreprinderilor familiale și a evita astfel birocrația inutilă și obstacolele dificile pentru întreprinderile familiale, concentrându-se în special pe efectele combinate ale dreptului societăților comerciale și ale dreptului privat; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să realizeze între timp, în cadrul studiului elaborat de aceasta cu privire la impactul unei astfel de măsuri legislative, un studiu de fezabilitate a unui „test privind întreprinderile familiale” (pentru politici referitoare, de exemplu, la proprietate, structuri de gestiune sau confidențialitate) bazat pe testul IMM-urilor, și, dacă studiul dovedește fezabilitatea unui astfel de test, să îl introducă în cel mai scurt timp pentru a putea determina în avans efectul anumitor acte legislative asupra întreprinderilor familiale și a evita astfel birocrația inutilă și obstacolele dificile pentru întreprinderile familiale, concentrându-se în special pe efectele combinate ale dreptului societăților comerciale și ale dreptului privat;

| 32. | constată, de exemplu, că disparitățile în ceea ce privește legislația fiscală, schemele de subvenționare sau implementarea legislației europene în țările învecinate pot cauza probleme la zona de frontieră pentru antreprenori, de exemplu, pentru cei cu întreprinderi familiale; solicită statelor membre să revizuiască proiectele legislative naționale și metodele propuse pentru implementarea legislației europene, pentru a evalua impactul asupra antreprenorilor, de exemplu asupra celor care dețin întreprinderi familiale, în zonele de frontieră; |
| --- | --- |

32.

constată, de exemplu, că disparitățile în ceea ce privește legislația fiscală, schemele de subvenționare sau implementarea legislației europene în țările învecinate pot cauza probleme la zona de frontieră pentru antreprenori, de exemplu, pentru cei cu întreprinderi familiale; solicită statelor membre să revizuiască proiectele legislative naționale și metodele propuse pentru implementarea legislației europene, pentru a evalua impactul asupra antreprenorilor, de exemplu asupra celor care dețin întreprinderi familiale, în zonele de frontieră;

| 33. | solicită Comisiei să înființeze un grup de lucru intern permanent, și să definească domeniul de competențe al acestuia, care să se ocupe în special de nevoile și caracteristicile specifice ale întreprinderilor familiale, să transmită în mod regulat Parlamentului European și statelor membre rapoarte, să încurajeze schimburile de bune practici dintre organizațiile de întreprinderi familiale din statele membre și să difuzeze orientări, precum și texte și soluții standard care să le permită întreprinderilor familiale să își depășească problemele lor specifice; îndeamnă, de asemenea, Comisia să creeze un ghișeu unic pentru întreprinderi, care să servească drept punct de contact la nivel european pentru întreprinderile familiale și grupurile de interese ale întreprinderilor familiale și să ofere asistență cu privire la chestiuni specifice, în special cu privire la legislația europeană și accesul la finanțarea din partea UE; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să înființeze un grup de lucru intern permanent, și să definească domeniul de competențe al acestuia, care să se ocupe în special de nevoile și caracteristicile specifice ale întreprinderilor familiale, să transmită în mod regulat Parlamentului European și statelor membre rapoarte, să încurajeze schimburile de bune practici dintre organizațiile de întreprinderi familiale din statele membre și să difuzeze orientări, precum și texte și soluții standard care să le permită întreprinderilor familiale să își depășească problemele lor specifice; îndeamnă, de asemenea, Comisia să creeze un ghișeu unic pentru întreprinderi, care să servească drept punct de contact la nivel european pentru întreprinderile familiale și grupurile de interese ale întreprinderilor familiale și să ofere asistență cu privire la chestiuni specifice, în special cu privire la legislația europeană și accesul la finanțarea din partea UE;

| 34. | subliniază rolul antreprenorial al femeilor în întreprinderile familiale; solicită Comisiei să lanseze un studiu privind prezența femeilor în întreprinderile familiale în Europa și să evalueze oportunitățile oferite de întreprinderile familiale pentru emanciparea femeilor, egalitatea de șanse și echilibrul dintre viața profesională și cea de familie; subliniază că este important să fie protejat dreptul femeilor la succesiune în întreprinderile familiale în condiții egale cu bărbații, prin promovarea unei culturi a egalității de drepturi între femei și bărbați, care să stimuleze rolul antreprenorial al femeilor în întreprinderile familiale, inclusiv în poziții de conducere; subliniază, de asemenea, faptul că întreprinderile familiale ar trebui să respecte prevederile legale referitoare la securitatea socială, la contribuțiile la sistemul de pensii și la standardele privind condițiile de lucru în siguranță; |
| --- | --- |

34.

subliniază rolul antreprenorial al femeilor în întreprinderile familiale; solicită Comisiei să lanseze un studiu privind prezența femeilor în întreprinderile familiale în Europa și să evalueze oportunitățile oferite de întreprinderile familiale pentru emanciparea femeilor, egalitatea de șanse și echilibrul dintre viața profesională și cea de familie; subliniază că este important să fie protejat dreptul femeilor la succesiune în întreprinderile familiale în condiții egale cu bărbații, prin promovarea unei culturi a egalității de drepturi între femei și bărbați, care să stimuleze rolul antreprenorial al femeilor în întreprinderile familiale, inclusiv în poziții de conducere; subliniază, de asemenea, faptul că întreprinderile familiale ar trebui să respecte prevederile legale referitoare la securitatea socială, la contribuțiile la sistemul de pensii și la standardele privind condițiile de lucru în siguranță;

| 35. | reamintește încă o dată statelor membre și autorităților regionale și locale importanța punerii la dispoziție a unei oferte suficiente de servicii de îngrijire de calitate și la prețuri accesibile pentru copii, persoanele în vârstă și alte persoane dependente, a oferirii de stimulente fiscale pentru întreprinderi și alte compensații pentru a ajuta femeile și bărbații care lucrează ca angajați, ca lucrători care desfășoară o activitate independentă sau ca gestionari ai întreprinderilor familiale, să concilieze viața de familie cu viața profesională; |
| --- | --- |

35.

reamintește încă o dată statelor membre și autorităților regionale și locale importanța punerii la dispoziție a unei oferte suficiente de servicii de îngrijire de calitate și la prețuri accesibile pentru copii, persoanele în vârstă și alte persoane dependente, a oferirii de stimulente fiscale pentru întreprinderi și alte compensații pentru a ajuta femeile și bărbații care lucrează ca angajați, ca lucrători care desfășoară o activitate independentă sau ca gestionari ai întreprinderilor familiale, să concilieze viața de familie cu viața profesională;

| 36. | subliniază necesitatea de a dispune de concedii de maternitate, de paternitate și parentale separate și remunerate în mod corespunzător, care să răspundă nevoilor angajaților, ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă și ale angajatorilor; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea de a dispune de concedii de maternitate, de paternitate și parentale separate și remunerate în mod corespunzător, care să răspundă nevoilor angajaților, ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă și ale angajatorilor;

| 37. | solicită Comisiei Europene și statelor membre să promoveze Rețeaua europeană a ambasadoarelor antreprenoriatului și Rețeaua europeană a mentorilor pentru antreprenorii din rândul femeilor pentru a le spori vizibilitatea; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei Europene și statelor membre să promoveze Rețeaua europeană a ambasadoarelor antreprenoriatului și Rețeaua europeană a mentorilor pentru antreprenorii din rândul femeilor pentru a le spori vizibilitatea;

| 38. | ia act de faptul că, datorită proprietății terenurilor, exploatațiile familiale sunt legate de un anumit loc; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să se asigure că supraviețuirea exploatațiilor familiale nu este pusă în pericol, în special, de prea multă birocrație; atrage atenția asupra rolului important pe care îl au femeile în ceea ce privește gestionarea exploatațiilor familiale și solicită statelor membre să sprijine formarea în domeniul antreprenorial adresată în special femeilor fermieri, în scopul de a consolida și mai mult implicarea femeilor în exploatațiile familiale; |
| --- | --- |

38.

ia act de faptul că, datorită proprietății terenurilor, exploatațiile familiale sunt legate de un anumit loc; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să se asigure că supraviețuirea exploatațiilor familiale nu este pusă în pericol, în special, de prea multă birocrație; atrage atenția asupra rolului important pe care îl au femeile în ceea ce privește gestionarea exploatațiilor familiale și solicită statelor membre să sprijine formarea în domeniul antreprenorial adresată în special femeilor fermieri, în scopul de a consolida și mai mult implicarea femeilor în exploatațiile familiale;

| 39. | solicită Comisiei să stimuleze o consolidare a spiritului antreprenorial în întreaga UE, luând în considerare importanța întreprinderilor familiale în ceea ce privește economia UE, și să creeze un cadru favorabil performanțelor economice; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să stimuleze o consolidare a spiritului antreprenorial în întreaga UE, luând în considerare importanța întreprinderilor familiale în ceea ce privește economia UE, și să creeze un cadru favorabil performanțelor economice;

| 40. | solicită Comisiei să elaboreze în mod urgent o comunicare în care să se analizeze rolul întreprinderilor familiale în ceea ce privește stimularea creșterii și a competitivității economiei europene până în 2020, precum și o foaie de parcurs în care să fie enumerate măsurile care pot consolida cadrul economic și dezvoltarea întreprinderilor familiale din UE, pot spori gradul de sensibilizare cu privire la necesitatea abordării provocărilor specifice cu care se confruntă întreprinderile familiale și pot îmbunătăți competitivitatea, perspectivele internaționale și potențialul de creare de locuri de muncă al acestora; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să elaboreze în mod urgent o comunicare în care să se analizeze rolul întreprinderilor familiale în ceea ce privește stimularea creșterii și a competitivității economiei europene până în 2020, precum și o foaie de parcurs în care să fie enumerate măsurile care pot consolida cadrul economic și dezvoltarea întreprinderilor familiale din UE, pot spori gradul de sensibilizare cu privire la necesitatea abordării provocărilor specifice cu care se confruntă întreprinderile familiale și pot îmbunătăți competitivitatea, perspectivele internaționale și potențialul de creare de locuri de muncă al acestora;

o

o o

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

41.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0036.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0032.

(3)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/gender_pay_gap/140319_gpg_ro.pdf

(4)  Raportul final al Grupului de experți al Comisiei Europene intitulat „OVERVIEW OF FAMILY–BUSINESS–RELEVANT ISSUES” (Studiu general privind aspectele relevante legate de întreprinderile familiale), din noiembrie 2009.

(5)  European Family Business Barometer, iunie 2014.

(6)  COM(2012)0795.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/64

---

P8_TA(2015)0291

Exploatarea potențialului cercetării și inovării în economia albastră de a genera locuri de muncă și creștere economică

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la exploatarea potențialului cercetării și inovării în economia albastră de a genera locuri de muncă și creștere economică (2014/2240(INI))

(2017/C 316/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 mai 2014, intitulată „Inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă” (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 mai 2014, intitulată „Inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă” (COM(2014)0254),

| — | având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (1),

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 intitulată „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 – O Uniune a inovării” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 intitulată „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 – O Uniune a inovării” (COM(2010)0546),

| — | având în vedre Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2007 intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

având în vedre Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2007 intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (COM(2007)0575),

| — | având în vedere Declarația de la Limassol din 8 octombrie 2012 privind o agendă marină și maritimă pentru creștere economică și locuri de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Limassol din 8 octombrie 2012 privind o agendă marină și maritimă pentru creștere economică și locuri de muncă,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2012 intitulată „«Creșterea albastră”: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2012 intitulată „«Creșterea albastră”: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim” (COM(2012)0494),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 mai 2013 intitulată „Plan de acțiune pentru o strategie maritimă în zona Oceanului Atlantic. Realizarea unei creșteri inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii” (COM(2013)0279), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 mai 2013 intitulată „Plan de acțiune pentru o strategie maritimă în zona Oceanului Atlantic. Realizarea unei creșteri inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii” (COM(2013)0279),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 august 2012 intitulată „Cunoașterea mediului marin 2020: de la cartografierea fundului mării la prognoza oceanografică” (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 august 2012 intitulată „Cunoașterea mediului marin 2020: de la cartografierea fundului mării la prognoza oceanografică” (COM(2012)0473),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 iulie 2013 referitoare la Creșterea albastră: consolidarea creșterii durabile în sectoarele de transport marin, maritim și de turism ale UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 iulie 2013 referitoare la Creșterea albastră: consolidarea creșterii durabile în sectoarele de transport marin, maritim și de turism ale UE (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la cunoașterea mediului marin 2020: „Cartografierea fundului mării în vederea promovării pescuitului sustenabil” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la cunoașterea mediului marin 2020: „Cartografierea fundului mării în vederea promovării pescuitului sustenabil” (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la măsurile specifice luate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului cu scopul de a dezvolta rolul femeii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la măsurile specifice luate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului cu scopul de a dezvolta rolul femeii (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2020-2014) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2020-2014) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1292/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1292/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (7),

| — | având în vedere Decizia nr. 1312/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuția EIT la o Europă mai inovatoare (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1312/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuția EIT la o Europă mai inovatoare (8),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 octombrie 2014 privind inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 octombrie 2014 privind inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă (9),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014, privind inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014, privind inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2014 intitulată „O strategie europeană pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în turismul maritim și costier” (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2014 intitulată „O strategie europeană pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în turismul maritim și costier” (COM(2014)0086),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Competitivitate din 4 decembrie 2014 privind consolidarea turismului prin valorificarea patrimoniului cultural, natural și maritim al Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Competitivitate din 4 decembrie 2014 privind consolidarea turismului prin valorificarea patrimoniului cultural, natural și maritim al Europei,

| — | având în vedere declarația finală adoptată în cadrul Conferinței ONU privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) organizată la Rio de Janeiro, Brazilia, în perioada 20-22 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală adoptată în cadrul Conferinței ONU privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) organizată la Rio de Janeiro, Brazilia, în perioada 20-22 iunie 2012,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și cel al Comisiei pentru pescuit (A8-0214/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și cel al Comisiei pentru pescuit (A8-0214/2015),

| A. | întrucât conceptul de economie albastră acoperă o gamă largă de sectoare de activitate economică legate de mări și oceane, inclusiv sectoare tradiționale sau sectoare stabilite și emergente, precum pescuit, acvacultură, transporturi maritime și fluviale, porturi și logistică, turism, activități nautice de agrement și de croazieră, construcții și reparații navale, lucrări maritime și de protecție a zonelor de coastă, explorare și exploatare de resurse minerale (offshore), exploatarea energiei eoliene și marine (offshore) și biotehnologie; |
| --- | --- |

A.

întrucât conceptul de economie albastră acoperă o gamă largă de sectoare de activitate economică legate de mări și oceane, inclusiv sectoare tradiționale sau sectoare stabilite și emergente, precum pescuit, acvacultură, transporturi maritime și fluviale, porturi și logistică, turism, activități nautice de agrement și de croazieră, construcții și reparații navale, lucrări maritime și de protecție a zonelor de coastă, explorare și exploatare de resurse minerale (offshore), exploatarea energiei eoliene și marine (offshore) și biotehnologie;

| B. | întrucât dezvoltarea economiei albastre ar trebui să se concentreze pe activitățile economice sustenabile care răspund nevoilor generațiilor actuale și viitoare și generează prosperitate pentru societate; |
| --- | --- |

B.

întrucât dezvoltarea economiei albastre ar trebui să se concentreze pe activitățile economice sustenabile care răspund nevoilor generațiilor actuale și viitoare și generează prosperitate pentru societate;

| C. | întrucât dezvoltarea economiei albastre are nevoie de o integrare profundă a cunoștințelor științifice ca bază pentru cercetare și inovare și întrucât domeniile științifice și tehnologice care au legătură cu economia albastră sunt foarte diverse; |
| --- | --- |

C.

întrucât dezvoltarea economiei albastre are nevoie de o integrare profundă a cunoștințelor științifice ca bază pentru cercetare și inovare și întrucât domeniile științifice și tehnologice care au legătură cu economia albastră sunt foarte diverse;

| D. | întrucât protejarea și conservarea mediilor naturale marine reprezintă o cerință fundamentală pentru a menține, susține și dezvolta economia albastră și, mai mult, ecosistemele marine viabile reprezintă o condiție prealabilă exploatării resurselor mărilor și oceanelor; întrucât inovarea și durabilitatea ar trebui să fie pilonii principali ai economiei albastre pentru a genera creștere economică și locuri de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât protejarea și conservarea mediilor naturale marine reprezintă o cerință fundamentală pentru a menține, susține și dezvolta economia albastră și, mai mult, ecosistemele marine viabile reprezintă o condiție prealabilă exploatării resurselor mărilor și oceanelor; întrucât inovarea și durabilitatea ar trebui să fie pilonii principali ai economiei albastre pentru a genera creștere economică și locuri de muncă;

| E. | întrucât există o lipsă semnificativă de date, informare și cunoștințe cu privire la mări și oceane, la resursele și biodiversitatea lor și la interacțiunile cu activitățile umane și la impactul cumulativ asupra mediului al acestor activități – în curs sau de viitor –, și întrucât cunoașterea insuficientă a acestora limitează considerabil utilizarea sustenabilă a acestor resurse, constituie un obstacol în calea inovării și limitează potențialul mărilor și oceanelor, în contextul unei creșteri rapide a populației mondiale, în urma căreia mările și oceanele noastre vor fi folosite intensiv pentru alimentație, spațiu, energie și minerale și, prin urmare, necesită o abordare mai sistematică în vederea utilizării lor sustenabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât există o lipsă semnificativă de date, informare și cunoștințe cu privire la mări și oceane, la resursele și biodiversitatea lor și la interacțiunile cu activitățile umane și la impactul cumulativ asupra mediului al acestor activități – în curs sau de viitor –, și întrucât cunoașterea insuficientă a acestora limitează considerabil utilizarea sustenabilă a acestor resurse, constituie un obstacol în calea inovării și limitează potențialul mărilor și oceanelor, în contextul unei creșteri rapide a populației mondiale, în urma căreia mările și oceanele noastre vor fi folosite intensiv pentru alimentație, spațiu, energie și minerale și, prin urmare, necesită o abordare mai sistematică în vederea utilizării lor sustenabile;

| F. | întrucât ecosistemele marine sunt „zone fierbinți” fragile din punctul de vedere al biodiversității, care sunt sensibile la activitățile umane, și întrucât este din ce în ce mai important să se obțină și să se partajeze informații exacte privind poziția și amploarea tipurilor de habitate, pentru a facilita gestionarea, dezvoltarea și protejarea adecvate ale zonelor sensibile; |
| --- | --- |

F.

întrucât ecosistemele marine sunt „zone fierbinți” fragile din punctul de vedere al biodiversității, care sunt sensibile la activitățile umane, și întrucât este din ce în ce mai important să se obțină și să se partajeze informații exacte privind poziția și amploarea tipurilor de habitate, pentru a facilita gestionarea, dezvoltarea și protejarea adecvate ale zonelor sensibile;

| G. | întrucât barierele în calea succesului în ceea ce privește inovarea în economia albastră nu au la bază numai lacunele de cunoștințe științifice, pe care universitățile, întreprinderile și instituțiile de cercetare încearcă să le soluționeze prin intermediul cercetării de ultimă oră, ci și obstacolele în calea finanțării acordate din resurse publice și private; |
| --- | --- |

G.

întrucât barierele în calea succesului în ceea ce privește inovarea în economia albastră nu au la bază numai lacunele de cunoștințe științifice, pe care universitățile, întreprinderile și instituțiile de cercetare încearcă să le soluționeze prin intermediul cercetării de ultimă oră, ci și obstacolele în calea finanțării acordate din resurse publice și private;

| H. | întrucât potențialul de exploatare a resurselor marine în vederea dezvoltării unor resurse energetice regenerabile durabile ar putea contribui în mod semnificativ la strategia UE în materie de securitate energetică, prin reducerea dependenței statelor membre de sursele de energie din afara UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât potențialul de exploatare a resurselor marine în vederea dezvoltării unor resurse energetice regenerabile durabile ar putea contribui în mod semnificativ la strategia UE în materie de securitate energetică, prin reducerea dependenței statelor membre de sursele de energie din afara UE;

| I. | întrucât dezvoltarea durabilă a economiei albastre ar putea stimula puternic creșterea și dezvoltarea economică, precum și crearea de locuri de muncă, în special pentru regiunile de coastă, ultraperiferice și țările insulare, luând totodată în considerare nevoile și diferențele specifice și diverse ale fiecărei zone geografice; |
| --- | --- |

I.

întrucât dezvoltarea durabilă a economiei albastre ar putea stimula puternic creșterea și dezvoltarea economică, precum și crearea de locuri de muncă, în special pentru regiunile de coastă, ultraperiferice și țările insulare, luând totodată în considerare nevoile și diferențele specifice și diverse ale fiecărei zone geografice;

| J. | întrucât investițiile sporite în cercetare și inovare în domeniul mărilor și oceanelor ar putea fi un instrument util de sprijin al obiectivelor de coeziune economică, socială și teritorială, contracarând asimetriile și diferențele de dezvoltare dintre statele membre, precum și consolidând poziția UE pe plan mondial în domeniul politicii maritime și al economiei albastre (de exemplu, prin exportul de tehnologie ecologică), ținând seama de importanța întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și a întreprinderilor familiale pentru inovare și locuri de muncă; |
| --- | --- |

J.

întrucât investițiile sporite în cercetare și inovare în domeniul mărilor și oceanelor ar putea fi un instrument util de sprijin al obiectivelor de coeziune economică, socială și teritorială, contracarând asimetriile și diferențele de dezvoltare dintre statele membre, precum și consolidând poziția UE pe plan mondial în domeniul politicii maritime și al economiei albastre (de exemplu, prin exportul de tehnologie ecologică), ținând seama de importanța întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și a întreprinderilor familiale pentru inovare și locuri de muncă;

| K. | întrucât, în cadrul activităților legate de economia albastră, în special la nivel internațional, european și la nivelul statelor membre, trebuie să se ia în considerare diferitele niveluri adecvate de competențe; întrucât prioritățile sectoriale pentru dezvoltarea economiei albastre pot fi diferite de la un stat membru la altul, în funcție, pe de-o parte, de dezvoltarea sectoarelor tradiționale sau stabilite și, pe de altă parte, de resursele existente și de potențialul de dezvoltare al sectoarelor emergente din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în cadrul activităților legate de economia albastră, în special la nivel internațional, european și la nivelul statelor membre, trebuie să se ia în considerare diferitele niveluri adecvate de competențe; întrucât prioritățile sectoriale pentru dezvoltarea economiei albastre pot fi diferite de la un stat membru la altul, în funcție, pe de-o parte, de dezvoltarea sectoarelor tradiționale sau stabilite și, pe de altă parte, de resursele existente și de potențialul de dezvoltare al sectoarelor emergente din fiecare stat membru;

| L. | întrucât pentru a beneficia de oportunitățile de inovare din economia albastră este necesară o forță de muncă calificată, educată și formată corespunzător; întrucât în prezent există un deficit de personal calificat, care trebuie soluționat; |
| --- | --- |

L.

întrucât pentru a beneficia de oportunitățile de inovare din economia albastră este necesară o forță de muncă calificată, educată și formată corespunzător; întrucât în prezent există un deficit de personal calificat, care trebuie soluționat;

| M. | întrucât exploatarea potențialului economiei albastre nu trebuie să constituie un pretext pentru multiplicarea, în mări și oceane, a formelor de exploatare nesustenabilă a resurselor și a modelelor de creștere care s-au dovedit deja a fi nesustenabile și întrucât exploatarea resurselor mărilor și oceanelor trebuie să țină seama cu strictețe de necesitatea de a asigura o bună gestiune și conservare a acestor resurse, prin protejarea echilibrelor ecosistemelor marine și prin restaurarea celor degradate, de exemplu, prin utilizarea unor metode inovatoare de abordare a poluării marine, în special a volumului tot mai mare de deșeuri din plastic, a plastiglomeratelor și a microparticulelor din plastic care se dezintegrează, precum și prin reciclarea acestora fără epuizarea resurselor; |
| --- | --- |

M.

întrucât exploatarea potențialului economiei albastre nu trebuie să constituie un pretext pentru multiplicarea, în mări și oceane, a formelor de exploatare nesustenabilă a resurselor și a modelelor de creștere care s-au dovedit deja a fi nesustenabile și întrucât exploatarea resurselor mărilor și oceanelor trebuie să țină seama cu strictețe de necesitatea de a asigura o bună gestiune și conservare a acestor resurse, prin protejarea echilibrelor ecosistemelor marine și prin restaurarea celor degradate, de exemplu, prin utilizarea unor metode inovatoare de abordare a poluării marine, în special a volumului tot mai mare de deșeuri din plastic, a plastiglomeratelor și a microparticulelor din plastic care se dezintegrează, precum și prin reciclarea acestora fără epuizarea resurselor;

| N. | întrucât numeroase instrumente de gestionare a mediului costier și marin au la bază cartografierea fundului mării, inclusiv planificarea anchetelor de monitorizare prin identificarea regiunilor care pot sprijini un anumit habitat de interes sau acordarea de informații pentru asistența în localizarea și planificarea proiectelor offshore, cum ar fi dezvoltarea cheiurilor și a marinei, activitățile de protejare costieră, parcurile eoliene offshore și recuperarea terenurilor, într-un mod sustenabil din punctul de vedere al mediului; |
| --- | --- |

N.

întrucât numeroase instrumente de gestionare a mediului costier și marin au la bază cartografierea fundului mării, inclusiv planificarea anchetelor de monitorizare prin identificarea regiunilor care pot sprijini un anumit habitat de interes sau acordarea de informații pentru asistența în localizarea și planificarea proiectelor offshore, cum ar fi dezvoltarea cheiurilor și a marinei, activitățile de protejare costieră, parcurile eoliene offshore și recuperarea terenurilor, într-un mod sustenabil din punctul de vedere al mediului;

| O. | întrucât, în conformitate cu articolul 190 din Tratatul de la Lisabona și cu declarația Rio+20, principiul precauției și abordarea bazată pe ecosisteme ar trebui să se afle la baza gestionării tuturor activităților care afectează mediul marin; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în conformitate cu articolul 190 din Tratatul de la Lisabona și cu declarația Rio+20, principiul precauției și abordarea bazată pe ecosisteme ar trebui să se afle la baza gestionării tuturor activităților care afectează mediul marin;

| P. | întrucât Uniunea Europeană a elaborat și a propus un ansamblu de programe și de orientări care încadrează activitățile și inovarea din economia albastră; întrucât acest cadru trebuie evaluat din punctul de vedere al utilității practice în sprijinirea eforturilor statelor membre și a autorităților regionale și locale de dezvoltare a economiei albastre; |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea Europeană a elaborat și a propus un ansamblu de programe și de orientări care încadrează activitățile și inovarea din economia albastră; întrucât acest cadru trebuie evaluat din punctul de vedere al utilității practice în sprijinirea eforturilor statelor membre și a autorităților regionale și locale de dezvoltare a economiei albastre;

| Q. | întrucât sprijinul acordat și dezvoltarea unei noi economii albastre durabile trebuie să fie inclus în politica de dezvoltare a UE, în politica externă și în politica Uniunii pentru țările din bazinele mediteranean și african învecinate cu Marea Mediterană, statele insulare est-africane din Oceanul Indian și statele insulare care fac parte din acordul de parteneriat economic (APE) încheiat cu statele APC trebuie considerate parteneri în cadrul eforturilor depuse pentru crearea unei economii albastre sustenabile; |
| --- | --- |

Q.

întrucât sprijinul acordat și dezvoltarea unei noi economii albastre durabile trebuie să fie inclus în politica de dezvoltare a UE, în politica externă și în politica Uniunii pentru țările din bazinele mediteranean și african învecinate cu Marea Mediterană, statele insulare est-africane din Oceanul Indian și statele insulare care fac parte din acordul de parteneriat economic (APE) încheiat cu statele APC trebuie considerate parteneri în cadrul eforturilor depuse pentru crearea unei economii albastre sustenabile;

| R. | întrucât comunitățile de coastă și insulare, precum și autoritățile locale și regionale sunt părți interesate de bază în discuția privind potențialul economiei albastre și valorificarea acestuia; |
| --- | --- |

R.

întrucât comunitățile de coastă și insulare, precum și autoritățile locale și regionale sunt părți interesate de bază în discuția privind potențialul economiei albastre și valorificarea acestuia;

| S. | întrucât zonele costiere prezintă caracteristici specifice, care le diferențiază și condiționează posibilitățile lor de dezvoltare pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

S.

întrucât zonele costiere prezintă caracteristici specifice, care le diferențiază și condiționează posibilitățile lor de dezvoltare pe termen mediu și lung;

| T. | întrucât oceanele și mările europene sunt foarte diversificate, de la adâncurile Oceanului Atlantic în largul Irlandei până în adâncurile Mării Negre din largul României și din mările reci din zona arctică până la apele calde ale Mării Mediterane; |
| --- | --- |

T.

întrucât oceanele și mările europene sunt foarte diversificate, de la adâncurile Oceanului Atlantic în largul Irlandei până în adâncurile Mării Negre din largul României și din mările reci din zona arctică până la apele calde ale Mării Mediterane;

| U. | întrucât turismul reprezintă 5 % din PIB-ul UE, 12 milioane de locuri de muncă și 2,2 milioane de întreprinderi; întrucât turismul cultural reprezintă aproximativ 40 % din turismul paneuropean; întrucât turismul marin și costier reprezintă o treime din totalul activităților turistice din Europa, angajând 3,2 milioane de lucrători; |
| --- | --- |

U.

întrucât turismul reprezintă 5 % din PIB-ul UE, 12 milioane de locuri de muncă și 2,2 milioane de întreprinderi; întrucât turismul cultural reprezintă aproximativ 40 % din turismul paneuropean; întrucât turismul marin și costier reprezintă o treime din totalul activităților turistice din Europa, angajând 3,2 milioane de lucrători;

| V. | întrucât în prezent, conform estimărilor, contribuția în ansamblu a sectorului maritim la PIB-ul UE se situează între 3 % și 5 %, acest sector asigurând 5,6 milioane de locuri de muncă și generând 495 miliarde EUR în cadrul economiei europene; |
| --- | --- |

V.

întrucât în prezent, conform estimărilor, contribuția în ansamblu a sectorului maritim la PIB-ul UE se situează între 3 % și 5 %, acest sector asigurând 5,6 milioane de locuri de muncă și generând 495 miliarde EUR în cadrul economiei europene;

| W. | întrucât în prezent se consideră că numărul de molecule din mediul marin este considerabil mai mare decât numărul de molecule de pe uscat și că acestea oferă un potențial incredibil pentru cercetarea în domeniile sănătății, produselor cosmetice și biotehnologiei; |
| --- | --- |

W.

întrucât în prezent se consideră că numărul de molecule din mediul marin este considerabil mai mare decât numărul de molecule de pe uscat și că acestea oferă un potențial incredibil pentru cercetarea în domeniile sănătății, produselor cosmetice și biotehnologiei;

| X. | întrucât politica maritimă integrată acționează ca pârghie pentru activitățile economiei albastre, mai ales atunci când trebuie găsit un răspuns integrat tuturor provocărilor la care sunt supuse mările europene în prezent; |
| --- | --- |

X.

întrucât politica maritimă integrată acționează ca pârghie pentru activitățile economiei albastre, mai ales atunci când trebuie găsit un răspuns integrat tuturor provocărilor la care sunt supuse mările europene în prezent;

| Y. | întrucât grupurile de dezvoltare în domeniul pescuitului au demonstrat în cadrul ultimei politici comune în domeniul pescuitului, că sunt un instrument foarte util pentru crearea de locuri de muncă și bogăție, coeziune socială și teritorială, atât în calitate de factori de decizie, cât și de protagoniști ai propriei dezvoltări; |
| --- | --- |

Y.

întrucât grupurile de dezvoltare în domeniul pescuitului au demonstrat în cadrul ultimei politici comune în domeniul pescuitului, că sunt un instrument foarte util pentru crearea de locuri de muncă și bogăție, coeziune socială și teritorială, atât în calitate de factori de decizie, cât și de protagoniști ai propriei dezvoltări;

| 1. | ia act de Comunicarea Comisiei intitulată „Inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă”; observă că această comunicare are un domeniu de aplicare limitat și nu acoperă toate sectoarele care compun economia albastră; solicită Comisiei să abordeze de manieră mai cuprinzătoare și integrată provocările legate de inovare și de crearea de locuri de muncă în ansamblul diversificat de sectoare interconectate; |
| --- | --- |

1.

ia act de Comunicarea Comisiei intitulată „Inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă”; observă că această comunicare are un domeniu de aplicare limitat și nu acoperă toate sectoarele care compun economia albastră; solicită Comisiei să abordeze de manieră mai cuprinzătoare și integrată provocările legate de inovare și de crearea de locuri de muncă în ansamblul diversificat de sectoare interconectate;

| 2. | susține că economia albastră ar trebui definită în termeni specifici și cuprinzători, care să integreze toate activitățile sectoriale și transsectoriale legate de oceane, mări, ecosisteme costiere, zone de interior conectate și zone de coastă, incluzând și activitățile de susținere directe și indirecte; atrage atenția asupra importanței transversale a inovării în toate aceste activități, fie ele tradiționale sau emergente; |
| --- | --- |

2.

susține că economia albastră ar trebui definită în termeni specifici și cuprinzători, care să integreze toate activitățile sectoriale și transsectoriale legate de oceane, mări, ecosisteme costiere, zone de interior conectate și zone de coastă, incluzând și activitățile de susținere directe și indirecte; atrage atenția asupra importanței transversale a inovării în toate aceste activități, fie ele tradiționale sau emergente;

| 3. | sprijină necesitatea unei planificări strategice a activităților în economia albastră, a unor metode de finanțare directă, orientate spre priorități, și a unui plan de acțiune pentru a stimula acest sector până în 2020, inclusiv idei speciale privind mecanisme de cooperare și investiții în infrastructură; |
| --- | --- |

3.

sprijină necesitatea unei planificări strategice a activităților în economia albastră, a unor metode de finanțare directă, orientate spre priorități, și a unui plan de acțiune pentru a stimula acest sector până în 2020, inclusiv idei speciale privind mecanisme de cooperare și investiții în infrastructură;

| 4. | îndeamnă statele membre să realizeze o analiză și o cuantificare a întinderii activităților existente legate de economia albastră și solicită dezvoltarea unei strategii care să reunească inițiative din toate sectoarele cu componente maritime; invită Comisia să efectueze un recensământ al numeroaselor proiecte pe care le-a finanțat în trecut și care au fost relevante pentru economia albastră și să lanseze un studiu global cu privire la importanța și ponderea economiei albastre; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă statele membre să realizeze o analiză și o cuantificare a întinderii activităților existente legate de economia albastră și solicită dezvoltarea unei strategii care să reunească inițiative din toate sectoarele cu componente maritime; invită Comisia să efectueze un recensământ al numeroaselor proiecte pe care le-a finanțat în trecut și care au fost relevante pentru economia albastră și să lanseze un studiu global cu privire la importanța și ponderea economiei albastre;

| 5. | subliniază faptul că mările și oceanele se află deja sub o presiune antropică remarcabilă și suferă consecințele aferente (poluare, schimbări climatice și de mediu, supraexploatarea resurselor, pescuitul excesiv etc.), însă mările și oceanele dețin în continuare rezerve ecosistemice importante, care sunt inaccesibile și astfel intacte; consideră, prin urmare, că economia albastră ar trebui să ia în considerare protejarea, refacerea și menținerea ecosistemelor, a biodiversității, rezistenței și productivității mărilor și oceanelor, inclusiv serviciile asociate cu biodiversitatea marină și funcționarea ecosistemelor; consideră că principiul precauției și abordarea ecosistemică ar trebui să fie în centrul economiei albastre; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că mările și oceanele se află deja sub o presiune antropică remarcabilă și suferă consecințele aferente (poluare, schimbări climatice și de mediu, supraexploatarea resurselor, pescuitul excesiv etc.), însă mările și oceanele dețin în continuare rezerve ecosistemice importante, care sunt inaccesibile și astfel intacte; consideră, prin urmare, că economia albastră ar trebui să ia în considerare protejarea, refacerea și menținerea ecosistemelor, a biodiversității, rezistenței și productivității mărilor și oceanelor, inclusiv serviciile asociate cu biodiversitatea marină și funcționarea ecosistemelor; consideră că principiul precauției și abordarea ecosistemică ar trebui să fie în centrul economiei albastre;

| 6. | subliniază rolul important al noilor tehnologii în contracararea degradării ecosistemelor marine și subliniază legăturile dintre economia albastră și cea ecologică, în special în ceea ce privește metodele inovatoare de curățare a mărilor, inclusiv reciclarea rentabilă a materialelor plastice poluante; |
| --- | --- |

6.

subliniază rolul important al noilor tehnologii în contracararea degradării ecosistemelor marine și subliniază legăturile dintre economia albastră și cea ecologică, în special în ceea ce privește metodele inovatoare de curățare a mărilor, inclusiv reciclarea rentabilă a materialelor plastice poluante;

| 7. | subliniază faptul că o mai bună înțelegere a mărilor și oceanelor, inclusiv viața de pe fundul mării și viața marină, alături de evaluările impactului asupra mediului, va face posibilă exploatarea durabilă a resurselor marine, îmbunătățind cunoștințele științifice pe care se bazează diferitele politici maritime ale UE; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că o mai bună înțelegere a mărilor și oceanelor, inclusiv viața de pe fundul mării și viața marină, alături de evaluările impactului asupra mediului, va face posibilă exploatarea durabilă a resurselor marine, îmbunătățind cunoștințele științifice pe care se bazează diferitele politici maritime ale UE;

| 8. | invită Comisia să evalueze, în strânsă colaborare cu statele membre (după finalizarea analizei și a recensământului menționate mai sus), necesitățile de finanțare ale economiei albastre (la nivel sectorial, regional, național și european), în vederea valorificării potențialului său de creștere economică și de creare de locuri de muncă, punând accentul în special pe regiunile puternic dependente de pescuit și luând în considerare în particular întreprinderile nou create, IMM-urile și întreprinderile familiale; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să evalueze, în strânsă colaborare cu statele membre (după finalizarea analizei și a recensământului menționate mai sus), necesitățile de finanțare ale economiei albastre (la nivel sectorial, regional, național și european), în vederea valorificării potențialului său de creștere economică și de creare de locuri de muncă, punând accentul în special pe regiunile puternic dependente de pescuit și luând în considerare în particular întreprinderile nou create, IMM-urile și întreprinderile familiale;

| 9. | subliniază faptul că dezvoltarea sustenabilă a economiei albastre necesită investiții mai mari în cunoaștere și cercetare; regretă impactul pe termen scurt și pe termen lung al reducerilor investițiilor publice în domeniul cercetării și dezvoltării asupra programelor naționale de cercetare; consideră că UE și statele membre trebuie să garanteze o finanțare solidă pentru îmbunătățirea cunoașterii mediului marin și a potențialului său economic, cu garantarea continuității și a previzibilității sale pe termen lung, fără a pune în pericol finanțarea programelor deja existente și funcționale; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că dezvoltarea sustenabilă a economiei albastre necesită investiții mai mari în cunoaștere și cercetare; regretă impactul pe termen scurt și pe termen lung al reducerilor investițiilor publice în domeniul cercetării și dezvoltării asupra programelor naționale de cercetare; consideră că UE și statele membre trebuie să garanteze o finanțare solidă pentru îmbunătățirea cunoașterii mediului marin și a potențialului său economic, cu garantarea continuității și a previzibilității sale pe termen lung, fără a pune în pericol finanțarea programelor deja existente și funcționale;

| 10. | îndeamnă Comisia să încurajeze compilarea periodică a unor date științifice actualizate cu privire la starea populațiilor marine, atât în apele teritoriale ale UE, cât și în cele din afara acestora, în colaborare cu alte organisme internaționale; reiterează natura multidisciplinară a cercetării marine și maritime și subliniază importanța sprijinirii demersurilor transversale care afectează diverse sectoare și discipline ale cercetării marine și maritime; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să încurajeze compilarea periodică a unor date științifice actualizate cu privire la starea populațiilor marine, atât în apele teritoriale ale UE, cât și în cele din afara acestora, în colaborare cu alte organisme internaționale; reiterează natura multidisciplinară a cercetării marine și maritime și subliniază importanța sprijinirii demersurilor transversale care afectează diverse sectoare și discipline ale cercetării marine și maritime;

| 11. | solicită elaborarea de obiective clare și termene concrete în vederea creșterii transparenței, accesibilității și interoperabilității datelor, precum și în vederea armonizării acestora – atât a celor privind fundurile mărilor, cât și a celor privind coloana de apă și resursele biologice; solicită diseminarea de informații privind mările și oceanele, în scopul încurajării inovării, evitându-se, în același timp, risipa de fonduri și duplicarea de proiecte; consideră că investițiile în proiectele de colectare a datelor vor contribui la creșterea productivității și a inovării; |
| --- | --- |

11.

solicită elaborarea de obiective clare și termene concrete în vederea creșterii transparenței, accesibilității și interoperabilității datelor, precum și în vederea armonizării acestora – atât a celor privind fundurile mărilor, cât și a celor privind coloana de apă și resursele biologice; solicită diseminarea de informații privind mările și oceanele, în scopul încurajării inovării, evitându-se, în același timp, risipa de fonduri și duplicarea de proiecte; consideră că investițiile în proiectele de colectare a datelor vor contribui la creșterea productivității și a inovării;

| 12. | solicită ca rezultatele cercetării finanțate din resurse publice să aparțină domeniului public pentru utilizare necomercială (cu protejarea datelor de importanță strategică pentru statele membre) și ca acest principiu să fie obligatoriu pentru partenerii care participă la programele de cercetare ale UE; solicită să se acorde acces liber la datele pe care se bazează rezultatele cercetării menționate; solicită UE să lanseze o inițiativă pentru a încuraja întreprinderile private din sectorul maritim să facă schimb de date care nu sunt sensibile din punct de vedere economic în scopuri de cercetare și îndeamnă Comisia să lanseze cât de curând posibil platforma de informare privind cercetarea realizată în cadrul programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

12.

solicită ca rezultatele cercetării finanțate din resurse publice să aparțină domeniului public pentru utilizare necomercială (cu protejarea datelor de importanță strategică pentru statele membre) și ca acest principiu să fie obligatoriu pentru partenerii care participă la programele de cercetare ale UE; solicită să se acorde acces liber la datele pe care se bazează rezultatele cercetării menționate; solicită UE să lanseze o inițiativă pentru a încuraja întreprinderile private din sectorul maritim să facă schimb de date care nu sunt sensibile din punct de vedere economic în scopuri de cercetare și îndeamnă Comisia să lanseze cât de curând posibil platforma de informare privind cercetarea realizată în cadrul programului Orizont 2020;

| 13. | solicită ca proiectul referitor la Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin (EMODNET) să includă în mod explicit în secțiunea referitoare la impactul uman datele referitoare la efectele cumulative, la deșeurile marine, la zgomotul marin și la perturbatorii endocrini solubili; |
| --- | --- |

13.

solicită ca proiectul referitor la Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin (EMODNET) să includă în mod explicit în secțiunea referitoare la impactul uman datele referitoare la efectele cumulative, la deșeurile marine, la zgomotul marin și la perturbatorii endocrini solubili;

| 14. | respinge reducerile bugetare ale Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 propuse de Comisie; |
| --- | --- |

14.

respinge reducerile bugetare ale Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 propuse de Comisie;

| 15. | îndeamnă Comisia să realizeze evaluări periodice cu privire la punerea în aplicare a programului Orizont 2020 în domeniile legate de economia albastră și să disemineze rezultatele acestora; sprijină încheierea unui parteneriat public-privat specific pentru sectorul maritim, în cadrul inițiativei Orizont 2020 și solicită includerea acestuia în programul de lucru al inițiativei Orizont 2020 pentru perioada 2016-2017; consideră că ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru a se îmbunătăți legătura dintre cercetare și industrie în dezvoltarea de noi produse și procese, dezvoltare economică și locuri de muncă: |
| --- | --- |

15.

îndeamnă Comisia să realizeze evaluări periodice cu privire la punerea în aplicare a programului Orizont 2020 în domeniile legate de economia albastră și să disemineze rezultatele acestora; sprijină încheierea unui parteneriat public-privat specific pentru sectorul maritim, în cadrul inițiativei Orizont 2020 și solicită includerea acestuia în programul de lucru al inițiativei Orizont 2020 pentru perioada 2016-2017; consideră că ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru a se îmbunătăți legătura dintre cercetare și industrie în dezvoltarea de noi produse și procese, dezvoltare economică și locuri de muncă:

| 16. | atrage atenția asupra faptului că statele membre și autoritățile regionale joacă un rol-cheie în ceea ce privește dezvoltarea economiei albastre și îndeamnă Comisia să sprijine și să promoveze toate formele de colaborare între statele membre și autoritățile regionale (pentru a răspunde lacunelor actuale din acest domeniu), cum ar fi inițiativele de programare în comun, implicând în același timp clusterele maritime, sectorul pescăresc și comunitățile locale; subliniază rolul strategiilor macro-regionale ca o metodă de a răspunde provocărilor comune și de a exploata posibilitățile comune (de exemplu Strategia pentru regiunea Mării Adriatice și Mării Ionice) și invită Comisia și statele membre să continue crearea de proiecte de cercetare regionale de succes (precum BONUS); |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra faptului că statele membre și autoritățile regionale joacă un rol-cheie în ceea ce privește dezvoltarea economiei albastre și îndeamnă Comisia să sprijine și să promoveze toate formele de colaborare între statele membre și autoritățile regionale (pentru a răspunde lacunelor actuale din acest domeniu), cum ar fi inițiativele de programare în comun, implicând în același timp clusterele maritime, sectorul pescăresc și comunitățile locale; subliniază rolul strategiilor macro-regionale ca o metodă de a răspunde provocărilor comune și de a exploata posibilitățile comune (de exemplu Strategia pentru regiunea Mării Adriatice și Mării Ionice) și invită Comisia și statele membre să continue crearea de proiecte de cercetare regionale de succes (precum BONUS);

| 17. | invită la cooperare și parteneriate între statele membre pentru a contribui la direcționarea mai eficace a finanțării disponibile prin intermediul instrumentelor europene și naționale; subliniază faptul că, în identificarea priorităților, ar trebui luat în considerare impactul direct al finanțării și al contribuției directe asupra economiei albastre; |
| --- | --- |

17.

invită la cooperare și parteneriate între statele membre pentru a contribui la direcționarea mai eficace a finanțării disponibile prin intermediul instrumentelor europene și naționale; subliniază faptul că, în identificarea priorităților, ar trebui luat în considerare impactul direct al finanțării și al contribuției directe asupra economiei albastre;

| 18. | subliniază interesul statelor membre în extinderea colaborării cu țările sud-mediteraneene și invită statele membre să ia în considerare economia albastră ca un domeniu suplimentar de cooperare; încurajează forme de cooperare cu țări terțe (de exemplu Uniunea pentru Mediterana, Organizația Cooperării Economice a Mării Negre) și invită Comisia să includă sprijinul pentru dezvoltarea unei economii albastre sustenabile ca un obiectiv al politicii de dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

18.

subliniază interesul statelor membre în extinderea colaborării cu țările sud-mediteraneene și invită statele membre să ia în considerare economia albastră ca un domeniu suplimentar de cooperare; încurajează forme de cooperare cu țări terțe (de exemplu Uniunea pentru Mediterana, Organizația Cooperării Economice a Mării Negre) și invită Comisia să includă sprijinul pentru dezvoltarea unei economii albastre sustenabile ca un obiectiv al politicii de dezvoltare a UE;

| 19. | invită Comisia să stabilească condiții de reglementare și juridice favorabile pentru investițiile în energia din surse regenerabile în economia albastră și să prezinte un cadru clar și stabil de sprijinire a cercetării, întreprinderilor și administrației publice, care să permită creșterea investițiilor în proiectele inovatoare pentru dezvoltarea energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să stabilească condiții de reglementare și juridice favorabile pentru investițiile în energia din surse regenerabile în economia albastră și să prezinte un cadru clar și stabil de sprijinire a cercetării, întreprinderilor și administrației publice, care să permită creșterea investițiilor în proiectele inovatoare pentru dezvoltarea energiei din surse regenerabile;

| 20. | subliniază faptul că oceanele și mările europene sunt foarte diverse și, prin urmare, că este esențial ca Comisia să nu adopte o abordare „universal valabilă”; atrage atenția asupra necesității de a promova o abordare integrată a diferitelor sectoare din economia albastră, bazată pe principii comune, precum sustenabilitatea, recunoscând și respectând specificul și necesitățile diferitelor regiuni și prioritățile diferitelor state membre și sprijinindu-le în vederea dezvoltării acestor priorități; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că oceanele și mările europene sunt foarte diverse și, prin urmare, că este esențial ca Comisia să nu adopte o abordare „universal valabilă”; atrage atenția asupra necesității de a promova o abordare integrată a diferitelor sectoare din economia albastră, bazată pe principii comune, precum sustenabilitatea, recunoscând și respectând specificul și necesitățile diferitelor regiuni și prioritățile diferitelor state membre și sprijinindu-le în vederea dezvoltării acestor priorități;

| 21. | solicită Comisiei și agențiilor sale să sprijine statele membre în elaborarea și implementarea strategiilor naționale și regionale în vederea dezvoltării economiei maritime; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei și agențiilor sale să sprijine statele membre în elaborarea și implementarea strategiilor naționale și regionale în vederea dezvoltării economiei maritime;

| 22. | atrage atenția asupra evoluției negative și a deteriorării clare a unor sectoare mai tradiționale din economia albastră (cum ar fi pescuitul și construcțiile navale și reparațiile), în special în sectoarele în care acestea au funcționat ca activități de ancorare autentice, au stimulat activitățile economice, fie în aval, fie în amonte, au creat locuri de muncă și au promovat dezvoltarea; consideră că nicio strategie UE privind economia albastră nu ar trebui să omită aceste activități și regiuni, ci ar trebui să accentueze potențialul de inovare și să beneficieze de know-how-ul european (de exemplu modernizarea ambarcațiunilor) pentru a inversa acest declin; |
| --- | --- |

22.

atrage atenția asupra evoluției negative și a deteriorării clare a unor sectoare mai tradiționale din economia albastră (cum ar fi pescuitul și construcțiile navale și reparațiile), în special în sectoarele în care acestea au funcționat ca activități de ancorare autentice, au stimulat activitățile economice, fie în aval, fie în amonte, au creat locuri de muncă și au promovat dezvoltarea; consideră că nicio strategie UE privind economia albastră nu ar trebui să omită aceste activități și regiuni, ci ar trebui să accentueze potențialul de inovare și să beneficieze de know-how-ul european (de exemplu modernizarea ambarcațiunilor) pentru a inversa acest declin;

| 23. | subliniază importanța cercetării marine și maritime și a unei cooperări mai strânse în aceste sectoare, între cercetători, între statele membre și între regiuni, în scopul de a depăși decalajul existent între statele membre și concentrația geografică din anumite zone și pentru a stimula competitivitatea zonelor de coastă și crearea de noi locuri de muncă de calitate și durabile la nivel local; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța cercetării marine și maritime și a unei cooperări mai strânse în aceste sectoare, între cercetători, între statele membre și între regiuni, în scopul de a depăși decalajul existent între statele membre și concentrația geografică din anumite zone și pentru a stimula competitivitatea zonelor de coastă și crearea de noi locuri de muncă de calitate și durabile la nivel local;

| 24. | consideră că deficitul de personal calificat, în diverse domenii și sectoare de activitate – inclusiv cercetători, ingineri și tehnicieni – constituie un obstacol enorm în calea valorificării depline a potențialului economiei albastre; subliniază că acest deficit este indisolubil legat de scăderea tot mai accentuată a angajamentului și a investițiilor statelor membre în domeniile științei și educației, precum și de lipsa de valorizare a specialiștilor existenți, în special în acele state membre care au suferit cel mai mult de pe urma crizei economice, motiv pentru care recomandă o inversare rapidă a acestor două tendințe; îndeamnă statele membre și autoritățile regionale să investească într-o dimensiune socială ambițioasă a creșterii economice albastre și a educației maritime, pentru a promova formarea și accesul tinerilor la profesii din domeniul maritim; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine atât învățământul superior, cât și programele profesionale și de formare continuă, și să se asigure că aceste programe includ perspective referitoare la economia albastră; |
| --- | --- |

24.

consideră că deficitul de personal calificat, în diverse domenii și sectoare de activitate – inclusiv cercetători, ingineri și tehnicieni – constituie un obstacol enorm în calea valorificării depline a potențialului economiei albastre; subliniază că acest deficit este indisolubil legat de scăderea tot mai accentuată a angajamentului și a investițiilor statelor membre în domeniile științei și educației, precum și de lipsa de valorizare a specialiștilor existenți, în special în acele state membre care au suferit cel mai mult de pe urma crizei economice, motiv pentru care recomandă o inversare rapidă a acestor două tendințe; îndeamnă statele membre și autoritățile regionale să investească într-o dimensiune socială ambițioasă a creșterii economice albastre și a educației maritime, pentru a promova formarea și accesul tinerilor la profesii din domeniul maritim; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine atât învățământul superior, cât și programele profesionale și de formare continuă, și să se asigure că aceste programe includ perspective referitoare la economia albastră;

| 25. | îndeamnă statele membre, autoritățile regionale, instituțiile de învățământ și industria să coordoneze, să creeze sinergii și să identifice aspecte de cercetare transversală în sectorul economiei albastre, pentru a promova formarea și accesul tinerilor la profesii din domeniul creșterii albastre; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă statele membre, autoritățile regionale, instituțiile de învățământ și industria să coordoneze, să creeze sinergii și să identifice aspecte de cercetare transversală în sectorul economiei albastre, pentru a promova formarea și accesul tinerilor la profesii din domeniul creșterii albastre;

| 26. | consideră că dezvoltarea adecvată a economiei albastre este legată de demnitatea profesiilor asociate cu aceasta și de crearea de locuri de muncă de calitate, cu recunoașterea unor drepturi, inclusiv drepturi privind sănătatea și securitatea pentru lucrătorii maritimi, precum și o sensibilizare la aceste drepturi, pentru a se păstra atractivitatea acestui sector; în plus, consideră că, deoarece economia albastră a fost în mod tradițional și continuă să fie dominată de bărbați, este oportun pentru UE să recunoască faptul că acum este momentul ideal pentru implicarea femeilor în această nișă economică; îndeamnă Comisia și statele membre să includă perspective de gen în toate etapele dezvoltării economiei albastre și să promoveze participarea efectivă a femeilor la aceasta; |
| --- | --- |

26.

consideră că dezvoltarea adecvată a economiei albastre este legată de demnitatea profesiilor asociate cu aceasta și de crearea de locuri de muncă de calitate, cu recunoașterea unor drepturi, inclusiv drepturi privind sănătatea și securitatea pentru lucrătorii maritimi, precum și o sensibilizare la aceste drepturi, pentru a se păstra atractivitatea acestui sector; în plus, consideră că, deoarece economia albastră a fost în mod tradițional și continuă să fie dominată de bărbați, este oportun pentru UE să recunoască faptul că acum este momentul ideal pentru implicarea femeilor în această nișă economică; îndeamnă Comisia și statele membre să includă perspective de gen în toate etapele dezvoltării economiei albastre și să promoveze participarea efectivă a femeilor la aceasta;

| 27. | îndeamnă Comisia să promoveze drepturile lucrătorilor și să garanteze condiții de muncă sigure în toate sectoarele din economia albastră, fie că sunt sectoare deja stabilite, fie emergente; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă Comisia să promoveze drepturile lucrătorilor și să garanteze condiții de muncă sigure în toate sectoarele din economia albastră, fie că sunt sectoare deja stabilite, fie emergente;

| 28. | solicită Comisiei să colecteze și să analizeze date referitoare la carierele din domeniul maritim la toate nivelurile (de la drept la inginerie și management de mediu, de la instructori de scufundări la marinari și tehnicieni maritimi) și să utilizeze aceste date pentru a examina oportunitățile de locuri de muncă la diferite niveluri: cele tradiționale, cele emergente și, eventual, cele complet noi; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să colecteze și să analizeze date referitoare la carierele din domeniul maritim la toate nivelurile (de la drept la inginerie și management de mediu, de la instructori de scufundări la marinari și tehnicieni maritimi) și să utilizeze aceste date pentru a examina oportunitățile de locuri de muncă la diferite niveluri: cele tradiționale, cele emergente și, eventual, cele complet noi;

| 29. | îndeamnă Comisia să identifice toate fondurile europene disponibile pentru finanțarea activităților din economia albastră și să le concentreze într-o platformă unică accesibilă cetățenilor; îndeamnă, de asemenea, Comisia să aloce fonduri pentru inovare și creștere albastră, care să finanțeze cercetarea fundamentală, cercetarea și dezvoltarea, formarea, crearea de locuri de muncă și de întreprinderi, IMM-urile, întreprinderile sociale, cooperativele, educația și uceniciile, reducerea sărăciei costiere, dezvoltarea biotehnologică, legăturile de transport, interconectivitatea energetică, construcția și repararea de nave, accesul la rețele în bandă largă în zonele costiere, protecția mediului și introducerea pe piață a unor produse, servicii și procedee inovatoare; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă Comisia să identifice toate fondurile europene disponibile pentru finanțarea activităților din economia albastră și să le concentreze într-o platformă unică accesibilă cetățenilor; îndeamnă, de asemenea, Comisia să aloce fonduri pentru inovare și creștere albastră, care să finanțeze cercetarea fundamentală, cercetarea și dezvoltarea, formarea, crearea de locuri de muncă și de întreprinderi, IMM-urile, întreprinderile sociale, cooperativele, educația și uceniciile, reducerea sărăciei costiere, dezvoltarea biotehnologică, legăturile de transport, interconectivitatea energetică, construcția și repararea de nave, accesul la rețele în bandă largă în zonele costiere, protecția mediului și introducerea pe piață a unor produse, servicii și procedee inovatoare;

| 30. | consideră că investițiile în economia albastră trebuie să pună se orienteze, printre altele, spre„ecoinovarea” care nu se bazează pe resurse epuizabile, eficiență în utilizarea resurselor, economie circulară, conservarea naturii, protecția marină și costieră, combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și utilizarea sustenabilă a resurselor (cu rate de utilizare care să nu depășească, pe termen lung, rata de regenerare naturală); îndeamnă Comisia să integreze aceste principii în programele de sprijin existente sau viitoare; |
| --- | --- |

30.

consideră că investițiile în economia albastră trebuie să pună se orienteze, printre altele, spre„ecoinovarea” care nu se bazează pe resurse epuizabile, eficiență în utilizarea resurselor, economie circulară, conservarea naturii, protecția marină și costieră, combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și utilizarea sustenabilă a resurselor (cu rate de utilizare care să nu depășească, pe termen lung, rata de regenerare naturală); îndeamnă Comisia să integreze aceste principii în programele de sprijin existente sau viitoare;

| 31. | sprijină crearea unui cadru financiar adecvat pentru stimularea inovării, dezvoltării sustenabile a economiei albastre și crearea de locuri de muncă, cadru care să combine, să coordoneze și să faciliteze accesul la diverse instrumente financiare disponibile – fondurile structurale și de investiții (Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime – FEPAM, Fondul european de dezvoltare regională – FEDR, Fondul social european – FSE, Fondul de coeziune), programul-cadru de cercetare, posibilitatea creării unei viitoare comunități de cunoaștere și inovare (CCI) concentrată pe economia albastră, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și altele; atrage atenția asupra necesității de a promova o mai bună adaptare a diverselor instrumente la necesitățile diverselor părți interesate – instituții publice, autorități locale, întreprinderi, în special IMM-uri, organizații neguvernamentale etc. – și o diseminare la scară largă a oportunităților existente; |
| --- | --- |

31.

sprijină crearea unui cadru financiar adecvat pentru stimularea inovării, dezvoltării sustenabile a economiei albastre și crearea de locuri de muncă, cadru care să combine, să coordoneze și să faciliteze accesul la diverse instrumente financiare disponibile – fondurile structurale și de investiții (Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime – FEPAM, Fondul european de dezvoltare regională – FEDR, Fondul social european – FSE, Fondul de coeziune), programul-cadru de cercetare, posibilitatea creării unei viitoare comunități de cunoaștere și inovare (CCI) concentrată pe economia albastră, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și altele; atrage atenția asupra necesității de a promova o mai bună adaptare a diverselor instrumente la necesitățile diverselor părți interesate – instituții publice, autorități locale, întreprinderi, în special IMM-uri, organizații neguvernamentale etc. – și o diseminare la scară largă a oportunităților existente;

| 32. | regretă profund întârzierile de programare privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) din anumite state membre; |
| --- | --- |

32.

regretă profund întârzierile de programare privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) din anumite state membre;

| 33. | consideră că investițiile publice, în special în unele state membre, joacă un rol decisiv în ceea ce privește promovarea dezvoltării și a exploatării depline a potențialului economiei albastre, fără a se neglija rolul investițiilor private; subliniază faptul că investițiile în economia albastră impun concentrarea eforturilor pe un mix de proiecte, de la proiecte de infrastructură la mici proiecte de investiții diversificate în cadrul IMM-urilor, care necesită asistență suplimentară în ceea ce privește accesarea fondurilor; |
| --- | --- |

33.

consideră că investițiile publice, în special în unele state membre, joacă un rol decisiv în ceea ce privește promovarea dezvoltării și a exploatării depline a potențialului economiei albastre, fără a se neglija rolul investițiilor private; subliniază faptul că investițiile în economia albastră impun concentrarea eforturilor pe un mix de proiecte, de la proiecte de infrastructură la mici proiecte de investiții diversificate în cadrul IMM-urilor, care necesită asistență suplimentară în ceea ce privește accesarea fondurilor;

| 34. | subliniază faptul că sectoarele terestre care sprijină economia albastră offshore reprezintă legătura esențială pentru a se asigura inovarea în domeniul marin și solicită Comisiei să acorde mai mult sprijin acestor sectoare terestre; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că sectoarele terestre care sprijină economia albastră offshore reprezintă legătura esențială pentru a se asigura inovarea în domeniul marin și solicită Comisiei să acorde mai mult sprijin acestor sectoare terestre;

| 35. | îndeamnă Comisia să sprijine eforturile statelor membre în promovarea strategiilor de specializare inteligente, în vederea formării și exploatării de lanțuri valorice legate de multiplele activități ale economiei albastre; consideră că dezvoltarea de „clustere” sau „hiperclustere” trebuie să impună statelor un rol activ, promovând crearea de sinergii sectoriale și transsectoriale; consideră că strategiile pentru cercetarea în domeniul maritim și dezvoltarea tehnologică ar putea fi implementate inițial într-un proiect pilot, fiind utilizate ulterior ca exemplu de bune practici pe scară mai largă în economia albastră; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă Comisia să sprijine eforturile statelor membre în promovarea strategiilor de specializare inteligente, în vederea formării și exploatării de lanțuri valorice legate de multiplele activități ale economiei albastre; consideră că dezvoltarea de „clustere” sau „hiperclustere” trebuie să impună statelor un rol activ, promovând crearea de sinergii sectoriale și transsectoriale; consideră că strategiile pentru cercetarea în domeniul maritim și dezvoltarea tehnologică ar putea fi implementate inițial într-un proiect pilot, fiind utilizate ulterior ca exemplu de bune practici pe scară mai largă în economia albastră;

| 36. | consideră că implementarea strategiilor, a planurilor și a programelor, precum și a legislației naționale specifice, ar putea crea un cadru politic și instituțional mai favorabil dezvoltării economiei albastre în diverse state membre; subliniază că aceste strategii, planuri și programe, coroborate cu legislația națională specifică, ar trebui să contribuie la interacțiunea armonioasă și sustenabilă dintre activitățile umane și mediul marin și costier; subliniază importanța planificării maritime spațiale, pentru o dezvoltare sustenabilă și coordonată a activităților maritime, ținându-se seama în mod echitabil de interesele tuturor sectoarelor interesate, precum și de interacțiunile pământ-mare și de gestionarea integrată a zonelor de coastă; reamintește Directiva privind amenajarea spațiului maritim, Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” și politica maritimă integrată la nivelul UE și al bazinelor maritime; |
| --- | --- |

36.

consideră că implementarea strategiilor, a planurilor și a programelor, precum și a legislației naționale specifice, ar putea crea un cadru politic și instituțional mai favorabil dezvoltării economiei albastre în diverse state membre; subliniază că aceste strategii, planuri și programe, coroborate cu legislația națională specifică, ar trebui să contribuie la interacțiunea armonioasă și sustenabilă dintre activitățile umane și mediul marin și costier; subliniază importanța planificării maritime spațiale, pentru o dezvoltare sustenabilă și coordonată a activităților maritime, ținându-se seama în mod echitabil de interesele tuturor sectoarelor interesate, precum și de interacțiunile pământ-mare și de gestionarea integrată a zonelor de coastă; reamintește Directiva privind amenajarea spațiului maritim, Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” și politica maritimă integrată la nivelul UE și al bazinelor maritime;

| 37. | atrage atenția asupra importanței întreprinderilor publice sau a celor cu capital majoritar de stat în sectoare precum marina comercială, managementul portuar, industria navală și activitățile de apărare maritimă și costieră; respinge viziunea care se concentrează numai asupra sectorului privat și consideră că consolidarea și modernizarea sectorului public pot fi un motor important pentru a impulsiona promovarea economiei albastre; |
| --- | --- |

37.

atrage atenția asupra importanței întreprinderilor publice sau a celor cu capital majoritar de stat în sectoare precum marina comercială, managementul portuar, industria navală și activitățile de apărare maritimă și costieră; respinge viziunea care se concentrează numai asupra sectorului privat și consideră că consolidarea și modernizarea sectorului public pot fi un motor important pentru a impulsiona promovarea economiei albastre;

| 38. | consideră că, pentru a asigura o dezvoltare sustenabilă a economiei albastre, trebuie urmărită o mai bună integrare și coordonare a eforturilor și a competențelor la nivelul UE, cu acțiuni coerente și de coeziune; afirmă necesitatea reunirii agențiilor relevante și a competențelor dispersate deja existente sub egida unei agenții existente, cu competențe maritime, ca metodă de consolidare a coordonării, a cooperării și a sprijinirii statelor membre în dezvoltarea și valorificării depline a potențialului economiei albastre; |
| --- | --- |

38.

consideră că, pentru a asigura o dezvoltare sustenabilă a economiei albastre, trebuie urmărită o mai bună integrare și coordonare a eforturilor și a competențelor la nivelul UE, cu acțiuni coerente și de coeziune; afirmă necesitatea reunirii agențiilor relevante și a competențelor dispersate deja existente sub egida unei agenții existente, cu competențe maritime, ca metodă de consolidare a coordonării, a cooperării și a sprijinirii statelor membre în dezvoltarea și valorificării depline a potențialului economiei albastre;

| 39. | consideră că comunitățile de coastă și insulare ar trebui să fie implicate pe deplin în toate fazele dezvoltării economiei albastre, aceasta fiind o condiție esențială pentru valorificarea potențialului său de inovare, locuri de muncă, prosperitate și dezvoltare durabilă; recunoaște potențialul și necesitatea unor soluții inovatoare cu privire la extinderea orașelor plutitoare; |
| --- | --- |

39.

consideră că comunitățile de coastă și insulare ar trebui să fie implicate pe deplin în toate fazele dezvoltării economiei albastre, aceasta fiind o condiție esențială pentru valorificarea potențialului său de inovare, locuri de muncă, prosperitate și dezvoltare durabilă; recunoaște potențialul și necesitatea unor soluții inovatoare cu privire la extinderea orașelor plutitoare;

| 40. | recunoaște diversitatea și particularitățile comunităților costiere și insulare și solicită adoptarea unor măsuri excepționale pentru a promova în mod eficient dezvoltarea economiei albastre în aceste regiuni, prin eliminarea barierelor în calea investițiilor și prin crearea unor condiții favorabile creșterii economice; |
| --- | --- |

40.

recunoaște diversitatea și particularitățile comunităților costiere și insulare și solicită adoptarea unor măsuri excepționale pentru a promova în mod eficient dezvoltarea economiei albastre în aceste regiuni, prin eliminarea barierelor în calea investițiilor și prin crearea unor condiții favorabile creșterii economice;

Abordare sectorială

| 41. | susține un sprijin mai intens pentru modernizarea și dezvoltarea durabilă a sectorului pescuitului și prelucrarea produselor pescărești, pentru crearea unei valori adăugate mai ridicate, care să încurajeze pescuitul la scară mică și care să urmărească creșterea selectivității uneltelor de pescuit, reducerea consumului de energie și reducerea impactului acestei activități asupra mediului, în plus față de găsirea unor metode mai eficiente pentru combaterea pescuitului ilegal, nereglementat și nedeclarat; reamintește faptul că cartografierea și clasificarea habitatelor de resurse sunt esențiale pentru un sector al pescuitului viabil, durabil și bine gestionat; subliniază că datele științifice cu privire la pescuit utilizate ca bază a deciziei politice trebuie făcute publice în totalitate; |
| --- | --- |

41.

susține un sprijin mai intens pentru modernizarea și dezvoltarea durabilă a sectorului pescuitului și prelucrarea produselor pescărești, pentru crearea unei valori adăugate mai ridicate, care să încurajeze pescuitul la scară mică și care să urmărească creșterea selectivității uneltelor de pescuit, reducerea consumului de energie și reducerea impactului acestei activități asupra mediului, în plus față de găsirea unor metode mai eficiente pentru combaterea pescuitului ilegal, nereglementat și nedeclarat; reamintește faptul că cartografierea și clasificarea habitatelor de resurse sunt esențiale pentru un sector al pescuitului viabil, durabil și bine gestionat; subliniază că datele științifice cu privire la pescuit utilizate ca bază a deciziei politice trebuie făcute publice în totalitate;

| 42. | invită Comisia să ia măsurile necesare pentru consolidarea rolului grupurilor de dezvoltare a pescuitului în cadrul noii politici comune în domeniul pescuitului (PCP), alocându-le mai multe resurse pentru a le permite continuarea și dezvoltarea rolului lor și pentru favorizarea acestei cooperări interregionale; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să ia măsurile necesare pentru consolidarea rolului grupurilor de dezvoltare a pescuitului în cadrul noii politici comune în domeniul pescuitului (PCP), alocându-le mai multe resurse pentru a le permite continuarea și dezvoltarea rolului lor și pentru favorizarea acestei cooperări interregionale;

| 43. | susține necesitatea identificării și promovării unor atracții culturale și naturale; subliniază rolul zonelor interzise în supraviețuirea regiunilor virgine și în refacerea regiunilor supraexploatate de pe fundul mării, contribuind astfel la durabilitatea viitoare a mărilor noastre; |
| --- | --- |

43.

susține necesitatea identificării și promovării unor atracții culturale și naturale; subliniază rolul zonelor interzise în supraviețuirea regiunilor virgine și în refacerea regiunilor supraexploatate de pe fundul mării, contribuind astfel la durabilitatea viitoare a mărilor noastre;

| 44. | consideră că dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene necesită un sprijin mai consistent acordat cercetării științifice și dezvoltării tehnologice în domeniul cultivării de specii noi, în special de specii autohtone, prin asigurarea aprovizionării durabile cu hrană, evitarea pierderilor, reducerea la minimum a impactului asupra biodiversității și reducerea impactului substanțelor chimice și al utilizării medicamentelor, precum și în domeniul dezvoltării de produse noi sau îmbunătățite semnificativ, astfel încât să permită diversificarea producției și a ofertei de produse alimentare și o creștere a calității acestora, garantându-se în același timp o protecție mai ridicată a mediului; subliniază faptul că cunoașterea precisă a batimetriei și a structurii fundului mării este esențială pentru selectarea celor mai adecvate situri pentru extinderea sectorului local al acvaculturii, în ceea ce privește estimarea capacității de transport și modelarea poluării care rezultă din activitățile legate de acvacultură; |
| --- | --- |

44.

consideră că dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene necesită un sprijin mai consistent acordat cercetării științifice și dezvoltării tehnologice în domeniul cultivării de specii noi, în special de specii autohtone, prin asigurarea aprovizionării durabile cu hrană, evitarea pierderilor, reducerea la minimum a impactului asupra biodiversității și reducerea impactului substanțelor chimice și al utilizării medicamentelor, precum și în domeniul dezvoltării de produse noi sau îmbunătățite semnificativ, astfel încât să permită diversificarea producției și a ofertei de produse alimentare și o creștere a calității acestora, garantându-se în același timp o protecție mai ridicată a mediului; subliniază faptul că cunoașterea precisă a batimetriei și a structurii fundului mării este esențială pentru selectarea celor mai adecvate situri pentru extinderea sectorului local al acvaculturii, în ceea ce privește estimarea capacității de transport și modelarea poluării care rezultă din activitățile legate de acvacultură;

| 45. | sprijină includerea unor criterii ecologice și de dezvoltare durabilă în ceea ce privește standardele de producție și etichetarea, pentru a recompensa producătorii responsabili și a informa mai bine consumatorii cu privire la opțiunile disponibile odată cu expansiunea acestui sector; solicită o reglementare adecvată a acvaculturii și măsuri care să atenueze alterarea calității apei; solicită acordarea de sprijin pentru trecerea de la metodele de producție convenționale în domeniul acvaculturii la acvacultura organică; |
| --- | --- |

45.

sprijină includerea unor criterii ecologice și de dezvoltare durabilă în ceea ce privește standardele de producție și etichetarea, pentru a recompensa producătorii responsabili și a informa mai bine consumatorii cu privire la opțiunile disponibile odată cu expansiunea acestui sector; solicită o reglementare adecvată a acvaculturii și măsuri care să atenueze alterarea calității apei; solicită acordarea de sprijin pentru trecerea de la metodele de producție convenționale în domeniul acvaculturii la acvacultura organică;

| 46. | consideră că, din motive legate de consumul de energie și de facilitatea tehnică de conversie în gaz petrolier lichefiat (GPL), transportul de mărfuri maritim și cel fluvial, în raport cu alte moduri de transport de mărfuri, își accentuează caracterul strategic; susține canalizarea resurselor către sprijinirea inovării în acest sector, vizând îmbunătățirea eficienței energetice, diversificarea energiilor primare și reducerea emisiilor poluante; |
| --- | --- |

46.

consideră că, din motive legate de consumul de energie și de facilitatea tehnică de conversie în gaz petrolier lichefiat (GPL), transportul de mărfuri maritim și cel fluvial, în raport cu alte moduri de transport de mărfuri, își accentuează caracterul strategic; susține canalizarea resurselor către sprijinirea inovării în acest sector, vizând îmbunătățirea eficienței energetice, diversificarea energiilor primare și reducerea emisiilor poluante;

| 47. | reamintește necesitatea de a se adopta măsuri imediate în ceea ce privește transportul maritim cu privire la îmbunătățirile în materie de eficiență și accelerarea decarbonizării sectorului, precum și că, în acest sector, ar trebui să se încurajeze dezvoltarea și utilizarea gazului natural lichefiat (GNL) drept combustibil de tranziție mai curat; |
| --- | --- |

47.

reamintește necesitatea de a se adopta măsuri imediate în ceea ce privește transportul maritim cu privire la îmbunătățirile în materie de eficiență și accelerarea decarbonizării sectorului, precum și că, în acest sector, ar trebui să se încurajeze dezvoltarea și utilizarea gazului natural lichefiat (GNL) drept combustibil de tranziție mai curat;

| 48. | subliniază importanța strategică a activităților de construcții și reparații navale și a relației lor cu alte sectoare – inclusiv siderurgia, marina comercială, pescuitul și turismul de croazieră; consideră că investițiile în inovație tehnologică și în procese foarte specializate, care se pot concretiza în obținerea de valoare adăugată, ar putea crea contexte mai puțin expuse concurenței internaționale, care să tindă spre inversarea declinului înregistrat în acest sector; susține că trebuie să se asigure un sprijin specific pentru relansarea și modernizarea industriei navale și a industriei oțelurilor speciale în Europa, în diversele sale aspecte; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța strategică a activităților de construcții și reparații navale și a relației lor cu alte sectoare – inclusiv siderurgia, marina comercială, pescuitul și turismul de croazieră; consideră că investițiile în inovație tehnologică și în procese foarte specializate, care se pot concretiza în obținerea de valoare adăugată, ar putea crea contexte mai puțin expuse concurenței internaționale, care să tindă spre inversarea declinului înregistrat în acest sector; susține că trebuie să se asigure un sprijin specific pentru relansarea și modernizarea industriei navale și a industriei oțelurilor speciale în Europa, în diversele sale aspecte;

| 49. | solicită Comisiei să își reexamineze pe deplin politica referitoare la industria navală europeană și sprijină cu fermitate acordarea de ajutor special pentru relansarea și modernizarea construcțiilor navale din Europa; |
| --- | --- |

49.

solicită Comisiei să își reexamineze pe deplin politica referitoare la industria navală europeană și sprijină cu fermitate acordarea de ajutor special pentru relansarea și modernizarea construcțiilor navale din Europa;

| 50. | consideră că ar trebui să se pună mai mult accent pe rolul mării în ceea ce privește turismul, precum și pe sustenabilitatea sa; ia act de faptul că turismul maritim și costier european se confruntă cu o concurență din partea țărilor terțe; subliniază că UE ar trebui să își capitalizeze resursele culturale bogate pentru a oferi servicii turistice maritime și costiere durabile și de înaltă calitate; consideră că patrimoniul cultural și turismul maritim și costier pot juca un rol distinctiv în ceea ce privește atragerea de clienți și de întreprinderi prin diversificarea ofertei turistice; subliniază contribuția pozitivă a patrimoniului cultural, a turismului maritim și costier pentru obiectivele Europei de creștere economică durabilă și de creare de locuri de muncă; solicită acordarea de sprijin mai semnificativ pentru IMM-uri, care reprezintă marea majoritate a sectorului turismului acvatic, asigurându-se că locurile de muncă noi și existente sunt durabile, de înaltă calitate și pe tot parcursul anului; |
| --- | --- |

50.

consideră că ar trebui să se pună mai mult accent pe rolul mării în ceea ce privește turismul, precum și pe sustenabilitatea sa; ia act de faptul că turismul maritim și costier european se confruntă cu o concurență din partea țărilor terțe; subliniază că UE ar trebui să își capitalizeze resursele culturale bogate pentru a oferi servicii turistice maritime și costiere durabile și de înaltă calitate; consideră că patrimoniul cultural și turismul maritim și costier pot juca un rol distinctiv în ceea ce privește atragerea de clienți și de întreprinderi prin diversificarea ofertei turistice; subliniază contribuția pozitivă a patrimoniului cultural, a turismului maritim și costier pentru obiectivele Europei de creștere economică durabilă și de creare de locuri de muncă; solicită acordarea de sprijin mai semnificativ pentru IMM-uri, care reprezintă marea majoritate a sectorului turismului acvatic, asigurându-se că locurile de muncă noi și existente sunt durabile, de înaltă calitate și pe tot parcursul anului;

| 51. | subliniază importanța promovării formelor turistice durabile din punct de vedere social, economic și ecologic, care pot constitui o sursă semnificativă de valoare adăugată pentru regiunile maritime; |
| --- | --- |

51.

subliniază importanța promovării formelor turistice durabile din punct de vedere social, economic și ecologic, care pot constitui o sursă semnificativă de valoare adăugată pentru regiunile maritime;

| 52. | consideră că este esențial să se acorde atenția cuvenită patrimoniului cultural subacvatic în cadrul economiei albastre, în special deoarece societățile contemporane pot învăța de la patrimoniul cultural subacvatic, printre altele, despre exploatarea anterioară a mării, despre reacțiile umane la schimbările climatice și despre creșterile nivelului mării, precum și deoarece patrimoniul cultural subacvatic este o resursă pentru turism; |
| --- | --- |

52.

consideră că este esențial să se acorde atenția cuvenită patrimoniului cultural subacvatic în cadrul economiei albastre, în special deoarece societățile contemporane pot învăța de la patrimoniul cultural subacvatic, printre altele, despre exploatarea anterioară a mării, despre reacțiile umane la schimbările climatice și despre creșterile nivelului mării, precum și deoarece patrimoniul cultural subacvatic este o resursă pentru turism;

| 53. | subliniază faptul că, deși UE rămâne printre liderii mondiali în economia albastră, concurența internațională în acest sector este acerbă și doar condiții de concurență echitabile la nivel mondial pot asigura în continuare o creștere durabilă și crearea de locuri de muncă în Europa, în acest sector complex; |
| --- | --- |

53.

subliniază faptul că, deși UE rămâne printre liderii mondiali în economia albastră, concurența internațională în acest sector este acerbă și doar condiții de concurență echitabile la nivel mondial pot asigura în continuare o creștere durabilă și crearea de locuri de muncă în Europa, în acest sector complex;

| 54. | consideră că studiile privind degradarea sistemelor costiere (poluarea și pierderea biodiversității), reziliența și restaurarea ecosistemelor, eroziunea costieră, diminuarea cauzelor acesteia și realizarea de lucrări maritime și de protejare a zonei de coastă (inclusiv soluții naturale, precum infrastructurile verzi) sunt elemente-cheie ale economiei albastre, care tind să ocupe un loc tot mai important în contextul schimbărilor climatice; solicită un sprijin mai mare din partea UE pentru aceste sectoare și o flexibilitate mai mare pentru regiunile cu profil costier distinct și pe care eroziunea costieră le expune în mod repetat la catastrofe; |
| --- | --- |

54.

consideră că studiile privind degradarea sistemelor costiere (poluarea și pierderea biodiversității), reziliența și restaurarea ecosistemelor, eroziunea costieră, diminuarea cauzelor acesteia și realizarea de lucrări maritime și de protejare a zonei de coastă (inclusiv soluții naturale, precum infrastructurile verzi) sunt elemente-cheie ale economiei albastre, care tind să ocupe un loc tot mai important în contextul schimbărilor climatice; solicită un sprijin mai mare din partea UE pentru aceste sectoare și o flexibilitate mai mare pentru regiunile cu profil costier distinct și pe care eroziunea costieră le expune în mod repetat la catastrofe;

| 55. | atrage atenția asupra potențialului resurselor energetice ale mărilor și oceanelor în ceea ce privește valorizarea resurselor autohtone, diversificarea surselor de energie și contribuția la obiectivele în materie de climă și energie; subliniază faptul că energiile marine regenerabile reprezintă un sector industrial de viitor și atrage atenția, în acest sens, asupra importanței dezvoltării unor surse inovatoare de energie curată și de energie albastră, cum ar fi energia mareelor, energia valurilor și energia osmotică, menționate în Comunicarea Comisiei privind energia albastră din 20 ianuarie 2014; subliniază faptul că rețelele offshore dintre statele membre sunt extrem de importante; subliniază necesitatea de a se acorda atenție potențialului captării și stocării dioxidului de carbon (CSC) și de a-l studia în continuare; |
| --- | --- |

55.

atrage atenția asupra potențialului resurselor energetice ale mărilor și oceanelor în ceea ce privește valorizarea resurselor autohtone, diversificarea surselor de energie și contribuția la obiectivele în materie de climă și energie; subliniază faptul că energiile marine regenerabile reprezintă un sector industrial de viitor și atrage atenția, în acest sens, asupra importanței dezvoltării unor surse inovatoare de energie curată și de energie albastră, cum ar fi energia mareelor, energia valurilor și energia osmotică, menționate în Comunicarea Comisiei privind energia albastră din 20 ianuarie 2014; subliniază faptul că rețelele offshore dintre statele membre sunt extrem de importante; subliniază necesitatea de a se acorda atenție potențialului captării și stocării dioxidului de carbon (CSC) și de a-l studia în continuare;

| 56. | subliniază că explorarea și exploatarea energiei mărilor și oceanelor trebuie să țină seama de necesitățile existente la nivelul transferului de tehnologie, în special în ceea ce privește formarea de muncitori calificați și de înaltă calificare, în plus față de criterii exigente de durabilitate a mediului; semnalează posibilul efect de multiplicare al acestor activități asupra locurilor de muncă și activităților conexe, atât în amonte, cât și în aval; |
| --- | --- |

56.

subliniază că explorarea și exploatarea energiei mărilor și oceanelor trebuie să țină seama de necesitățile existente la nivelul transferului de tehnologie, în special în ceea ce privește formarea de muncitori calificați și de înaltă calificare, în plus față de criterii exigente de durabilitate a mediului; semnalează posibilul efect de multiplicare al acestor activități asupra locurilor de muncă și activităților conexe, atât în amonte, cât și în aval;

| 57. | subliniază rolul important pe care îl joacă noile tehnologii, de exemplu pentru a contracara degradarea ecosistemelor marine sau în captarea și stocarea emisiilor de carbon; invită Comisia să analizeze în continuare modalitățile în care tehnologia și infrastructura de transport de CO2 conexă acesteia pot fi aplicate de manieră eficientă și viabilă din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

57.

subliniază rolul important pe care îl joacă noile tehnologii, de exemplu pentru a contracara degradarea ecosistemelor marine sau în captarea și stocarea emisiilor de carbon; invită Comisia să analizeze în continuare modalitățile în care tehnologia și infrastructura de transport de CO2 conexă acesteia pot fi aplicate de manieră eficientă și viabilă din punct de vedere economic.

| 58. | subliniază faptul că poziția optimă a generatoarelor de energie pentru mobilizarea energiei albastre, cum ar fi energia eoliană, mareomotrică sau solară, curenții oceanelor, energia osmotică și conversia energiei termice, pot depinde de o serie de factori, inclusiv de adâncimea apei, de condițiile fundului mării, de particularitățile oceanografice și de distanța față de țărm; consideră prin urmare, că armonizarea datelor colectate în diferitele programe naționale referitoare la batimetrie, particularitățile fundului mării sau profilurile verticale ale oceanului pot contribui la alegerea sitului și la politicile de acordare a licențelor pentru dezvoltarea energiei din surse regenerabile; subliniază, de asemenea, că cercetarea suplimentară în ceea ce privește soluțiile referitoare la energia marină este obligatorie pentru dezvoltarea unor soluții tehnologice pentru energie accesibilă, eficientă din punctul de vedere al costurilor și din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

58.

subliniază faptul că poziția optimă a generatoarelor de energie pentru mobilizarea energiei albastre, cum ar fi energia eoliană, mareomotrică sau solară, curenții oceanelor, energia osmotică și conversia energiei termice, pot depinde de o serie de factori, inclusiv de adâncimea apei, de condițiile fundului mării, de particularitățile oceanografice și de distanța față de țărm; consideră prin urmare, că armonizarea datelor colectate în diferitele programe naționale referitoare la batimetrie, particularitățile fundului mării sau profilurile verticale ale oceanului pot contribui la alegerea sitului și la politicile de acordare a licențelor pentru dezvoltarea energiei din surse regenerabile; subliniază, de asemenea, că cercetarea suplimentară în ceea ce privește soluțiile referitoare la energia marină este obligatorie pentru dezvoltarea unor soluții tehnologice pentru energie accesibilă, eficientă din punctul de vedere al costurilor și din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 59. | consideră că explorarea și exploatarea resurselor minerale ale platformei continentale necesită o implicare constantă a statelor, în special în ceea ce privește informarea, identificarea regiunilor în care este interzisă exploatarea, evaluarea impactului asupra mediului, analiza și reducerea la minimum a riscurilor și exercitarea propriei suveranități; solicită Comisiei să propună și să actualizeze o listă neexhaustivă a activităților maritime (de exemplu, producerea de energie offshore, exploatarea minieră a fundurilor mărilor, exploatarea de nisip și de pietriș din mare etc.) care să facă obiectul unor evaluări prealabile ale impactului socio-economic și asupra mediului; solicită să se acorde atenție reutilizării și reciclării mineralelor ca opțiune alternativă la exploatarea minieră a fundurilor mărilor și potențialului oferit de aceste activități pentru includerea cunoștințelor științifice și dezvoltarea și transferul de tehnologie; |
| --- | --- |

59.

consideră că explorarea și exploatarea resurselor minerale ale platformei continentale necesită o implicare constantă a statelor, în special în ceea ce privește informarea, identificarea regiunilor în care este interzisă exploatarea, evaluarea impactului asupra mediului, analiza și reducerea la minimum a riscurilor și exercitarea propriei suveranități; solicită Comisiei să propună și să actualizeze o listă neexhaustivă a activităților maritime (de exemplu, producerea de energie offshore, exploatarea minieră a fundurilor mărilor, exploatarea de nisip și de pietriș din mare etc.) care să facă obiectul unor evaluări prealabile ale impactului socio-economic și asupra mediului; solicită să se acorde atenție reutilizării și reciclării mineralelor ca opțiune alternativă la exploatarea minieră a fundurilor mărilor și potențialului oferit de aceste activități pentru includerea cunoștințelor științifice și dezvoltarea și transferul de tehnologie;

| 60. | susține o implicare coordonată și puternică a UE în cadrul Autorității internaționale pentru fundul mărilor și oceanelor, pentru a se asigura un cadru de reglementare a mediului eficace și preventivă, pentru a evita efectele adverse ale explorării și exploatării miniere ale fundurilor mărilor, inclusiv ale regiunilor de interes ecologic specific (APEIs), precum și ale efectelor societale ale exploatării miniere a fundurilor mărilor și a bioprospectării asupra comunităților locale, precum și pentru a asigura transparența deplină a datelor; |
| --- | --- |

60.

susține o implicare coordonată și puternică a UE în cadrul Autorității internaționale pentru fundul mărilor și oceanelor, pentru a se asigura un cadru de reglementare a mediului eficace și preventivă, pentru a evita efectele adverse ale explorării și exploatării miniere ale fundurilor mărilor, inclusiv ale regiunilor de interes ecologic specific (APEIs), precum și ale efectelor societale ale exploatării miniere a fundurilor mărilor și a bioprospectării asupra comunităților locale, precum și pentru a asigura transparența deplină a datelor;

| 61. | consideră că biotehnologia din domeniul mărilor și oceanelor este un sector foarte divers, care deține, în ansamblul său, un enorm potențial de generare și de aplicare de noi cunoștințe și de creare de noi procese și produse cu o înaltă valoare adăugată (noi materiale, produse alimentare, componente farmaceutice etc.); atrage atenția asupra nevoii de educație și formare în acest sector, care presupune o responsabilizare semnificativă a statelor membre în cooperare cu sectorul privat și o colaborare la nivel internațional pe o scară la fel de largă; |
| --- | --- |

61.

consideră că biotehnologia din domeniul mărilor și oceanelor este un sector foarte divers, care deține, în ansamblul său, un enorm potențial de generare și de aplicare de noi cunoștințe și de creare de noi procese și produse cu o înaltă valoare adăugată (noi materiale, produse alimentare, componente farmaceutice etc.); atrage atenția asupra nevoii de educație și formare în acest sector, care presupune o responsabilizare semnificativă a statelor membre în cooperare cu sectorul privat și o colaborare la nivel internațional pe o scară la fel de largă;

| 62. | subliniază importanța dialogului social și consideră că toți partenerii sociali implicați în economia albastră ar trebui să fie reprezentați; subliniază importanța consultării părților implicate cu privire la dezvoltarea economiei albastre în general, inclusiv consultații cu societatea civilă și cu autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

62.

subliniază importanța dialogului social și consideră că toți partenerii sociali implicați în economia albastră ar trebui să fie reprezentați; subliniază importanța consultării părților implicate cu privire la dezvoltarea economiei albastre în general, inclusiv consultații cu societatea civilă și cu autoritățile regionale și locale;

| 63. | sprijină ferm inițiativa Comisiei inclusă în comunicarea sa pentru promovarea alianțelor pentru competențe și a unui centru de inovare a cunoștințelor cu privire la economia albastră; |
| --- | --- |

63.

sprijină ferm inițiativa Comisiei inclusă în comunicarea sa pentru promovarea alianțelor pentru competențe și a unui centru de inovare a cunoștințelor cu privire la economia albastră;

| 64. | consideră că ar trebui lansat pachetul Erika IV în materie de siguranță maritimă, pentru a preveni alte dezastre maritime majore; consideră că acest pachet ar trebui să asigure o recunoaștere în legislația europeană a prejudiciilor ecologice aduse apelor marine; |
| --- | --- |

64.

consideră că ar trebui lansat pachetul Erika IV în materie de siguranță maritimă, pentru a preveni alte dezastre maritime majore; consideră că acest pachet ar trebui să asigure o recunoaștere în legislația europeană a prejudiciilor ecologice aduse apelor marine;

| 65. | subliniază necesitatea de a spori, în rândul societății civile, gradul de conștientizare a importanței mării ca resursă economică, culturală și socială și rolul cercetării și al dialogului în atingerea unei durabilități integrate între părțile interesate și cetățeni; |
| --- | --- |

65.

subliniază necesitatea de a spori, în rândul societății civile, gradul de conștientizare a importanței mării ca resursă economică, culturală și socială și rolul cercetării și al dialogului în atingerea unei durabilități integrate între părțile interesate și cetățeni;

| 66. | consideră că mările și linia de țărm reprezintă o resursă valoroasă care ar trebui să formeze unul dintre pilonii politicii de renaștere industrială a UE; subliniază faptul că ar trebui luate măsuri pentru revitalizarea industriei albastre, sprijinind totodată coeziunea economiei europene și dezvoltarea durabilă, în special în acele regiuni în care acest potențial a fost marginalizat, ca urmare a proceselor de globalizare; |
| --- | --- |

66.

consideră că mările și linia de țărm reprezintă o resursă valoroasă care ar trebui să formeze unul dintre pilonii politicii de renaștere industrială a UE; subliniază faptul că ar trebui luate măsuri pentru revitalizarea industriei albastre, sprijinind totodată coeziunea economiei europene și dezvoltarea durabilă, în special în acele regiuni în care acest potențial a fost marginalizat, ca urmare a proceselor de globalizare;

| 67. | consideră că schimbul de informații și bune practici poate contribui la dezvoltarea rapidă și durabilă a sectorului; |
| --- | --- |

67.

consideră că schimbul de informații și bune practici poate contribui la dezvoltarea rapidă și durabilă a sectorului;

o

o o

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

68.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO L 257, 28.8.2014, p. 135.

(2)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0300.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0438.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0178.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 104.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 174.

(8)  JO L 347, 20.12.2013, p. 892.

(9)  JO C 12, 15.1.2015, p. 93.

(10)  JO C 19, 21.1.2015, p. 24.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/76

---

P8_TA(2015)0292

Promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor prin educație și formare

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor prin educație și formare (2015/2006(INI))

(2017/C 316/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 14,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 12 decembrie 2014 privind antreprenoriatul în educație și formare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 12 decembrie 2014 privind antreprenoriatul în educație și formare (1),

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor (2),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (3),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (4),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (5),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011, intitulată „Tineretul în mișcare – promovarea mobilității tinerilor în scop educațional” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011, intitulată „Tineretul în mișcare – promovarea mobilității tinerilor în scop educațional” (6),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (7),

| — | având în vedere Recomandarea 2006/962/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele fundamentale pentru învățarea continuă (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2006/962/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele fundamentale pentru învățarea continuă (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 iunie 2013, intitulată „Împreună pentru tinerii Europei: Apel la acțiune pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor” (COM(2013)0447), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 iunie 2013, intitulată „Împreună pentru tinerii Europei: Apel la acțiune pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor” (COM(2013)0447),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 ianuarie 2013, intitulată „Planul de acțiune antreprenoriat 2020, Relansarea spiritului de întreprindere în Europa” (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 ianuarie 2013, intitulată „Planul de acțiune antreprenoriat 2020, Relansarea spiritului de întreprindere în Europa” (COM(2012)0795),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012, intitulată „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012, intitulată „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune” (COM(2012)0669),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011, intitulată „Educația și formarea într-o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011, intitulată „Educația și formarea într-o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, (COM(2011)0902),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 28 ianuarie 2015, intitulat „Educația pentru spiritul antreprenorial: drumul spre succes”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 28 ianuarie 2015, intitulat „Educația pentru spiritul antreprenorial: drumul spre succes”,

| — | având în vedere Ghidul Europei sociale al Comisiei din martie 2013 privind „Economia socială și întreprinderile sociale” (ISBN: 978-92-79-26866-3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Ghidul Europei sociale al Comisiei din martie 2013 privind „Economia socială și întreprinderile sociale” (ISBN: 978-92-79-26866-3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la monitorizarea implementării Procesului de la Bologna (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la monitorizarea implementării Procesului de la Bologna (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la educație și formare în contextul strategiei Europa 2020 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la educație și formare în contextul strategiei Europa 2020 (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului școlar timpuriu (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului școlar timpuriu (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la învățarea în primii ani de viață în Uniunea Europeană (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la învățarea în primii ani de viață în Uniunea Europeană (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la Competențele-cheie pentru o lume în curs de schimbare: implementarea programului de lucru Educație și formare profesională 2010 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la Competențele-cheie pentru o lume în curs de schimbare: implementarea programului de lucru Educație și formare profesională 2010 (13),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 18 decembrie 2008 referitoare la învățarea continuă în serviciul cunoașterii, creativității și inovației – implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 18 decembrie 2008 referitoare la învățarea continuă în serviciul cunoașterii, creativității și inovației – implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (14),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0239/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0239/2015),

| A. | întrucât spiritul antreprenorial în rândul tinerilor trebuie să fie o parte integrantă importantă din strategia politică de susținere a tinerei generații de astăzi în vederea îndeplinirii obiectivelor UE privind creșterea, ocuparea forței de muncă, educația și incluziunea socială și în vederea reducerii șomajului în rândul tinerilor în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât spiritul antreprenorial în rândul tinerilor trebuie să fie o parte integrantă importantă din strategia politică de susținere a tinerei generații de astăzi în vederea îndeplinirii obiectivelor UE privind creșterea, ocuparea forței de muncă, educația și incluziunea socială și în vederea reducerii șomajului în rândul tinerilor în Uniunea Europeană;

| B. | întrucât antreprenoriatul ar trebui înțeles în sensul său mai larg, și anume de capacitate de a transforma ideile în acțiuni; |
| --- | --- |

B.

întrucât antreprenoriatul ar trebui înțeles în sensul său mai larg, și anume de capacitate de a transforma ideile în acțiuni;

| C. | întrucât în februarie 2015, 4,85 milioane de tineri erau șomeri în UE-28, o cifră inacceptabil de ridicată, și deși șomajul tinerilor este în scădere – a scăzut cu 494 000, comparativ cu februarie 2014 – acest proces este prea lent; |
| --- | --- |

C.

întrucât în februarie 2015, 4,85 milioane de tineri erau șomeri în UE-28, o cifră inacceptabil de ridicată, și deși șomajul tinerilor este în scădere – a scăzut cu 494 000, comparativ cu februarie 2014 – acest proces este prea lent;

| D. | întrucât ratele șomajului în rândul tinerilor sunt foarte ridicate iar consolidarea fiscală a statelor membre afectate cel mai mult de criză nu ar trebui să se facă în detrimentul locurilor de muncă ocupate de tineri; întrucât, ca rezultat al ratei foarte mari a șomajului în rândul tinerilor, aceștia se confruntă cu niveluri sporite de sărăcie și de exclusiune socială, în special tinerii aparținând grupurilor dezavantajate și vulnerabile; recunoaște și salută totuși faptul că au fost asumate angajamente pentru a accelera acordarea de fonduri prin intermediul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor către statele membre, dar solicită angajamente mai puternice din partea Comisiei pentru remedierea acestei probleme grave; |
| --- | --- |

D.

întrucât ratele șomajului în rândul tinerilor sunt foarte ridicate iar consolidarea fiscală a statelor membre afectate cel mai mult de criză nu ar trebui să se facă în detrimentul locurilor de muncă ocupate de tineri; întrucât, ca rezultat al ratei foarte mari a șomajului în rândul tinerilor, aceștia se confruntă cu niveluri sporite de sărăcie și de exclusiune socială, în special tinerii aparținând grupurilor dezavantajate și vulnerabile; recunoaște și salută totuși faptul că au fost asumate angajamente pentru a accelera acordarea de fonduri prin intermediul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor către statele membre, dar solicită angajamente mai puternice din partea Comisiei pentru remedierea acestei probleme grave;

| E. | întrucât decalajul dintre educație și formare, pe de o parte, și piața muncii, pe de altă parte, este una dintre cauzele șomajului în rândul tinerilor și al numărului mare de locuri de muncă neocupate în UE, situație care ar trebui remediată și prin înzestrarea tinerilor cu competențele fundamentale, printre care spiritul de inițiativă și antreprenoriat, necesare pentru a participa cu încredere la economia și societatea de azi, bazate pe cunoaștere; |
| --- | --- |

E.

întrucât decalajul dintre educație și formare, pe de o parte, și piața muncii, pe de altă parte, este una dintre cauzele șomajului în rândul tinerilor și al numărului mare de locuri de muncă neocupate în UE, situație care ar trebui remediată și prin înzestrarea tinerilor cu competențele fundamentale, printre care spiritul de inițiativă și antreprenoriat, necesare pentru a participa cu încredere la economia și societatea de azi, bazate pe cunoaștere;

| F. | întrucât Uniunea Europeană promovează antreprenoriatul prin intermediul Strategiei Europa 2020 și a inițiativelor sale emblematice privind „Noi competențe și locuri de muncă”, „O agendă digitală pentru Europa”, „O Uniune a inovării” și „Tineretul în mișcare”, precum și prin sprijin specific acordat femeilor antreprenoare și persoanelor dezavantajate și cu handicap, încurajând spiritul de inițiativă și antreprenorial, precum și cunoștințele, competențele și atitudinile asociate care pot să stimuleze competitivitatea și creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea Europeană promovează antreprenoriatul prin intermediul Strategiei Europa 2020 și a inițiativelor sale emblematice privind „Noi competențe și locuri de muncă”, „O agendă digitală pentru Europa”, „O Uniune a inovării” și „Tineretul în mișcare”, precum și prin sprijin specific acordat femeilor antreprenoare și persoanelor dezavantajate și cu handicap, încurajând spiritul de inițiativă și antreprenorial, precum și cunoștințele, competențele și atitudinile asociate care pot să stimuleze competitivitatea și creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;

| G. | întrucât antreprenoriatul este un vector important pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă, deoarece duce la crearea de noi întreprinderi și locuri de muncă, deschide piețe noi, consolidează competitivitatea, îmbunătățește productivitatea și inovarea, consolidează competitivitatea Europeană și creează prosperitate și ar trebui, prin urmare, să fie accesibil în mod egal tuturor; |
| --- | --- |

G.

întrucât antreprenoriatul este un vector important pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă, deoarece duce la crearea de noi întreprinderi și locuri de muncă, deschide piețe noi, consolidează competitivitatea, îmbunătățește productivitatea și inovarea, consolidează competitivitatea Europeană și creează prosperitate și ar trebui, prin urmare, să fie accesibil în mod egal tuturor;

| H. | întrucât antreprenoriatul și, în special, antreprenoriatul social reprezintă factori importanți ai coeziunii sociale și ai sustenabilității, care pot stimula economia, atenuând în același timp starea de sărăcie, excluziunea socială și alte probleme de societate; |
| --- | --- |

H.

întrucât antreprenoriatul și, în special, antreprenoriatul social reprezintă factori importanți ai coeziunii sociale și ai sustenabilității, care pot stimula economia, atenuând în același timp starea de sărăcie, excluziunea socială și alte probleme de societate;

| I. | întrucât antreprenoriatul și, în special, întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) reprezintă piatra de temelie a economiei europene, precum și principala sursă de noi locuri de muncă; întrucât potențialul antreprenorial al femeilor este o sursă insuficient exploatată de creștere economică și creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

I.

întrucât antreprenoriatul și, în special, întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) reprezintă piatra de temelie a economiei europene, precum și principala sursă de noi locuri de muncă; întrucât potențialul antreprenorial al femeilor este o sursă insuficient exploatată de creștere economică și creare de locuri de muncă;

| J. | întrucât culturile care valorizează și recompensează competențele antreprenoriale și comportamentele antreprenoriale, precum creativitatea, inovarea, inițiativa, asumarea de riscuri în mod calculat, gândirea independentă și identificarea de oportunități, precum și calitățile de lider, creează un mediu favorabil dezvoltării de soluții noi la provocările economice, sociale și de mediu prin integrarea de componente de cunoaștere în educație care reunesc teoria și practica, reducând astfel barierele dintre experiența în domeniul afacerilor și educație; întrucât, prin urmare, este extrem de important ca aceste competențe personale să fie integrate în sistemul educațional și în viața cotidiană la toate nivelurile; |
| --- | --- |

J.

întrucât culturile care valorizează și recompensează competențele antreprenoriale și comportamentele antreprenoriale, precum creativitatea, inovarea, inițiativa, asumarea de riscuri în mod calculat, gândirea independentă și identificarea de oportunități, precum și calitățile de lider, creează un mediu favorabil dezvoltării de soluții noi la provocările economice, sociale și de mediu prin integrarea de componente de cunoaștere în educație care reunesc teoria și practica, reducând astfel barierele dintre experiența în domeniul afacerilor și educație; întrucât, prin urmare, este extrem de important ca aceste competențe personale să fie integrate în sistemul educațional și în viața cotidiană la toate nivelurile;

| K. | întrucât, în unele state membre, întreprinderile nou-înființate (de toate tipurile, inclusiv antreprenoriatul social sau întreprinderile pentru profit personal) nu sunt recunoscute sau incluse suficient ca parcurs profesional și se acordă puțin sprijin în sistemul educațional celor care aspiră să devină antreprenori; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în unele state membre, întreprinderile nou-înființate (de toate tipurile, inclusiv antreprenoriatul social sau întreprinderile pentru profit personal) nu sunt recunoscute sau incluse suficient ca parcurs profesional și se acordă puțin sprijin în sistemul educațional celor care aspiră să devină antreprenori;

| L. | întrucât tinerii antreprenori se confruntă cu numeroase provocări și dificultăți, inclusiv cu lipsa experienței, lipsa competențelor corespunzătoare, precum și cu lipsa accesului la finanțare și la infrastructură; |
| --- | --- |

L.

întrucât tinerii antreprenori se confruntă cu numeroase provocări și dificultăți, inclusiv cu lipsa experienței, lipsa competențelor corespunzătoare, precum și cu lipsa accesului la finanțare și la infrastructură;

| M. | întrucât studiile recente sugerează că competențele antreprenoriale pot fi dobândite și că educația antreprenorială, dacă este concepută și implementată corect și este accesibilă tuturor, poate avea un impact foarte pozitiv asupra vieții oamenilor și a capacității lor de inserție profesională, precum și asupra ratelor de creare și de supraviețuire a întreprinderilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât studiile recente sugerează că competențele antreprenoriale pot fi dobândite și că educația antreprenorială, dacă este concepută și implementată corect și este accesibilă tuturor, poate avea un impact foarte pozitiv asupra vieții oamenilor și a capacității lor de inserție profesională, precum și asupra ratelor de creare și de supraviețuire a întreprinderilor;

| N. | întrucât, pentru a conduce la concluzii fiabile, măsurarea impactului educației antreprenoriale trebuie efectuată cu o abordare critică, precum și pe baza unor dovezi solide și a unor instrumente și metode statistice recunoscute; |
| --- | --- |

N.

întrucât, pentru a conduce la concluzii fiabile, măsurarea impactului educației antreprenoriale trebuie efectuată cu o abordare critică, precum și pe baza unor dovezi solide și a unor instrumente și metode statistice recunoscute;

| O. | întrucât educația antreprenorială ar trebui să includă o dimensiune socială care să cuprindă predarea comerțului echitabil, a modelelor de întreprinderi sociale și alternative de afaceri, cum ar fi cooperativele, în vederea creării unei economii sociale, favorabile incluziunii și sustenabile; |
| --- | --- |

O.

întrucât educația antreprenorială ar trebui să includă o dimensiune socială care să cuprindă predarea comerțului echitabil, a modelelor de întreprinderi sociale și alternative de afaceri, cum ar fi cooperativele, în vederea creării unei economii sociale, favorabile incluziunii și sustenabile;

| P. | întrucât spiritul antreprenorial sporește capacitatea de inserție profesională a tinerilor, permițându-le să își dezvolte calități care sunt esențiale pentru a face față provocărilor, atât în viața profesională, cât și în cea personală, și contribuie la evitarea creșterii ratei sărăciei și excluziunii sociale; întrucât facilitarea accesului la mecanismele de microfinanțare poate contribui la atingerea acestor obiective; |
| --- | --- |

P.

întrucât spiritul antreprenorial sporește capacitatea de inserție profesională a tinerilor, permițându-le să își dezvolte calități care sunt esențiale pentru a face față provocărilor, atât în viața profesională, cât și în cea personală, și contribuie la evitarea creșterii ratei sărăciei și excluziunii sociale; întrucât facilitarea accesului la mecanismele de microfinanțare poate contribui la atingerea acestor obiective;

| Q. | întrucât educația și formarea profesională, în ansamblul lor, sunt de o importanță primordială pentru dezvoltarea individuală și, prin urmare, trebuie să fie suficient de vaste pentru a pune bazele dezvoltării și aprofundării cunoștințelor și competențelor pe tot parcursul vieții, precum și ale dobândirii de competențe transversale, și suficient de practice, pentru a le permite tuturor să aibă cariere adevărate și o viață profesională și personală de calitate; întrucât există o legătură directă între îmbinarea armonioasă a acestor două aspecte ale educației și reducerea riscului de șomaj în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât educația și formarea profesională, în ansamblul lor, sunt de o importanță primordială pentru dezvoltarea individuală și, prin urmare, trebuie să fie suficient de vaste pentru a pune bazele dezvoltării și aprofundării cunoștințelor și competențelor pe tot parcursul vieții, precum și ale dobândirii de competențe transversale, și suficient de practice, pentru a le permite tuturor să aibă cariere adevărate și o viață profesională și personală de calitate; întrucât există o legătură directă între îmbinarea armonioasă a acestor două aspecte ale educației și reducerea riscului de șomaj în rândul tinerilor;

| R. | întrucât spiritul și competențele antreprenoriale pot fi dobândite, învățate și dezvoltate de fiecare persoană; întrucât fiecare tip și nivel de educație corespunde unei ocazii specifice de a dobândi anumite competențe și abilități antreprenoriale, ca parte a dobândirii generale de competențe fundamentale; |
| --- | --- |

R.

întrucât spiritul și competențele antreprenoriale pot fi dobândite, învățate și dezvoltate de fiecare persoană; întrucât fiecare tip și nivel de educație corespunde unei ocazii specifice de a dobândi anumite competențe și abilități antreprenoriale, ca parte a dobândirii generale de competențe fundamentale;

| S. | întrucât competențele antreprenoriale sunt legate de alte seturi de competențe, cum ar fi competențele din domeniul TIC, de rezolvare de probleme și de cultură financiară, care ar trebui promovate; |
| --- | --- |

S.

întrucât competențele antreprenoriale sunt legate de alte seturi de competențe, cum ar fi competențele din domeniul TIC, de rezolvare de probleme și de cultură financiară, care ar trebui promovate;

| T. | întrucât educația și formarea au o importanță primordială în ceea ce privește motivarea tinerilor și posibilitățile oferite acestora de a-și iniția propriile proiecte antreprenoriale; |
| --- | --- |

T.

întrucât educația și formarea au o importanță primordială în ceea ce privește motivarea tinerilor și posibilitățile oferite acestora de a-și iniția propriile proiecte antreprenoriale;

| U. | întrucât educația, ca bun public, trebuie să fie pe deplin favorabilă incluziunii și integrată, punând accentul în special pe asigurarea accesului egal al studenților care provin din medii socioeconomice diverse; |
| --- | --- |

U.

întrucât educația, ca bun public, trebuie să fie pe deplin favorabilă incluziunii și integrată, punând accentul în special pe asigurarea accesului egal al studenților care provin din medii socioeconomice diverse;

| V. | întrucât tinerii vor fi mai bine calificați să demareze afaceri la nivel transnațional dacă stăpânesc foarte bine limbile străine; |
| --- | --- |

V.

întrucât tinerii vor fi mai bine calificați să demareze afaceri la nivel transnațional dacă stăpânesc foarte bine limbile străine;

| W. | întrucât grupurile subreprezentate și dezavantajate au nevoie de o atenție specială și de sprijin de-a lungul întregii educații, în special prin implicarea părinților și a comunităților în procesul educațional precum și prin oferirea de ajutor pentru a demara, gestiona sau dezvolta o afacere sau o întreprindere; |
| --- | --- |

W.

întrucât grupurile subreprezentate și dezavantajate au nevoie de o atenție specială și de sprijin de-a lungul întregii educații, în special prin implicarea părinților și a comunităților în procesul educațional precum și prin oferirea de ajutor pentru a demara, gestiona sau dezvolta o afacere sau o întreprindere;

| X. | întrucât tinerii beneficiază de pe urma formării și a educației în domeniul antreprenoriatului, precum și a experiențelor antreprenoriale practice, care îi ajută să își dezvolte competențele și talentele, permițându-le să dobândească încredere în ei, și contribuie la înființarea de noi întreprinderi, la creșterea capacității de inserție profesională și la inovare; întrucât antreprenoriatul este o opțiune mult prea puțin folosită pentru mulți tineri cu handicap; |
| --- | --- |

X.

întrucât tinerii beneficiază de pe urma formării și a educației în domeniul antreprenoriatului, precum și a experiențelor antreprenoriale practice, care îi ajută să își dezvolte competențele și talentele, permițându-le să dobândească încredere în ei, și contribuie la înființarea de noi întreprinderi, la creșterea capacității de inserție profesională și la inovare; întrucât antreprenoriatul este o opțiune mult prea puțin folosită pentru mulți tineri cu handicap;

| Y. | întrucât întreprinderile sociale și favorabile incluziunii participă activ la creșterea durabilă inovatoare, promovează consolidarea coeziunii în cadrul societății și al comunităților locale și pot crea posibilități de încadrare în muncă pentru tineri, inclusiv pentru tinerii vulnerabili din punct de vedere social și pentru cei aflați cel mai departe de piața muncii; |
| --- | --- |

Y.

întrucât întreprinderile sociale și favorabile incluziunii participă activ la creșterea durabilă inovatoare, promovează consolidarea coeziunii în cadrul societății și al comunităților locale și pot crea posibilități de încadrare în muncă pentru tineri, inclusiv pentru tinerii vulnerabili din punct de vedere social și pentru cei aflați cel mai departe de piața muncii;

| Z. | întrucât un număr insuficient de persoane își concretizează ideile de a demara o afacere, iar numărul femeilor antreprenoare este disproporționat mai mic în raport cu bărbații antreprenori (în special în cazul femeilor care provin din grupuri sociale vulnerabile și care se confruntă cu o dublă discriminare) și, deși femeile antreprenoare au, în medie, un nivel mai înalt de instruire decât bărbații antreprenori, ele sunt adesea active în sectoare mai puțin inovatoare, cu o creștere mai lentă, cu întreprinderi mai mici decât cele ale bărbaților antreprenori; întrucât trebuie promovate activ modalitățile de depășire a factorilor care descurajează în mod special femeile să aleagă calea antreprenoriatului sau să beneficieze mai mult de ea (15); |
| --- | --- |

Z.

întrucât un număr insuficient de persoane își concretizează ideile de a demara o afacere, iar numărul femeilor antreprenoare este disproporționat mai mic în raport cu bărbații antreprenori (în special în cazul femeilor care provin din grupuri sociale vulnerabile și care se confruntă cu o dublă discriminare) și, deși femeile antreprenoare au, în medie, un nivel mai înalt de instruire decât bărbații antreprenori, ele sunt adesea active în sectoare mai puțin inovatoare, cu o creștere mai lentă, cu întreprinderi mai mici decât cele ale bărbaților antreprenori; întrucât trebuie promovate activ modalitățile de depășire a factorilor care descurajează în mod special femeile să aleagă calea antreprenoriatului sau să beneficieze mai mult de ea (15);

| AA. | întrucât camerele de meserii, industrie și comerț din unele state membre propun programe specifice pentru a sprijini crearea de întreprinderi; |
| --- | --- |

AA.

întrucât camerele de meserii, industrie și comerț din unele state membre propun programe specifice pentru a sprijini crearea de întreprinderi;

| AB. | întrucât educația și formarea sunt, în principal, competențe naționale, iar unele state membre trebuie încă să își dezvolte o politică transversală sau o abordare strategică a educației, a programei de învățământ sau a metodelor de predare privind antreprenoriatul; întrucât nu toți profesorii și directorii instituțiilor de învățământ din Europa sunt suficient de bine formați în educația antreprenorială, fie prin dezvoltarea profesională continuă, fie prin formarea lor inițială, ceea ce ar putea avea un efect asupra posibilității de a include în mod corespunzător antreprenoriatul în sistemele de învățământ (16); |
| --- | --- |

AB.

întrucât educația și formarea sunt, în principal, competențe naționale, iar unele state membre trebuie încă să își dezvolte o politică transversală sau o abordare strategică a educației, a programei de învățământ sau a metodelor de predare privind antreprenoriatul; întrucât nu toți profesorii și directorii instituțiilor de învățământ din Europa sunt suficient de bine formați în educația antreprenorială, fie prin dezvoltarea profesională continuă, fie prin formarea lor inițială, ceea ce ar putea avea un efect asupra posibilității de a include în mod corespunzător antreprenoriatul în sistemele de învățământ (16);

| AC. | întrucât profesorii ar trebui să fie în măsură să colaboreze cu antreprenorii și să definească, împreună cu aceștia, obiective educaționale adecvate și ar trebui, totodată, să beneficieze de sprijinul și de resursele necesare pentru a pune în aplicare strategii axate pe persoana care învață și pentru a-și adapta metodele pedagogice la nevoile studenților lor vulnerabili; |
| --- | --- |

AC.

întrucât profesorii ar trebui să fie în măsură să colaboreze cu antreprenorii și să definească, împreună cu aceștia, obiective educaționale adecvate și ar trebui, totodată, să beneficieze de sprijinul și de resursele necesare pentru a pune în aplicare strategii axate pe persoana care învață și pentru a-și adapta metodele pedagogice la nevoile studenților lor vulnerabili;

| AD. | întrucât activitățile de învățare non-formală și informală completează și îmbogățesc învățarea formală, oferind diferite tipuri de experiențe educaționale, care favorizează emanciparea, și, prin urmare, aceste activități ar trebui să fie recunoscute drept modalități privilegiate de dobândire și de dezvoltare a competențelor antreprenoriale; |
| --- | --- |

AD.

întrucât activitățile de învățare non-formală și informală completează și îmbogățesc învățarea formală, oferind diferite tipuri de experiențe educaționale, care favorizează emanciparea, și, prin urmare, aceste activități ar trebui să fie recunoscute drept modalități privilegiate de dobândire și de dezvoltare a competențelor antreprenoriale;

| AE. | întrucât învățarea formală și informală pot juca un rol-cheie în dezvoltarea și menținerea competențelor antreprenoriale, în special în rândul grupurilor marginalizate; |
| --- | --- |

AE.

întrucât învățarea formală și informală pot juca un rol-cheie în dezvoltarea și menținerea competențelor antreprenoriale, în special în rândul grupurilor marginalizate;

| AF. | întrucât activitățile de învățare non-formală și informală prezintă o relevanță deosebită pentru tinerii care beneficiază de mai puține oportunități, deoarece le oferă acestora posibilități suplimentare de învățare și o eventuală cale de acces la sistemul formal de educație și formare; |
| --- | --- |

AF.

întrucât activitățile de învățare non-formală și informală prezintă o relevanță deosebită pentru tinerii care beneficiază de mai puține oportunități, deoarece le oferă acestora posibilități suplimentare de învățare și o eventuală cale de acces la sistemul formal de educație și formare;

| AG. | întrucât antreprenorii cu experiență care predau cursuri creează o imagine pozitivă a antreprenoriatului și facilitează demersul antreprenorial; |
| --- | --- |

AG.

întrucât antreprenorii cu experiență care predau cursuri creează o imagine pozitivă a antreprenoriatului și facilitează demersul antreprenorial;

| AH. | întrucât procesul de formare al profesorilor și al consilierilor de orientare profesională ar trebui să includă noțiuni referitoare la antreprenoriat și la antreprenoriatul social; |
| --- | --- |

AH.

întrucât procesul de formare al profesorilor și al consilierilor de orientare profesională ar trebui să includă noțiuni referitoare la antreprenoriat și la antreprenoriatul social;

| AI. | întrucât sistemele naționale de educație au evoluat în ritmuri diferite, ca reacție la schimbările de pe piața muncii; |
| --- | --- |

AI.

întrucât sistemele naționale de educație au evoluat în ritmuri diferite, ca reacție la schimbările de pe piața muncii;

| AJ. | întrucât programul Erasmus+, care se derulează în perioada 2014-2020, are drept scop modernizarea educației, a formării și a activităților pentru tineret în întreaga Europă și este deschis organizațiilor care se ocupă de educație, formare, tineret și sport din toate sectoarele învățării pe tot parcursul vieții; întrucât programul va oferi unui număr de peste 4 milioane de cetățeni europeni posibilitatea să studieze, să se formeze, să câștige experiență profesională și să facă voluntariat în străinătate; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât programul Erasmus+, care se derulează în perioada 2014-2020, are drept scop modernizarea educației, a formării și a activităților pentru tineret în întreaga Europă și este deschis organizațiilor care se ocupă de educație, formare, tineret și sport din toate sectoarele învățării pe tot parcursul vieții; întrucât programul va oferi unui număr de peste 4 milioane de cetățeni europeni posibilitatea să studieze, să se formeze, să câștige experiență profesională și să facă voluntariat în străinătate;

| AK. | întrucât antreprenoriatul joacă deja un rol în programul Erasmus+, fiind unul dintre rezultatele preconizate ale acțiunilor de mobilitate; |
| --- | --- |

AK.

întrucât antreprenoriatul joacă deja un rol în programul Erasmus+, fiind unul dintre rezultatele preconizate ale acțiunilor de mobilitate;

| AL. | întrucât este important să se promoveze și să se încurajeze mobilitatea tinerilor antreprenori prin intermediul unor programe – cum ar fi Erasmus pentru tinerii antreprenori (2009-2015) – care le permit tinerilor antreprenori să participe la schimburile transfrontaliere și să învețe de la antreprenori cu experiență care conduc mici întreprinderi, precum și să se creeze oportunități de abordare a inegalităților de gen în domeniul antreprenoriatului; întrucât trebuie alocate mai multe fonduri acestor programe pentru a crește participarea tinerilor; |
| --- | --- |

AL.

întrucât este important să se promoveze și să se încurajeze mobilitatea tinerilor antreprenori prin intermediul unor programe – cum ar fi Erasmus pentru tinerii antreprenori (2009-2015) – care le permit tinerilor antreprenori să participe la schimburile transfrontaliere și să învețe de la antreprenori cu experiență care conduc mici întreprinderi, precum și să se creeze oportunități de abordare a inegalităților de gen în domeniul antreprenoriatului; întrucât trebuie alocate mai multe fonduri acestor programe pentru a crește participarea tinerilor;

| AM. | întrucât tinerii tind să-și exprime preferința pentru activitatea independentă, 45 % dintre tinerii cu vârsta între 15 și 24 de ani declarând că ar prefera să aibă o activitate independentă (17); |
| --- | --- |

AM.

întrucât tinerii tind să-și exprime preferința pentru activitatea independentă, 45 % dintre tinerii cu vârsta între 15 și 24 de ani declarând că ar prefera să aibă o activitate independentă (17);

| AN. | întrucât comunitățile de afaceri de la nivel local, național și european ar putea să aibă o contribuție mai semnificativă, sub forma voluntariatului pe baza competențelor, a parteneriatelor cu instituțiile de învățământ și a colaborării cu factorii de decizie; |
| --- | --- |

AN.

întrucât comunitățile de afaceri de la nivel local, național și european ar putea să aibă o contribuție mai semnificativă, sub forma voluntariatului pe baza competențelor, a parteneriatelor cu instituțiile de învățământ și a colaborării cu factorii de decizie;

| AO. | întrucât organizațiile societății civile au o contribuție importantă (grupuri neguvernamentale, precum sindicatele, asociațiile patronale și alte grupuri sociale), printre care inițiativa „Realizările tinerilor – Europa tinerilor întreprinzători”, care oferă educație și formare informală și pe tot parcursul vieții în domeniul antreprenorial; întrucât aceste contribuții trebuie recunoscute în mai mare măsură, deși ele pot să nu conducă la obținerea unei diplome oficiale; întrucât aceste contribuții sunt duse și de întreprinderile care oferă formare propriilor angajați, |
| --- | --- |

AO.

întrucât organizațiile societății civile au o contribuție importantă (grupuri neguvernamentale, precum sindicatele, asociațiile patronale și alte grupuri sociale), printre care inițiativa „Realizările tinerilor – Europa tinerilor întreprinzători”, care oferă educație și formare informală și pe tot parcursul vieții în domeniul antreprenorial; întrucât aceste contribuții trebuie recunoscute în mai mare măsură, deși ele pot să nu conducă la obținerea unei diplome oficiale; întrucât aceste contribuții sunt duse și de întreprinderile care oferă formare propriilor angajați,

Punerea accentului pe aptitudinile și competențele antreprenoriale

| 1. | recunoaște rolul învățării pe tot parcursul vieții și al mobilității internaționale, ca măsuri-cheie în cadrul reacției europene la globalizare și în tranziția către economiile bazate pe cunoaștere; evidențiază importanța „spiritului de inițiativă și antreprenorial”, care se numără printre cele opt competențe-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții menționate în Cadru european de referință, necesare tuturor cetățenilor pentru împlinirea și dezvoltarea lor personală, pentru cetățenia europeană și participarea activă, incluziunea socială și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

1.

recunoaște rolul învățării pe tot parcursul vieții și al mobilității internaționale, ca măsuri-cheie în cadrul reacției europene la globalizare și în tranziția către economiile bazate pe cunoaștere; evidențiază importanța „spiritului de inițiativă și antreprenorial”, care se numără printre cele opt competențe-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții menționate în Cadru european de referință, necesare tuturor cetățenilor pentru împlinirea și dezvoltarea lor personală, pentru cetățenia europeană și participarea activă, incluziunea socială și ocuparea forței de muncă;

| 2. | invită statele membre să promoveze dobândirea de competențe antreprenoriale în rândul tinerilor, prin intermediul unor acțiuni legislative care să vizeze asigurarea unor stagii de calitate, acordând o atenție deosebită calității educației și creării unor condiții de muncă adecvate, ca instrumente de sporire a capacității de inserție profesionale, în conformitate cu Recomandarea Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii; |
| --- | --- |

2.

invită statele membre să promoveze dobândirea de competențe antreprenoriale în rândul tinerilor, prin intermediul unor acțiuni legislative care să vizeze asigurarea unor stagii de calitate, acordând o atenție deosebită calității educației și creării unor condiții de muncă adecvate, ca instrumente de sporire a capacității de inserție profesionale, în conformitate cu Recomandarea Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii;

| 3. | subliniază necesitatea unei definiții cuprinzătoare și clare a competenței-cheie „spiritul de inițiativă și antreprenorial”, care să implice consolidarea unui spirit antreprenorial caracterizat prin spiritul de inițiativă, creativitate, inovare și asumarea de riscuri, precum și capacitatea de a planifica și de a gestiona proiecte în vederea atingerii unor obiective și chiar ideea că individul este conștient de contextul activității sale și este capabil să profite de oportunitățile care se ivesc, atât în context antreprenorial, cât și ca angajat (denumită „intrapreneurship”); are încredere în sectoarele industriei creative și în inițiativele legate de cultură care pot oferi posibilități de afaceri, mai ales pentru tineri; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea unei definiții cuprinzătoare și clare a competenței-cheie „spiritul de inițiativă și antreprenorial”, care să implice consolidarea unui spirit antreprenorial caracterizat prin spiritul de inițiativă, creativitate, inovare și asumarea de riscuri, precum și capacitatea de a planifica și de a gestiona proiecte în vederea atingerii unor obiective și chiar ideea că individul este conștient de contextul activității sale și este capabil să profite de oportunitățile care se ivesc, atât în context antreprenorial, cât și ca angajat (denumită „intrapreneurship”); are încredere în sectoarele industriei creative și în inițiativele legate de cultură care pot oferi posibilități de afaceri, mai ales pentru tineri;

| 4. | reamintește că industriile creative se numără printre sectoarele cele mai favorabile dezvoltării antreprenoriatului, favorizând dobândirea unor aptitudini transferabile, cum ar fi gândirea creativă, rezolvarea de probleme, munca în echipă și ingeniozitatea; |
| --- | --- |

4.

reamintește că industriile creative se numără printre sectoarele cele mai favorabile dezvoltării antreprenoriatului, favorizând dobândirea unor aptitudini transferabile, cum ar fi gândirea creativă, rezolvarea de probleme, munca în echipă și ingeniozitatea;

| 5. | subliniază necesitatea unei abordări largi a noțiunii de antreprenoriat, ca un set de competențe-cheie transversale pentru scopuri personale și profesionale; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea unei abordări largi a noțiunii de antreprenoriat, ca un set de competențe-cheie transversale pentru scopuri personale și profesionale;

| 6. | subliniază importanța competențelor de monitorizare și de audit organizațional; încurajează în special dezvoltarea auditului social și de mediu, ca instrument inovator de monitorizare; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța competențelor de monitorizare și de audit organizațional; încurajează în special dezvoltarea auditului social și de mediu, ca instrument inovator de monitorizare;

| 7. | este convins că aptitudinile și competențele antreprenoriale, precum și aptitudinile și competențele transversale, intersectoriale și cele proprii anumitor profesii și locuri de muncă ar trebui promovate pentru a crește rata activităților independente în rândul tinerilor și pentru a-i oferi tinerei generații o oportunitate reală de a demara afaceri pe cont propriu, ajutându-se pe ei înșiși, precum și societatea, în general; |
| --- | --- |

7.

este convins că aptitudinile și competențele antreprenoriale, precum și aptitudinile și competențele transversale, intersectoriale și cele proprii anumitor profesii și locuri de muncă ar trebui promovate pentru a crește rata activităților independente în rândul tinerilor și pentru a-i oferi tinerei generații o oportunitate reală de a demara afaceri pe cont propriu, ajutându-se pe ei înșiși, precum și societatea, în general;

| 8. | este convins de faptul că următoarea etapă necesară este precizarea în detaliu a modului în care se poate asigura în continuare punerea în aplicare adecvată a cadrului competențelor-cheie la fiecare nivel de educație pentru dobândirea competențelor antreprenoriale, prin includerea cunoștințelor, aptitudinilor și atitudinilor specifice antreprenoriatului, drept obiectiv educațional al oricărui program specific de învățământ și ucenicie; |
| --- | --- |

8.

este convins de faptul că următoarea etapă necesară este precizarea în detaliu a modului în care se poate asigura în continuare punerea în aplicare adecvată a cadrului competențelor-cheie la fiecare nivel de educație pentru dobândirea competențelor antreprenoriale, prin includerea cunoștințelor, aptitudinilor și atitudinilor specifice antreprenoriatului, drept obiectiv educațional al oricărui program specific de învățământ și ucenicie;

| 9. | subliniază faptul că la toate nivelurile și în toate tipurile de educație ar trebui asigurată predarea competențelor antreprenoriale practice și ar trebui promovate motivarea, spiritul de inițiativă și disponibilitatea, precum și un simț al responsabilității sociale; consideră că toate programele de învățământ ar trebui să includă module care să conțină noțiuni de bază în domeniul finanțelor, economiei și mediului de afaceri și că acestea ar trebui însoțite de programe de mentorat, îndrumare și orientare profesională destinate elevilor, inclusiv celor care provin din medii defavorizate, pentru a consolida și facilita înțelegerea de către a aceștia a procesului antreprenorial și pentru a le permite să își dezvolte spiritul antreprenorial; evidențiază rolul educației informale și independente, precum și al activităților de voluntariat, pentru a le insufla tinerilor spiritul și competențele antreprenoriale; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că la toate nivelurile și în toate tipurile de educație ar trebui asigurată predarea competențelor antreprenoriale practice și ar trebui promovate motivarea, spiritul de inițiativă și disponibilitatea, precum și un simț al responsabilității sociale; consideră că toate programele de învățământ ar trebui să includă module care să conțină noțiuni de bază în domeniul finanțelor, economiei și mediului de afaceri și că acestea ar trebui însoțite de programe de mentorat, îndrumare și orientare profesională destinate elevilor, inclusiv celor care provin din medii defavorizate, pentru a consolida și facilita înțelegerea de către a aceștia a procesului antreprenorial și pentru a le permite să își dezvolte spiritul antreprenorial; evidențiază rolul educației informale și independente, precum și al activităților de voluntariat, pentru a le insufla tinerilor spiritul și competențele antreprenoriale;

| 10. | îndeamnă Comisia să evidențieze importanța rolului modelelor de antreprenoriat social, care constituie adesea o bună metodă pentru tinerii europeni de a dobândi o primă experiență în afaceri; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să evidențieze importanța rolului modelelor de antreprenoriat social, care constituie adesea o bună metodă pentru tinerii europeni de a dobândi o primă experiență în afaceri;

| 11. | subliniază necesitatea de a dezvolta metode pedagogice inovatoare, care să acorde mai multă importanță componentei participative și să se axeze în mai mare măsură pe persoanele care învață, pentru a încuraja dobândirea unui set de competențe transversale necesare pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea de a dezvolta metode pedagogice inovatoare, care să acorde mai multă importanță componentei participative și să se axeze în mai mare măsură pe persoanele care învață, pentru a încuraja dobândirea unui set de competențe transversale necesare pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial;

| 12. | recomandă promovarea activității antreprenoriale, inclusiv a modelelor de antreprenoriat social, atât în cadrul învățământului superior, cât și prin intermediul proiectelor inițiate de absolvenți; |
| --- | --- |

12.

recomandă promovarea activității antreprenoriale, inclusiv a modelelor de antreprenoriat social, atât în cadrul învățământului superior, cât și prin intermediul proiectelor inițiate de absolvenți;

| 13. | atrage atenția asupra faptului că promovarea spiritului antreprenorial prin educație nu va avea un veritabil succes decât dacă se ține cont în mod echilibrat de aspectele economice și sociale în strategiile educaționale; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra faptului că promovarea spiritului antreprenorial prin educație nu va avea un veritabil succes decât dacă se ține cont în mod echilibrat de aspectele economice și sociale în strategiile educaționale;

| 14. | subliniază că incluziunea socială și lupta împotriva sărăciei se pot realiza cu succes în special prin intermediul antreprenoriatului social, care poate stimula ocuparea forței de muncă, precum și prin dezvoltarea unui spirit întreprinzător, care va reprezenta un avantaj deosebit pentru persoanele dezavantajate; |
| --- | --- |

14.

subliniază că incluziunea socială și lupta împotriva sărăciei se pot realiza cu succes în special prin intermediul antreprenoriatului social, care poate stimula ocuparea forței de muncă, precum și prin dezvoltarea unui spirit întreprinzător, care va reprezenta un avantaj deosebit pentru persoanele dezavantajate;

| 15. | subliniază faptul că sistemele de învățământ dual și studiile combinate cu practica în întreprinderi s-au dovedit, în statele membre care le-au aplicat, de o importanță esențială pentru transmiterea competențelor antreprenoriale de bază; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că sistemele de învățământ dual și studiile combinate cu practica în întreprinderi s-au dovedit, în statele membre care le-au aplicat, de o importanță esențială pentru transmiterea competențelor antreprenoriale de bază;

| 16. | încurajează implicarea deplină a tuturor părților interesate și stabilirea de parteneriate între acestea, în special între organizațiile antreprenoriale, întreprinderile și instituțiile de învățământ de la nivel local, cu scopul de a face schimb de bune practici și de experiență și de a contribui la consolidarea competențelor antreprenoriale ale tinerilor, precum și la o mai bună educație în acest domeniu în toate statele membre; |
| --- | --- |

16.

încurajează implicarea deplină a tuturor părților interesate și stabilirea de parteneriate între acestea, în special între organizațiile antreprenoriale, întreprinderile și instituțiile de învățământ de la nivel local, cu scopul de a face schimb de bune practici și de experiență și de a contribui la consolidarea competențelor antreprenoriale ale tinerilor, precum și la o mai bună educație în acest domeniu în toate statele membre;

| 17. | subliniază că îmbinarea strânsă a educației profesionale cu educația școlară este un model de succes care ar trebui să fie consolidat și promovat în Europa și în afara ei; |
| --- | --- |

17.

subliniază că îmbinarea strânsă a educației profesionale cu educația școlară este un model de succes care ar trebui să fie consolidat și promovat în Europa și în afara ei;

| 18. | solicită o colaborare mai apropiată cu sectorul privat și cu partenerii sociali pentru a încuraja dezvoltarea unei culturi a asumării de riscuri, antreprenoriatului și inovației (de exemplu, prin angajamente structurale, cum ar fi mecanismele dedicate inovării și schimbului de idei); |
| --- | --- |

18.

solicită o colaborare mai apropiată cu sectorul privat și cu partenerii sociali pentru a încuraja dezvoltarea unei culturi a asumării de riscuri, antreprenoriatului și inovației (de exemplu, prin angajamente structurale, cum ar fi mecanismele dedicate inovării și schimbului de idei);

| 19. | este convins că punerea în practică cu succes a competențelor antreprenoriale depinde tot mai mult de stăpânirea competențelor media și digitale și că ar trebui să se acorde mai multă atenție acestei intercorelări în domeniul educației și formării profesionale; subliniază importanța dobândirii de către toți tinerii a competențelor în domeniul TIC, precum și a unor competențe transversale și antreprenoriale, care să le permită să exploateze pe deplin potențialul lumii digitale, pentru a-i ajuta să creeze noi forme de dezvoltare, de transmitere și de promovare a spiritului antreprenorial, permițându-le astfel tinerilor să fie mai bine pregătiți pentru a candida la un loc de muncă, pentru a desfășura activități independente, pentru a înțelege mai bine comportamentul și nevoile potențialilor lor angajatori și pentru a contribui la capacitatea de inovare și de competitivitate a unei organizații patronale; |
| --- | --- |

19.

este convins că punerea în practică cu succes a competențelor antreprenoriale depinde tot mai mult de stăpânirea competențelor media și digitale și că ar trebui să se acorde mai multă atenție acestei intercorelări în domeniul educației și formării profesionale; subliniază importanța dobândirii de către toți tinerii a competențelor în domeniul TIC, precum și a unor competențe transversale și antreprenoriale, care să le permită să exploateze pe deplin potențialul lumii digitale, pentru a-i ajuta să creeze noi forme de dezvoltare, de transmitere și de promovare a spiritului antreprenorial, permițându-le astfel tinerilor să fie mai bine pregătiți pentru a candida la un loc de muncă, pentru a desfășura activități independente, pentru a înțelege mai bine comportamentul și nevoile potențialilor lor angajatori și pentru a contribui la capacitatea de inovare și de competitivitate a unei organizații patronale;

| 20. | subliniază faptul că competențele antreprenoriale ar trebui dezvoltate și consolidate pe tot parcursul vieții, inclusiv prin intermediul experienței profesionale acumulate la locul de muncă și al învățării non-formale și informale, și că validarea acestor competențe ar trebui îmbunătățită și sprijinită, deoarece contribuie la evoluția carierei; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că competențele antreprenoriale ar trebui dezvoltate și consolidate pe tot parcursul vieții, inclusiv prin intermediul experienței profesionale acumulate la locul de muncă și al învățării non-formale și informale, și că validarea acestor competențe ar trebui îmbunătățită și sprijinită, deoarece contribuie la evoluția carierei;

| 21. | recunoaște faptul că un element-cheie în formarea spiritului întreprinzător îl reprezintă pregătirea corespunzătoare a profesorilor și, subliniază în special, nevoia urgentă de a avea o formare de înaltă calitate, pentru a garanta validitatea procesului educativ; |
| --- | --- |

21.

recunoaște faptul că un element-cheie în formarea spiritului întreprinzător îl reprezintă pregătirea corespunzătoare a profesorilor și, subliniază în special, nevoia urgentă de a avea o formare de înaltă calitate, pentru a garanta validitatea procesului educativ;

| 22. | invită statele membre să combată obstacolele din calea tinerilor antreprenori cu handicap, propunând formări destinate furnizorilor de servicii ale căror responsabilități includ sprijinirea persoanelor cu handicap, precum și prin adaptarea clădirilor unde se acordă sprijin, astfel încât să fie accesibile pentru persoanele cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

22.

invită statele membre să combată obstacolele din calea tinerilor antreprenori cu handicap, propunând formări destinate furnizorilor de servicii ale căror responsabilități includ sprijinirea persoanelor cu handicap, precum și prin adaptarea clădirilor unde se acordă sprijin, astfel încât să fie accesibile pentru persoanele cu mobilitate redusă;

| 23. | ia act de faptul că promovarea cooperării dintre învățământul secundar și cel terțiar ar permite consolidarea dialogului dintre tineri și ar încuraja inovarea; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că promovarea cooperării dintre învățământul secundar și cel terțiar ar permite consolidarea dialogului dintre tineri și ar încuraja inovarea;

| 24. | subliniază nevoia de a îmbunătăți cultura antreprenorială în învățământul superior, prin susținerea și facilitarea creării unor societăți noi de către tineri pe baza cercetării academice („spin offs”), prin reducerea sarcinii birocratice pe care o implică înființarea unor astfel de societăți și prin crearea unui cadru de reglementare clar și favorabil pentru antreprenorii care studiază; consideră, în acest context, că școlile și universitățile ar trebui să asigure timp, spațiu și recunoaștere pentru inițiativele tinerilor, pentru a se asigura că tinerii au încrederea necesară pentru a se angaja în proiecte noi care se pot dovedi folositoare pentru înființarea unor întreprinderi independente; salută inițiativele care răsplătesc tinerii pentru crearea de noi afaceri de succes (de exemplu, cea mai bună afacere a anului creată de studenți); subliniază, de asemenea, că este important ca întreprinderile să dea tinerilor șansa de a avea prima lor experiență directă de lucru în cadrul unei societăți; reiterează necesitatea de a promova sistemele de vizite și stagii ce au astfel de obiective, pentru a le oferi tinerilor o imagine de ansamblu asupra mediului de afaceri; |
| --- | --- |

24.

subliniază nevoia de a îmbunătăți cultura antreprenorială în învățământul superior, prin susținerea și facilitarea creării unor societăți noi de către tineri pe baza cercetării academice („spin offs”), prin reducerea sarcinii birocratice pe care o implică înființarea unor astfel de societăți și prin crearea unui cadru de reglementare clar și favorabil pentru antreprenorii care studiază; consideră, în acest context, că școlile și universitățile ar trebui să asigure timp, spațiu și recunoaștere pentru inițiativele tinerilor, pentru a se asigura că tinerii au încrederea necesară pentru a se angaja în proiecte noi care se pot dovedi folositoare pentru înființarea unor întreprinderi independente; salută inițiativele care răsplătesc tinerii pentru crearea de noi afaceri de succes (de exemplu, cea mai bună afacere a anului creată de studenți); subliniază, de asemenea, că este important ca întreprinderile să dea tinerilor șansa de a avea prima lor experiență directă de lucru în cadrul unei societăți; reiterează necesitatea de a promova sistemele de vizite și stagii ce au astfel de obiective, pentru a le oferi tinerilor o imagine de ansamblu asupra mediului de afaceri;

| 25. | subliniază rolul-cheie jucat de comunitatea de afaceri în procesul de educație și formare antreprenorială, având în vedere faptul că aceasta poate oferi un conținut educațional bazat pe experiența practică, menit să completeze formarea teoretică a tinerilor; |
| --- | --- |

25.

subliniază rolul-cheie jucat de comunitatea de afaceri în procesul de educație și formare antreprenorială, având în vedere faptul că aceasta poate oferi un conținut educațional bazat pe experiența practică, menit să completeze formarea teoretică a tinerilor;

| 26. | subliniază rolul determinant pe care l-au jucat diferite asociații de tineri antreprenori pentru susținerea antreprenoriatului în rândul tinerilor, oferindu-le posibilitatea de a dezvolta proiecte inovatoare și de a dobândi experiență în domeniul afacerilor, precum și instrumentele și încrederea necesare pentru a demara o afacere în calitate de antreprenor; |
| --- | --- |

26.

subliniază rolul determinant pe care l-au jucat diferite asociații de tineri antreprenori pentru susținerea antreprenoriatului în rândul tinerilor, oferindu-le posibilitatea de a dezvolta proiecte inovatoare și de a dobândi experiență în domeniul afacerilor, precum și instrumentele și încrederea necesare pentru a demara o afacere în calitate de antreprenor;

Rolul instituțiilor UE – coordonare, metodologie și instrumente financiare

| 27. | invită Consiliul și Comisia, în cadrul competențelor lor respective și respectând pe deplin principiul subsidiarității, să dezvolte sprijin metodologic și instrumente care să fie puse la dispoziția sistemelor naționale de învățământ în domeniul educației și formării antreprenoriale, inclusiv de antreprenoriat social, urmând o abordare coordonată și invitând administrațiile publice ale statelor membre să coopereze mai strâns cu întreprinderile, pentru a difuza factorii decisivi care contribuie la îmbunătățirea spiritului antreprenorial; solicită Comisiei să majoreze valoarea sprijinului acordat tinerilor antreprenori în cadrul fondurilor europene structurale și de investiții; |
| --- | --- |

27.

invită Consiliul și Comisia, în cadrul competențelor lor respective și respectând pe deplin principiul subsidiarității, să dezvolte sprijin metodologic și instrumente care să fie puse la dispoziția sistemelor naționale de învățământ în domeniul educației și formării antreprenoriale, inclusiv de antreprenoriat social, urmând o abordare coordonată și invitând administrațiile publice ale statelor membre să coopereze mai strâns cu întreprinderile, pentru a difuza factorii decisivi care contribuie la îmbunătățirea spiritului antreprenorial; solicită Comisiei să majoreze valoarea sprijinului acordat tinerilor antreprenori în cadrul fondurilor europene structurale și de investiții;

| 28. | invită Consiliul și Comisia să aplice o perspectivă de gen în ceea ce privește metodologia, comunicarea și instrumentele financiare, pentru a încuraja o implicare sporită a fetelor și tinerelor femei în antreprenoriat; |
| --- | --- |

28.

invită Consiliul și Comisia să aplice o perspectivă de gen în ceea ce privește metodologia, comunicarea și instrumentele financiare, pentru a încuraja o implicare sporită a fetelor și tinerelor femei în antreprenoriat;

| 29. | invită Comisia să organizeze și să încurajeze stagiile și programele de schimburi în întreprinderi pentru a le permite tinerilor să dobândească experiențe practice și pentru a facilita schimbul de cunoștințe și de experiență; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să organizeze și să încurajeze stagiile și programele de schimburi în întreprinderi pentru a le permite tinerilor să dobândească experiențe practice și pentru a facilita schimbul de cunoștințe și de experiență;

| 30. | invită Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare în vederea dezvoltării unor competențe transversale, precum gândirea critică, rezolvarea problemelor, spiritul de inițiativă, colaborarea, cooperarea, autonomia, planificarea, conducerea și insuflarea spiritului de echipă, la toate nivelurile și în toate formele de educație, având în vedere că aceste competențe sunt utile pentru o gamă largă de activități și sectoare; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare în vederea dezvoltării unor competențe transversale, precum gândirea critică, rezolvarea problemelor, spiritul de inițiativă, colaborarea, cooperarea, autonomia, planificarea, conducerea și insuflarea spiritului de echipă, la toate nivelurile și în toate formele de educație, având în vedere că aceste competențe sunt utile pentru o gamă largă de activități și sectoare;

| 31. | invită Comisia să pună accentul în mai mare măsură pe îmbunătățirea dezvoltării și evaluării competențelor transversale, inclusiv a antreprenoriatului și competențelor digitale, în cadrul programului Erasmus+, subliniind în același timp că acest program nu ar trebui să vizeze exclusiv aspectele legate de capacitatea de inserție profesională și că facilitarea accesului la activitățile antreprenoriale ar trebui menținut, în special în domeniul educației non-formale și informale; invită, de asemenea, Comisia să promoveze reforme ale politicilor în domeniul educației în statele membre, creând un cadru politic coerent pentru statele membre și pentru UE; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să pună accentul în mai mare măsură pe îmbunătățirea dezvoltării și evaluării competențelor transversale, inclusiv a antreprenoriatului și competențelor digitale, în cadrul programului Erasmus+, subliniind în același timp că acest program nu ar trebui să vizeze exclusiv aspectele legate de capacitatea de inserție profesională și că facilitarea accesului la activitățile antreprenoriale ar trebui menținut, în special în domeniul educației non-formale și informale; invită, de asemenea, Comisia să promoveze reforme ale politicilor în domeniul educației în statele membre, creând un cadru politic coerent pentru statele membre și pentru UE;

| 32. | invită Comisia să sprijine monitorizarea competențelor TIC, a competențelor de rezolvare a problemelor și a nivelului de educație financiară; invită Comisia să efectueze o cercetare longitudinală în acest domeniu; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să sprijine monitorizarea competențelor TIC, a competențelor de rezolvare a problemelor și a nivelului de educație financiară; invită Comisia să efectueze o cercetare longitudinală în acest domeniu;

| 33. | invită Comisia să sprijine parteneriatele dintre instituțiile de învățământ și întreprinderi prin intermediul Fondului european pentru investiții strategice și, în special, Fondul social european, pentru a încuraja programele de învățare la locul de muncă puse la dispoziție de întreprinderi și a facilita dobândirea competențelor antreprenoriale la nivel național și local; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să sprijine parteneriatele dintre instituțiile de învățământ și întreprinderi prin intermediul Fondului european pentru investiții strategice și, în special, Fondul social european, pentru a încuraja programele de învățare la locul de muncă puse la dispoziție de întreprinderi și a facilita dobândirea competențelor antreprenoriale la nivel național și local;

| 34. | invită Comisia să sprijine crearea unei rețele europene de educație antreprenorială, care să se inspire din rețeaua European Entrepreneurship Education NETwork (EE-HUB), creată în mai 2015 și susținută de organizații europene și alți actori la nivel european, național și local, precum și de către autorități naționale din domeniul educației, pentru a colecta și a face schimb de bune practici, de care să poată beneficia instituțiile școlare, organizațiile educative, instituțiile de formare profesională, întreprinderile, autoritățile și partenerii sociali; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să sprijine crearea unei rețele europene de educație antreprenorială, care să se inspire din rețeaua European Entrepreneurship Education NETwork (EE-HUB), creată în mai 2015 și susținută de organizații europene și alți actori la nivel european, național și local, precum și de către autorități naționale din domeniul educației, pentru a colecta și a face schimb de bune practici, de care să poată beneficia instituțiile școlare, organizațiile educative, instituțiile de formare profesională, întreprinderile, autoritățile și partenerii sociali;

| 35. | invită Comisia să asigure o coordonare coerentă și eficace în domeniul educației antreprenoriale, în contextul strategiei mai ample a UE privind învățarea pe tot parcursul vieții, al strategiilor globale ale UE și al planului Comisiei Juncker; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să asigure o coordonare coerentă și eficace în domeniul educației antreprenoriale, în contextul strategiei mai ample a UE privind învățarea pe tot parcursul vieții, al strategiilor globale ale UE și al planului Comisiei Juncker;

| 36. | propune Comisiei să mențină educația și formarea în domeniul antreprenoriatului printre obiectivele unui viitor program Erasmus+, în următorul exercițiu financiar (după 2020), în toate acțiunile sale, inclusiv în ceea ce privește mobilitatea, care să cuprindă următoarele elemente:






  (i) | evaluarea atentă a impactului măsurilor în vigoare de promovare a antreprenoriatului prin intermediul educației și al formării și, eventual, adaptarea acestora, acordând o atenție deosebită impactului măsurilor respective asupra grupurilor subreprezentate și dezavantajate; |
| --- | --- | --- |

36.

propune Comisiei să mențină educația și formarea în domeniul antreprenoriatului printre obiectivele unui viitor program Erasmus+, în următorul exercițiu financiar (după 2020), în toate acțiunile sale, inclusiv în ceea ce privește mobilitatea, care să cuprindă următoarele elemente:

(i)

evaluarea atentă a impactului măsurilor în vigoare de promovare a antreprenoriatului prin intermediul educației și al formării și, eventual, adaptarea acestora, acordând o atenție deosebită impactului măsurilor respective asupra grupurilor subreprezentate și dezavantajate;

| (ii) | promovarea unor conținuturi și a unor instrumente mai bine definite pentru educația formală și cea non-formală, care să vizeze toți studenții, cuprinzând atât module teoretice, cât și practice, cum ar fi proiectele antreprenoriale ale studenților; |
| --- | --- |

(ii)

promovarea unor conținuturi și a unor instrumente mai bine definite pentru educația formală și cea non-formală, care să vizeze toți studenții, cuprinzând atât module teoretice, cât și practice, cum ar fi proiectele antreprenoriale ale studenților;

| (iii) | sprijinirea calificării inițiale a profesorilor, educatorilor, animatorilor socio-educativi, formatorilor și directorilor de instituții de învățământ, precum și a dezvoltării lor profesionale și a responsabilizării lor continue în domeniul educației antreprenoriale; |
| --- | --- |

(iii)

sprijinirea calificării inițiale a profesorilor, educatorilor, animatorilor socio-educativi, formatorilor și directorilor de instituții de învățământ, precum și a dezvoltării lor profesionale și a responsabilizării lor continue în domeniul educației antreprenoriale;

| (iv) | promovarea parteneriatelor între instituțiile de învățământ, întreprinderi, organizațiile nonprofit, autoritățile regionale și locale și furnizorii de servicii de educație non-formală pentru a concepe cursuri adaptate și a le oferi studenților experiența și modele de care au nevoie; |
| --- | --- |

(iv)

promovarea parteneriatelor între instituțiile de învățământ, întreprinderi, organizațiile nonprofit, autoritățile regionale și locale și furnizorii de servicii de educație non-formală pentru a concepe cursuri adaptate și a le oferi studenților experiența și modele de care au nevoie;

| (v) | dezvoltarea competențelor în domeniile proceselor antreprenoriale, educației financiare, cunoștințelor și competențelor TIC, gândirii creative, creativității, utilității creative, rezolvării problemelor și mentalității inovatoare, precum și în ceea ce privește încrederea în sine, încrederea în ideile proprii, adaptabilitatea, insuflarea spiritului de echipă, gestionarea proiectelor, evaluarea riscurilor și asumarea acestora, precum și competențele și cunoștințele specifice mediului antreprenorial; |
| --- | --- |

(v)

dezvoltarea competențelor în domeniile proceselor antreprenoriale, educației financiare, cunoștințelor și competențelor TIC, gândirii creative, creativității, utilității creative, rezolvării problemelor și mentalității inovatoare, precum și în ceea ce privește încrederea în sine, încrederea în ideile proprii, adaptabilitatea, insuflarea spiritului de echipă, gestionarea proiectelor, evaluarea riscurilor și asumarea acestora, precum și competențele și cunoștințele specifice mediului antreprenorial;

| (vi) | înlăturarea tuturor barierelor fizice și digitale care mai există încă în calea persoanelor cu handicap, a căror integrare deplină pe piața muncii poate fi de o importanță fundamentală pentru promovarea unei culturi antreprenoriale sustenabile și coerente; |
| --- | --- |

(vi)

înlăturarea tuturor barierelor fizice și digitale care mai există încă în calea persoanelor cu handicap, a căror integrare deplină pe piața muncii poate fi de o importanță fundamentală pentru promovarea unei culturi antreprenoriale sustenabile și coerente;

| (vii) | promovarea învățării non-formale și informale ca un mediu privilegiat pentru dobândirea de competențe antreprenoriale; |
| --- | --- |

(vii)

promovarea învățării non-formale și informale ca un mediu privilegiat pentru dobândirea de competențe antreprenoriale;

| 37. | invită Comisia să examineze și să abordeze factorii care descurajează femeile să opteze pentru antreprenoriat, promovând în mod specific accesul la finanțare și la servicii de asistență pentru tinerele femei antreprenoare; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să examineze și să abordeze factorii care descurajează femeile să opteze pentru antreprenoriat, promovând în mod specific accesul la finanțare și la servicii de asistență pentru tinerele femei antreprenoare;

| 38. | solicită Comisiei să coordoneze și să sprijine schimbul de bune practici recomandate între statele membre; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să coordoneze și să sprijine schimbul de bune practici recomandate între statele membre;

| 39. | invită Comisia să încurajeze o mai bună cooperare și schimbul de bune practici între statele membre care au integrat deja educația antreprenorială în programele de învățământ și au făcut progrese mai bune în promovarea antreprenoriatului tinerilor și, respectiv, statele membre care încă se află la începutul acestui proces; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să încurajeze o mai bună cooperare și schimbul de bune practici între statele membre care au integrat deja educația antreprenorială în programele de învățământ și au făcut progrese mai bune în promovarea antreprenoriatului tinerilor și, respectiv, statele membre care încă se află la începutul acestui proces;

| 40. | solicită Comisiei să publice, până la sfârșitul lui 2017, un ghid de bune practici pentru transmiterea competențelor antreprenoriale și sprijinirea antreprenoriatului în rândul tinerilor în statele membre, să îi prezinte Parlamentului European un raport pe această temă și să includă rezultatele acestei inițiative în evaluarea propriilor măsuri de finanțare; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să publice, până la sfârșitul lui 2017, un ghid de bune practici pentru transmiterea competențelor antreprenoriale și sprijinirea antreprenoriatului în rândul tinerilor în statele membre, să îi prezinte Parlamentului European un raport pe această temă și să includă rezultatele acestei inițiative în evaluarea propriilor măsuri de finanțare;

| 41. | invită statele membre să promoveze antreprenoriatul ca o modalitate de a încuraja competențele transversale pentru o mai bună gestionare a vieții personale și profesionale a cursanților; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre să promoveze antreprenoriatul ca o modalitate de a încuraja competențele transversale pentru o mai bună gestionare a vieții personale și profesionale a cursanților;

| 42. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape măsurile concrete aplicate de statele membre pentru a susține antreprenoriatul în rândul tinerilor, pentru a acorda o atenție deosebită promovării și publicării informațiilor privind rezultatele, precum și pentru a încuraja și susține instituțiile și organizațiile în ceea ce privește schimbul de bune practici, idei, cunoștințe și experiență și crearea unor parteneriate strategice transsectoriale; încurajează Comisia și statele membre să dezvolte indici de referință, modele și instrumente și proiecte comune care să vizeze promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să monitorizeze îndeaproape măsurile concrete aplicate de statele membre pentru a susține antreprenoriatul în rândul tinerilor, pentru a acorda o atenție deosebită promovării și publicării informațiilor privind rezultatele, precum și pentru a încuraja și susține instituțiile și organizațiile în ceea ce privește schimbul de bune practici, idei, cunoștințe și experiență și crearea unor parteneriate strategice transsectoriale; încurajează Comisia și statele membre să dezvolte indici de referință, modele și instrumente și proiecte comune care să vizeze promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor;

| 43. | îndeamnă Comisia să se asigure că nicio măsură luată de statele membre nu împiedică libera circulație a lucrătorilor, astfel încât tinerii care au ales cariere în domeniul afacerilor să își poată desfășura activitatea oriunde doresc pe teritoriul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă Comisia să se asigure că nicio măsură luată de statele membre nu împiedică libera circulație a lucrătorilor, astfel încât tinerii care au ales cariere în domeniul afacerilor să își poată desfășura activitatea oriunde doresc pe teritoriul Uniunii Europene;

Rolul statelor membre

| 44. | invită statele membre, precum și autoritățile regionale și locale, să depună eforturi pentru a promova dezvoltarea de formări în vederea creării și gestionării de noi întreprinderi, inclusiv îndrumarea de către experți, incubatoare de afaceri și programe de accelerare, proiecte de antreprenoriat social desfășurate în cooperare cu comunitățile locale și toate mediile propice antreprenoriatului care vor facilita crearea de noi întreprinderi de către tineri și vor permite o recuperare rapidă în caz de abandon școlar sau după eșecurile inițiale, contribuind astfel la crearea unei culturi antreprenoriale pozitive, la împiedicarea unei percepții negative asupra eșecului în afaceri și la încurajarea tinerilor să încerce din nou, acordând, în același timp, o atenție deosebită tinerilor defavorizați; |
| --- | --- |

44.

invită statele membre, precum și autoritățile regionale și locale, să depună eforturi pentru a promova dezvoltarea de formări în vederea creării și gestionării de noi întreprinderi, inclusiv îndrumarea de către experți, incubatoare de afaceri și programe de accelerare, proiecte de antreprenoriat social desfășurate în cooperare cu comunitățile locale și toate mediile propice antreprenoriatului care vor facilita crearea de noi întreprinderi de către tineri și vor permite o recuperare rapidă în caz de abandon școlar sau după eșecurile inițiale, contribuind astfel la crearea unei culturi antreprenoriale pozitive, la împiedicarea unei percepții negative asupra eșecului în afaceri și la încurajarea tinerilor să încerce din nou, acordând, în același timp, o atenție deosebită tinerilor defavorizați;

| 45. | îndeamnă statele membre să se asigure că tinerii antreprenori au acces la finanțarea de care au nevoie și că sunt sprijiniți în fiecare etapă; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă statele membre să se asigure că tinerii antreprenori au acces la finanțarea de care au nevoie și că sunt sprijiniți în fiecare etapă;

| 46. | invită statele membre, precum și autoritățile locale și regionale să utilizeze pe deplin fondurile structurale ale UE, în special Fondul social european, pentru a promova educația și formarea antreprenorială și dezvoltarea competențelor digitale la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

46.

invită statele membre, precum și autoritățile locale și regionale să utilizeze pe deplin fondurile structurale ale UE, în special Fondul social european, pentru a promova educația și formarea antreprenorială și dezvoltarea competențelor digitale la nivel național, regional și local;

| 47. | invită statele membre, împreună cu autoritățile regionale și locale, să folosească toate resursele de finanțare disponibile la nivelul UE, precum Fondul social european, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, Programul UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI), programul Erasmus pentru tineri antreprenori și programul UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME), pentru a încuraja și susține inițiative care urmăresc stabilirea unor legături mai eficace și mai bine orientate între întreprinderi și sectorul educației; |
| --- | --- |

47.

invită statele membre, împreună cu autoritățile regionale și locale, să folosească toate resursele de finanțare disponibile la nivelul UE, precum Fondul social european, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, Programul UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI), programul Erasmus pentru tineri antreprenori și programul UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME), pentru a încuraja și susține inițiative care urmăresc stabilirea unor legături mai eficace și mai bine orientate între întreprinderi și sectorul educației;

| 48. | invită statele membre să promoveze schimbul de bune practici, să încurajeze parteneriatele naționale și transnaționale și să sprijine întreprinderile în curs de dezvoltare și munca rețelelor relevante de întreprinderi mici și mijlocii și a agențiilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

48.

invită statele membre să promoveze schimbul de bune practici, să încurajeze parteneriatele naționale și transnaționale și să sprijine întreprinderile în curs de dezvoltare și munca rețelelor relevante de întreprinderi mici și mijlocii și a agențiilor de dezvoltare;

| 49. | încurajează statele membre să ofere metode inovatoare specifice pentru formarea profesorilor și mentorilor în domeniul antreprenoriatului, pentru a le permite să promoveze și să încurajeze competențele antreprenoriale, și să ia în considerare includerea antreprenoriatului în programele de învățământ; |
| --- | --- |

49.

încurajează statele membre să ofere metode inovatoare specifice pentru formarea profesorilor și mentorilor în domeniul antreprenoriatului, pentru a le permite să promoveze și să încurajeze competențele antreprenoriale, și să ia în considerare includerea antreprenoriatului în programele de învățământ;

| 50. | invită statele membre să își dezvolte în continuare sistemele de recunoaștere și de validare a competențelor dobândite în cadrul învățării non-formale și informale pentru a-și respecta angajamentul luat pentru 2018, în scopul de a le oferi persoanelor oportunități de reorientare și o a doua șansă, precum și de a încuraja stima de sine și continuarea învățării; |
| --- | --- |

50.

invită statele membre să își dezvolte în continuare sistemele de recunoaștere și de validare a competențelor dobândite în cadrul învățării non-formale și informale pentru a-și respecta angajamentul luat pentru 2018, în scopul de a le oferi persoanelor oportunități de reorientare și o a doua șansă, precum și de a încuraja stima de sine și continuarea învățării;

| 51. | invită statele membre să încurajeze implicarea partenerilor privați în educația antreprenorială prin finanțare sau formare, în cadrul responsabilității sociale a întreprinderilor; |
| --- | --- |

51.

invită statele membre să încurajeze implicarea partenerilor privați în educația antreprenorială prin finanțare sau formare, în cadrul responsabilității sociale a întreprinderilor;

| 52. | solicită statelor membre să elimine birocrația în ceea ce privește implementarea planurilor de afaceri de către tineri și să aibă în vedere facilități fiscale și măsuri de încurajare a tinerilor să își pună pe picioare propriile idei de afaceri; subliniază necesitatea unor supape de siguranță pentru întreprinderile noi care dau faliment; |
| --- | --- |

52.

solicită statelor membre să elimine birocrația în ceea ce privește implementarea planurilor de afaceri de către tineri și să aibă în vedere facilități fiscale și măsuri de încurajare a tinerilor să își pună pe picioare propriile idei de afaceri; subliniază necesitatea unor supape de siguranță pentru întreprinderile noi care dau faliment;

| 53. | subliniază că este necesar să se abordeze dificultățile de natură financiară care afectează tinerii antreprenori, să li se faciliteze accesul la credite și subvenții speciale, să se reducă sarcinile administrative actuale și să se creeze un mediu de reglementare și stimulente fiscale care să încurajeze dezvoltarea unor inițiative antreprenoriale dedicate tinerilor și să stimuleze crearea de locuri de muncă pentru a facilita înființarea unor întreprinderi noi și stabilizarea proiectelor de afaceri ale tinerilor antreprenori; |
| --- | --- |

53.

subliniază că este necesar să se abordeze dificultățile de natură financiară care afectează tinerii antreprenori, să li se faciliteze accesul la credite și subvenții speciale, să se reducă sarcinile administrative actuale și să se creeze un mediu de reglementare și stimulente fiscale care să încurajeze dezvoltarea unor inițiative antreprenoriale dedicate tinerilor și să stimuleze crearea de locuri de muncă pentru a facilita înființarea unor întreprinderi noi și stabilizarea proiectelor de afaceri ale tinerilor antreprenori;

| 54. | invită statele membre să aibă o atitudine proactivă în ceea ce privește îmbunătățirea cadrelor de reglementare și armonizarea procedurilor administrative pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri și întreprinderile din domeniul social, și să promoveze și să monitorizeze calitatea practicilor de încadrare în muncă ale acestor întreprinderi; subliniază că întreprinderile din domeniul social și favorabile incluziunii creează locuri de muncă sustenabile, contribuie la dezvoltarea comunităților și ajută la promovarea unui mediu sustenabil și la garantarea rezistenței sistemului social în timp de criză; |
| --- | --- |

54.

invită statele membre să aibă o atitudine proactivă în ceea ce privește îmbunătățirea cadrelor de reglementare și armonizarea procedurilor administrative pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri și întreprinderile din domeniul social, și să promoveze și să monitorizeze calitatea practicilor de încadrare în muncă ale acestor întreprinderi; subliniază că întreprinderile din domeniul social și favorabile incluziunii creează locuri de muncă sustenabile, contribuie la dezvoltarea comunităților și ajută la promovarea unui mediu sustenabil și la garantarea rezistenței sistemului social în timp de criză;

| 55. | solicită ca serviciile publice de ocupare a forței de muncă să fie mai proactive în contextul sprijinirii și consilierii întreprinderilor, în special în ceea ce-i privește pe tinerii antreprenori; |
| --- | --- |

55.

solicită ca serviciile publice de ocupare a forței de muncă să fie mai proactive în contextul sprijinirii și consilierii întreprinderilor, în special în ceea ce-i privește pe tinerii antreprenori;

| 56. | invită statele membre și autoritățile regionale și locale să ofere studenților inovatori un acces sporit la burse și sisteme de microcredite, precum și sprijin, informații, mentorat, asistență pluridisciplinară și platforme de evaluare inter pares, pentru a le permite să-și înceapă propriile afaceri sau proiecte, cum ar fi cele sprijinite în cadrul axei „microfinanțare și antreprenoriat social” din cadrul EaSI; invită statele membre să faciliteze accesul la împrumuturi și returnarea acestora, să promoveze utilizarea finanțării participative, să dezvolte parteneriate între economia locală, întreprinderi și universități, să sporească rolul întreprinderilor în integrarea tinerilor pe piața muncii și să consolideze certificatul de abilități antreprenoriale (ENP) la diferite niveluri ale învățământului școlar și universitar, în special în parteneriat cu IMM-urile; îndeamnă statele membre să încurajeze crearea în universități a unor incubatoare de afaceri dedicate dezvoltării durabile și filierelor de studiu orientate către viitor; |
| --- | --- |

56.

invită statele membre și autoritățile regionale și locale să ofere studenților inovatori un acces sporit la burse și sisteme de microcredite, precum și sprijin, informații, mentorat, asistență pluridisciplinară și platforme de evaluare inter pares, pentru a le permite să-și înceapă propriile afaceri sau proiecte, cum ar fi cele sprijinite în cadrul axei „microfinanțare și antreprenoriat social” din cadrul EaSI; invită statele membre să faciliteze accesul la împrumuturi și returnarea acestora, să promoveze utilizarea finanțării participative, să dezvolte parteneriate între economia locală, întreprinderi și universități, să sporească rolul întreprinderilor în integrarea tinerilor pe piața muncii și să consolideze certificatul de abilități antreprenoriale (ENP) la diferite niveluri ale învățământului școlar și universitar, în special în parteneriat cu IMM-urile; îndeamnă statele membre să încurajeze crearea în universități a unor incubatoare de afaceri dedicate dezvoltării durabile și filierelor de studiu orientate către viitor;

| 57. | invită statele membre să simplifice procedurile pentru a renunța la o afacere fără a comite o fraudă și să creeze un mediu care să nu penalizeze abandonarea afacerii, pentru a le trimite tinerilor un mesaj clar că un eșec nu va duce la un regres cu consecințe de-a lungul întregii vieți; |
| --- | --- |

57.

invită statele membre să simplifice procedurile pentru a renunța la o afacere fără a comite o fraudă și să creeze un mediu care să nu penalizeze abandonarea afacerii, pentru a le trimite tinerilor un mesaj clar că un eșec nu va duce la un regres cu consecințe de-a lungul întregii vieți;

| 58. | invită statele membre să încurajeze tinerii să devină antreprenori prin facilitarea realizării, în cadrul sistemului educațional, a unor studii bazate pe proiecte care să aibă un caracter transdisciplinar și să fie realizate în cooperare cu întreprinderile; |
| --- | --- |

58.

invită statele membre să încurajeze tinerii să devină antreprenori prin facilitarea realizării, în cadrul sistemului educațional, a unor studii bazate pe proiecte care să aibă un caracter transdisciplinar și să fie realizate în cooperare cu întreprinderile;

| 59. | invită statele membre să promoveze antreprenoriatul drept o opțiune pozitivă de carieră în cadrul serviciilor de consiliere profesională oferite în învățământul secundar și terțiar, pentru a combate aura negativă asociată antreprenoriatului ca opțiune de carieră, care este prevalentă în unele state membre; |
| --- | --- |

59.

invită statele membre să promoveze antreprenoriatul drept o opțiune pozitivă de carieră în cadrul serviciilor de consiliere profesională oferite în învățământul secundar și terțiar, pentru a combate aura negativă asociată antreprenoriatului ca opțiune de carieră, care este prevalentă în unele state membre;

| 60. | invită statele membre să crească nivelul de sensibilizare cu privire la activitățile independente și la înființarea unor afaceri pentru tinerii cu handicap prin acțiuni precum promovarea carierelor alese de persoane cu handicap care s-au integrat deja pe piața muncii și oferind în mod public recunoaștere antreprenorilor cu handicap; |
| --- | --- |

60.

invită statele membre să crească nivelul de sensibilizare cu privire la activitățile independente și la înființarea unor afaceri pentru tinerii cu handicap prin acțiuni precum promovarea carierelor alese de persoane cu handicap care s-au integrat deja pe piața muncii și oferind în mod public recunoaștere antreprenorilor cu handicap;

Măsuri ulterioare de monitorizare

| 61. | îndeamnă Comisia să monitorizeze și să-și continue activitatea privind Entrepreneurship360 (școli și programe de învățământ profesional și tehnic) și HEInnovate (învățământul superior); |
| --- | --- |

61.

îndeamnă Comisia să monitorizeze și să-și continue activitatea privind Entrepreneurship360 (școli și programe de învățământ profesional și tehnic) și HEInnovate (învățământul superior);

| 62. | invită Comisia să includă măsuri legate de educația antreprenorială în indicatorii de evaluare ai semestrului european începând cu 2016; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să includă măsuri legate de educația antreprenorială în indicatorii de evaluare ai semestrului european începând cu 2016;

| 63. | invită Comisia să prezinte Parlamentului, până la sfârșitul mandatului său, un raport de evaluare cu privire la progresele înregistrate în promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor prin educație și formare și măsura în care a reușit să se adreseze membrilor grupurilor sociale vulnerabile; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia să prezinte Parlamentului, până la sfârșitul mandatului său, un raport de evaluare cu privire la progresele înregistrate în promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor prin educație și formare și măsura în care a reușit să se adreseze membrilor grupurilor sociale vulnerabile;

| 64. | invită Comisia să asigure coordonarea și cooperarea la nivel european în evaluarea sistematică a programelor și activităților antreprenoriale în scopul de a permite o comparare a rezultatelor, de exemplu a diferitelor modele de antreprenoriat pentru tineri din statele membre și caracteristicile sociodemografice ale tinerilor antreprenori, cum ar fi vârsta, sexul și educația; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să asigure coordonarea și cooperarea la nivel european în evaluarea sistematică a programelor și activităților antreprenoriale în scopul de a permite o comparare a rezultatelor, de exemplu a diferitelor modele de antreprenoriat pentru tineri din statele membre și caracteristicile sociodemografice ale tinerilor antreprenori, cum ar fi vârsta, sexul și educația;

| 65. | invită Comisia să promoveze cooperarea în politicile din întreaga UE și invită statele membre să inițieze schimburi de bune practici; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia să promoveze cooperarea în politicile din întreaga UE și invită statele membre să inițieze schimburi de bune practici;

o

o o

| 66. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre și țărilor SEE și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

66.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre și țărilor SEE și Consiliului Europei.

---

(1)  JO C 17, 20.1.2015, p. 2.

(2)  JO C 183, 14.6.2014, p. 18.

(3)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(4)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1.

(5)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

(6)  JO C 199, 7.7.2011, p. 1.

(7)  JO C 311, 19.12.2009, p. 1.

(8)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0107.

(10)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 56.

(11)  JO C 165 E, 11.6.2013, p. 7.

(12)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 89.

(13)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 8.

(14)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 33.

(15)  Raportul din 2013 al Comisiei Europene privind progresele înregistrate referitor la egalitatea dintre bărbați și femei (SWD(2014)0142), publicație a Comisiei privind datele statistice referitoare la femeile antreprenoare din Europa, septembrie 2014.

(16)  Concluziile simpozionului de la Budapesta și Istanbul al Fundației Europene de Formare.

(17)  Comisie: Eurobarometrul FL354 „Antreprenoriatul în UE și în afara ei”, 9 ianuarie 2013.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/88

---

P8_TA(2015)0293

Către o abordare integrată a patrimoniului cultural european

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015„Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (2014/2149(INI))

(2017/C 316/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) unde se prevede că semnatarii se inspiră „din moștenirea culturală, religioasă și umanistă a Europei” și articolul 3 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) unde se prevede că semnatarii se inspiră „din moștenirea culturală, religioasă și umanistă a Europei” și articolul 3 alineatul (3),

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 22, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 22,

| — | având în vedere Convenția asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, adoptată de UNESCO la 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, adoptată de UNESCO la 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (4),

| — | având în vedere Directiva 2014/60/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind restituirea obiectelor culturale care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membru și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/60/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind restituirea obiectelor culturale care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membru și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (5),

| — | având în vedere Directiva 2013/37/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/37/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (6),

| — | având în vedere Convenția-cadru a Consiliului Europei privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate (Convenția Faro) din 13 octombrie 2005 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Consiliului Europei privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate (Convenția Faro) din 13 octombrie 2005 (7),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind patrimoniul cultural ca resursă strategică pentru o Europă durabilă, adoptate la 21 mai 2014 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind patrimoniul cultural ca resursă strategică pentru o Europă durabilă, adoptate la 21 mai 2014 (8),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2014 privind guvernanța participativă a patrimoniului cultural (9) și planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2015-2018 (10) și Anul european al patrimoniului cultural menționat în concluzii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2014 privind guvernanța participativă a patrimoniului cultural (9) și planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2015-2018 (10) și Anul european al patrimoniului cultural menționat în concluzii,

| — | având în vedere Recomandarea 2011/711/UE a Comisiei din 27 octombrie 2011 privind digitizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2011/711/UE a Comisiei din 27 octombrie 2011 privind digitizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (11),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 iulie 2014, intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 iulie 2014, intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (COM(2014)0477),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din noiembrie 2014 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din noiembrie 2014 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0207/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0207/2015),

| A. | întrucât cultura și patrimoniul cultural sunt resurse împărtășite și constituie bunuri și valori comune care nu pot fi utilizate în mod exclusivist, iar întregul lor potențial de dezvoltare sustenabilă, umană, socială și economică, rămâne încă să fie recunoscut pe deplin și fructificat în mod corespunzător, atât la nivelul strategiilor UE, cât și la cel al Obiectivelor de dezvoltare post-2015 ale ONU; |
| --- | --- |

A.

întrucât cultura și patrimoniul cultural sunt resurse împărtășite și constituie bunuri și valori comune care nu pot fi utilizate în mod exclusivist, iar întregul lor potențial de dezvoltare sustenabilă, umană, socială și economică, rămâne încă să fie recunoscut pe deplin și fructificat în mod corespunzător, atât la nivelul strategiilor UE, cât și la cel al Obiectivelor de dezvoltare post-2015 ale ONU;

| B. | întrucât, în cadrul procesului decizional, trebuie să se țină seama de efectele multiple ale culturii în sânul societăților; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul procesului decizional, trebuie să se țină seama de efectele multiple ale culturii în sânul societăților;

| C. | întrucât patrimoniul cultural este în mod natural eterogen, oglindește diversitatea culturală și lingvistică și pluralismul, iar efectele sale se manifestă asupra dezvoltării regionale, coeziunii sociale, agriculturii, afacerilor maritime, mediului, turismului, educației, agendei digitale, relațiilor externe, cooperării vamale și cercetării și inovării; |
| --- | --- |

C.

întrucât patrimoniul cultural este în mod natural eterogen, oglindește diversitatea culturală și lingvistică și pluralismul, iar efectele sale se manifestă asupra dezvoltării regionale, coeziunii sociale, agriculturii, afacerilor maritime, mediului, turismului, educației, agendei digitale, relațiilor externe, cooperării vamale și cercetării și inovării;

| D. | întrucât promovarea culturii, a diversității culturale și a dialogului intercultural acționează ca un catalizator pentru cooperarea dintre statele membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât promovarea culturii, a diversității culturale și a dialogului intercultural acționează ca un catalizator pentru cooperarea dintre statele membre;

| E. | întrucât consolidarea diversității culturale și lingvistice europene, promovarea patrimoniului cultural european și mărirea competitivității sectorului cultural și a sectoarelor de creație europene are drept obiectiv promovarea unei creșteri inteligente, sustenabile și integratoare; |
| --- | --- |

E.

întrucât consolidarea diversității culturale și lingvistice europene, promovarea patrimoniului cultural european și mărirea competitivității sectorului cultural și a sectoarelor de creație europene are drept obiectiv promovarea unei creșteri inteligente, sustenabile și integratoare;

| F. | întrucât resursele de patrimoniu constituie bunuri pe termen lung, care generează valori, care contribuie la dezvoltarea competențelor și la creșterea economică prin promovarea turismului, și care creează locuri de muncă; |
| --- | --- |

F.

întrucât resursele de patrimoniu constituie bunuri pe termen lung, care generează valori, care contribuie la dezvoltarea competențelor și la creșterea economică prin promovarea turismului, și care creează locuri de muncă;

| G. | întrucât proiectele legate de patrimoniul cultural constituie adesea exemple de activități economice inovatoare și sustenabile, care dezvoltă capacitățile economice și de cercetare ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM); |
| --- | --- |

G.

întrucât proiectele legate de patrimoniul cultural constituie adesea exemple de activități economice inovatoare și sustenabile, care dezvoltă capacitățile economice și de cercetare ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM);

| H. | întrucât patrimoniul cultural, atât cel material, cât și cel imaterial, joacă un rol semnificativ în ceea ce privește crearea, prezervarea și promovarea culturii și valorilor europene, a identității naționale, regionale, locale și individuale, precum și a identității contemporane a poporului Europei; |
| --- | --- |

H.

întrucât patrimoniul cultural, atât cel material, cât și cel imaterial, joacă un rol semnificativ în ceea ce privește crearea, prezervarea și promovarea culturii și valorilor europene, a identității naționale, regionale, locale și individuale, precum și a identității contemporane a poporului Europei;

| I. | întrucât politicile privind întreținerea, restaurarea și conservarea, accesibilitatea și exploatarea patrimoniului cultural sunt responsabilități ce le incumbă, în mod preponderent, autorităților naționale, regionale sau locale, dar patrimoniul cultural are și o evidentă dimensiune europeană și este abordat în mod direct în mai multe politici ale UE, printre care cele privind agricultura, mediul și cercetarea și inovarea; |
| --- | --- |

I.

întrucât politicile privind întreținerea, restaurarea și conservarea, accesibilitatea și exploatarea patrimoniului cultural sunt responsabilități ce le incumbă, în mod preponderent, autorităților naționale, regionale sau locale, dar patrimoniul cultural are și o evidentă dimensiune europeană și este abordat în mod direct în mai multe politici ale UE, printre care cele privind agricultura, mediul și cercetarea și inovarea;

| J. | întrucât articolul 167 din TFUE stipulează ca Uniunea să contribuie, prin acțiunile sale, la înflorirea culturilor statelor membre, respectându-le diversitatea națională și regională și scoțând totodată în evidență moștenirea culturală comună; |
| --- | --- |

J.

întrucât articolul 167 din TFUE stipulează ca Uniunea să contribuie, prin acțiunile sale, la înflorirea culturilor statelor membre, respectându-le diversitatea națională și regională și scoțând totodată în evidență moștenirea culturală comună;

| K. | întrucât articolul 167 din TFUE dispune ca, prin acțiunile sale, Uniunea să urmărească îmbunătățirea cunoașterii și răspândirea culturii și istoriei popoarelor europene, încurajând cooperarea dintre statele membre și, dacă este necesar, să sprijine și să completeze acțiunea acestora în domeniul conservării și salvgardării patrimoniului cultural de importanță europeană; |
| --- | --- |

K.

întrucât articolul 167 din TFUE dispune ca, prin acțiunile sale, Uniunea să urmărească îmbunătățirea cunoașterii și răspândirea culturii și istoriei popoarelor europene, încurajând cooperarea dintre statele membre și, dacă este necesar, să sprijine și să completeze acțiunea acestora în domeniul conservării și salvgardării patrimoniului cultural de importanță europeană;

| L. | întrucât planul de lucru pentru cultură adoptat de Consiliu la 25 noiembrie 2014 include patrimoniul printre cele patru priorități ale activității culturale a UE în perioada 2015-2018; |
| --- | --- |

L.

întrucât planul de lucru pentru cultură adoptat de Consiliu la 25 noiembrie 2014 include patrimoniul printre cele patru priorități ale activității culturale a UE în perioada 2015-2018;

| M. | întrucât lipsa unor date culturale defalcate în funcție de sex, inclusiv în domeniul patrimoniului cultural, disimulează disparitățile de gen și provocările existente, acestea nemaifiind percepute la nivelul elaborării politicilor și la cel al deciziilor politice; |
| --- | --- |

M.

întrucât lipsa unor date culturale defalcate în funcție de sex, inclusiv în domeniul patrimoniului cultural, disimulează disparitățile de gen și provocările existente, acestea nemaifiind percepute la nivelul elaborării politicilor și la cel al deciziilor politice;

| N. | întrucât informațiile privind oportunitățile de finanțare prin programe ale UE în domenii legate de patrimoniul cultural – ca dezvoltarea locală și regională, cooperarea culturală, cercetarea, educația, sprijinirea IMM-urilor și a societății civile și turismul – sunt disponibile, însă sunt fragmentate; |
| --- | --- |

N.

întrucât informațiile privind oportunitățile de finanțare prin programe ale UE în domenii legate de patrimoniul cultural – ca dezvoltarea locală și regională, cooperarea culturală, cercetarea, educația, sprijinirea IMM-urilor și a societății civile și turismul – sunt disponibile, însă sunt fragmentate;

| O. | întrucât valoarea culturală și turistică a Itinerariilor culturale ale Consiliului Europei pentru promovarea unui patrimoniu cultural european comun și dezvoltarea unui turism cultural sustenabil ar trebui consolidată, |
| --- | --- |

O.

întrucât valoarea culturală și turistică a Itinerariilor culturale ale Consiliului Europei pentru promovarea unui patrimoniu cultural european comun și dezvoltarea unui turism cultural sustenabil ar trebui consolidată,

| P. | întrucât Premiul Uniunii Europene pentru patrimoniul cultural/Premiile Europa Nostra promovează excelența, inspiră prin „puterea exemplului” și stimulează schimbul de bune practici în domeniul patrimoniului în întreaga Europă; |
| --- | --- |

P.

întrucât Premiul Uniunii Europene pentru patrimoniul cultural/Premiile Europa Nostra promovează excelența, inspiră prin „puterea exemplului” și stimulează schimbul de bune practici în domeniul patrimoniului în întreaga Europă;

| Q. | întrucât Carta de la Veneția pentru conservarea și restaurarea monumentelor și siturilor și Convenția de la Granada pentru protejarea patrimoniului arhitectural al Europei, precum și Convenția de la Valetta pentru protejarea patrimoniului arheologic definesc în mod clar standarde recunoscute la nivel internațional pentru restaurarea patrimoniului cultural și pentru lucrările arheologice (12); |
| --- | --- |

Q.

întrucât Carta de la Veneția pentru conservarea și restaurarea monumentelor și siturilor și Convenția de la Granada pentru protejarea patrimoniului arhitectural al Europei, precum și Convenția de la Valetta pentru protejarea patrimoniului arheologic definesc în mod clar standarde recunoscute la nivel internațional pentru restaurarea patrimoniului cultural și pentru lucrările arheologice (12);

Abordarea integrată

| 1. | consideră că este deosebit de important ca resursele disponibile să fie utilizate pentru sprijinirea, consolidarea și promovarea patrimoniului cultural pe baza unei abordări integrate, ținând seama totodată de componentele culturală, economică, socială, istorică, educațională, ecologică și științifică; |
| --- | --- |

1.

consideră că este deosebit de important ca resursele disponibile să fie utilizate pentru sprijinirea, consolidarea și promovarea patrimoniului cultural pe baza unei abordări integrate, ținând seama totodată de componentele culturală, economică, socială, istorică, educațională, ecologică și științifică;

| 2. | consideră că, în ceea ce privește patrimoniul cultural, dacă se dorește instituirea dialogului cultural și a înțelegerii reciproce este necesară o abordare integrată; are convingerea că o astfel de abordare poate conduce la consolidarea coeziunii sociale, economice și teritoriale, contribuind totodată la realizarea obiectivelor stabilite în strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

2.

consideră că, în ceea ce privește patrimoniul cultural, dacă se dorește instituirea dialogului cultural și a înțelegerii reciproce este necesară o abordare integrată; are convingerea că o astfel de abordare poate conduce la consolidarea coeziunii sociale, economice și teritoriale, contribuind totodată la realizarea obiectivelor stabilite în strategia Europa 2020;

| 3. | adresează Comisiei, în contextul dezvoltării noii abordări integrate a patrimoniului cultural, următoarele recomandări specifice:






  (a) | să stabilească, în concordanță cu actualele metode de lucru intersectoriale ale Comisiei și într-un mod flexibil, o abordare comună în cadrul Comisiei, printr-o mai bună cooperare între diferitele domenii de politici care vizează patrimoniul cultural și să informeze Parlamentul cu privire la rezultatele acestei cooperări mai strânse; |
| --- | --- | --- |

3.

adresează Comisiei, în contextul dezvoltării noii abordări integrate a patrimoniului cultural, următoarele recomandări specifice:

(a)

să stabilească, în concordanță cu actualele metode de lucru intersectoriale ale Comisiei și într-un mod flexibil, o abordare comună în cadrul Comisiei, printr-o mai bună cooperare între diferitele domenii de politici care vizează patrimoniul cultural și să informeze Parlamentul cu privire la rezultatele acestei cooperări mai strânse;

| (b) | să le comunice potențialilor beneficiari, în mod direct și accesibil, cum ar fi printr-o platformă unică de informare și schimb de bune practici în UE, liniile de finanțare europene existente pentru patrimoniul cultural; |
| --- | --- |

(b)

să le comunice potențialilor beneficiari, în mod direct și accesibil, cum ar fi printr-o platformă unică de informare și schimb de bune practici în UE, liniile de finanțare europene existente pentru patrimoniul cultural;

| (c) | să stabilească, de preferință pentru 2018, un An European al Patrimoniului Cultural, cu un buget adecvat și cu scopul, printre altele, de a răspândi și de a ridica nivelul de conștientizare și de educare a generațiilor viitoare în spiritul valorilor patrimoniului cultural european și al protejării acestuia și să-i prezinte Parlamentului proiectul de program pentru anul european până la sfârșitul anului 2016; |
| --- | --- |

(c)

să stabilească, de preferință pentru 2018, un An European al Patrimoniului Cultural, cu un buget adecvat și cu scopul, printre altele, de a răspândi și de a ridica nivelul de conștientizare și de educare a generațiilor viitoare în spiritul valorilor patrimoniului cultural european și al protejării acestuia și să-i prezinte Parlamentului proiectul de program pentru anul european până la sfârșitul anului 2016;

| (d) | să confirme, în abordarea sa politică și transversală, patrimoniul cultural, atât mobiliar, cât și imobiliar, material și imaterial, ca resursă neregenerabilă a cărei autenticitate trebuie prezervată; |
| --- | --- |

(d)

să confirme, în abordarea sa politică și transversală, patrimoniul cultural, atât mobiliar, cât și imobiliar, material și imaterial, ca resursă neregenerabilă a cărei autenticitate trebuie prezervată;

| 4. | solicită instituirea, în viitorul apropiat, a unui cadru de politici pentru mediul istoric – cunoscut drept patrimoniu imobiliar – care să cuprindă un cadru normativ pentru monumente, arheologie și peisajele istorice, în conformitate cu articolul 4 din TFUE; |
| --- | --- |

4.

solicită instituirea, în viitorul apropiat, a unui cadru de politici pentru mediul istoric – cunoscut drept patrimoniu imobiliar – care să cuprindă un cadru normativ pentru monumente, arheologie și peisajele istorice, în conformitate cu articolul 4 din TFUE;

| 5. | promovează inovarea creatoare contemporană din arhitectură și proiectare, pe baza respectului pentru trecut și pentru prezent și asigurând, în același timp, un nivel ridicat de calitate și coerență; |
| --- | --- |

5.

promovează inovarea creatoare contemporană din arhitectură și proiectare, pe baza respectului pentru trecut și pentru prezent și asigurând, în același timp, un nivel ridicat de calitate și coerență;

Finanțarea europeană pentru patrimoniul cultural

| 6. | constată angajamentul Uniunii în ceea ce privește conservarea și lărgirea patrimoniului cultural al Europei prin diverse programe (Europa Creativă, Orizont 2020, Erasmus+, Europa pentru cetățeni), finanțări (fondurile structurale și de investiții europene) și acțiuni (Capitala Europeană a Culturii, Zilele europene ale patrimoniului și marca patrimoniului european); propune o implicare și mai mare a UE și a statelor membre în promovarea cercetării; |
| --- | --- |

6.

constată angajamentul Uniunii în ceea ce privește conservarea și lărgirea patrimoniului cultural al Europei prin diverse programe (Europa Creativă, Orizont 2020, Erasmus+, Europa pentru cetățeni), finanțări (fondurile structurale și de investiții europene) și acțiuni (Capitala Europeană a Culturii, Zilele europene ale patrimoniului și marca patrimoniului european); propune o implicare și mai mare a UE și a statelor membre în promovarea cercetării;

| 7. | îi solicită Comisiei:






  (a) | să înființeze un portal unic la nivelul UE dedicat patrimoniului cultural material și imaterial, comasând informații provenind din toate programele UE de finanțare patrimoniului cultural, care să fie structurate în jurul a trei mari aspecte: o bază de date privind obiectele culturale materiale și imateriale, cuprinzând exemple de bune practici de conservare și promovare, însoțite de tot aparatul de referință relevant; să identifice oportunități în legătură cu patrimoniul cultural, precum și date referitoare la starea patrimoniului cultural european și date importante referitoare la conservare, cum ar fi, de exemplu, date privind clima și detalii cu privire la proiectele de restaurare deja desfășurate, precum și știri și legături utile cu privire la evoluțiile, acțiunile și evenimentele din domeniul politicii privind patrimoniul cultural; |
| --- | --- | --- |

7.

îi solicită Comisiei:

(a)

să înființeze un portal unic la nivelul UE dedicat patrimoniului cultural material și imaterial, comasând informații provenind din toate programele UE de finanțare patrimoniului cultural, care să fie structurate în jurul a trei mari aspecte: o bază de date privind obiectele culturale materiale și imateriale, cuprinzând exemple de bune practici de conservare și promovare, însoțite de tot aparatul de referință relevant; să identifice oportunități în legătură cu patrimoniul cultural, precum și date referitoare la starea patrimoniului cultural european și date importante referitoare la conservare, cum ar fi, de exemplu, date privind clima și detalii cu privire la proiectele de restaurare deja desfășurate, precum și știri și legături utile cu privire la evoluțiile, acțiunile și evenimentele din domeniul politicii privind patrimoniul cultural;

| (b) | să sprijine, cu finanțări specifice, studii, activități de cercetare și măsuri-pilot concepute special pentru analizarea impactului proceselor de promovare a patrimoniului cultural, dezvoltarea unor indicatori și criterii de referință specifice cu privire la contribuția directă și indirectă a patrimoniului respectiv la procesele de dezvoltare economică și socială și să susțină în mod direct inovarea culturală și socială integrată în cadre locale, unde patrimoniul cultural poate impulsiona dezvoltarea și ajuta la îmbunătățirea calității vieții oamenilor; |
| --- | --- |

(b)

să sprijine, cu finanțări specifice, studii, activități de cercetare și măsuri-pilot concepute special pentru analizarea impactului proceselor de promovare a patrimoniului cultural, dezvoltarea unor indicatori și criterii de referință specifice cu privire la contribuția directă și indirectă a patrimoniului respectiv la procesele de dezvoltare economică și socială și să susțină în mod direct inovarea culturală și socială integrată în cadre locale, unde patrimoniul cultural poate impulsiona dezvoltarea și ajuta la îmbunătățirea calității vieții oamenilor;

| (c) | să consolideze principiul nou stabilit al multifinanțării, care permite utilizarea complementară a mai multor fonduri europene diferite în cadrul aceluiași proiect pe scară largă; |
| --- | --- |

(c)

să consolideze principiul nou stabilit al multifinanțării, care permite utilizarea complementară a mai multor fonduri europene diferite în cadrul aceluiași proiect pe scară largă;

| (d) | să încurajeze parteneriatele public-privat; |
| --- | --- |

(d)

să încurajeze parteneriatele public-privat;

| (e) | să adapteze, în cadrul managementului proiectelor, cerințele privind termenele legate de fondurile structurale, cu scopul de a răspunde mai bine cerințelor specifice ale proiectelor de conservare, restaurare și prezervare; |
| --- | --- |

(e)

să adapteze, în cadrul managementului proiectelor, cerințele privind termenele legate de fondurile structurale, cu scopul de a răspunde mai bine cerințelor specifice ale proiectelor de conservare, restaurare și prezervare;

| (f) | să reconsidere criteriul de referință de 5 milioane EUR în raport cu proiectele privind patrimoniul cultural prezentate în cadrul acțiunii pentru infrastructuri la scară mică (13), aducându-l cel puțin la același nivel ca și proiectele UNESCO, și anume la 10 milioane EUR; |
| --- | --- |

(f)

să reconsidere criteriul de referință de 5 milioane EUR în raport cu proiectele privind patrimoniul cultural prezentate în cadrul acțiunii pentru infrastructuri la scară mică (13), aducându-l cel puțin la același nivel ca și proiectele UNESCO, și anume la 10 milioane EUR;

| 8. | subliniază că spiritul aflat în spatele revizuirii regulamentului FEDR și, în special, principiul finanțării integrate, se concretizează, în anumite cazuri, și prin sprijinirea unor proiecte de anvergură; recunoaște, totodată, necesitatea promovării și sprijinirii inițiativelor culturale la scară redusă, care prezintă o importanță deosebită pentru dezvoltarea endogenă și care pot contribui la conservarea patrimoniului cultural și la dezvoltarea locală și regională, precum și la creșterea socio-economică în general; |
| --- | --- |

8.

subliniază că spiritul aflat în spatele revizuirii regulamentului FEDR și, în special, principiul finanțării integrate, se concretizează, în anumite cazuri, și prin sprijinirea unor proiecte de anvergură; recunoaște, totodată, necesitatea promovării și sprijinirii inițiativelor culturale la scară redusă, care prezintă o importanță deosebită pentru dezvoltarea endogenă și care pot contribui la conservarea patrimoniului cultural și la dezvoltarea locală și regională, precum și la creșterea socio-economică în general;

| 9. | îndeamnă Comisia să includă în orientările privind următoarea generație de fonduri structurale pentru patrimoniul cultural un sistem de control al calității obligatoriu, care să se aplice pe toată durata de viață al proiectului; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să includă în orientările privind următoarea generație de fonduri structurale pentru patrimoniul cultural un sistem de control al calității obligatoriu, care să se aplice pe toată durata de viață al proiectului;

| 10. | subliniază rolul statelor membre în asigurarea atât a unui nivel ridicat de competență și de cunoștințe profesionale în rândul operatorilor, cât și a unei structuri comerciale în măsură să garanteze aplicarea celor mai bune practici în privința protejării patrimoniului cultural, inclusiv prin folosirea unor sisteme adecvate de control al calității, în conformitate cu cerințele cartelor internaționale; |
| --- | --- |

10.

subliniază rolul statelor membre în asigurarea atât a unui nivel ridicat de competență și de cunoștințe profesionale în rândul operatorilor, cât și a unei structuri comerciale în măsură să garanteze aplicarea celor mai bune practici în privința protejării patrimoniului cultural, inclusiv prin folosirea unor sisteme adecvate de control al calității, în conformitate cu cerințele cartelor internaționale;

| 11. | solicită Comisiei să garanteze că, în actele delegate, măsurile inovatoare de conservare a patrimoniului și soluțiile cu impact redus în ceea ce privește eficiența energetică a clădirilor istorice sunt considerate eligibile; solicită inițiative și exprimarea interesului pentru elaborarea unor regulamente privind politica de coeziune în perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să garanteze că, în actele delegate, măsurile inovatoare de conservare a patrimoniului și soluțiile cu impact redus în ceea ce privește eficiența energetică a clădirilor istorice sunt considerate eligibile; solicită inițiative și exprimarea interesului pentru elaborarea unor regulamente privind politica de coeziune în perioada 2014-2020;

| 12. | invită statele membre să ia în considerare unele eventuale stimulente fiscale cu privire la lucrările de restaurare, prezervare și conservare, cum ar fi reducerea TVA-ului sau a altor impozite, dat fiind că patrimoniul cultural european este administrat și de organisme private; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre să ia în considerare unele eventuale stimulente fiscale cu privire la lucrările de restaurare, prezervare și conservare, cum ar fi reducerea TVA-ului sau a altor impozite, dat fiind că patrimoniul cultural european este administrat și de organisme private;

| 13. | îndeamnă Comisia să ia act de cele mai bune practici în domeniul politicilor fiscale în Europa și să le recomande statelor membre pe cale care ar fi cele mai potrivite; le cere statelor membre să dea curs respectivelor recomandări și să facă schimb de bune practici între ele, pentru a asigura încurajarea la maximum a sprijinului privat pentru proiecte în domeniul patrimoniului cultural material și imaterial și pentru a optimiza efectele dezvoltării economice și ale coeziunii sociale în mediul local pertinent; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comisia să ia act de cele mai bune practici în domeniul politicilor fiscale în Europa și să le recomande statelor membre pe cale care ar fi cele mai potrivite; le cere statelor membre să dea curs respectivelor recomandări și să facă schimb de bune practici între ele, pentru a asigura încurajarea la maximum a sprijinului privat pentru proiecte în domeniul patrimoniului cultural material și imaterial și pentru a optimiza efectele dezvoltării economice și ale coeziunii sociale în mediul local pertinent;

Noi modele de guvernanță

| 14. | salută inițiativa Consiliului privind elaborarea orientări privind noile modele de guvernanță participativă pentru domeniul patrimoniului cultural, prin promovarea ideii de „resurse împărtășite” și prin strângerea legăturilor dintre planurile locale, regionale, naționale și europene; |
| --- | --- |

14.

salută inițiativa Consiliului privind elaborarea orientări privind noile modele de guvernanță participativă pentru domeniul patrimoniului cultural, prin promovarea ideii de „resurse împărtășite” și prin strângerea legăturilor dintre planurile locale, regionale, naționale și europene;

| 15. | le solicită statelor membre să asigure dezvoltarea unor instrumente juridice care să permită modele de finanțare și de administrare alternative, cum ar fi implicarea comunității, participarea societății civile și parteneriatele public-privat, în vederea punerii în aplicare a unor acțiuni legate de conservarea, restaurarea, dezvoltarea și promovarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

15.

le solicită statelor membre să asigure dezvoltarea unor instrumente juridice care să permită modele de finanțare și de administrare alternative, cum ar fi implicarea comunității, participarea societății civile și parteneriatele public-privat, în vederea punerii în aplicare a unor acțiuni legate de conservarea, restaurarea, dezvoltarea și promovarea patrimoniului cultural;

| 16. | invită Comisia și statele membre să inițieze un dialog, la nivelul întregii Europe, între factorii de decizie de la toate nivelurile de guvernare, împreună cu industriile culturale și de creație, cu rețelele de operatori de turism, cu parteneriatele dintre actorii privați și publici, precum și cu ONG-urile; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia și statele membre să inițieze un dialog, la nivelul întregii Europe, între factorii de decizie de la toate nivelurile de guvernare, împreună cu industriile culturale și de creație, cu rețelele de operatori de turism, cu parteneriatele dintre actorii privați și publici, precum și cu ONG-urile;

| 17. | încurajează toate părțile interesate care participă la guvernanța patrimoniului cultural să găsească un echilibru între conservarea sustenabilă și dezvoltarea potențialului economic și social al patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

17.

încurajează toate părțile interesate care participă la guvernanța patrimoniului cultural să găsească un echilibru între conservarea sustenabilă și dezvoltarea potențialului economic și social al patrimoniului cultural;

| 18. | subliniază că proiectele FEDR legate de punerea în valoare a patrimoniului cultural constituie un exemplu concret de guvernanță la mai multe niveluri și de aplicare corectă a principiului subsidiarității și reprezintă un element important al cheltuielilor FEDR; subliniază importanța proiectelor culturale transfrontaliere care contribuie la creșterea coeziunii economice și sociale și încurajează integrarea; solicită, în acest sens, luarea unor măsuri pentru consolidarea și extinderea sprijinului acordat finanțărilor prin acorduri de parteneriat public-privat; |
| --- | --- |

18.

subliniază că proiectele FEDR legate de punerea în valoare a patrimoniului cultural constituie un exemplu concret de guvernanță la mai multe niveluri și de aplicare corectă a principiului subsidiarității și reprezintă un element important al cheltuielilor FEDR; subliniază importanța proiectelor culturale transfrontaliere care contribuie la creșterea coeziunii economice și sociale și încurajează integrarea; solicită, în acest sens, luarea unor măsuri pentru consolidarea și extinderea sprijinului acordat finanțărilor prin acorduri de parteneriat public-privat;

| 19. | subliniază nevoia unor noi modele de guvernanță, care să includă un sistem de control al calității în cadrul tuturor formelor alternative de finanțare și de administrare a patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

19.

subliniază nevoia unor noi modele de guvernanță, care să includă un sistem de control al calității în cadrul tuturor formelor alternative de finanțare și de administrare a patrimoniului cultural;

| 20. | îndeamnă statele membre să întărească controlul asupra cheltuielilor pentru componentele legate de patrimoniul cultural și să îmbunătățească cooperarea în materie de combatere a fraudei, a corupției și a oricăror alte activități neregulamentare din domeniu; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă statele membre să întărească controlul asupra cheltuielilor pentru componentele legate de patrimoniul cultural și să îmbunătățească cooperarea în materie de combatere a fraudei, a corupției și a oricăror alte activități neregulamentare din domeniu;

| 21. | sugerează că propunerile legislative europene ar trebui completate cu o evaluare a impactului asupra patrimoniului cultural și că, atunci când evaluarea indică efecte negative, patrimoniul cultural ar trebui scos de sub incidența propunerii legislative, prin exceptare; |
| --- | --- |

21.

sugerează că propunerile legislative europene ar trebui completate cu o evaluare a impactului asupra patrimoniului cultural și că, atunci când evaluarea indică efecte negative, patrimoniul cultural ar trebui scos de sub incidența propunerii legislative, prin exceptare;

Potențialul economic și strategic al patrimoniului cultural

| 22. | constată că patrimoniul cultural își aduce contribuția în termeni de locuri de muncă, produse, servicii și procese inovatoare și poate constitui o sursă de idei creatoare, alimentând noua economie și având un impact relativ scăzut asupra mediului; |
| --- | --- |

22.

constată că patrimoniul cultural își aduce contribuția în termeni de locuri de muncă, produse, servicii și procese inovatoare și poate constitui o sursă de idei creatoare, alimentând noua economie și având un impact relativ scăzut asupra mediului;

| 23. | recunoaște că patrimoniul cultural joacă un rol esențial în cadrul mai multor inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020, precum Agenda digitală, O Uniune a inovării, O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă și politica industrială pentru epoca mondializării; prin urmare, solicită o mai mare recunoaștere a rolului patrimoniului cultural ca resursă strategică pentru o creștere inteligentă, sustenabilă și integratoare, în contextul evaluării intermediare a Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

23.

recunoaște că patrimoniul cultural joacă un rol esențial în cadrul mai multor inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020, precum Agenda digitală, O Uniune a inovării, O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă și politica industrială pentru epoca mondializării; prin urmare, solicită o mai mare recunoaștere a rolului patrimoniului cultural ca resursă strategică pentru o creștere inteligentă, sustenabilă și integratoare, în contextul evaluării intermediare a Strategiei Europa 2020;

| 24. | constată că domeniul patrimoniului cultural are capacitatea de a crea locuri de muncă de înaltă calificare; îndeamnă statele membre să prezinte inițiative privind dezvoltarea activităților de formare în sectorul managementului și conservării, destinate lucrătorilor și cercetătorilor din domeniul patrimoniului cultural; salută, în particular, perspectivele de finanțare pe termen lung a rețelelor de cercetători, ca în cazul granturilor Marie Sklodowska Curie; |
| --- | --- |

24.

constată că domeniul patrimoniului cultural are capacitatea de a crea locuri de muncă de înaltă calificare; îndeamnă statele membre să prezinte inițiative privind dezvoltarea activităților de formare în sectorul managementului și conservării, destinate lucrătorilor și cercetătorilor din domeniul patrimoniului cultural; salută, în particular, perspectivele de finanțare pe termen lung a rețelelor de cercetători, ca în cazul granturilor Marie Sklodowska Curie;

| 25. | subliniază importanța pentru turismul european a patrimoniului cultural și a patrimoniul natural, material sau imaterial, incluse pe lista UNESCO; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța pentru turismul european a patrimoniului cultural și a patrimoniul natural, material sau imaterial, incluse pe lista UNESCO;

| 26. | subliniază posibilitatea axării într-o măsură mai mare pe turismul cultural în contextul elaborării de strategii macroregionale concepute pentru a fi integrate într-o măsură mai mare în cadrul strategic de cooperare europeană; |
| --- | --- |

26.

subliniază posibilitatea axării într-o măsură mai mare pe turismul cultural în contextul elaborării de strategii macroregionale concepute pentru a fi integrate într-o măsură mai mare în cadrul strategic de cooperare europeană;

| 27. | le solicită instituțiilor europene și statelor membre să promoveze și să sprijine tipurile nemotorizate de călătorie (mersul pe jos, călăria și tururile cu bicicleta) ca modalitate de a deschide noi oportunități pentru turismul cultural și cel în natură; |
| --- | --- |

27.

le solicită instituțiilor europene și statelor membre să promoveze și să sprijine tipurile nemotorizate de călătorie (mersul pe jos, călăria și tururile cu bicicleta) ca modalitate de a deschide noi oportunități pentru turismul cultural și cel în natură;

| 28. | încurajează statele membre să colaboreze cu autoritățile regionale și locale pentru a mări cât mai mult valoarea patrimoniului cultural în cadrul societăților noastre, precum și contribuția acestuia în termeni de locuri de muncă și creștere economică în UE; |
| --- | --- |

28.

încurajează statele membre să colaboreze cu autoritățile regionale și locale pentru a mări cât mai mult valoarea patrimoniului cultural în cadrul societăților noastre, precum și contribuția acestuia în termeni de locuri de muncă și creștere economică în UE;

| 29. | evidențiază faptul că turismul cultural, cu o pondere de 40 % din turismul european, este un sector economic cheie în termeni de potențial de creștere și ocupare a forței de muncă, a cărui dezvoltare ar trebui amplificată în continuare prin utilizarea tehnologiilor noi; subliniază, însă, importanța prezervării patrimoniului cultural și natural prin conceperea unor forme de turism sustenabile, mai puțin invazive și cu valoare adăugată mai mare, prin care sectorul turistic să fie integrat în strategiile de dezvoltare locală; |
| --- | --- |

29.

evidențiază faptul că turismul cultural, cu o pondere de 40 % din turismul european, este un sector economic cheie în termeni de potențial de creștere și ocupare a forței de muncă, a cărui dezvoltare ar trebui amplificată în continuare prin utilizarea tehnologiilor noi; subliniază, însă, importanța prezervării patrimoniului cultural și natural prin conceperea unor forme de turism sustenabile, mai puțin invazive și cu valoare adăugată mai mare, prin care sectorul turistic să fie integrat în strategiile de dezvoltare locală;

| 30. | își exprimă îngrijorarea cu privire la situația politicilor în materie de conservare, restaurare, prezervare și promovare a patrimoniului cultural, care este de cea mai mare importanță pentru identitatea europeană; subliniază faptul că finanțarea pentru salvgardarea patrimoniului cultural a fost redusă drastic în unele state membre, ca o consecință a crizei economice și financiare; în acest sens, invită Comisia și statele membre să asigure că punerii în valoare a patrimoniului cultural al Europei îi sunt alocate fonduri și dedicate inițiative adecvate; |
| --- | --- |

30.

își exprimă îngrijorarea cu privire la situația politicilor în materie de conservare, restaurare, prezervare și promovare a patrimoniului cultural, care este de cea mai mare importanță pentru identitatea europeană; subliniază faptul că finanțarea pentru salvgardarea patrimoniului cultural a fost redusă drastic în unele state membre, ca o consecință a crizei economice și financiare; în acest sens, invită Comisia și statele membre să asigure că punerii în valoare a patrimoniului cultural al Europei îi sunt alocate fonduri și dedicate inițiative adecvate;

| 31. | invită Comisia să promoveze excelența, inovarea și competitivitatea în sectoarele cultural și de creație, prin sprijinirea activității artiștilor, a creatorilor și a profesioniștilor din domeniul cultural; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să promoveze excelența, inovarea și competitivitatea în sectoarele cultural și de creație, prin sprijinirea activității artiștilor, a creatorilor și a profesioniștilor din domeniul cultural;

| 32. | afirmă nevoia urgentă de a acorda patrimoniului cultural un loc bine precizat în cadrul Planului de investiții pentru Europa al Comisiei; |
| --- | --- |

32.

afirmă nevoia urgentă de a acorda patrimoniului cultural un loc bine precizat în cadrul Planului de investiții pentru Europa al Comisiei;

| 33. | atrage atenția asupra nevoii de a îmbunătăți cadrul metodologic, pentru a avea statistici mai bune cu privire la domeniul patrimoniului cultural; invită Comisia să propună un set de indicatori care ar putea fi utilizați pentru monitorizarea și evaluarea situației patrimoniului cultural, uniformi pentru toate statele membre; subliniază necesitatea de a se obține, într-o mai mare măsură, rezultate provenind din activități de cercetare care să acopere toate aspectele patrimoniului cultural și de a le corela astfel încât să se contracareze fragmentarea din acest domeniu; subliniază, în acest context, potențialul volumelor mari de date (big data) în ceea ce privește obținerea mai multor cunoștințe din proiectele de cercetare; subliniază că, în vederea evaluării valorii economice reale și potențiale a patrimoniului cultural, este esențială colectarea mai sistematică a datelor statistice; |
| --- | --- |

33.

atrage atenția asupra nevoii de a îmbunătăți cadrul metodologic, pentru a avea statistici mai bune cu privire la domeniul patrimoniului cultural; invită Comisia să propună un set de indicatori care ar putea fi utilizați pentru monitorizarea și evaluarea situației patrimoniului cultural, uniformi pentru toate statele membre; subliniază necesitatea de a se obține, într-o mai mare măsură, rezultate provenind din activități de cercetare care să acopere toate aspectele patrimoniului cultural și de a le corela astfel încât să se contracareze fragmentarea din acest domeniu; subliniază, în acest context, potențialul volumelor mari de date (big data) în ceea ce privește obținerea mai multor cunoștințe din proiectele de cercetare; subliniază că, în vederea evaluării valorii economice reale și potențiale a patrimoniului cultural, este esențială colectarea mai sistematică a datelor statistice;

| 34. | consideră că Comisia ar trebui să încadreze întreprinderile și entitățile implicate în diverse aspecte ale conservării patrimoniului într-un categorie specifică, alcătuind un sector care utilizează metode tradiționale cu valoare adăugată care facilitează conservarea ecologică și sustenabilă; |
| --- | --- |

34.

consideră că Comisia ar trebui să încadreze întreprinderile și entitățile implicate în diverse aspecte ale conservării patrimoniului într-un categorie specifică, alcătuind un sector care utilizează metode tradiționale cu valoare adăugată care facilitează conservarea ecologică și sustenabilă;

| 35. | recunoaște nevoia urgentă de a aborda problema șomajului în rândul tinerilor și subliniază că patrimoniul cultural este un domeniu cu potențial pentru ocuparea în mai mare măsură și în condiții mai bune a forței de muncă, în cadrul căruia educația poate fi legată mai strâns de viața profesională, de exemplu, prin dezvoltarea unor ucenicii, a unor stagiaturi de calitate și a unor întreprinderi nou-înființate în rândul IMM-urilor și în economia socială; încurajează statele membre ca, în acest sens, să dezvolte oportunități de finanțare noi și inovatoare, în vederea sprijinirii formării în materie de management și conservare, precum și a mobilității lucrătorilor și cercetătorilor din acest sector; |
| --- | --- |

35.

recunoaște nevoia urgentă de a aborda problema șomajului în rândul tinerilor și subliniază că patrimoniul cultural este un domeniu cu potențial pentru ocuparea în mai mare măsură și în condiții mai bune a forței de muncă, în cadrul căruia educația poate fi legată mai strâns de viața profesională, de exemplu, prin dezvoltarea unor ucenicii, a unor stagiaturi de calitate și a unor întreprinderi nou-înființate în rândul IMM-urilor și în economia socială; încurajează statele membre ca, în acest sens, să dezvolte oportunități de finanțare noi și inovatoare, în vederea sprijinirii formării în materie de management și conservare, precum și a mobilității lucrătorilor și cercetătorilor din acest sector;

| 36. | îndeamnă Comisia să promoveze programe comune de turism și patrimoniu cultural pe o bază integrată și științifică, pentru a servi drept criterii de referință și ca exemplu de bune practici; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă Comisia să promoveze programe comune de turism și patrimoniu cultural pe o bază integrată și științifică, pentru a servi drept criterii de referință și ca exemplu de bune practici;

| 37. | invită statele membre să planifice în mod strategic proiecte în domeniul patrimoniului cultural care să poată conduce la dezvoltare regională globală, la programe de cooperare internațională și interregională, la crearea de locuri de muncă noi, la reabilitare urbană și la prezervarea și promovarea priceperilor tradiționale legate de restaurarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

37.

invită statele membre să planifice în mod strategic proiecte în domeniul patrimoniului cultural care să poată conduce la dezvoltare regională globală, la programe de cooperare internațională și interregională, la crearea de locuri de muncă noi, la reabilitare urbană și la prezervarea și promovarea priceperilor tradiționale legate de restaurarea patrimoniului cultural;

| 38. | îndeamnă Comisia și statele membre să efectueze o anchetă economică și statistică a întreprinderilor, a entităților de conducere și a activităților profesionale de specialitate din sectorul conservării și promovării patrimoniului cultural și a contribuției specifice a acestora în ceea ce privește producția și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă Comisia și statele membre să efectueze o anchetă economică și statistică a întreprinderilor, a entităților de conducere și a activităților profesionale de specialitate din sectorul conservării și promovării patrimoniului cultural și a contribuției specifice a acestora în ceea ce privește producția și crearea de locuri de muncă;

| 39. | atrage atenția asupra nevoii de a crea, dezvolta și promova oportunități de mobilitate și schimb de experiență pentru cei care lucrează în sectorul patrimoniului cultural, asigurând existența unei reciprocități profesionale veritabile, în acord cu Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale, prin identificarea și adoptarea în statele membre a unor niveluri minimale comune de competență – și anume abilități și cunoștințe – în special pentru ocupația de restaurator-curator; invită, în acest context, Comisia să prezinte o propunere pentru extinderea programelor corespunzătoare, astfel încât să includă mobilitatea managerilor și angajaților din sectorul patrimoniului cultural (de exemplu, administratorii de castele) în scopul efectuării unor schimburi de experiență și de bune practici; |
| --- | --- |

39.

atrage atenția asupra nevoii de a crea, dezvolta și promova oportunități de mobilitate și schimb de experiență pentru cei care lucrează în sectorul patrimoniului cultural, asigurând existența unei reciprocități profesionale veritabile, în acord cu Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale, prin identificarea și adoptarea în statele membre a unor niveluri minimale comune de competență – și anume abilități și cunoștințe – în special pentru ocupația de restaurator-curator; invită, în acest context, Comisia să prezinte o propunere pentru extinderea programelor corespunzătoare, astfel încât să includă mobilitatea managerilor și angajaților din sectorul patrimoniului cultural (de exemplu, administratorii de castele) în scopul efectuării unor schimburi de experiență și de bune practici;

| 40. | invită statele membre să scoată în evidență valoarea bunurilor lor de patrimoniu prin promovarea unor studii menite să stabilească valoarea culturală și economică a patrimoniului cultural, astfel încât să transforme „costul” conservării acestuia într-o „investiție” în valoarea sa; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să scoată în evidență valoarea bunurilor lor de patrimoniu prin promovarea unor studii menite să stabilească valoarea culturală și economică a patrimoniului cultural, astfel încât să transforme „costul” conservării acestuia într-o „investiție” în valoarea sa;

| 41. | invită Comisia să ia în considerare posibilitatea înființării unui institut european pentru inovare și tehnologie (EIT), constituind, în cadrul următoarei Agende strategice de inovare, o comunitate de cunoaștere și inovare (KIC) în domeniul patrimoniului cultural și al industriilor de creație, sprijinind astfel în mod direct o viziune holistică asupra cercetării și inovării; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să ia în considerare posibilitatea înființării unui institut european pentru inovare și tehnologie (EIT), constituind, în cadrul următoarei Agende strategice de inovare, o comunitate de cunoaștere și inovare (KIC) în domeniul patrimoniului cultural și al industriilor de creație, sprijinind astfel în mod direct o viziune holistică asupra cercetării și inovării;

| 42. | reiterează importanța promovării includerii artei, muzicii, teatrului și educației cinematografice în programele școlare, ca element esențial în vederea dezvoltării cunoașterii patrimoniului cultural, a practicii și exprimării artistice și a unor„soft skills” orientate către creativitate și inovare; |
| --- | --- |

42.

reiterează importanța promovării includerii artei, muzicii, teatrului și educației cinematografice în programele școlare, ca element esențial în vederea dezvoltării cunoașterii patrimoniului cultural, a practicii și exprimării artistice și a unor„soft skills” orientate către creativitate și inovare;

| 43. | încurajează statele membre să introducă teme transdisciplinare legate de patrimoniul cultural în învățământul de diferite niveluri; |
| --- | --- |

43.

încurajează statele membre să introducă teme transdisciplinare legate de patrimoniul cultural în învățământul de diferite niveluri;

| 44. | evidențiază importantul potențial existent în ceea ce privește dezvoltarea activității antreprenoriale și a unei abordări participative în sectorul turismului, în special pentru IMM-urile din industria turismului, dar și pentru întreprinderile nou-înființate, pentru sectorul non-profit și pentru alte organizații care contribuie la prezervarea, protejarea și promovarea patrimoniului cultural al Europei; subliniază faptul că, pe lângă activele culturale, serviciile de calitate, nivelul ridicat de competență profesională, existența unor specialiștii bine formați în domeniu și prezența online sunt factori esențiali pentru succesul și competitivitatea sectorului turistic european; subliniază faptul că cercetarea, inovarea și noile tehnologii, în special în domeniul telecomunicațiilor, sunt esențiale pentru a aduce patrimoniul cultural mai aproape de oameni; consideră, de asemenea, că poverile inutile impuse IMM-urilor ar trebui eliminate, pentru ca acestea să devină mai competitive și că legislația care exercită efecte negative asupra IMM-urilor din industria turismului ar trebui revizuită; |
| --- | --- |

44.

evidențiază importantul potențial existent în ceea ce privește dezvoltarea activității antreprenoriale și a unei abordări participative în sectorul turismului, în special pentru IMM-urile din industria turismului, dar și pentru întreprinderile nou-înființate, pentru sectorul non-profit și pentru alte organizații care contribuie la prezervarea, protejarea și promovarea patrimoniului cultural al Europei; subliniază faptul că, pe lângă activele culturale, serviciile de calitate, nivelul ridicat de competență profesională, existența unor specialiștii bine formați în domeniu și prezența online sunt factori esențiali pentru succesul și competitivitatea sectorului turistic european; subliniază faptul că cercetarea, inovarea și noile tehnologii, în special în domeniul telecomunicațiilor, sunt esențiale pentru a aduce patrimoniul cultural mai aproape de oameni; consideră, de asemenea, că poverile inutile impuse IMM-urilor ar trebui eliminate, pentru ca acestea să devină mai competitive și că legislația care exercită efecte negative asupra IMM-urilor din industria turismului ar trebui revizuită;

Oportunități și provocări

| 45. | subliniază potențialul digitizării patrimoniului cultural, atât ca instrument pentru prezervarea trecutului nostru, cât și ca sursă de oportunități în materie de educație și cercetare, de creare a unor de locuri de muncă de calitate, pentru o mai bună integrare socială, un acces mai larg pentru persoanele cu dizabilități sau pentru cele care trăiesc în zone izolate și ca sursă de dezvoltare economică sustenabilă; subliniază faptul că digitizarea patrimoniului necesită un efort financiar pe măsură pentru instituțiile culturale medii, mici sau izolate, și că o finanțare adecvată este esențială pentru a asigura un public mai larg și popularizarea acestui patrimoniu; evidențiază faptul că oportunitățile pe care le permite digitizarea și noile tehnologii, care nu sunt de natură să se substituie vreodată accesului la patrimoniul original sau beneficiilor aduse de formele tradiționale de participare la cultură, nu ar trebui să conducă la neglijarea conservării originalelor sau la ignorarea formelor tradiționale de promovare a culturii, nici înainte și nici după digitizare; |
| --- | --- |

45.

subliniază potențialul digitizării patrimoniului cultural, atât ca instrument pentru prezervarea trecutului nostru, cât și ca sursă de oportunități în materie de educație și cercetare, de creare a unor de locuri de muncă de calitate, pentru o mai bună integrare socială, un acces mai larg pentru persoanele cu dizabilități sau pentru cele care trăiesc în zone izolate și ca sursă de dezvoltare economică sustenabilă; subliniază faptul că digitizarea patrimoniului necesită un efort financiar pe măsură pentru instituțiile culturale medii, mici sau izolate, și că o finanțare adecvată este esențială pentru a asigura un public mai larg și popularizarea acestui patrimoniu; evidențiază faptul că oportunitățile pe care le permite digitizarea și noile tehnologii, care nu sunt de natură să se substituie vreodată accesului la patrimoniul original sau beneficiilor aduse de formele tradiționale de participare la cultură, nu ar trebui să conducă la neglijarea conservării originalelor sau la ignorarea formelor tradiționale de promovare a culturii, nici înainte și nici după digitizare;

| 46. | sprijină inovarea digitală în domeniul artelor și al patrimoniului și remarcă faptul că utilizarea e-infrastructurilor poate atrage noi categorii de public și poate asigura un acces mai bun la patrimoniul cultural digital și o mai bună exploatare a acestuia; subliniază relevanța instrumentelor existente, ca site-ul Europeana, și încurajează ameliorarea criteriilor de căutare ale acestuia, pentru a deveni mai prietenos pentru utilizatori; |
| --- | --- |

46.

sprijină inovarea digitală în domeniul artelor și al patrimoniului și remarcă faptul că utilizarea e-infrastructurilor poate atrage noi categorii de public și poate asigura un acces mai bun la patrimoniul cultural digital și o mai bună exploatare a acestuia; subliniază relevanța instrumentelor existente, ca site-ul Europeana, și încurajează ameliorarea criteriilor de căutare ale acestuia, pentru a deveni mai prietenos pentru utilizatori;

| 47. | subliniază necesitatea îmbunătățirii nivelului de digitizare, de prezervare și de disponibilitate online a patrimoniului cultural, în special a patrimoniului cinematografic european; |
| --- | --- |

47.

subliniază necesitatea îmbunătățirii nivelului de digitizare, de prezervare și de disponibilitate online a patrimoniului cultural, în special a patrimoniului cinematografic european;

| 48. | subliniază importanța dezvoltării unui scenariu cu adevărat democratic și participativ pentru patrimoniul european, inclusiv pentru acela al minorităților religioase și etnice; atrage atenția asupra prezenței siturilor de patrimoniu care integrează un trecut diferit sau contestat și subliniază că procesele de reconciliere nu ar trebui să ducă la o suprimare a conștiinței istorice a comunităților; invită statele membre să reflecteze asupra eticii și a metodelor de prezentare a patrimoniului cultural și să țină seama de diversitatea interpretărilor; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța dezvoltării unui scenariu cu adevărat democratic și participativ pentru patrimoniul european, inclusiv pentru acela al minorităților religioase și etnice; atrage atenția asupra prezenței siturilor de patrimoniu care integrează un trecut diferit sau contestat și subliniază că procesele de reconciliere nu ar trebui să ducă la o suprimare a conștiinței istorice a comunităților; invită statele membre să reflecteze asupra eticii și a metodelor de prezentare a patrimoniului cultural și să țină seama de diversitatea interpretărilor;

| 49. | afirmă că patrimoniul religios constituie o parte imaterială a patrimoniului cultural european; subliniază că, în discursul referitor la patrimoniul cultural european, importanța locurilor, practicilor și obiectelor legate de practicile religioase nu ar trebui neglijată sau supusă vreunei forme de tratament discriminatoriu; |
| --- | --- |

49.

afirmă că patrimoniul religios constituie o parte imaterială a patrimoniului cultural european; subliniază că, în discursul referitor la patrimoniul cultural european, importanța locurilor, practicilor și obiectelor legate de practicile religioase nu ar trebui neglijată sau supusă vreunei forme de tratament discriminatoriu;

| 50. | consideră că patrimoniul istoric religios, inclusiv arhitectura și muzica, trebuie prezervat pentru valoarea sa culturală, indiferent de originile lui religioase; |
| --- | --- |

50.

consideră că patrimoniul istoric religios, inclusiv arhitectura și muzica, trebuie prezervat pentru valoarea sa culturală, indiferent de originile lui religioase;

| 51. | subliniază importanța dialogului intercultural atât în Europa, cât și în afara ei, și consideră că Uniunea ar trebui să-l promoveze ca instrument adecvat de combatere a radicalismului, indiferent de originea lui; |
| --- | --- |

51.

subliniază importanța dialogului intercultural atât în Europa, cât și în afara ei, și consideră că Uniunea ar trebui să-l promoveze ca instrument adecvat de combatere a radicalismului, indiferent de originea lui;

| 52. | atrage atenția asupra caracteristicilor specifice ale minorităților naționale din statele membre în ceea ce privește patrimoniul cultural; solicită, în consecință, conservarea patrimoniului lor cultural și promovarea și protejarea diversității culturale; |
| --- | --- |

52.

atrage atenția asupra caracteristicilor specifice ale minorităților naționale din statele membre în ceea ce privește patrimoniul cultural; solicită, în consecință, conservarea patrimoniului lor cultural și promovarea și protejarea diversității culturale;

| 53. | subliniază faptul că discriminarea culturală îndreptată împotriva minorităților religioase și etnice trebuie să fie evitată; |
| --- | --- |

53.

subliniază faptul că discriminarea culturală îndreptată împotriva minorităților religioase și etnice trebuie să fie evitată;

| 54. | subliniază importanța sprijinirii activităților culturale ale comunităților de migranți; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanța sprijinirii activităților culturale ale comunităților de migranți;

| 55. | reafirmă contribuția importantă a patrimoniului cultural la industriile culturale și de creație, precum și pentru integrarea socială prin intermediul culturii; |
| --- | --- |

55.

reafirmă contribuția importantă a patrimoniului cultural la industriile culturale și de creație, precum și pentru integrarea socială prin intermediul culturii;

| 56. | subliniază importanța îmbunătățirii accesibilității siturilor ce fac parte din patrimoniul cultural pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

56.

subliniază importanța îmbunătățirii accesibilității siturilor ce fac parte din patrimoniul cultural pentru persoanele cu dizabilități;

| 57. | subliniază importanța prezervării peisajelor culturale și, în special, a patrimoniului cultural imaterial care reprezintă o cultură vie și alimentează meșteșugurilor tradiționale și invită Comisia să o includă, într-o mai mare măsură, în programele respective; |
| --- | --- |

57.

subliniază importanța prezervării peisajelor culturale și, în special, a patrimoniului cultural imaterial care reprezintă o cultură vie și alimentează meșteșugurilor tradiționale și invită Comisia să o includă, într-o mai mare măsură, în programele respective;

| 58. | subliniază importanța patrimoniului gastronomic, care trebuie protejat și susținut; consideră că resursele alocate acestui sector pot fi optimizate prin interacțiune cu alte politici ale UE, cum ar fi politica agricolă comună și politica din domeniul protecției consumatorilor; |
| --- | --- |

58.

subliniază importanța patrimoniului gastronomic, care trebuie protejat și susținut; consideră că resursele alocate acestui sector pot fi optimizate prin interacțiune cu alte politici ale UE, cum ar fi politica agricolă comună și politica din domeniul protecției consumatorilor;

| 59. | relevă faptul că patrimoniul cultural și turismul își sunt reciproc avantajoase deoarece, pe de o parte, patrimoniul cultural generează câștiguri substanțiale pentru industria turismului, în timp ce, pe de altă parte, turismul servește cultura, încurajând expunerea și conservarea bunurilor culturale și generând veniturile necesare pentru prezervarea acestora; |
| --- | --- |

59.

relevă faptul că patrimoniul cultural și turismul își sunt reciproc avantajoase deoarece, pe de o parte, patrimoniul cultural generează câștiguri substanțiale pentru industria turismului, în timp ce, pe de altă parte, turismul servește cultura, încurajând expunerea și conservarea bunurilor culturale și generând veniturile necesare pentru prezervarea acestora;

| 60. | subliniază faptul că turismul cultural are un rol important de jucat în prezervarea și înțelegerea valorii patrimoniului nostru cultural, care include nu numai patrimoniul fizic și peisagistic, ci și moștenirea imaterială, ca limbile și tradițiile religioase și culinare; |
| --- | --- |

60.

subliniază faptul că turismul cultural are un rol important de jucat în prezervarea și înțelegerea valorii patrimoniului nostru cultural, care include nu numai patrimoniul fizic și peisagistic, ci și moștenirea imaterială, ca limbile și tradițiile religioase și culinare;

| 61. | invită Comisia, Consiliul și statele membre să coopereze în continuare pentru a pune în aplicare, la toate nivelurile relevante, măsurile de promovare a patrimoniului cultural și a turismului cultural incluse în Comunicarea Comisiei din 30 iunie 2010, intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352); |
| --- | --- |

61.

invită Comisia, Consiliul și statele membre să coopereze în continuare pentru a pune în aplicare, la toate nivelurile relevante, măsurile de promovare a patrimoniului cultural și a turismului cultural incluse în Comunicarea Comisiei din 30 iunie 2010, intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352);

| 62. | evidențiază – din perspectiva profundelor schimbări demografice și societale – însemnătatea patrimoniului nostru cultural european comun și a anului european planificat sub aspectul identificării cetățenilor cu Uniunea Europeană și al intensificării sentimentului comunitar în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

62.

evidențiază – din perspectiva profundelor schimbări demografice și societale – însemnătatea patrimoniului nostru cultural european comun și a anului european planificat sub aspectul identificării cetățenilor cu Uniunea Europeană și al intensificării sentimentului comunitar în cadrul Uniunii;

| 63. | opinează că, în special pentru generațiile viitoare, aprecierea patrimoniului cultural comun al Europei imprimă o direcție și oferă un obiectiv pentru dezvoltarea unei identități europene și a unor valori precum buna înțelegere și respectul reciproc, dincolo de frontierele statelor membre; prin urmare, recomandă, de asemenea, ca, printre altele, atunci când Anul european al patrimoniului cultural va fi conceput și structurat, să se țină seama în mod special de tânăra generație; |
| --- | --- |

63.

opinează că, în special pentru generațiile viitoare, aprecierea patrimoniului cultural comun al Europei imprimă o direcție și oferă un obiectiv pentru dezvoltarea unei identități europene și a unor valori precum buna înțelegere și respectul reciproc, dincolo de frontierele statelor membre; prin urmare, recomandă, de asemenea, ca, printre altele, atunci când Anul european al patrimoniului cultural va fi conceput și structurat, să se țină seama în mod special de tânăra generație;

| 64. | salută marele succes obținut de programul Capitalele Europene ale Culturii; solicită ca aceste orașe să fie interconectate în cadrul unei rețele, spre a se prelungi focalizarea asupra teritoriilor în cauză, pentru a permite schimbul de experiență și de bune practici, inclusiv pentru a veni în ajutorul viitorilor candidați și pentru a facilita organizarea de evenimente și de circuite specifice; |
| --- | --- |

64.

salută marele succes obținut de programul Capitalele Europene ale Culturii; solicită ca aceste orașe să fie interconectate în cadrul unei rețele, spre a se prelungi focalizarea asupra teritoriilor în cauză, pentru a permite schimbul de experiență și de bune practici, inclusiv pentru a veni în ajutorul viitorilor candidați și pentru a facilita organizarea de evenimente și de circuite specifice;

| 65. | încurajează utilizarea patrimoniului cultural ca instrument educațional de soluționare a aspectelor de natură societală, în scopul apropierii și mai strânse a celor ce trăiesc în Europa; |
| --- | --- |

65.

încurajează utilizarea patrimoniului cultural ca instrument educațional de soluționare a aspectelor de natură societală, în scopul apropierii și mai strânse a celor ce trăiesc în Europa;

| 66. | atrage atenția asupra amenințărilor ambientale care afectează un număr important de situri de patrimoniu din UE și îndeamnă statele membre să ia în considerare consecințele schimbărilor climatice și ale presiunii exercitate de om atunci când își elaborează strategiile de finanțare pe termen lung a metodelor de prezervare și restaurare a patrimoniului; recomandă, în plus, ca statele membre și UE să promoveze în mai mare măsură cercetarea în acest domeniu, inter alia cu scopul de a investiga mai amănunțit efectele multiple ale schimbărilor climatice asupra patrimoniului cultural și de a elabora contra-măsuri; |
| --- | --- |

66.

atrage atenția asupra amenințărilor ambientale care afectează un număr important de situri de patrimoniu din UE și îndeamnă statele membre să ia în considerare consecințele schimbărilor climatice și ale presiunii exercitate de om atunci când își elaborează strategiile de finanțare pe termen lung a metodelor de prezervare și restaurare a patrimoniului; recomandă, în plus, ca statele membre și UE să promoveze în mai mare măsură cercetarea în acest domeniu, inter alia cu scopul de a investiga mai amănunțit efectele multiple ale schimbărilor climatice asupra patrimoniului cultural și de a elabora contra-măsuri;

| 67. | le solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre ca, pe bazele puse de inițiativa „Cele mai periclitate 7 situri”, lansată de Europa Nostra în colaborare cu Banca Europeană de Investiții, să identifice noi exemple de patrimoniu european aflat în pericol, elaborând planuri de acțiune și căutând surse de finanțare posibile; subliniază faptul că elaborarea acestei inițiative reprezintă o modalitate de atragere a investițiilor private în consolidarea patrimoniului; |
| --- | --- |

67.

le solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre ca, pe bazele puse de inițiativa „Cele mai periclitate 7 situri”, lansată de Europa Nostra în colaborare cu Banca Europeană de Investiții, să identifice noi exemple de patrimoniu european aflat în pericol, elaborând planuri de acțiune și căutând surse de finanțare posibile; subliniază faptul că elaborarea acestei inițiative reprezintă o modalitate de atragere a investițiilor private în consolidarea patrimoniului;

| 68. | invită Comisia să coordoneze mai bine și să sprijine eforturile depuse de statele membre pentru combaterea furtului de bunuri ce aparțin patrimoniului cultural, a contrabandei și a traficului ilegal în interiorul și în afara UE; solicită restituirea bunurilor culturale care au fost scoase ilegal de pe teritoriul unui stat membru; |
| --- | --- |

68.

invită Comisia să coordoneze mai bine și să sprijine eforturile depuse de statele membre pentru combaterea furtului de bunuri ce aparțin patrimoniului cultural, a contrabandei și a traficului ilegal în interiorul și în afara UE; solicită restituirea bunurilor culturale care au fost scoase ilegal de pe teritoriul unui stat membru;

| 69. | reamintește importanța protejării și conservării patrimoniului cultural, nu numai împotriva ravagiilor timpului, ci și împotriva huliganismului și a jefuirii; subliniază faptul că multe situri arheologice riscă încă să fie jefuite de vânători de vestigii organizați, îndeosebi siturile subacvatice în care accesul și măsurile de supraveghere ale autorităților sunt dificil de asigurat; solicită, în această privință, o cooperare mai eficace între statele membre în ceea ce privește identificarea și recuperarea bunurilor culturale și prevenirea traficului ilegal cu astfel de obiecte; |
| --- | --- |

69.

reamintește importanța protejării și conservării patrimoniului cultural, nu numai împotriva ravagiilor timpului, ci și împotriva huliganismului și a jefuirii; subliniază faptul că multe situri arheologice riscă încă să fie jefuite de vânători de vestigii organizați, îndeosebi siturile subacvatice în care accesul și măsurile de supraveghere ale autorităților sunt dificil de asigurat; solicită, în această privință, o cooperare mai eficace între statele membre în ceea ce privește identificarea și recuperarea bunurilor culturale și prevenirea traficului ilegal cu astfel de obiecte;

| 70. | evidențiază rolul pe care patrimoniul cultural îl are în cadrul relațiilor externe ale Uniunii prin intermediul dialogului politic și al cooperării cu țările terțe și invită statele membre, Comisia și Consiliul să relanseze diplomația culturală; relevă, în plus, potențialul pe care proiectele de cercetare interdisciplinară îl oferă în ceea ce privește conservarea patrimoniului cultural care implică state membre ale UE și țări din afara UE; |
| --- | --- |

70.

evidențiază rolul pe care patrimoniul cultural îl are în cadrul relațiilor externe ale Uniunii prin intermediul dialogului politic și al cooperării cu țările terțe și invită statele membre, Comisia și Consiliul să relanseze diplomația culturală; relevă, în plus, potențialul pe care proiectele de cercetare interdisciplinară îl oferă în ceea ce privește conservarea patrimoniului cultural care implică state membre ale UE și țări din afara UE;

| 71. | solicită angajarea fermă a statelor membre, a UE și a comunității internaționale în activitățile de prevenire, protejare, documentare și restaurare în situațiile în care patrimoniul cultural al UE sau al unor țări terțe este amenințat și deteriorat în mod intenționat, ca un act de război și de încălcare a identității culturale și religioase, inclusiv prin cooperare cu organizații internaționale, cum ar fi ICCROM, ICBS (International Committee of the Blue Shield), cu autorități civile și militare, cu instituții culturale și asociații profesionale; |
| --- | --- |

71.

solicită angajarea fermă a statelor membre, a UE și a comunității internaționale în activitățile de prevenire, protejare, documentare și restaurare în situațiile în care patrimoniul cultural al UE sau al unor țări terțe este amenințat și deteriorat în mod intenționat, ca un act de război și de încălcare a identității culturale și religioase, inclusiv prin cooperare cu organizații internaționale, cum ar fi ICCROM, ICBS (International Committee of the Blue Shield), cu autorități civile și militare, cu instituții culturale și asociații profesionale;

| 72. | încurajează adoptarea unor acorduri internaționale pentru a preveni traficul ilicit cu bunuri de patrimoniu cultural; evidențiază necesitatea ca UE, împreună cu ONU și UNESCO, să apere patrimoniul periclitat și să combată jefuirea și distrugerea bunurilor culturale din zonele de conflict; |
| --- | --- |

72.

încurajează adoptarea unor acorduri internaționale pentru a preveni traficul ilicit cu bunuri de patrimoniu cultural; evidențiază necesitatea ca UE, împreună cu ONU și UNESCO, să apere patrimoniul periclitat și să combată jefuirea și distrugerea bunurilor culturale din zonele de conflict;

| 73. | subliniază potențialul care își are originea în know-how-ul disponibil în UE în ceea ce privește conservarea artefactelor culturale deteriorate sau distruse ca urmare a terorismului și a războiului; |
| --- | --- |

73.

subliniază potențialul care își are originea în know-how-ul disponibil în UE în ceea ce privește conservarea artefactelor culturale deteriorate sau distruse ca urmare a terorismului și a războiului;

| 74. | sprijină crearea unor produse turistice culturale transnaționale, care să reflecte valorile și patrimoniul cultural european comun; invită Comisia să se orienteze către o cooperare mai strânsă cu statele membre și cu alte organizații care elaborează politici culturale și în materie de turism, cum ar fi Organizația Mondială a Turismului a Națiunilor Unite (UNWTO) și Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) și să continue cofinanțarea și promovarea rețelelor și a proiectelor regionale transfrontaliere, precum și, în strânsă cooperare cu Consiliul Europei, a itinerariilor culturale europene, care constituie cele mai bune exemple de proiecte transnaționale paneuropene de turism tematic; |
| --- | --- |

74.

sprijină crearea unor produse turistice culturale transnaționale, care să reflecte valorile și patrimoniul cultural european comun; invită Comisia să se orienteze către o cooperare mai strânsă cu statele membre și cu alte organizații care elaborează politici culturale și în materie de turism, cum ar fi Organizația Mondială a Turismului a Națiunilor Unite (UNWTO) și Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) și să continue cofinanțarea și promovarea rețelelor și a proiectelor regionale transfrontaliere, precum și, în strânsă cooperare cu Consiliul Europei, a itinerariilor culturale europene, care constituie cele mai bune exemple de proiecte transnaționale paneuropene de turism tematic;

o

o o

| 75. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

75.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 221.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 104.

(5)  JO L 159, 28.5.2014, p. 1.

(6)  JO L 175, 27.6.2013, p. 1.

(7)  Adoptată de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei la 13 octombrie 2005; deschisă spre semnare de către statele membre la Faro (Portugalia), la 27 octombrie 2005, intrată în vigoare la 1 iunie 2011,

(8)  JO C 183, 14.6.2014, p. 36.

(9)  JO C 463, 23.12.2014, p. 1.

(10)  JO C 463, 23.12.2014, p. 4.

(11)  JO L 283, 29.10.2011, p. 39.

(12)  Carta de la Veneția, adoptată de ICOMOS (Consiliul internațional al monumentelor și siturilor) în 1965; Convenția de la Granada, adoptată de Consiliul Europei în 1985; Convenția de la Valletta, adoptată de Consiliul Europei în 1992.

(13)  A se vedea: articolul 3 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/99

---

P8_TA(2015)0294

Monitorizarea inițiativei cetățenești europene „Right2Water” („Dreptul la apă”)

Rezoluţia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene „Dreptul la apă” (Right2Water) (2014/2239(INI))

(2017/C 316/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 98/83/CE a Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind calitatea apei destinate consumului uman (1) (denumită în continuare „Directiva privind apa potabilă”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/83/CE a Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind calitatea apei destinate consumului uman (1) (denumită în continuare „Directiva privind apa potabilă”),

| — | având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (2) (denumită în continuare „DCA”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (2) (denumită în continuare „DCA”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind inițiativa cetățenească (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind inițiativa cetățenească (3),

| — | având în vedere Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2012 intitulată „Plan de salvgardare a resurselor de apă ale Europei”(COM(2012)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2012 intitulată „Plan de salvgardare a resurselor de apă ale Europei”(COM(2012)0673),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 martie 2014 privind inițiativa cetățenească europeană „Apa și salubritatea sunt un drept al omului! Apa este un bun public, nu o marfă!” (COM(2014)0177) (denumită în continuare „comunicarea”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 martie 2014 privind inițiativa cetățenească europeană „Apa și salubritatea sunt un drept al omului! Apa este un bun public, nu o marfă!” (COM(2014)0177) (denumită în continuare „comunicarea”),

| — | având în vedere Raportul de sinteză al Comisiei privind calitatea apei potabile în UE de analiză a rapoartelor statelor membre pentru perioada 2008-2010 în temeiul Directivei 98/83/CE (COM(2014)0363), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de sinteză al Comisiei privind calitatea apei potabile în UE de analiză a rapoartelor statelor membre pentru perioada 2008-2010 în temeiul Directivei 98/83/CE (COM(2014)0363),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind comunicarea susmenționată a Comisiei din data de 19 martie 2014 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind comunicarea susmenționată a Comisiei din data de 19 martie 2014 (5),

| — | având în vedere raportul elaborat de Agenția Europeană de Mediu (AEM) privind „Mediul european – situația actuală și perspective 2015”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul elaborat de Agenția Europeană de Mediu (AEM) privind „Mediul european – situația actuală și perspective 2015”,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 28 iulie 2010 intitulată „Dreptul omului la apă și salubritate” (6), precum și Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 2013 intitulată „Dreptul omului la apă potabilă sigură și la salubrizare” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 28 iulie 2010 intitulată „Dreptul omului la apă și salubritate” (6), precum și Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 2013 intitulată „Dreptul omului la apă potabilă sigură și la salubrizare” (7),

| — | având în vedere toate rezoluțiile privind dreptul omului la apă potabilă sigură și la salubrizare adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate rezoluțiile privind dreptul omului la apă potabilă sigură și la salubrizare adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la rezolvarea problemei deficitului de apă și a secetei în Uniunea Europeană (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la rezolvarea problemei deficitului de apă și a secetei în Uniunea Europeană (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la punerea în aplicare a legislației UE privind apa, înaintea adoptării unei abordări generale necesare a provocărilor cu care se confruntă Europa în domeniul apei (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la punerea în aplicare a legislației UE privind apa, înaintea adoptării unei abordări generale necesare a provocărilor cu care se confruntă Europa în domeniul apei (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (10),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru petiții (A8-0228/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru petiții (A8-0228/2015),

| A. | întrucât „Right2Water” (Dreptul la apă) este prima inițiativă cetățenească europeană (ICE) care a întrunit cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 211/2011 privind inițiativa cetățenească și care a fost prezentată Parlamentului după primirea sprijinului a circa 1,9 milioane de cetățeni; |
| --- | --- |

A.

întrucât „Right2Water” (Dreptul la apă) este prima inițiativă cetățenească europeană (ICE) care a întrunit cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 211/2011 privind inițiativa cetățenească și care a fost prezentată Parlamentului după primirea sprijinului a circa 1,9 milioane de cetățeni;

| B. | întrucât dreptul omului la apă și la salubrizare include dimensiunile de disponibilitate, accesibilitate, acceptabilitate, prețuri abordabile și calitate; |
| --- | --- |

B.

întrucât dreptul omului la apă și la salubrizare include dimensiunile de disponibilitate, accesibilitate, acceptabilitate, prețuri abordabile și calitate;

| C. | întrucât aplicarea deplină a dreptului omului la apă și salubrizare, recunoscut de ONU și sprijinit de statele membre ale UE, este esențială pentru viață și întrucât gestionarea adecvată a resurselor de apă joacă un rol crucial în garantarea utilizării durabile a apei și în protejarea capitalului natural al lumii; întrucât efectele combinate ale activității umane și ale schimbărilor climatice conduc la clasificarea întregii regiuni mediteraneene a Europei și a anumitor regiuni din Europa Centrală ca regiuni cu deficit de apă și semi-deșertice; |
| --- | --- |

C.

întrucât aplicarea deplină a dreptului omului la apă și salubrizare, recunoscut de ONU și sprijinit de statele membre ale UE, este esențială pentru viață și întrucât gestionarea adecvată a resurselor de apă joacă un rol crucial în garantarea utilizării durabile a apei și în protejarea capitalului natural al lumii; întrucât efectele combinate ale activității umane și ale schimbărilor climatice conduc la clasificarea întregii regiuni mediteraneene a Europei și a anumitor regiuni din Europa Centrală ca regiuni cu deficit de apă și semi-deșertice;

| D. | întrucât, astfel cum se precizează în raportul AEM din 2015 privind situația actuală a mediului, în Europa, procentul pierderilor de apă prin scurgeri la nivelul țevilor este actualmente cuprins între 10 % și 40 %; |
| --- | --- |

D.

întrucât, astfel cum se precizează în raportul AEM din 2015 privind situația actuală a mediului, în Europa, procentul pierderilor de apă prin scurgeri la nivelul țevilor este actualmente cuprins între 10 % și 40 %;

| E. | întrucât accesul la apă este una dintre cheile realizării dezvoltării durabile; întrucât axarea ajutorului pentru dezvoltare pe îmbunătățirea alimentării cu apă potabilă și a serviciilor de salubrizare este un mod eficient de a urmări obiective fundamentale legate de eradicarea sărăciei, precum și de a promova egalitatea socială, sănătatea publică, securitatea alimentară și creșterea economică; |
| --- | --- |

E.

întrucât accesul la apă este una dintre cheile realizării dezvoltării durabile; întrucât axarea ajutorului pentru dezvoltare pe îmbunătățirea alimentării cu apă potabilă și a serviciilor de salubrizare este un mod eficient de a urmări obiective fundamentale legate de eradicarea sărăciei, precum și de a promova egalitatea socială, sănătatea publică, securitatea alimentară și creșterea economică;

| F. | întrucât cel puțin 748 de milioane de persoane nu au acces durabil la apă potabilă sigură, iar o treime din populația lumii nu are acces la servicii de salubrizare de bază; întrucât, din această cauză, dreptul la sănătate este amenințat și bolile se răspândesc, provocând suferință și moarte și ridicând obstacole majore în calea dezvoltării; întrucât circa 4 000 de copii mor zilnic din cauza unor boli transmise prin apă sau din cauza apei, salubrizării și igienei necorespunzătoare; întrucât lipsa accesului la apă potabilă face mai multe victime în rândul copiilor decât SIDA, malaria și variola la un loc; întrucât se observă totuși o tendință descrescătoare evidentă a acestor cifre și această tendință poate și trebuie să fie accelerată; |
| --- | --- |

F.

întrucât cel puțin 748 de milioane de persoane nu au acces durabil la apă potabilă sigură, iar o treime din populația lumii nu are acces la servicii de salubrizare de bază; întrucât, din această cauză, dreptul la sănătate este amenințat și bolile se răspândesc, provocând suferință și moarte și ridicând obstacole majore în calea dezvoltării; întrucât circa 4 000 de copii mor zilnic din cauza unor boli transmise prin apă sau din cauza apei, salubrizării și igienei necorespunzătoare; întrucât lipsa accesului la apă potabilă face mai multe victime în rândul copiilor decât SIDA, malaria și variola la un loc; întrucât se observă totuși o tendință descrescătoare evidentă a acestor cifre și această tendință poate și trebuie să fie accelerată;

| G. | întrucât accesul la apă are și o dimensiune de securitate, care necesită o cooperare regională îmbunătățită; |
| --- | --- |

G.

întrucât accesul la apă are și o dimensiune de securitate, care necesită o cooperare regională îmbunătățită;

| H. | întrucât lipsa accesului la apă și la salubrizare are consecințe în ceea ce privește exercitarea altor drepturi ale omului; întrucât provocările legate de apă afectează în mod disproporționat femeile, dat fiind faptul că în multe țări în curs de dezvoltare acestea sunt în mod tradițional responsabile pentru aprovizionarea cu apă menajeră; întrucât femeile și fetele suferă cel mai mult din cauza lipsei de acces la o salubrizare adecvată și decentă, fapt care le limitează adesea accesul la educație și le face mai vulnerabile la boli; |
| --- | --- |

H.

întrucât lipsa accesului la apă și la salubrizare are consecințe în ceea ce privește exercitarea altor drepturi ale omului; întrucât provocările legate de apă afectează în mod disproporționat femeile, dat fiind faptul că în multe țări în curs de dezvoltare acestea sunt în mod tradițional responsabile pentru aprovizionarea cu apă menajeră; întrucât femeile și fetele suferă cel mai mult din cauza lipsei de acces la o salubrizare adecvată și decentă, fapt care le limitează adesea accesul la educație și le face mai vulnerabile la boli;

| I. | întrucât bolile transmise prin apă provoacă anual decesul a trei milioane și jumătate de persoane; |
| --- | --- |

I.

întrucât bolile transmise prin apă provoacă anual decesul a trei milioane și jumătate de persoane;

| J. | întrucât Protocolul opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, care a intrat în vigoare în 2013, a creat un mecanism de reclamare care permite cetățenilor sau grupurilor de cetățeni să depună reclamații oficiale privind, printre altele, dreptul omului la apă și salubrizare; |
| --- | --- |

J.

întrucât Protocolul opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, care a intrat în vigoare în 2013, a creat un mecanism de reclamare care permite cetățenilor sau grupurilor de cetățeni să depună reclamații oficiale privind, printre altele, dreptul omului la apă și salubrizare;

| K. | întrucât, în țările în curs de dezvoltare și economiile emergente, cererea de apă este tot mai mare în toate sectoarele, în special în sectorul energetic și în cel agricol; întrucât modificările climatice, urbanizarea și evoluțiile demografice pot reprezenta o amenințare serioasă în ceea ce privește disponibilitatea apei în multe țări în curs de dezvoltare, estimându-se că în 2025 aproximativ două treimi din populația globului vor trăi în țări care se confruntă cu problema apei; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în țările în curs de dezvoltare și economiile emergente, cererea de apă este tot mai mare în toate sectoarele, în special în sectorul energetic și în cel agricol; întrucât modificările climatice, urbanizarea și evoluțiile demografice pot reprezenta o amenințare serioasă în ceea ce privește disponibilitatea apei în multe țări în curs de dezvoltare, estimându-se că în 2025 aproximativ două treimi din populația globului vor trăi în țări care se confruntă cu problema apei;

| L. | întrucât UE este cel mai mare donator din sectorul apei, salubrizării și igienei (WASH), o proporție de 25 % din finanțarea umanitară globală pe care UE o acordă anual fiind dedicată numai sprijinirii parteneriatelor pentru dezvoltare în acest domeniu; întrucât, deși Raportul special din 2012 al Curții de Conturi a Uniunii Europene privind ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE pentru alimentarea cu apă potabilă și servicii de salubrizare de bază în țările din regiunea subsahariană a evidențiat necesitatea îmbunătățirii eficacității ajutorului și a durabilității proiectelor sprijinite de UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE este cel mai mare donator din sectorul apei, salubrizării și igienei (WASH), o proporție de 25 % din finanțarea umanitară globală pe care UE o acordă anual fiind dedicată numai sprijinirii parteneriatelor pentru dezvoltare în acest domeniu; întrucât, deși Raportul special din 2012 al Curții de Conturi a Uniunii Europene privind ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE pentru alimentarea cu apă potabilă și servicii de salubrizare de bază în țările din regiunea subsahariană a evidențiat necesitatea îmbunătățirii eficacității ajutorului și a durabilității proiectelor sprijinite de UE;

| M. | întrucât Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei a declarat că „accesul la apă trebuie să fie recunoscut ca un drept fundamental al omului, întrucât apa este esențială pentru viața pe pământ și constituie o resursă care trebuie folosită în comun de omenire”; |
| --- | --- |

M.

întrucât Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei a declarat că „accesul la apă trebuie să fie recunoscut ca un drept fundamental al omului, întrucât apa este esențială pentru viața pe pământ și constituie o resursă care trebuie folosită în comun de omenire”;

| N. | întrucât privatizarea utilităților de bază care a avut loc în anii 1990 în Africa Subsahariană a împiedicat, printre altele, realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) legate de apă și salubrizare, deoarece axarea investitorilor pe recuperarea costurilor a intensificat, printre altele, inegalitățile în furnizarea acestor servicii, în detrimentul gospodăriilor cu venituri mici; întrucât, având în vedere eșecul privatizării sectorului apei, transferul serviciilor de distribuție a apei de la întreprinderile private către autoritățile locale înregistrează o tendință ascendentă în sectorul apei la nivel mondial; |
| --- | --- |

N.

întrucât privatizarea utilităților de bază care a avut loc în anii 1990 în Africa Subsahariană a împiedicat, printre altele, realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) legate de apă și salubrizare, deoarece axarea investitorilor pe recuperarea costurilor a intensificat, printre altele, inegalitățile în furnizarea acestor servicii, în detrimentul gospodăriilor cu venituri mici; întrucât, având în vedere eșecul privatizării sectorului apei, transferul serviciilor de distribuție a apei de la întreprinderile private către autoritățile locale înregistrează o tendință ascendentă în sectorul apei la nivel mondial;

| O. | întrucât alimentarea cu apă este un monopol natural și toate veniturile din ciclul de gestionare a apei ar trebui să acopere atât costurile, cât și protecția serviciilor din domeniul alimentării cu apă și îmbunătățirea ciclului de gestionare a apei și ar trebui să fie întotdeauna alocate în acest sens, cu condiția respectării interesului public; |
| --- | --- |

O.

întrucât alimentarea cu apă este un monopol natural și toate veniturile din ciclul de gestionare a apei ar trebui să acopere atât costurile, cât și protecția serviciilor din domeniul alimentării cu apă și îmbunătățirea ciclului de gestionare a apei și ar trebui să fie întotdeauna alocate în acest sens, cu condiția respectării interesului public;

| P. | întrucât lipsa apei și salubrizării adecvate afectează în mod grav sănătatea și dezvoltarea socială, în special a copiilor; întrucât contaminarea resurselor de apă reprezintă unul dintre principalii factori care declanșează diareea, a doua cauză majoră a mortalității infantile în țările în curs de dezvoltare, și se află la originea altor boli grave, precum holera, schistosomiaza și trahomul; |
| --- | --- |

P.

întrucât lipsa apei și salubrizării adecvate afectează în mod grav sănătatea și dezvoltarea socială, în special a copiilor; întrucât contaminarea resurselor de apă reprezintă unul dintre principalii factori care declanșează diareea, a doua cauză majoră a mortalității infantile în țările în curs de dezvoltare, și se află la originea altor boli grave, precum holera, schistosomiaza și trahomul;

| Q. | întrucât apa îndeplinește funcții sociale, economice și ecologice, iar gestionarea corectă a ciclului apei în beneficiul tuturor va garanta disponibilitatea continuă și stabilă a acesteia în contextul actual al schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât apa îndeplinește funcții sociale, economice și ecologice, iar gestionarea corectă a ciclului apei în beneficiul tuturor va garanta disponibilitatea continuă și stabilă a acesteia în contextul actual al schimbărilor climatice;

| R. | întrucât Europa este deosebit de sensibilă la schimbările climatice și întrucât apa este unul dintre primele sectoare care suferă de pe urma acestora; |
| --- | --- |

R.

întrucât Europa este deosebit de sensibilă la schimbările climatice și întrucât apa este unul dintre primele sectoare care suferă de pe urma acestora;

| S. | întrucât ICE a fost instituit ca mecanism al democrației participative cu scopul de a încuraja dezbaterea la nivelul UE și implicarea directă a cetățenilor în procesul de luare a deciziilor de la nivelul UE și reprezintă o oportunitate excelentă pentru instituțiile UE de a se reangaja față de cetățeni; |
| --- | --- |

S.

întrucât ICE a fost instituit ca mecanism al democrației participative cu scopul de a încuraja dezbaterea la nivelul UE și implicarea directă a cetățenilor în procesul de luare a deciziilor de la nivelul UE și reprezintă o oportunitate excelentă pentru instituțiile UE de a se reangaja față de cetățeni;

| T. | întrucât anchetele Eurobarometrului au arătat în mod constant că, în ultimii ani, cetățenii UE au niveluri foarte reduse de încredere în UE, |
| --- | --- |

T.

întrucât anchetele Eurobarometrului au arătat în mod constant că, în ultimii ani, cetățenii UE au niveluri foarte reduse de încredere în UE,

ICE ca instrument al democrației participative

| 1. | consideră că ICE reprezintă un mecanism democratic unic, cu un potențial semnificativ de a contribui la reducerea decalajelor dintre mișcările sociale și ale societății civile de la nivel european și național și de a promova democrația participativă la nivelul UE; cu toate acestea, consideră că, pentru a putea dezvolta și mai mult mecanismul democratic, sunt indispensabile o evaluare a experienței trecute și o reformă a inițiativei cetățenești și că acțiunile Comisiei, care pot include, după caz, posibilitatea de a introduce elemente adecvate în revizuirea actelor legislative sau în noile propuneri legislative, trebuie să reflecte mai bine cerințele ICE atunci când acestea intră în domeniul de competență și, în special, când exprimă preocupări din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

1.

consideră că ICE reprezintă un mecanism democratic unic, cu un potențial semnificativ de a contribui la reducerea decalajelor dintre mișcările sociale și ale societății civile de la nivel european și național și de a promova democrația participativă la nivelul UE; cu toate acestea, consideră că, pentru a putea dezvolta și mai mult mecanismul democratic, sunt indispensabile o evaluare a experienței trecute și o reformă a inițiativei cetățenești și că acțiunile Comisiei, care pot include, după caz, posibilitatea de a introduce elemente adecvate în revizuirea actelor legislative sau în noile propuneri legislative, trebuie să reflecte mai bine cerințele ICE atunci când acestea intră în domeniul de competență și, în special, când exprimă preocupări din domeniul drepturilor omului;

| 2. | subliniază că ar trebui asigurată o transparență maximă de către Comisie pe parcursul celor două luni ale etapei de analiză, iar o ICE reușită ar trebui să beneficieze de susținere și consiliere juridică adecvată din partea Comisiei și să fie popularizată în mod adecvat, iar promotorii și susținătorii acesteia ar trebui să dispună de informații complete și actualizate pe parcursul întregului proces al ICE; |
| --- | --- |

2.

subliniază că ar trebui asigurată o transparență maximă de către Comisie pe parcursul celor două luni ale etapei de analiză, iar o ICE reușită ar trebui să beneficieze de susținere și consiliere juridică adecvată din partea Comisiei și să fie popularizată în mod adecvat, iar promotorii și susținătorii acesteia ar trebui să dispună de informații complete și actualizate pe parcursul întregului proces al ICE;

| 3. | insistă asupra punerii în aplicare efective de către Comisie a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană și asupra înlăturării tuturor sarcinilor administrative cu care se confruntă cetățenii în momentul depunerii sau susținerii unei ICE; îndeamnă Comisia să aibă în vedere punerea în aplicare a unui sistem comun de înregistrare a inițiativelor cetățenești europene pentru toate statele membre; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra punerii în aplicare efective de către Comisie a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană și asupra înlăturării tuturor sarcinilor administrative cu care se confruntă cetățenii în momentul depunerii sau susținerii unei ICE; îndeamnă Comisia să aibă în vedere punerea în aplicare a unui sistem comun de înregistrare a inițiativelor cetățenești europene pentru toate statele membre;

| 4. | salută faptul că sprijinul a circa 1,9 milioane de cetățeni ai UE din toate statele membre pentru această ICE este în concordanță cu decizia Comisiei de a exclude apa și serviciile de salubrizare din domeniul de aplicare al directivei privind concesiunile; |
| --- | --- |

4.

salută faptul că sprijinul a circa 1,9 milioane de cetățeni ai UE din toate statele membre pentru această ICE este în concordanță cu decizia Comisiei de a exclude apa și serviciile de salubrizare din domeniul de aplicare al directivei privind concesiunile;

| 5. | îndeamnă Comisia să mențină și să confirme excluderea apei și a serviciilor de salubrizare din domeniul de aplicare al directivei privind concesiunile în cadrul oricărei eventuale revizuiri a acesteia; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să mențină și să confirme excluderea apei și a serviciilor de salubrizare din domeniul de aplicare al directivei privind concesiunile în cadrul oricărei eventuale revizuiri a acesteia;

| 6. | consideră regretabil faptul că acestei comunicări îi lipsește ambiția, că aceasta nu răspunde cererilor concrete exprimate în cadrul ICE și că se limitează la reafirmarea angajamentelor existente; subliniază faptul că răspunsul oferit de Comisie la ICE „Dreptul la apă” este insuficient deoarece nu aduce contribuții noi și nu introduce toate măsurile care ar putea contribui la îndeplinirea obiectivelor; solicită Comisiei să realizeze, în ceea ce privește această ICE, o campanie de informare cuprinzătoare cu privire la măsurile deja adoptate în domeniul apei și la modul în care aceste măsuri ar putea contribui la realizarea obiectivelor ICE „Dreptul la apă”; |
| --- | --- |

6.

consideră regretabil faptul că acestei comunicări îi lipsește ambiția, că aceasta nu răspunde cererilor concrete exprimate în cadrul ICE și că se limitează la reafirmarea angajamentelor existente; subliniază faptul că răspunsul oferit de Comisie la ICE „Dreptul la apă” este insuficient deoarece nu aduce contribuții noi și nu introduce toate măsurile care ar putea contribui la îndeplinirea obiectivelor; solicită Comisiei să realizeze, în ceea ce privește această ICE, o campanie de informare cuprinzătoare cu privire la măsurile deja adoptate în domeniul apei și la modul în care aceste măsuri ar putea contribui la realizarea obiectivelor ICE „Dreptul la apă”;

| 7. | consideră că multe dintre petițiile privind calitatea apei și gestionarea apei provin din statele membre care nu sunt bine reprezentate în cadrul consultării publice la nivelul UE inițiate în iunie 2014 și, prin urmare, subliniază faptul că ar putea exista incoerențe între rezultatele consultării publice și situația evidențiată în petiții; |
| --- | --- |

7.

consideră că multe dintre petițiile privind calitatea apei și gestionarea apei provin din statele membre care nu sunt bine reprezentate în cadrul consultării publice la nivelul UE inițiate în iunie 2014 și, prin urmare, subliniază faptul că ar putea exista incoerențe între rezultatele consultării publice și situația evidențiată în petiții;

| 8. | își exprimă speranța cu privire la asumarea de către Comisie și de către vicepreședintele responsabil pentru durabilitate, a unui angajament politic explicit de a se adopta măsuri adecvate ca răspuns la preocupările aduse în discuție de această ICE; |
| --- | --- |

8.

își exprimă speranța cu privire la asumarea de către Comisie și de către vicepreședintele responsabil pentru durabilitate, a unui angajament politic explicit de a se adopta măsuri adecvate ca răspuns la preocupările aduse în discuție de această ICE;

| 9. | reiterează angajamentul Comisiei pentru petiții de a face auzită vocea petiționarilor în ceea ce privește aspectele referitoare la drepturile fundamentale; amintește că petiționarii care au adresat ICE „Dreptul la apă” și-au exprimat acordul cu privire la declararea apei ca drept al omului garantat la nivelul UE; |
| --- | --- |

9.

reiterează angajamentul Comisiei pentru petiții de a face auzită vocea petiționarilor în ceea ce privește aspectele referitoare la drepturile fundamentale; amintește că petiționarii care au adresat ICE „Dreptul la apă” și-au exprimat acordul cu privire la declararea apei ca drept al omului garantat la nivelul UE;

| 10. | cere Comisiei ca, în conformitate cu obiectivul principal al ICE „Dreptul la apă”, să prezinte propuneri legislative și, dacă este cazul, o revizuire a DCA, care să recunoască accesul universal și dreptul omului la apă; în plus, sprijină recunoașterea accesului universal la apă potabilă și la salubrizare în cadrul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

cere Comisiei ca, în conformitate cu obiectivul principal al ICE „Dreptul la apă”, să prezinte propuneri legislative și, dacă este cazul, o revizuire a DCA, care să recunoască accesul universal și dreptul omului la apă; în plus, sprijină recunoașterea accesului universal la apă potabilă și la salubrizare în cadrul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| 11. | subliniază că, în cazul în care Comisia neglijează inițiativele cetățenești europene care au avut succes și care au beneficiat de sprijin masiv, prezentate în cadrul mecanismului democratic instituit de Tratatul de la Lisabona, UE își va pierde credibilitatea în ochii cetățenilor; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, în cazul în care Comisia neglijează inițiativele cetățenești europene care au avut succes și care au beneficiat de sprijin masiv, prezentate în cadrul mecanismului democratic instituit de Tratatul de la Lisabona, UE își va pierde credibilitatea în ochii cetățenilor;

| 12. | îndeamnă Comisia să introducă acțiuni de informare și de educare la nivelul UE pentru a promova cultura apei ca un bun comun, acțiuni de sensibilizare pentru adoptarea unui comportament individual mai responsabil (în vederea economisirii apei), acțiuni privind elaborarea conștientă a unor politici de gestionare a resurselor naturale, precum și sprijinul pentru o gestionare publică, participativă și transparentă; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia să introducă acțiuni de informare și de educare la nivelul UE pentru a promova cultura apei ca un bun comun, acțiuni de sensibilizare pentru adoptarea unui comportament individual mai responsabil (în vederea economisirii apei), acțiuni privind elaborarea conștientă a unor politici de gestionare a resurselor naturale, precum și sprijinul pentru o gestionare publică, participativă și transparentă;

| 13. | consideră necesară elaborarea unor politici privind apa care să încurajeze utilizarea rațională, reciclarea și reutilizarea resurselor de apă, aceste aspecte fiind elemente esențiale ale unei gestiuni integrate; consideră că acest lucru va permite reducerea costurilor, va contribui la conservarea resurselor naturale și va asigura gestionarea corectă a mediului; |
| --- | --- |

13.

consideră necesară elaborarea unor politici privind apa care să încurajeze utilizarea rațională, reciclarea și reutilizarea resurselor de apă, aceste aspecte fiind elemente esențiale ale unei gestiuni integrate; consideră că acest lucru va permite reducerea costurilor, va contribui la conservarea resurselor naturale și va asigura gestionarea corectă a mediului;

| 14. | îndeamnă Comisia să descurajeze practicile de acaparare a apelor și de fracturare hidraulică și să le supună unor studii de impact asupra mediului; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia să descurajeze practicile de acaparare a apelor și de fracturare hidraulică și să le supună unor studii de impact asupra mediului;

Dreptul la apă și la salubrizare

| 15. | reamintește faptul că ONU afirmă că dreptul omului la apă și la salubrizare presupune că fiecare persoană are dreptul la apă pentru uz personal și casnic de bună calitate, în mod sigur, accesibil din punct de vedere fizic, la prețuri accesibile, în cantitate suficientă și de o calitate acceptabilă; subliniază că, în conformitate cu o altă recomandare a ONU, suma plătită pentru serviciile de alimentare cu apă, atunci când aceste servicii se plătesc, ar trebui să reprezinte cel mult 3 % din veniturile unei gospodării; |
| --- | --- |

15.

reamintește faptul că ONU afirmă că dreptul omului la apă și la salubrizare presupune că fiecare persoană are dreptul la apă pentru uz personal și casnic de bună calitate, în mod sigur, accesibil din punct de vedere fizic, la prețuri accesibile, în cantitate suficientă și de o calitate acceptabilă; subliniază că, în conformitate cu o altă recomandare a ONU, suma plătită pentru serviciile de alimentare cu apă, atunci când aceste servicii se plătesc, ar trebui să reprezinte cel mult 3 % din veniturile unei gospodării;

| 16. | sprijină activitatea raportorului special al ONU privind dreptul omului la apă potabilă sigură și la salubrizare și subliniază importanța activității sale, precum și a predecesorului său, pentru recunoașterea acestui drept; |
| --- | --- |

16.

sprijină activitatea raportorului special al ONU privind dreptul omului la apă potabilă sigură și la salubrizare și subliniază importanța activității sale, precum și a predecesorului său, pentru recunoașterea acestui drept;

| 17. | regretă faptul că în UE-28 există în continuare peste un milion de persoane care nu beneficiază de acces la alimentarea cu apă potabilă sigură și curată, iar aproape 2 % din populație nu beneficiază de acces la servicii de salubrizare, potrivit Programului mondial de evaluare a apei, și, prin urmare, solicită Comisiei să acționeze fără întârziere; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că în UE-28 există în continuare peste un milion de persoane care nu beneficiază de acces la alimentarea cu apă potabilă sigură și curată, iar aproape 2 % din populație nu beneficiază de acces la servicii de salubrizare, potrivit Programului mondial de evaluare a apei, și, prin urmare, solicită Comisiei să acționeze fără întârziere;

| 18. | cere Comisiei să recunoască importanța dreptului omului la apă și la salubrizare, precum și calitatea apei de bun public și valoare fundamentală pentru toți cetățenii UE, și nu o marfă; își exprimă îngrijorarea pentru faptul că, începând din 2008, din cauza crizei economice și financiare și a politicilor de austeritate, care au determinat creșterea sărăciei în Europa și a numărului de gospodării cu venit scăzut, un număr tot mai mare de oameni se confruntă cu dificultăți în a-și plăti factura la apă și că accesibilitatea economică devine o chestiune tot mai îngrijorătoare; respinge măsurile de întrerupere a furnizării apei și debranșare forțată de la sistemul de aprovizionare cu apă și solicită statelor membre să pună imediat capăt tuturor situațiilor de acest fel atunci când se datorează unor factori socioeconomici care intervin în gospodăriile cu venituri reduse; salută faptul că, în unele state membre, sunt utilizate așa-numite „bănci pentru apă” sau cote minime de apă pentru a ajuta persoanele cele mai vulnerabile să facă față costurilor la utilități și pentru a garanta că apa este o componentă inalienabilă a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

18.

cere Comisiei să recunoască importanța dreptului omului la apă și la salubrizare, precum și calitatea apei de bun public și valoare fundamentală pentru toți cetățenii UE, și nu o marfă; își exprimă îngrijorarea pentru faptul că, începând din 2008, din cauza crizei economice și financiare și a politicilor de austeritate, care au determinat creșterea sărăciei în Europa și a numărului de gospodării cu venit scăzut, un număr tot mai mare de oameni se confruntă cu dificultăți în a-și plăti factura la apă și că accesibilitatea economică devine o chestiune tot mai îngrijorătoare; respinge măsurile de întrerupere a furnizării apei și debranșare forțată de la sistemul de aprovizionare cu apă și solicită statelor membre să pună imediat capăt tuturor situațiilor de acest fel atunci când se datorează unor factori socioeconomici care intervin în gospodăriile cu venituri reduse; salută faptul că, în unele state membre, sunt utilizate așa-numite „bănci pentru apă” sau cote minime de apă pentru a ajuta persoanele cele mai vulnerabile să facă față costurilor la utilități și pentru a garanta că apa este o componentă inalienabilă a drepturilor fundamentale;

| 19. | cere Comisiei, date fiind efectele recentei crize economice, să colaboreze cu statele membre și cu autoritățile locale și regionale pentru elaborarea unui studiu referitor la precaritatea aprovizionării cu apă, inclusiv la chestiunile de referitoare la acces și la preț; îndeamnă Comisia să sprijine și să faciliteze cooperarea între operatorii din domeniul alimentării cu apă pentru a-i ajuta pe cei din zone mai puțin dezvoltate și din zone rurale, cu scopul de a sprijini accesul la apă de bună calitate al tuturor cetățenilor din zonele respective; |
| --- | --- |

19.

cere Comisiei, date fiind efectele recentei crize economice, să colaboreze cu statele membre și cu autoritățile locale și regionale pentru elaborarea unui studiu referitor la precaritatea aprovizionării cu apă, inclusiv la chestiunile de referitoare la acces și la preț; îndeamnă Comisia să sprijine și să faciliteze cooperarea între operatorii din domeniul alimentării cu apă pentru a-i ajuta pe cei din zone mai puțin dezvoltate și din zone rurale, cu scopul de a sprijini accesul la apă de bună calitate al tuturor cetățenilor din zonele respective;

| 20. | invită Comisia să identifice zonele în care lipsa apei este o problemă existentă sau potențială și să ajute statele membre, regiunile și zonele în cauză, în special zonele rurale și zonele urbane defavorizate, să încerce să soluționeze în mod adecvat această problemă; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să identifice zonele în care lipsa apei este o problemă existentă sau potențială și să ajute statele membre, regiunile și zonele în cauză, în special zonele rurale și zonele urbane defavorizate, să încerce să soluționeze în mod adecvat această problemă;

| 21. | subliniază că presupusa neutralitate a Comisiei privind dreptul de proprietate asupra apei și de gospodărire a apei este în contradicție cu programele de privatizare impuse anumitor state membre de către troică; |
| --- | --- |

21.

subliniază că presupusa neutralitate a Comisiei privind dreptul de proprietate asupra apei și de gospodărire a apei este în contradicție cu programele de privatizare impuse anumitor state membre de către troică;

| 22. | recunoaște că, după cum se afirmă în DCA, apa nu este o marfă, ci un bun public vital pentru viața și demnitatea umană și reamintește Comisiei că, potrivit dispozițiilor tratatului, UE trebuie să rămână neutră în ceea ce privește deciziile naționale care reglementează regimul proprietății întreprinderilor din domeniul apei; prin urmare, UE nu ar trebui, în niciun caz, să promoveze privatizarea întreprinderilor din domeniul apei în contextul niciunui program de ajustare economică sau al niciunei alte proceduri a UE de coordonare a politicilor economice; dat fiind faptul că acestea sunt servicii de interes general și deci că sunt în principal de interes public, cere Comisiei să excludă în mod permanent apa, salubrizarea și eliminarea apelor uzate din normele privind piața internă și din orice acord comercial și să furnizeze aceste servicii la prețuri accesibile și cere atât Comisiei, cât și statelor membre să se asigure că aceste servicii sunt gestionate tehnic, financiar, și administrativ în mod eficient, eficace și transparent; |
| --- | --- |

22.

recunoaște că, după cum se afirmă în DCA, apa nu este o marfă, ci un bun public vital pentru viața și demnitatea umană și reamintește Comisiei că, potrivit dispozițiilor tratatului, UE trebuie să rămână neutră în ceea ce privește deciziile naționale care reglementează regimul proprietății întreprinderilor din domeniul apei; prin urmare, UE nu ar trebui, în niciun caz, să promoveze privatizarea întreprinderilor din domeniul apei în contextul niciunui program de ajustare economică sau al niciunei alte proceduri a UE de coordonare a politicilor economice; dat fiind faptul că acestea sunt servicii de interes general și deci că sunt în principal de interes public, cere Comisiei să excludă în mod permanent apa, salubrizarea și eliminarea apelor uzate din normele privind piața internă și din orice acord comercial și să furnizeze aceste servicii la prețuri accesibile și cere atât Comisiei, cât și statelor membre să se asigure că aceste servicii sunt gestionate tehnic, financiar, și administrativ în mod eficient, eficace și transparent;

| 23. | invită statele membre și Comisia să revizuiască guvernanța în domeniul politicii privind apa și să o redefinească pe baza unei participări active, adică transparența procesului decizional și deschiderea față de cetățeni; |
| --- | --- |

23.

invită statele membre și Comisia să revizuiască guvernanța în domeniul politicii privind apa și să o redefinească pe baza unei participări active, adică transparența procesului decizional și deschiderea față de cetățeni;

| 24. | este de opinie că, în ceea ce privește reglementarea și controlul, proprietatea publică asupra apei trebuie protejată prin încurajarea modelelor de gestionare publică, transparentă și participativă în cadrul cărora, doar în anumite cazuri, autoritatea care deține proprietatea publică ar putea concesiona unele sarcini de gestionare unor inițiative private, în condiții strict reglementate și garantând în permanență dreptul la resursă și la salubrizare adecvată; |
| --- | --- |

24.

este de opinie că, în ceea ce privește reglementarea și controlul, proprietatea publică asupra apei trebuie protejată prin încurajarea modelelor de gestionare publică, transparentă și participativă în cadrul cărora, doar în anumite cazuri, autoritatea care deține proprietatea publică ar putea concesiona unele sarcini de gestionare unor inițiative private, în condiții strict reglementate și garantând în permanență dreptul la resursă și la salubrizare adecvată;

| 25. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure o aprovizionare cu apă universală, de înaltă calitate, la prețuri abordabile și în condiții de muncă echitabile, precum și supusă controalelor democratice; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei și statelor membre să asigure o aprovizionare cu apă universală, de înaltă calitate, la prețuri abordabile și în condiții de muncă echitabile, precum și supusă controalelor democratice;

| 26. | îndeamnă statele membre să sprijine promovarea educației și a campaniilor de sensibilizare a cetățenilor în vederea conservării și a economisirii resurselor de apă și a asigurării unei mai mari participări civice; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă statele membre să sprijine promovarea educației și a campaniilor de sensibilizare a cetățenilor în vederea conservării și a economisirii resurselor de apă și a asigurării unei mai mari participări civice;

| 27. | solicită statelor membre să se asigure că nu există discriminare în ceea ce privește accesul la serviciile de alimentare cu apă, garantând că apa este furnizată tuturor, inclusiv grupurilor de utilizatori marginalizați; |
| --- | --- |

27.

solicită statelor membre să se asigure că nu există discriminare în ceea ce privește accesul la serviciile de alimentare cu apă, garantând că apa este furnizată tuturor, inclusiv grupurilor de utilizatori marginalizați;

| 28. | cere Comisiei, Băncii Europene de Investiții și statelor membre să sprijine primăriile din UE care nu dispun de capitalul necesar pentru a beneficia de asistență tehnică, de finanțări de la UE și de împrumuturile pe termen lung cu dobândă preferențială disponibile la nivelul UE, în special cu scopul de a întreține și reînnoi infrastructura de aprovizionare cu apă, de a garanta furnizarea unei ape de înaltă calitate și de a extinde serviciile de aprovizionare cu apă și salubrizare la grupurile de populație cele mai vulnerabile, inclusiv la persoanele sărace și la locuitorii din regiunile ultraperiferice și din regiunile îndepărtate; subliniază importanța unei guvernanțe deschise, democratice și participative pentru a se garanta aplicarea, în cadrul gestionării resurselor de apă, a celor mai rentabile soluții din punctul de vedere al costurilor, în beneficiul întregii societăți; solicită Comisiei și statelor membre să asigure transparența resurselor financiare generate de-a lungul ciclului de gestionare a apei; |
| --- | --- |

28.

cere Comisiei, Băncii Europene de Investiții și statelor membre să sprijine primăriile din UE care nu dispun de capitalul necesar pentru a beneficia de asistență tehnică, de finanțări de la UE și de împrumuturile pe termen lung cu dobândă preferențială disponibile la nivelul UE, în special cu scopul de a întreține și reînnoi infrastructura de aprovizionare cu apă, de a garanta furnizarea unei ape de înaltă calitate și de a extinde serviciile de aprovizionare cu apă și salubrizare la grupurile de populație cele mai vulnerabile, inclusiv la persoanele sărace și la locuitorii din regiunile ultraperiferice și din regiunile îndepărtate; subliniază importanța unei guvernanțe deschise, democratice și participative pentru a se garanta aplicarea, în cadrul gestionării resurselor de apă, a celor mai rentabile soluții din punctul de vedere al costurilor, în beneficiul întregii societăți; solicită Comisiei și statelor membre să asigure transparența resurselor financiare generate de-a lungul ciclului de gestionare a apei;

| 29. | recunoaște că apa și serviciile de salubrizare sunt servicii de interes general și că apa nu este o marfă, ci un bun public și, prin urmare, apa ar trebui furnizată la prețuri accesibile, respectând dreptul oamenilor la apă de o minimă calitate și prevăzându-se aplicarea unor tarife progresive; solicită statelor membre să garanteze aplicarea pentru serviciile de furnizare a apei și de salubrizare a unui sistem tarifar just, echitabil, transparent și adecvat pentru a garanta accesul tuturor oamenilor la servicii de înaltă calitate, independent de venitul lor; |
| --- | --- |

29.

recunoaște că apa și serviciile de salubrizare sunt servicii de interes general și că apa nu este o marfă, ci un bun public și, prin urmare, apa ar trebui furnizată la prețuri accesibile, respectând dreptul oamenilor la apă de o minimă calitate și prevăzându-se aplicarea unor tarife progresive; solicită statelor membre să garanteze aplicarea pentru serviciile de furnizare a apei și de salubrizare a unui sistem tarifar just, echitabil, transparent și adecvat pentru a garanta accesul tuturor oamenilor la servicii de înaltă calitate, independent de venitul lor;

| 30. | afirmă faptul că apa trebuie să fie considerată un bun economic și social, și nu un simplu element de producție; |
| --- | --- |

30.

afirmă faptul că apa trebuie să fie considerată un bun economic și social, și nu un simplu element de producție;

| 31. | reamintește că accesul la apă este esențial pentru agricultură, pentru a se putea exercita dreptul la o alimentație corespunzătoare; |
| --- | --- |

31.

reamintește că accesul la apă este esențial pentru agricultură, pentru a se putea exercita dreptul la o alimentație corespunzătoare;

| 32. | invită Comisia să sprijine cu fermitate eforturile depuse de statele membre în vederea dezvoltării și îmbunătățirii infrastructurilor care oferă acces la serviciile de irigații, canalizare și alimentare cu apă potabilă; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să sprijine cu fermitate eforturile depuse de statele membre în vederea dezvoltării și îmbunătățirii infrastructurilor care oferă acces la serviciile de irigații, canalizare și alimentare cu apă potabilă;

| 33. | consideră că Directiva privind apa potabilă a avut o contribuție importantă la asigurarea disponibilității unei ape potabile de înaltă calitate în întreaga UE și solicită luarea de către Comisie și statele membre a unor măsuri decisive în vederea obținerii beneficiilor pentru sănătate și mediu care pot decurge din promovarea consumului de apă de la robinet; |
| --- | --- |

33.

consideră că Directiva privind apa potabilă a avut o contribuție importantă la asigurarea disponibilității unei ape potabile de înaltă calitate în întreaga UE și solicită luarea de către Comisie și statele membre a unor măsuri decisive în vederea obținerii beneficiilor pentru sănătate și mediu care pot decurge din promovarea consumului de apă de la robinet;

| 34. | reamintește statelor membre responsabilitatea care le revine în ceea ce privește punerea în aplicare a dreptului UE; solicită statelor membre să pună în aplicare pe deplin Directiva UE privind apa potabilă și întreaga legislație conexă; reamintește statelor membre să identifice prioritățile în materie de cheltuieli și să utilizeze pe deplin oportunitățile de obținere a sprijinului financiar din partea UE în sectorul apei prevăzut în noua perioadă de programare financiară (2014-2020), în special acordând prioritate investițiilor, mai ales celor axate pe gestionarea apei; |
| --- | --- |

34.

reamintește statelor membre responsabilitatea care le revine în ceea ce privește punerea în aplicare a dreptului UE; solicită statelor membre să pună în aplicare pe deplin Directiva UE privind apa potabilă și întreaga legislație conexă; reamintește statelor membre să identifice prioritățile în materie de cheltuieli și să utilizeze pe deplin oportunitățile de obținere a sprijinului financiar din partea UE în sectorul apei prevăzut în noua perioadă de programare financiară (2014-2020), în special acordând prioritate investițiilor, mai ales celor axate pe gestionarea apei;

| 35. | reamintește concluziile raportului special al Curții de Conturi Europene privind integrarea obiectivelor politicii UE în materie de apă în cadrul politicii agricole comune, în cadrul căruia se precizează că „instrumentele utilizate în prezent de PAC pentru a soluționa problemele cu implicații pentru apă nu au reușit deocamdată să conducă la realizarea unor progrese suficiente în vederea atingerii obiectivelor ambițioase de politică stabilite în ceea ce privește apa”; consideră că o mai bună integrare a politicii din domeniul apei în alte politici, cum ar fi agricultura, este esențială pentru a îmbunătăți calitatea apei în întreaga Europă; |
| --- | --- |

35.

reamintește concluziile raportului special al Curții de Conturi Europene privind integrarea obiectivelor politicii UE în materie de apă în cadrul politicii agricole comune, în cadrul căruia se precizează că „instrumentele utilizate în prezent de PAC pentru a soluționa problemele cu implicații pentru apă nu au reușit deocamdată să conducă la realizarea unor progrese suficiente în vederea atingerii obiectivelor ambițioase de politică stabilite în ceea ce privește apa”; consideră că o mai bună integrare a politicii din domeniul apei în alte politici, cum ar fi agricultura, este esențială pentru a îmbunătăți calitatea apei în întreaga Europă;

| 36. | subliniază importanța punerii în aplicare depline și efective a DCA, a Directivei privind apele subterane, a Directivei privind apa potabilă și a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale și consideră esențială îmbunătățirea coordonării procesului de punere în aplicare a acestor directive cu aplicarea directivelor privind mediul marin, biodiversitatea și protecția împotriva inundațiilor; este îngrijorat de faptul că instrumentele politicilor sectoriale ale Uniunii nu contribuie în mod suficient la atingerea standardelor de calitate a mediului pentru substanțele prioritare și la eliminarea treptată a evacuărilor, emisiilor și pierderilor de substanțe periculoase prioritare, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) și cu articolul 16 alineatul (6) din DCA; solicită Comisiei și statelor membre să țină seama de faptul că gestionarea apei trebuie integrată ca element transversal în elaborarea legislației privind alte aspecte cu impact esențial asupra apei, precum energia, agricultura, pescuitul, turismul etc., pentru a preveni poluarea apei cauzată, de exemplu, de depozitele ilegale și nereglementate de deșeuri periculoase sau de activitățile de extragere sau exploatare a resurselor de țiței; reamintește că, în cadrul politicii agricole comune (PAC), ecocondiționalitatea stabilește cerințe legale în materie de gestionare pe baza legislației UE existente privind agricultorii și a normelor privind bunele condiții agricole și de mediu, inclusiv în ceea ce privește apa; reamintește că agricultorii trebuie să respecte aceste norme pentru a putea beneficia de integralitatea plăților acordate prin PAC; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța punerii în aplicare depline și efective a DCA, a Directivei privind apele subterane, a Directivei privind apa potabilă și a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale și consideră esențială îmbunătățirea coordonării procesului de punere în aplicare a acestor directive cu aplicarea directivelor privind mediul marin, biodiversitatea și protecția împotriva inundațiilor; este îngrijorat de faptul că instrumentele politicilor sectoriale ale Uniunii nu contribuie în mod suficient la atingerea standardelor de calitate a mediului pentru substanțele prioritare și la eliminarea treptată a evacuărilor, emisiilor și pierderilor de substanțe periculoase prioritare, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) și cu articolul 16 alineatul (6) din DCA; solicită Comisiei și statelor membre să țină seama de faptul că gestionarea apei trebuie integrată ca element transversal în elaborarea legislației privind alte aspecte cu impact esențial asupra apei, precum energia, agricultura, pescuitul, turismul etc., pentru a preveni poluarea apei cauzată, de exemplu, de depozitele ilegale și nereglementate de deșeuri periculoase sau de activitățile de extragere sau exploatare a resurselor de țiței; reamintește că, în cadrul politicii agricole comune (PAC), ecocondiționalitatea stabilește cerințe legale în materie de gestionare pe baza legislației UE existente privind agricultorii și a normelor privind bunele condiții agricole și de mediu, inclusiv în ceea ce privește apa; reamintește că agricultorii trebuie să respecte aceste norme pentru a putea beneficia de integralitatea plăților acordate prin PAC;

| 37. | invită statele membre:






  — | să introducă pentru furnizorii de apă obligația de a indica caracteristicile fizico-chimice ale apei în factura pentru consumul de apă; |
| --- | --- | --- |

37.

invită statele membre:

—

să introducă pentru furnizorii de apă obligația de a indica caracteristicile fizico-chimice ale apei în factura pentru consumul de apă;

| — | să elaboreze planuri urbane în funcție de disponibilitatea resurselor de apă; |
| --- | --- |

—

să elaboreze planuri urbane în funcție de disponibilitatea resurselor de apă;

| — | să intensifice controalele și monitorizarea substanțelor poluante și să planifice acțiuni imediate care să vizeze eliminarea și salubrizarea substanțelor toxice; |
| --- | --- |

—

să intensifice controalele și monitorizarea substanțelor poluante și să planifice acțiuni imediate care să vizeze eliminarea și salubrizarea substanțelor toxice;

| — | să ia măsuri de reducere a scurgerilor importante din conducte din Europa și să reînnoiască rețelele de alimentare cu apă necorespunzătoare; |
| --- | --- |

—

să ia măsuri de reducere a scurgerilor importante din conducte din Europa și să reînnoiască rețelele de alimentare cu apă necorespunzătoare;

| 38. | consideră că este necesar să se stabilească o ordine prioritară sau o ierarhie pentru utilizarea durabilă a apei; solicită Comisiei să prezinte, după caz, analize și propuneri; |
| --- | --- |

38.

consideră că este necesar să se stabilească o ordine prioritară sau o ierarhie pentru utilizarea durabilă a apei; solicită Comisiei să prezinte, după caz, analize și propuneri;

| 39. | subliniază că statele membre s-au angajat să respecte dreptul omului la apă prin sprijinul pe care l-au manifestat față de declarația ONU și că acest drept este sprijinit de majoritatea cetățenilor și a operatorilor din UE; |
| --- | --- |

39.

subliniază că statele membre s-au angajat să respecte dreptul omului la apă prin sprijinul pe care l-au manifestat față de declarația ONU și că acest drept este sprijinit de majoritatea cetățenilor și a operatorilor din UE;

| 40. | subliniază faptul că sprijinul pentru ICE „Dreptul la apă” și pentru obiectivele sale a fost, de asemenea, demonstrat de un număr mare de cetățeni din țări precum Germania, Austria, Belgia, Slovacia, Slovenia, Grecia, Finlanda, Spania, Luxemburg, Italia și Irlanda, care și-au exprimat opiniile cu privire la problema apei, proprietății asupra acesteia și alimentării cu apă; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că sprijinul pentru ICE „Dreptul la apă” și pentru obiectivele sale a fost, de asemenea, demonstrat de un număr mare de cetățeni din țări precum Germania, Austria, Belgia, Slovacia, Slovenia, Grecia, Finlanda, Spania, Luxemburg, Italia și Irlanda, care și-au exprimat opiniile cu privire la problema apei, proprietății asupra acesteia și alimentării cu apă;

| 41. | remarcă faptul că, din 1988, Comisia pentru petiții a primit un număr semnificativ de petiții de la cetățenii UE din multe state membre, care își exprimă preocupările cu privire la alimentarea cu apă, la calitatea apei și la gestionarea apelor reziduale; atrage atenția asupra unui număr mare de factori negativi reclamați de petiționari, cum ar fi depozitele de deșeuri, faptul că autoritățile nu reușesc să controleze în mod eficient calitatea apei, precum și practicile agricole și industriale nereglementare sau ilegale, factori care sunt răspunzători pentru calitatea slabă a apei și care au astfel impact asupra mediului și asupra sănătății umane și animale; consideră că aceste petiții demonstrează un interes real din partea cetățenilor față de punerea în aplicare pe deplin și elaborarea în continuare a unei legislații a UE în domeniul apei care să țină seama de conceptul de durabilitate; |
| --- | --- |

41.

remarcă faptul că, din 1988, Comisia pentru petiții a primit un număr semnificativ de petiții de la cetățenii UE din multe state membre, care își exprimă preocupările cu privire la alimentarea cu apă, la calitatea apei și la gestionarea apelor reziduale; atrage atenția asupra unui număr mare de factori negativi reclamați de petiționari, cum ar fi depozitele de deșeuri, faptul că autoritățile nu reușesc să controleze în mod eficient calitatea apei, precum și practicile agricole și industriale nereglementare sau ilegale, factori care sunt răspunzători pentru calitatea slabă a apei și care au astfel impact asupra mediului și asupra sănătății umane și animale; consideră că aceste petiții demonstrează un interes real din partea cetățenilor față de punerea în aplicare pe deplin și elaborarea în continuare a unei legislații a UE în domeniul apei care să țină seama de conceptul de durabilitate;

| 42. | îndeamnă ferm Comisia să ia în serios preocupările și avertismentele exprimate de cetățeni în petiții și să adopte măsuri cu privire la aceasta, având în vedere mai ales nevoia urgentă de soluționare a problemei diminuării resurselor de apă, din cauza utilizării excesive și a schimbărilor climatice, atât timp cât se mai poate încă preveni poluarea și gestionarea defectuoasă; își exprimă preocuparea cu privire la numărul considerabil de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor privind calitatea apei și gestionarea apei; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă ferm Comisia să ia în serios preocupările și avertismentele exprimate de cetățeni în petiții și să adopte măsuri cu privire la aceasta, având în vedere mai ales nevoia urgentă de soluționare a problemei diminuării resurselor de apă, din cauza utilizării excesive și a schimbărilor climatice, atât timp cât se mai poate încă preveni poluarea și gestionarea defectuoasă; își exprimă preocuparea cu privire la numărul considerabil de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor privind calitatea apei și gestionarea apei;

| 43. | invită statele membre să își finalizeze planurile de management al bazinelor hidrografice în regim de urgență, ca element principal al punerii în aplicare a Directivei-cadru privind apa, și să le pună în aplicare în mod corespunzător, respectând pe deplin criteriile ecologice prioritare; atrage atenția asupra faptului că anumite state membre se confruntă din ce în ce mai des cu inundații devastatoare, care au un impact grav asupra populației locale; subliniază că planurile de management al bazinelor hidrografice prevăzute de Directiva-cadru privind apa, precum și planurile de gestionare a riscurilor de inundații prevăzute de Directiva privind inundațiile oferă o ocazie importantă de a exploata sinergiile dintre aceste instrumente, contribuind astfel la furnizarea de apă curată în cantități suficiente, simultan cu reducerea riscurilor de inundații; reamintește, în plus, că fiecare stat membru ar trebui să dispună de o pagină web principală pentru a furniza informații privind punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, facilitând astfel formarea unei imagini de ansamblu privind gestionarea și calitatea apei; |
| --- | --- |

43.

invită statele membre să își finalizeze planurile de management al bazinelor hidrografice în regim de urgență, ca element principal al punerii în aplicare a Directivei-cadru privind apa, și să le pună în aplicare în mod corespunzător, respectând pe deplin criteriile ecologice prioritare; atrage atenția asupra faptului că anumite state membre se confruntă din ce în ce mai des cu inundații devastatoare, care au un impact grav asupra populației locale; subliniază că planurile de management al bazinelor hidrografice prevăzute de Directiva-cadru privind apa, precum și planurile de gestionare a riscurilor de inundații prevăzute de Directiva privind inundațiile oferă o ocazie importantă de a exploata sinergiile dintre aceste instrumente, contribuind astfel la furnizarea de apă curată în cantități suficiente, simultan cu reducerea riscurilor de inundații; reamintește, în plus, că fiecare stat membru ar trebui să dispună de o pagină web principală pentru a furniza informații privind punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, facilitând astfel formarea unei imagini de ansamblu privind gestionarea și calitatea apei;

Serviciile de alimentare cu apă și piața internă

| 44. | ia act de faptul că în unele țări din UE, printre care Spania, Portugalia, Grecia, Irlanda, Germania și Italia, pierderea potențială sau efectivă a proprietății publice asupra serviciilor de alimentare cu apă reprezintă un motiv de îngrijorare major pentru cetățeni; reamintește că alegerea metodei de gospodărire a apei se face în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în Protocolul (nr. 26) privind serviciile de interes general, care subliniază importanța deosebită a serviciilor publice pentru coerența socială și teritorială a Uniunii; reamintește că întreprinderile de aprovizionare cu apă și de canalizare furnizează servicii de interes general și au misiunea generală de garantare a alimentării întregii populații cu apă de înaltă calitate, la prețuri acceptabile din punct de vedere social, reducând la minimum efectele negative asupra mediului ale apelor reziduale; |
| --- | --- |

44.

ia act de faptul că în unele țări din UE, printre care Spania, Portugalia, Grecia, Irlanda, Germania și Italia, pierderea potențială sau efectivă a proprietății publice asupra serviciilor de alimentare cu apă reprezintă un motiv de îngrijorare major pentru cetățeni; reamintește că alegerea metodei de gospodărire a apei se face în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în Protocolul (nr. 26) privind serviciile de interes general, care subliniază importanța deosebită a serviciilor publice pentru coerența socială și teritorială a Uniunii; reamintește că întreprinderile de aprovizionare cu apă și de canalizare furnizează servicii de interes general și au misiunea generală de garantare a alimentării întregii populații cu apă de înaltă calitate, la prețuri acceptabile din punct de vedere social, reducând la minimum efectele negative asupra mediului ale apelor reziduale;

| 45. | subliniază că, potrivit principiului subsidiarității, Comisia ar trebui să rămână neutră față de deciziile statelor membre cu privire la proprietatea asupra serviciilor de alimentare cu apă și nu ar trebui să promoveze privatizarea serviciilor de alimentare cu apă, nici pe cale legislativă, nici prin alte mijloace; |
| --- | --- |

45.

subliniază că, potrivit principiului subsidiarității, Comisia ar trebui să rămână neutră față de deciziile statelor membre cu privire la proprietatea asupra serviciilor de alimentare cu apă și nu ar trebui să promoveze privatizarea serviciilor de alimentare cu apă, nici pe cale legislativă, nici prin alte mijloace;

| 46. | reamintește că opțiunea de remunicipalizare a serviciilor de alimentare cu apă ar trebui să fie asigurată și în viitor fără restricții, aceste servicii putând fi gestionate la nivel local, dacă aceasta este alegerea autorităților publice competente; reamintește faptul că apa reprezintă un drept de bază al omului și aceasta ar trebui să fie accesibilă și la prețuri rezonabile pentru toți; subliniază că statele membre au datoria de a se asigura că apa este garantată tuturor, indiferent de operator, garantând în același timp faptul că operatorii furnizează apă potabilă sigură și servicii de salubrizare mai bune; |
| --- | --- |

46.

reamintește că opțiunea de remunicipalizare a serviciilor de alimentare cu apă ar trebui să fie asigurată și în viitor fără restricții, aceste servicii putând fi gestionate la nivel local, dacă aceasta este alegerea autorităților publice competente; reamintește faptul că apa reprezintă un drept de bază al omului și aceasta ar trebui să fie accesibilă și la prețuri rezonabile pentru toți; subliniază că statele membre au datoria de a se asigura că apa este garantată tuturor, indiferent de operator, garantând în același timp faptul că operatorii furnizează apă potabilă sigură și servicii de salubrizare mai bune;

| 47. | subliniază că, dat fiind caracterul special al serviciilor de alimentare cu apă și de salubrizare, cum ar fi producția, distribuția și tratarea apei, este imperativ ca aceste servicii să fie eliminate din toate acordurile comerciale pe care UE le negociază sau pe care le are în vedere; îndeamnă Comisia să instituie o excludere obligatorie din punct de vedere juridic pentru serviciile de alimentare cu apă, de salubrizare și de eliminare a apelor uzate din cadrul negocierilor actuale pentru Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) și pentru Acordul privind comerțul cu servicii; subliniază că toate acordurile comerciale și de investiții viitoare ar trebui să includă clauze cu privire la accesul real la apă potabilă al populației țării terțe vizate de acord, în conformitate cu angajamentele pe termen lung ale Uniunii față de dezvoltarea durabilă și drepturile omului, și că accesul real la apă potabilă al populației țării terțe vizate de acord trebuie să reprezinte o condiție prealabilă pentru orice acorduri viitoare de liber schimb; |
| --- | --- |

47.

subliniază că, dat fiind caracterul special al serviciilor de alimentare cu apă și de salubrizare, cum ar fi producția, distribuția și tratarea apei, este imperativ ca aceste servicii să fie eliminate din toate acordurile comerciale pe care UE le negociază sau pe care le are în vedere; îndeamnă Comisia să instituie o excludere obligatorie din punct de vedere juridic pentru serviciile de alimentare cu apă, de salubrizare și de eliminare a apelor uzate din cadrul negocierilor actuale pentru Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) și pentru Acordul privind comerțul cu servicii; subliniază că toate acordurile comerciale și de investiții viitoare ar trebui să includă clauze cu privire la accesul real la apă potabilă al populației țării terțe vizate de acord, în conformitate cu angajamentele pe termen lung ale Uniunii față de dezvoltarea durabilă și drepturile omului, și că accesul real la apă potabilă al populației țării terțe vizate de acord trebuie să reprezinte o condiție prealabilă pentru orice acorduri viitoare de liber schimb;

| 48. | reamintește numărul semnificativ de petiții care se opun includerii serviciilor publice esențiale, cum ar fi serviciile de alimentare cu apă și de salubrizare, în negocierile pentru TTIP; invită Comisia să crească nivelul de responsabilitate a furnizorilor de apă; |
| --- | --- |

48.

reamintește numărul semnificativ de petiții care se opun includerii serviciilor publice esențiale, cum ar fi serviciile de alimentare cu apă și de salubrizare, în negocierile pentru TTIP; invită Comisia să crească nivelul de responsabilitate a furnizorilor de apă;

| 49. | cere Comisiei să își asume un rol de facilitator pentru a promova cooperarea dintre operatori din sectorul alimentării cu apă, prin intermediul schimbului de bune practici în domeniul reglementării și în alte domenii, precum și prin schimbul de inițiative, învățare reciprocă, experiențe comune și prin sprijinirea de exerciții voluntare de evaluare comparativă; salută apelul din comunicarea Comisiei pentru o mai mare transparență în sectorul apei și recunoaște eforturile depuse până în prezent, însă remarcă faptul că orice exercițiu de evaluare comparativă ar trebui să fie voluntar, date fiind diferențele importante dintre serviciilor de alimentare cu apă și caracteristicile specifice regionale și locale din Europa; în plus, constată că un exercițiu de acest fel care include numai indicatori financiari nu ar trebui considerat echivalent unor măsuri de transparență și că ar trebui incluse și alte criterii cruciale pentru cetățeni, cum ar fi calitatea apei, măsuri de atenuare a problemelor legate de accesibilitatea economică, informații cu privire la procentul din populație care are acces la o alimentare adecvată cu apă și la nivelul participării publice la guvernanța în sectorul apei, în mod comprehensibil atât pentru cetățeni, cât și pentru organismele de reglementare; |
| --- | --- |

49.

cere Comisiei să își asume un rol de facilitator pentru a promova cooperarea dintre operatori din sectorul alimentării cu apă, prin intermediul schimbului de bune practici în domeniul reglementării și în alte domenii, precum și prin schimbul de inițiative, învățare reciprocă, experiențe comune și prin sprijinirea de exerciții voluntare de evaluare comparativă; salută apelul din comunicarea Comisiei pentru o mai mare transparență în sectorul apei și recunoaște eforturile depuse până în prezent, însă remarcă faptul că orice exercițiu de evaluare comparativă ar trebui să fie voluntar, date fiind diferențele importante dintre serviciilor de alimentare cu apă și caracteristicile specifice regionale și locale din Europa; în plus, constată că un exercițiu de acest fel care include numai indicatori financiari nu ar trebui considerat echivalent unor măsuri de transparență și că ar trebui incluse și alte criterii cruciale pentru cetățeni, cum ar fi calitatea apei, măsuri de atenuare a problemelor legate de accesibilitatea economică, informații cu privire la procentul din populație care are acces la o alimentare adecvată cu apă și la nivelul participării publice la guvernanța în sectorul apei, în mod comprehensibil atât pentru cetățeni, cât și pentru organismele de reglementare;

| 50. | subliniază importanța autorităților naționale de reglementare în asigurarea unei concurențe echitabile și deschise între furnizorii de servicii, în facilitarea unei implementări mai rapide a soluțiilor inovatoare și a progreselor tehnologice, în promovarea eficienței și calității serviciilor de alimentare cu apă și în asigurarea protecției intereselor consumatorilor; invită Comisia să sprijine inițiative de cooperare în materie de reglementare pe teritoriul UE, cu scopul de a accelera evaluarea comparativă, învățarea reciprocă și schimbul de cele mai bune practici în domeniul reglementării; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța autorităților naționale de reglementare în asigurarea unei concurențe echitabile și deschise între furnizorii de servicii, în facilitarea unei implementări mai rapide a soluțiilor inovatoare și a progreselor tehnologice, în promovarea eficienței și calității serviciilor de alimentare cu apă și în asigurarea protecției intereselor consumatorilor; invită Comisia să sprijine inițiative de cooperare în materie de reglementare pe teritoriul UE, cu scopul de a accelera evaluarea comparativă, învățarea reciprocă și schimbul de cele mai bune practici în domeniul reglementării;

| 51. | consideră că ar trebui să existe o evaluare a proiectelor și a programelor europene din domeniul apei și salubrizării din perspectiva drepturilor omului, în vederea elaborării de politici, orientări și practici corespunzătoare; invită Comisia să stabilească un sistem de evaluare comparativă (pentru calitatea apei, accesibilitatea economică, durabilitatea, acoperirea etc.) pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor publice de alimentare cu apă și salubrizare la nivelul întregii Uniuni Europene, ca un mod de a oferi cetățenilor mai multe mijloace de acțiune; |
| --- | --- |

51.

consideră că ar trebui să existe o evaluare a proiectelor și a programelor europene din domeniul apei și salubrizării din perspectiva drepturilor omului, în vederea elaborării de politici, orientări și practici corespunzătoare; invită Comisia să stabilească un sistem de evaluare comparativă (pentru calitatea apei, accesibilitatea economică, durabilitatea, acoperirea etc.) pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor publice de alimentare cu apă și salubrizare la nivelul întregii Uniuni Europene, ca un mod de a oferi cetățenilor mai multe mijloace de acțiune;

| 52. | reamintește că concesiunile legate de serviciile de alimentare cu apă și salubrizare intră sub incidența principiilor stabilite în tratat și, prin urmare, trebuie să fie atribuite în conformitate cu principiile transparenței, egalității de tratament și nediscriminării; |
| --- | --- |

52.

reamintește că concesiunile legate de serviciile de alimentare cu apă și salubrizare intră sub incidența principiilor stabilite în tratat și, prin urmare, trebuie să fie atribuite în conformitate cu principiile transparenței, egalității de tratament și nediscriminării;

| 53. | subliniază că producția, distribuția și tratarea apei și serviciile de salubrizare trebuie să rămână în continuare excluse din Directiva privind concesiunile și dacă au loc eventuale revizuiri ale directivei în viitor; |
| --- | --- |

53.

subliniază că producția, distribuția și tratarea apei și serviciile de salubrizare trebuie să rămână în continuare excluse din Directiva privind concesiunile și dacă au loc eventuale revizuiri ale directivei în viitor;

| 54. | reamintește Directiva 2006/123/CE privind serviciile în cadrul pieței interne, în cazul căreia a existat o puternică opoziție din partea societății civile în ceea ce privește mai multe aspecte, inclusiv aspectele legate de serviciile de interes economic general, precum serviciile de distribuție a apei și de alimentare cu apă și gestionarea apelor reziduale; |
| --- | --- |

54.

reamintește Directiva 2006/123/CE privind serviciile în cadrul pieței interne, în cazul căreia a existat o puternică opoziție din partea societății civile în ceea ce privește mai multe aspecte, inclusiv aspectele legate de serviciile de interes economic general, precum serviciile de distribuție a apei și de alimentare cu apă și gestionarea apelor reziduale;

| 55. | subliniază importanța parteneriatelor de tip public-public și a celor de tip public-privat în schimbul de bune practici pe baza cooperării non-profit dintre operatorii din domeniul alimentării cu apă și salută faptul că, pentru prima dată, Comisia a recunoscut în comunicarea sa importanța parteneriatelor de tip public-public; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța parteneriatelor de tip public-public și a celor de tip public-privat în schimbul de bune practici pe baza cooperării non-profit dintre operatorii din domeniul alimentării cu apă și salută faptul că, pentru prima dată, Comisia a recunoscut în comunicarea sa importanța parteneriatelor de tip public-public;

| 56. | salută eforturile încununate de succes ale unor autorități locale de a crește participarea publică la îmbunătățirea serviciilor de alimentare cu apă și la protejarea resurselor de apă și reamintește că instituțiile locale joacă un rol important în procesul decizional legat de gestionarea apei; |
| --- | --- |

56.

salută eforturile încununate de succes ale unor autorități locale de a crește participarea publică la îmbunătățirea serviciilor de alimentare cu apă și la protejarea resurselor de apă și reamintește că instituțiile locale joacă un rol important în procesul decizional legat de gestionarea apei;

| 57. | solicită Comitetului Regiunilor să se implice mai mult în această inițiativă cetățenească europeană pentru a încuraja implicarea într-o mai mare măsură a autorităților regionale în această chestiune; |
| --- | --- |

57.

solicită Comitetului Regiunilor să se implice mai mult în această inițiativă cetățenească europeană pentru a încuraja implicarea într-o mai mare măsură a autorităților regionale în această chestiune;

| 58. | reamintește obligația de a garanta accesul la justiție și la informații în domeniul mediului, precum și participarea publică la procesul decizional, astfel cum se prevede în Convenția de la Aarhus; invită, prin urmare, Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale ale acestora să respecte principiile și drepturile consacrate prin Convenția de la Aarhus; reamintește că sensibilizarea cetățenilor cu privire la drepturile proprii este esențială pentru a obține cea mai largă participare posibilă a acestora la procesul decizional; invită, prin urmare, Comisia să inițieze în mod proactiv o campanie prin care să se informeze cetățenii UE cu privire la realizările Convenției de la Aarhus în domeniul transparenței și la instrumentele concrete care le stau deja la dispoziție, precum și să respecte dispozițiile referitoare la instituțiile UE; solicită Comisiei să elaboreze criterii de transparență, responsabilitate și participare, ca mijloc de îmbunătățire a performanței, durabilității și rentabilității serviciilor de alimentare cu apă; |
| --- | --- |

58.

reamintește obligația de a garanta accesul la justiție și la informații în domeniul mediului, precum și participarea publică la procesul decizional, astfel cum se prevede în Convenția de la Aarhus; invită, prin urmare, Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale ale acestora să respecte principiile și drepturile consacrate prin Convenția de la Aarhus; reamintește că sensibilizarea cetățenilor cu privire la drepturile proprii este esențială pentru a obține cea mai largă participare posibilă a acestora la procesul decizional; invită, prin urmare, Comisia să inițieze în mod proactiv o campanie prin care să se informeze cetățenii UE cu privire la realizările Convenției de la Aarhus în domeniul transparenței și la instrumentele concrete care le stau deja la dispoziție, precum și să respecte dispozițiile referitoare la instituțiile UE; solicită Comisiei să elaboreze criterii de transparență, responsabilitate și participare, ca mijloc de îmbunătățire a performanței, durabilității și rentabilității serviciilor de alimentare cu apă;

| 59. | îndeamnă statele membre și autoritățile locale și regionale să se îndrepte spre un veritabil acord social privind apă, cu scopul de a garanta disponibilitatea, stabilitatea și gestionarea sigură a resursei, în special prin adoptarea unor politici cum ar fi înființarea unor fonduri de solidaritate privind apa și a altor mecanisme de acțiune socială, pentru a sprijini persoanele care nu își pot permite accesul la servicii de alimentare cu apă și salubrizare, astfel încât să se îndeplinească cerințele în materie de siguranță a aprovizionării și să nu se pericliteze dreptul omului la apă; încurajează toate statele membre să introducă mecanisme de acțiune socială, precum cele care există deja în unele țări ale UE, pentru a asigura aprovizionarea cu apă potabilă a cetățenilor care se confruntă cu adevărate dificultăți; |
| --- | --- |

59.

îndeamnă statele membre și autoritățile locale și regionale să se îndrepte spre un veritabil acord social privind apă, cu scopul de a garanta disponibilitatea, stabilitatea și gestionarea sigură a resursei, în special prin adoptarea unor politici cum ar fi înființarea unor fonduri de solidaritate privind apa și a altor mecanisme de acțiune socială, pentru a sprijini persoanele care nu își pot permite accesul la servicii de alimentare cu apă și salubrizare, astfel încât să se îndeplinească cerințele în materie de siguranță a aprovizionării și să nu se pericliteze dreptul omului la apă; încurajează toate statele membre să introducă mecanisme de acțiune socială, precum cele care există deja în unele țări ale UE, pentru a asigura aprovizionarea cu apă potabilă a cetățenilor care se confruntă cu adevărate dificultăți;

| 60. | invită Comisia să organizeze schimburi de experiență între statele membre în ceea ce privește aspectele sociale ale politicii privind apa; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să organizeze schimburi de experiență între statele membre în ceea ce privește aspectele sociale ale politicii privind apa;

| 61. | condamnă faptul că, în unele state membre, refuzul de a furniza servicii de alimentare cu apă și salubrizare către comunități dezavantajate și vulnerabile este folosit în mod coercitiv; reamintește că, în unele state membre, desființarea fântânilor publice de către autorități a îngreunat accesul la apă al grupurilor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

61.

condamnă faptul că, în unele state membre, refuzul de a furniza servicii de alimentare cu apă și salubrizare către comunități dezavantajate și vulnerabile este folosit în mod coercitiv; reamintește că, în unele state membre, desființarea fântânilor publice de către autorități a îngreunat accesul la apă al grupurilor celor mai vulnerabile;

| 62. | ia act de faptul că statele membre ar trebui să acorde o atenție specială nevoilor grupurilor vulnerabile ale societății și să asigure accesibilitatea apei de calitate și pentru nevoiași; |
| --- | --- |

62.

ia act de faptul că statele membre ar trebui să acorde o atenție specială nevoilor grupurilor vulnerabile ale societății și să asigure accesibilitatea apei de calitate și pentru nevoiași;

| 63. | invită toate statele membre să instituie o funcție de avocat al poporului pentru serviciile din domeniul apei, pentru a garanta că aspectele referitoare la apă, cum ar fi reclamațiile și sugestiile legate de calitatea serviciilor de alimentare cu apă și accesul la acestea, pot fi tratate de un organism independent; |
| --- | --- |

63.

invită toate statele membre să instituie o funcție de avocat al poporului pentru serviciile din domeniul apei, pentru a garanta că aspectele referitoare la apă, cum ar fi reclamațiile și sugestiile legate de calitatea serviciilor de alimentare cu apă și accesul la acestea, pot fi tratate de un organism independent;

| 64. | încurajează întreprinderile din domeniul apei să reinvestească veniturile economice provenite din ciclul de gestionare a apei în menținerea și îmbunătățirea serviciilor de alimentare cu apă și în protejarea resurselor de apă; afirmă că principiul recuperării costurilor în ceea ce privește serviciile de alimentare cu apă implică costuri ecologice și în resurse și respectarea principiilor corectitudinii și transparenței și a dreptului omului la apă, precum și obligația statelor membre de a recupera costurile cu serviciile de alimentare cu apă în mod optim, atât timp cât aceasta nu contravine scopurilor și îndeplinirii obiectivelor prevăzute de DCA; recomandă încetarea practicilor de deturnare a resurselor economice din sectorul apei pentru a finanța alte politici, inclusiv atunci când facturile la apă includ taxe de concesiune care nu au fost stabilite pentru infrastructura de alimentare cu apă; reamintește starea îngrijorătoare a infrastructurii din unele state membre, unde apa se irosește din cauza scurgerilor cauzate de rețelele de distribuție necorespunzătoare și învechite și îndeamnă statele membre să crească investițiile pentru îmbunătățirea infrastructurii și a altor servicii de alimentare cu apă, ca o premiză pentru garantarea dreptului oamenilor la apă în viitor; |
| --- | --- |

64.

încurajează întreprinderile din domeniul apei să reinvestească veniturile economice provenite din ciclul de gestionare a apei în menținerea și îmbunătățirea serviciilor de alimentare cu apă și în protejarea resurselor de apă; afirmă că principiul recuperării costurilor în ceea ce privește serviciile de alimentare cu apă implică costuri ecologice și în resurse și respectarea principiilor corectitudinii și transparenței și a dreptului omului la apă, precum și obligația statelor membre de a recupera costurile cu serviciile de alimentare cu apă în mod optim, atât timp cât aceasta nu contravine scopurilor și îndeplinirii obiectivelor prevăzute de DCA; recomandă încetarea practicilor de deturnare a resurselor economice din sectorul apei pentru a finanța alte politici, inclusiv atunci când facturile la apă includ taxe de concesiune care nu au fost stabilite pentru infrastructura de alimentare cu apă; reamintește starea îngrijorătoare a infrastructurii din unele state membre, unde apa se irosește din cauza scurgerilor cauzate de rețelele de distribuție necorespunzătoare și învechite și îndeamnă statele membre să crească investițiile pentru îmbunătățirea infrastructurii și a altor servicii de alimentare cu apă, ca o premiză pentru garantarea dreptului oamenilor la apă în viitor;

| 65. | invită Comisia să se asigure că autoritățile competente pun la dispoziția cetățenilor interesați toate informațiile privind calitatea și gestionarea apei, într-o formă ușor accesibilă și inteligibilă, și că cetățenii sunt pe deplin informați și consultați în timp util cu privire la toate proiectele de gestionare a apei; remarcă, în plus, că în cadrul consultării publice lansate de Comisie, 80 % dintre participanți consideră esențial să se crească transparența monitorizării calității apei; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia să se asigure că autoritățile competente pun la dispoziția cetățenilor interesați toate informațiile privind calitatea și gestionarea apei, într-o formă ușor accesibilă și inteligibilă, și că cetățenii sunt pe deplin informați și consultați în timp util cu privire la toate proiectele de gestionare a apei; remarcă, în plus, că în cadrul consultării publice lansate de Comisie, 80 % dintre participanți consideră esențial să se crească transparența monitorizării calității apei;

| 66. | invită Comisia să monitorizeze cu atenție utilizarea finanțării directe și indirecte din partea UE pentru proiectele de gestionare a apei și să se asigure că această finanțare este utilizată doar pentru proiectele pentru care este prevăzută, având în vedere faptul că accesul la apă este esențial pentru reducerea disparităților dintre cetățenii UE și pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale la nivelul UE; invită, în acest sens, Curtea de Conturi să verifice îndeplinirea în mod corespunzător a criteriilor de eficacitate și sustenabilitate; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să monitorizeze cu atenție utilizarea finanțării directe și indirecte din partea UE pentru proiectele de gestionare a apei și să se asigure că această finanțare este utilizată doar pentru proiectele pentru care este prevăzută, având în vedere faptul că accesul la apă este esențial pentru reducerea disparităților dintre cetățenii UE și pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale la nivelul UE; invită, în acest sens, Curtea de Conturi să verifice îndeplinirea în mod corespunzător a criteriilor de eficacitate și sustenabilitate;

| 67. | invită Comisia să ia în considerare actuala lipsă de investiții pentru o gestionare echilibrată a apei, ținând seama de faptul că apa este unul dintre bunurile comune ale cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să ia în considerare actuala lipsă de investiții pentru o gestionare echilibrată a apei, ținând seama de faptul că apa este unul dintre bunurile comune ale cetățenilor europeni;

| 68. | prin urmare, cere o mai mare transparență în rândul operatorilor din sectorul alimentării cu apă, în special prin dezvoltarea unui cod privat și a unui cod public de guvernanță pentru întreprinderile din domeniul apei din UE; consideră că acest cod ar trebui să aibă la bază principiul eficienței și ar trebui să facă întotdeauna obiectul prevederilor economice și al prevederilor legate de mediu, infrastructură și participarea publică, menționate în DCA; solicită, de asemenea, înființarea unei autorități naționale de reglementare; |
| --- | --- |

68.

prin urmare, cere o mai mare transparență în rândul operatorilor din sectorul alimentării cu apă, în special prin dezvoltarea unui cod privat și a unui cod public de guvernanță pentru întreprinderile din domeniul apei din UE; consideră că acest cod ar trebui să aibă la bază principiul eficienței și ar trebui să facă întotdeauna obiectul prevederilor economice și al prevederilor legate de mediu, infrastructură și participarea publică, menționate în DCA; solicită, de asemenea, înființarea unei autorități naționale de reglementare;

| 69. | invită Comisia să respecte principiul subsidiarității și competențele și responsabilitățile legate de apă, în ceea ce privește atât diferitele niveluri de guvernanță, cât și asociațiile locale din sectorul alimentării cu apă care gestionează serviciile de alimentare cu apă (izvoarele și întreținerea acestora); |
| --- | --- |

69.

invită Comisia să respecte principiul subsidiarității și competențele și responsabilitățile legate de apă, în ceea ce privește atât diferitele niveluri de guvernanță, cât și asociațiile locale din sectorul alimentării cu apă care gestionează serviciile de alimentare cu apă (izvoarele și întreținerea acestora);

| 70. | regretă faptul că Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale încă nu se aplică pe deplin în statele membre; solicită alocarea prioritară a unor resurse financiare ale Uniunii către domenii în care nu se respectă legislația UE privind mediul, inclusiv cu privire la tratarea apelor reziduale; remarcă faptul că ratele de conformitate s-au dovedit a fi mai ridicate în cazurile în care au fost recuperate costurile și s-a respectat principiul „poluatorul plătește” și invită Comisia să revizuiască gradul de adecvare al instrumentelor folosite în prezent pentru atingerea unui nivel ridicat de protejare și îmbunătățire a calității mediului; |
| --- | --- |

70.

regretă faptul că Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale încă nu se aplică pe deplin în statele membre; solicită alocarea prioritară a unor resurse financiare ale Uniunii către domenii în care nu se respectă legislația UE privind mediul, inclusiv cu privire la tratarea apelor reziduale; remarcă faptul că ratele de conformitate s-au dovedit a fi mai ridicate în cazurile în care au fost recuperate costurile și s-a respectat principiul „poluatorul plătește” și invită Comisia să revizuiască gradul de adecvare al instrumentelor folosite în prezent pentru atingerea unui nivel ridicat de protejare și îmbunătățire a calității mediului;

| 71. | subliniază că, în cazul apei, sectorul de servicii are un potențial imens de creare de locuri de muncă prin integrarea mediului și de susținere a inovării prin transferul tehnologic între sectoare și prin cercetare, dezvoltare și inovare aplicate întregului ciclu al alimentării cu apă; solicită, prin urmare, să se acorde o atenție deosebită stimulării folosirii sustenabile a apei ca sursă regenerabilă de energie; |
| --- | --- |

71.

subliniază că, în cazul apei, sectorul de servicii are un potențial imens de creare de locuri de muncă prin integrarea mediului și de susținere a inovării prin transferul tehnologic între sectoare și prin cercetare, dezvoltare și inovare aplicate întregului ciclu al alimentării cu apă; solicită, prin urmare, să se acorde o atenție deosebită stimulării folosirii sustenabile a apei ca sursă regenerabilă de energie;

| 72. | încurajează Comisia să pregătească un cadru legislativ european pentru refolosirea efluenților tratați, în special pentru a proteja activitățile și zonele sensibile; invită, de asemenea, Comisia să promoveze schimbul de experiență dintre agențiile din domeniul sănătății din diferite state membre; |
| --- | --- |

72.

încurajează Comisia să pregătească un cadru legislativ european pentru refolosirea efluenților tratați, în special pentru a proteja activitățile și zonele sensibile; invită, de asemenea, Comisia să promoveze schimbul de experiență dintre agențiile din domeniul sănătății din diferite state membre;

| 73. | îndeamnă Comisia să se asigure, în cadrul oricărei revizuiri a DCA, că realizarea unor evaluări cantitative ale problemelor privind accesibilitatea apei devine o cerință obligatorie a exercițiilor de raportare ale statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a DCA; |
| --- | --- |

73.

îndeamnă Comisia să se asigure, în cadrul oricărei revizuiri a DCA, că realizarea unor evaluări cantitative ale problemelor privind accesibilitatea apei devine o cerință obligatorie a exercițiilor de raportare ale statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a DCA;

| 74. | solicită Comisiei să analizeze dacă este posibil ca Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) să monitorizeze toate chestiunile legate de accesibilitatea apei din cele 28 de state membre și să prezinte rapoarte în acest sens; |
| --- | --- |

74.

solicită Comisiei să analizeze dacă este posibil ca Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) să monitorizeze toate chestiunile legate de accesibilitatea apei din cele 28 de state membre și să prezinte rapoarte în acest sens;

| 75. | reamintește că se preconizează că buna gestionare a apei va reprezenta un obiectiv prioritar pentru deceniile următoare, din punct de vedere ecologic și din punctul de vedere al mediului, întrucât aceasta satisface unele necesități în materie de energie și agricultură și răspunde unor imperative de natură economică și socială; |
| --- | --- |

75.

reamintește că se preconizează că buna gestionare a apei va reprezenta un obiectiv prioritar pentru deceniile următoare, din punct de vedere ecologic și din punctul de vedere al mediului, întrucât aceasta satisface unele necesități în materie de energie și agricultură și răspunde unor imperative de natură economică și socială;

Internalizarea costurilor poluării

| 76. | reamintește că, prin facturile la apă, cetățenii UE plătesc costul purificării și tratării apei și subliniază că aplicarea de politici care combină și conciliază în mod eficient obiectivele de protejare a resurselor de apă cu reducerea costurilor, cum ar fi abordările axate pe „controlul la sursă” sunt mai eficiente și preferabile din perspectivă financiară; reamintește că, potrivit raportului AEM din 2015 privind situația actuală a mediului, peste 40 % din râuri și din apele de coastă sunt afectate de o poluare difuză cauzată de agricultură, în vreme ce 20 % – 25 % dintre acestea sunt afectate de poluarea generată de surse precum structurile industriale, sistemele de canalizare și rețelele de gestionare a apelor reziduale; subliniază importanța aplicării eficiente a DCA și a Directivei privind apa potabilă, importanța unei mai bune coordonări a acestei aplicări, a unui grad mai ridicat de coerență la elaborarea legislației și a unor măsuri mai proactive de economisire a resurselor de apă și de creștere substanțială a eficienței utilizării apei în toate sectoarele (sectoare industriale, gospodării, agricultură, rețele de distribuție); amintește că asigurarea unei protecții sustenabile a zonelor naturale, precum ecosistemele de apă dulce, este, de asemenea, esențială pentru dezvoltare și crucială pentru furnizarea de apă potabilă și pentru reducerea costurilor pentru cetățeni și pentru operatori; |
| --- | --- |

76.

reamintește că, prin facturile la apă, cetățenii UE plătesc costul purificării și tratării apei și subliniază că aplicarea de politici care combină și conciliază în mod eficient obiectivele de protejare a resurselor de apă cu reducerea costurilor, cum ar fi abordările axate pe „controlul la sursă” sunt mai eficiente și preferabile din perspectivă financiară; reamintește că, potrivit raportului AEM din 2015 privind situația actuală a mediului, peste 40 % din râuri și din apele de coastă sunt afectate de o poluare difuză cauzată de agricultură, în vreme ce 20 % – 25 % dintre acestea sunt afectate de poluarea generată de surse precum structurile industriale, sistemele de canalizare și rețelele de gestionare a apelor reziduale; subliniază importanța aplicării eficiente a DCA și a Directivei privind apa potabilă, importanța unei mai bune coordonări a acestei aplicări, a unui grad mai ridicat de coerență la elaborarea legislației și a unor măsuri mai proactive de economisire a resurselor de apă și de creștere substanțială a eficienței utilizării apei în toate sectoarele (sectoare industriale, gospodării, agricultură, rețele de distribuție); amintește că asigurarea unei protecții sustenabile a zonelor naturale, precum ecosistemele de apă dulce, este, de asemenea, esențială pentru dezvoltare și crucială pentru furnizarea de apă potabilă și pentru reducerea costurilor pentru cetățeni și pentru operatori;

Politica externă și politica de dezvoltare a UE în domeniul apei

| 77. | subliniază că politicile de dezvoltare ale UE ar trebui să integreze complet accesul universal la apă și salubrizare prin promovarea parteneriatelor de tip public-public și public-privat, pe baza solidarității dintre operatorii și lucrătorii din domeniul alimentării cu apă din diferite țări și să facă uz de o gamă de instrumente pentru a promova cele mai bune practici prin partajarea de cunoștințe, precum și de programe de dezvoltare și cooperare în acest sector; reamintește că politicile de dezvoltare ale statelor membre ar trebui să recunoască dimensiunea legată de drepturile omului a accesului la apă potabilă sigură și la salubrizare și că o abordare bazată pe drepturi implică susținerea cadrelor legislative și finanțarea și întărirea vocii societății civile pentru a respecta cu adevărat drepturile respective; |
| --- | --- |

77.

subliniază că politicile de dezvoltare ale UE ar trebui să integreze complet accesul universal la apă și salubrizare prin promovarea parteneriatelor de tip public-public și public-privat, pe baza solidarității dintre operatorii și lucrătorii din domeniul alimentării cu apă din diferite țări și să facă uz de o gamă de instrumente pentru a promova cele mai bune practici prin partajarea de cunoștințe, precum și de programe de dezvoltare și cooperare în acest sector; reamintește că politicile de dezvoltare ale statelor membre ar trebui să recunoască dimensiunea legată de drepturile omului a accesului la apă potabilă sigură și la salubrizare și că o abordare bazată pe drepturi implică susținerea cadrelor legislative și finanțarea și întărirea vocii societății civile pentru a respecta cu adevărat drepturile respective;

| 78. | reafirmă faptul că accesul la apă potabilă în cantitate suficientă și de o calitate satisfăcătoare constituie un drept de bază al omului și consideră că guvernele naționale au datoria de a îndeplini această obligație; |
| --- | --- |

78.

reafirmă faptul că accesul la apă potabilă în cantitate suficientă și de o calitate satisfăcătoare constituie un drept de bază al omului și consideră că guvernele naționale au datoria de a îndeplini această obligație;

| 79. | subliniază, potrivit legislației UE în vigoare și cerințelor sale, rolul important al evaluării regulate a calității, purității și siguranței apei și ale resurselor de apă din UE și din afara granițelor acesteia; |
| --- | --- |

79.

subliniază, potrivit legislației UE în vigoare și cerințelor sale, rolul important al evaluării regulate a calității, purității și siguranței apei și ale resurselor de apă din UE și din afara granițelor acesteia;

| 80. | subliniază că în alocarea fondurilor UE și în programarea asistenței ar trebui să se acorde o înaltă prioritate asistenței pentru accesul la apă potabilă sigură și salubrizare; invită Comisia să asigure o susținere financiară adecvată pentru demersurile de dezvoltare a capacității în sectorul alimentării cu apă, folosind platformele și inițiativele internaționale existente și cooperând cu acestea; |
| --- | --- |

80.

subliniază că în alocarea fondurilor UE și în programarea asistenței ar trebui să se acorde o înaltă prioritate asistenței pentru accesul la apă potabilă sigură și salubrizare; invită Comisia să asigure o susținere financiară adecvată pentru demersurile de dezvoltare a capacității în sectorul alimentării cu apă, folosind platformele și inițiativele internaționale existente și cooperând cu acestea;

| 81. | insistă asupra faptului că sectorului privind apa, salubrizarea și igiena (WASH) din țările în curs de dezvoltare ar trebui să i se acorde o înaltă prioritate în cadrul asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) și al bugetelor naționale; reamintește că gestionarea apei reprezintă o responsabilitate colectivă; privilegiază deschiderea față de diferitele modalități de acordare a ajutorului, dar și respectarea cu strictețe a principiilor de eficacitate în materie de dezvoltare, menținerea coerenței strategiilor de dezvoltare și a concentrării constante pe eradicarea sărăciei și maximizarea impactului dezvoltării; în acest sens, sprijină implicarea comunităților locale în realizarea de proiecte în țările în curs de dezvoltare, precum și principiul proprietății comunității; |
| --- | --- |

81.

insistă asupra faptului că sectorului privind apa, salubrizarea și igiena (WASH) din țările în curs de dezvoltare ar trebui să i se acorde o înaltă prioritate în cadrul asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) și al bugetelor naționale; reamintește că gestionarea apei reprezintă o responsabilitate colectivă; privilegiază deschiderea față de diferitele modalități de acordare a ajutorului, dar și respectarea cu strictețe a principiilor de eficacitate în materie de dezvoltare, menținerea coerenței strategiilor de dezvoltare și a concentrării constante pe eradicarea sărăciei și maximizarea impactului dezvoltării; în acest sens, sprijină implicarea comunităților locale în realizarea de proiecte în țările în curs de dezvoltare, precum și principiul proprietății comunității;

| 82. | subliniază faptul că, deși se fac progrese către atingerea obiectivului de dezvoltare al mileniului privind apa potabilă sigură, 748 de milioane de persoane în lume nu au acces la o aprovizionare bună cu apă și se estimează că cel puțin 1,8 miliarde de oameni beau apă contaminată cu fecale, iar obiectivul privind salubrizarea este departe de a fi atins; |
| --- | --- |

82.

subliniază faptul că, deși se fac progrese către atingerea obiectivului de dezvoltare al mileniului privind apa potabilă sigură, 748 de milioane de persoane în lume nu au acces la o aprovizionare bună cu apă și se estimează că cel puțin 1,8 miliarde de oameni beau apă contaminată cu fecale, iar obiectivul privind salubrizarea este departe de a fi atins;

| 83. | reamintește că asigurarea gestionării durabile a apelor subterane este esențială pentru reducerea sărăciei și prosperitatea generală, întrucât apele subterane pot reprezenta o sursă îmbunătățită de apă potabilă pentru milioane de persoane afectate de sărăcie din mediul urban și din mediul rural; |
| --- | --- |

83.

reamintește că asigurarea gestionării durabile a apelor subterane este esențială pentru reducerea sărăciei și prosperitatea generală, întrucât apele subterane pot reprezenta o sursă îmbunătățită de apă potabilă pentru milioane de persoane afectate de sărăcie din mediul urban și din mediul rural;

| 84. | invită Comisia să introducă apa pe agenda schimbării, împreună cu agricultura durabilă; |
| --- | --- |

84.

invită Comisia să introducă apa pe agenda schimbării, împreună cu agricultura durabilă;

| 85. | consideră că apa ar trebui să se afle în centrul activității de pregătire a celor două evenimente internaționale importante din 2015, și anume Summitul privind agenda pentru perioada de după 2015 și COP 21 privind clima; în acest sens, sprijină ferm includerea unor obiective ambițioase și de anvergură privind apa și salubrizarea, cum ar fi obiectivul de dezvoltare durabilă 6 (ODD) privind asigurarea disponibilității și gestionării durabile a apei și salubrizării pentru toți până în 2030, care să fie adoptat în septembrie 2015; afirmă că eliminarea sărăciei prin procesul de după 2015 este posibilă numai dacă ne asigurăm că toți oamenii, de peste tot, au acces la apă curată, la o salubrizare de bază și la igienă; subliniază că realizarea tuturor obiectivelor de dezvoltare durabilă necesită mobilizarea unor fonduri pentru dezvoltare mult mai importante decât cele puse în prezent la dispoziție, atât din țările dezvoltate, cât și din țările în curs de dezvoltare; solicită crearea unui mecanism de monitorizare globală pentru urmărirea progresului înregistrat în asigurarea accesului universal la apă potabilă, utilizarea durabilă și dezvoltarea resurselor de apă și consolidarea unei guvernanțe echitabile, participative și responsabile a apei în toate țările; solicită Comisiei să se asigure că ajutorul este cheltuit în mod eficace și că este mai bine direcționat către sectorul WASH, în perspectiva agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015; |
| --- | --- |

85.

consideră că apa ar trebui să se afle în centrul activității de pregătire a celor două evenimente internaționale importante din 2015, și anume Summitul privind agenda pentru perioada de după 2015 și COP 21 privind clima; în acest sens, sprijină ferm includerea unor obiective ambițioase și de anvergură privind apa și salubrizarea, cum ar fi obiectivul de dezvoltare durabilă 6 (ODD) privind asigurarea disponibilității și gestionării durabile a apei și salubrizării pentru toți până în 2030, care să fie adoptat în septembrie 2015; afirmă că eliminarea sărăciei prin procesul de după 2015 este posibilă numai dacă ne asigurăm că toți oamenii, de peste tot, au acces la apă curată, la o salubrizare de bază și la igienă; subliniază că realizarea tuturor obiectivelor de dezvoltare durabilă necesită mobilizarea unor fonduri pentru dezvoltare mult mai importante decât cele puse în prezent la dispoziție, atât din țările dezvoltate, cât și din țările în curs de dezvoltare; solicită crearea unui mecanism de monitorizare globală pentru urmărirea progresului înregistrat în asigurarea accesului universal la apă potabilă, utilizarea durabilă și dezvoltarea resurselor de apă și consolidarea unei guvernanțe echitabile, participative și responsabile a apei în toate țările; solicită Comisiei să se asigure că ajutorul este cheltuit în mod eficace și că este mai bine direcționat către sectorul WASH, în perspectiva agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015;

| 86. | subliniază riscul crescut al împuținării resurselor de apă din cauza schimbărilor climatice; solicită Comisiei și statelor membre să includă pe ordinea de zi a COP21 gestionarea strategică a resurselor de apă și planuri de adaptare pe termen lung, pentru a integra în viitorul acord global privind clima o abordare privind apa rezistentă la schimbările climatice; subliniază că o infrastructură din domeniul aprovizionării cu apă rezistentă la schimbările climatice este esențială pentru dezvoltare și reducerea sărăciei; reamintește că, fără o serie de eforturi continue de atenuare a consecințelor schimbărilor climatice și o îmbunătățire a gestionării resurselor de apă, ar putea fi periclitate progresele spre îndeplinirea obiectivelor de reducere a sărăciei și a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, precum și dezvoltarea durabilă cu toate dimensiunile sale economice, sociale și de mediu; |
| --- | --- |

86.

subliniază riscul crescut al împuținării resurselor de apă din cauza schimbărilor climatice; solicită Comisiei și statelor membre să includă pe ordinea de zi a COP21 gestionarea strategică a resurselor de apă și planuri de adaptare pe termen lung, pentru a integra în viitorul acord global privind clima o abordare privind apa rezistentă la schimbările climatice; subliniază că o infrastructură din domeniul aprovizionării cu apă rezistentă la schimbările climatice este esențială pentru dezvoltare și reducerea sărăciei; reamintește că, fără o serie de eforturi continue de atenuare a consecințelor schimbărilor climatice și o îmbunătățire a gestionării resurselor de apă, ar putea fi periclitate progresele spre îndeplinirea obiectivelor de reducere a sărăciei și a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, precum și dezvoltarea durabilă cu toate dimensiunile sale economice, sociale și de mediu;

| 87. | observă cu îngrijorare că lipsa accesului la apă și salubrizare în țările în curs de dezvoltare poate avea un efect disproporționat asupra fetelor și a femeilor, în special asupra celor care au vârsta de școlarizare, în cazul cărora absenteismul și ratele de abandon școlar sunt legate de lipsa condițiilor de salubritate adecvate, sigure și accesibile; |
| --- | --- |

87.

observă cu îngrijorare că lipsa accesului la apă și salubrizare în țările în curs de dezvoltare poate avea un efect disproporționat asupra fetelor și a femeilor, în special asupra celor care au vârsta de școlarizare, în cazul cărora absenteismul și ratele de abandon școlar sunt legate de lipsa condițiilor de salubritate adecvate, sigure și accesibile;

| 88. | solicită ca Uniunea și statele membre să aloce fonduri pentru a reflecta recomandările Raportorului special al ONU privind dreptul oamenilor la apă potabilă sigură și la salubrizare, în special cu privire la facilitarea infrastructurii la scară redusă și la alocarea mai multor fonduri pentru funcționare și întreținere, consolidarea capacității și sensibilizarea populației; |
| --- | --- |

88.

solicită ca Uniunea și statele membre să aloce fonduri pentru a reflecta recomandările Raportorului special al ONU privind dreptul oamenilor la apă potabilă sigură și la salubrizare, în special cu privire la facilitarea infrastructurii la scară redusă și la alocarea mai multor fonduri pentru funcționare și întreținere, consolidarea capacității și sensibilizarea populației;

| 89. | ia act cu îngrijorare de faptul că, potrivit raportorului special al ONU privind dreptul omului la apă potabilă sigură și la salubrizare, persoanele care locuiesc în cartierele mărginașe trebuie să plătească în general mai mult față de cele care locuiesc în zone rezidențiale normale și primesc în schimb servicii nereglementate și de proastă calitate; solicită țărilor în curs de dezvoltare să acorde prioritate creditelor bugetare destinate serviciilor pentru persoanele defavorizate și izolate; |
| --- | --- |

89.

ia act cu îngrijorare de faptul că, potrivit raportorului special al ONU privind dreptul omului la apă potabilă sigură și la salubrizare, persoanele care locuiesc în cartierele mărginașe trebuie să plătească în general mai mult față de cele care locuiesc în zone rezidențiale normale și primesc în schimb servicii nereglementate și de proastă calitate; solicită țărilor în curs de dezvoltare să acorde prioritate creditelor bugetare destinate serviciilor pentru persoanele defavorizate și izolate;

| 90. | amintește că Organizația Mondială a Sănătății a afirmat că, inițial, fără a se aplica cele mai actuale și inovatoare tehnologii de tratare și economisire a apei, o cantitate cuprinsă între 100 și 200 de litri de apă de persoană pe zi este optimă, dar a remarcat că, pentru îndeplinirea nevoilor de bază și pentru a se limita problemele de sănătate, sunt necesari între 50 și 100 de litri; subliniază că, potrivit drepturilor fundamentale ale omului recunoscute, stabilirea unei cote minime pe persoană este indispensabilă pentru a satisface nevoile de bază ale populației cu privire la alimentarea cu apă; |
| --- | --- |

90.

amintește că Organizația Mondială a Sănătății a afirmat că, inițial, fără a se aplica cele mai actuale și inovatoare tehnologii de tratare și economisire a apei, o cantitate cuprinsă între 100 și 200 de litri de apă de persoană pe zi este optimă, dar a remarcat că, pentru îndeplinirea nevoilor de bază și pentru a se limita problemele de sănătate, sunt necesari între 50 și 100 de litri; subliniază că, potrivit drepturilor fundamentale ale omului recunoscute, stabilirea unei cote minime pe persoană este indispensabilă pentru a satisface nevoile de bază ale populației cu privire la alimentarea cu apă;

| 91. | subliniază că accesul la apă menit să satisfacă nevoile de bază ar trebui să constituie un drept fundamental indiscutabil al omului, care să fie susținut implicit și explicit prin dreptul internațional și prin declarații și practici la nivel de stat; |
| --- | --- |

91.

subliniază că accesul la apă menit să satisfacă nevoile de bază ar trebui să constituie un drept fundamental indiscutabil al omului, care să fie susținut implicit și explicit prin dreptul internațional și prin declarații și practici la nivel de stat;

| 92. | solicită guvernelor, organizațiilor umanitare internaționale, organizațiilor neguvernamentale și comunităților locale să acționeze pentru a asigura satisfacerea nevoii de apă a tuturor persoanelor și pentru a garanta faptul că apa este un drept al omului; |
| --- | --- |

92.

solicită guvernelor, organizațiilor umanitare internaționale, organizațiilor neguvernamentale și comunităților locale să acționeze pentru a asigura satisfacerea nevoii de apă a tuturor persoanelor și pentru a garanta faptul că apa este un drept al omului;

| 93. | invită statele membre să introducă, în conformitate cu orientările Organizației Mondiale a Sănătății, o politică de stabilire a prețurilor care să respecte dreptul oamenilor la o cantitate de apă minimă pentru traiul zilnic și care să reducă risipa, care să prevadă aplicarea unei taxe progresive proporționale cu cantitatea de apă folosită; |
| --- | --- |

93.

invită statele membre să introducă, în conformitate cu orientările Organizației Mondiale a Sănătății, o politică de stabilire a prețurilor care să respecte dreptul oamenilor la o cantitate de apă minimă pentru traiul zilnic și care să reducă risipa, care să prevadă aplicarea unei taxe progresive proporționale cu cantitatea de apă folosită;

| 94. | încurajează luarea unor măsuri prin care să se asigure utilizarea rațională a apei, pentru a evita risipa; |
| --- | --- |

94.

încurajează luarea unor măsuri prin care să se asigure utilizarea rațională a apei, pentru a evita risipa;

| 95. | laudă acțiunile unor operatori din domeniul serviciilor de alimentare cu apă, care alocă un procent din cifra lor de afaceri anuală parteneriatelor din domeniul apei cu țările în curs de dezvoltare și încurajează statele membre și UE să creeze cadrul legal necesar pentru stabilirea unor astfel de parteneriate; |
| --- | --- |

95.

laudă acțiunile unor operatori din domeniul serviciilor de alimentare cu apă, care alocă un procent din cifra lor de afaceri anuală parteneriatelor din domeniul apei cu țările în curs de dezvoltare și încurajează statele membre și UE să creeze cadrul legal necesar pentru stabilirea unor astfel de parteneriate;

| 96. | solicită monitorizarea eficientă a proiectelor derulate cu ajutor extern; subliniază necesitatea monitorizării strategiilor de finanțare și a bugetelor pentru a se asigura că fondurile alocate vizează disparitățile și inegalitățile existente în ceea ce privește accesul la apă și respectarea principiilor de drepturile omului referitoare la nediscriminare, acces la informație și participare; |
| --- | --- |

96.

solicită monitorizarea eficientă a proiectelor derulate cu ajutor extern; subliniază necesitatea monitorizării strategiilor de finanțare și a bugetelor pentru a se asigura că fondurile alocate vizează disparitățile și inegalitățile existente în ceea ce privește accesul la apă și respectarea principiilor de drepturile omului referitoare la nediscriminare, acces la informație și participare;

| 97. | invită Comisia ca, în cadrul Planului de investiții pentru Europa, să acorde prioritate reînnoirii rețelelor învechite de alimentare cu apă potabilă, introducând aceste proiecte în lista proiectelor Uniunii; subliniază efectul de levier pe care aceste proiecte l-ar avea asupra forței de muncă ce nu poate fi relocată, contribuind astfel la stimularea economiei verzi din Europa; |
| --- | --- |

97.

invită Comisia ca, în cadrul Planului de investiții pentru Europa, să acorde prioritate reînnoirii rețelelor învechite de alimentare cu apă potabilă, introducând aceste proiecte în lista proiectelor Uniunii; subliniază efectul de levier pe care aceste proiecte l-ar avea asupra forței de muncă ce nu poate fi relocată, contribuind astfel la stimularea economiei verzi din Europa;

| 98. | invită Comisia să promoveze schimbul de cunoștințe pentru ca statele membre să realizeze studii legate de starea rețelelor, ceea ce ar permite demararea lucrărilor de modernizare în vederea stopării risipei; |
| --- | --- |

98.

invită Comisia să promoveze schimbul de cunoștințe pentru ca statele membre să realizeze studii legate de starea rețelelor, ceea ce ar permite demararea lucrărilor de modernizare în vederea stopării risipei;

| 99. | solicită creșterea transparenței pentru a informa mai bine consumatorii cu privire la chestiunile legate de alimentarea cu apă și pentru a contribui la o gestionare mai eficientă a resurselor de apă: încurajează, în acest sens, Comisia să continue să colaboreze cu statele membre pentru a face schimb de experiențe acumulate la nivel național cu privire la crearea unor sisteme de informații privind apa; |
| --- | --- |

99.

solicită creșterea transparenței pentru a informa mai bine consumatorii cu privire la chestiunile legate de alimentarea cu apă și pentru a contribui la o gestionare mai eficientă a resurselor de apă: încurajează, în acest sens, Comisia să continue să colaboreze cu statele membre pentru a face schimb de experiențe acumulate la nivel național cu privire la crearea unor sisteme de informații privind apa;

| 100. | invită Comisia să analizeze în ce măsură este oportună extinderea la nivel european a instrumentelor de ajutor financiar din sectorul cooperării internaționale la sectorul alimentării cu apă și al salubrizării; |
| --- | --- |

100.

invită Comisia să analizeze în ce măsură este oportună extinderea la nivel european a instrumentelor de ajutor financiar din sectorul cooperării internaționale la sectorul alimentării cu apă și al salubrizării;

| 101. | subliniază că o gestionare eficientă și echitabilă a resurselor de apă se bazează pe capacitatea administrațiilor locale de a furniza servicii; solicită, prin urmare, UE să continue să sprijine consolidarea guvernanței din domeniul apei și a infrastructurii de distribuție a apei în țările în curs de dezvoltare, încercând totodată să satisfacă mai ales nevoile populațiilor vulnerabile din mediul rural; |
| --- | --- |

101.

subliniază că o gestionare eficientă și echitabilă a resurselor de apă se bazează pe capacitatea administrațiilor locale de a furniza servicii; solicită, prin urmare, UE să continue să sprijine consolidarea guvernanței din domeniul apei și a infrastructurii de distribuție a apei în țările în curs de dezvoltare, încercând totodată să satisfacă mai ales nevoile populațiilor vulnerabile din mediul rural;

| 102. | susține Platforma mondială pentru solidaritate în domeniul apei lansată de Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), care urmărește implicarea autorităților locale în găsirea de soluții la provocările legate de apă; salută, de asemenea, „solidaritatea de 1 % pentru apă și salubrizare” și alte inițiative luate de cetățeni și de autoritățile din unele state membre pentru a sprijini proiecte în țările în curs de dezvoltare cu fonduri provenite din taxele pe consum; constată că mai multe societăți de distribuție a apei au pus în practică astfel de inițiative; își reiterează apelul adresat Comisiei de a încuraja demersurile de solidaritate din acest domeniu și din alte domenii, de exemplu prin diseminarea de informații, facilitarea parteneriatelor și schimburile de experiență și printr-un eventual parteneriat între Comisie și statele membre, cu acordarea de către UE a unei finanțări suplimentare pentru proiectele implementate prin intermediul acestei inițiative; încurajează, în special, promovarea parteneriatelor de tip public-public în domeniul serviciilor de distribuție a apei în țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu Alianța mondială a parteneriatelor între operatorii din sectorul apei coordonată de UN-Habitat; |
| --- | --- |

102.

susține Platforma mondială pentru solidaritate în domeniul apei lansată de Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), care urmărește implicarea autorităților locale în găsirea de soluții la provocările legate de apă; salută, de asemenea, „solidaritatea de 1 % pentru apă și salubrizare” și alte inițiative luate de cetățeni și de autoritățile din unele state membre pentru a sprijini proiecte în țările în curs de dezvoltare cu fonduri provenite din taxele pe consum; constată că mai multe societăți de distribuție a apei au pus în practică astfel de inițiative; își reiterează apelul adresat Comisiei de a încuraja demersurile de solidaritate din acest domeniu și din alte domenii, de exemplu prin diseminarea de informații, facilitarea parteneriatelor și schimburile de experiență și printr-un eventual parteneriat între Comisie și statele membre, cu acordarea de către UE a unei finanțări suplimentare pentru proiectele implementate prin intermediul acestei inițiative; încurajează, în special, promovarea parteneriatelor de tip public-public în domeniul serviciilor de distribuție a apei în țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu Alianța mondială a parteneriatelor între operatorii din sectorul apei coordonată de UN-Habitat;

| 103. | solicită Comisiei să relanseze instrumentul „Facilitatea pentru apă”, care s-a dovedit eficient în încurajarea îmbunătățirii accesului la serviciile de distribuție a apei din țările în curs de dezvoltare, prin promovarea unor măsuri de consolidare a capacităților pentru comunitățile locale; |
| --- | --- |

103.

solicită Comisiei să relanseze instrumentul „Facilitatea pentru apă”, care s-a dovedit eficient în încurajarea îmbunătățirii accesului la serviciile de distribuție a apei din țările în curs de dezvoltare, prin promovarea unor măsuri de consolidare a capacităților pentru comunitățile locale;

| 104. | salută existența în Europa a unui sprijin considerabil pentru rezoluția ONU referitoare la recunoașterea accesului la apă curată și salubrizare ca drept al omului; |
| --- | --- |

104.

salută existența în Europa a unui sprijin considerabil pentru rezoluția ONU referitoare la recunoașterea accesului la apă curată și salubrizare ca drept al omului;

o

o o

| 105. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

105.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 330, 5.12.1998, p. 32.

(2)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(3)  JO L 65, 11.3.2011, p. 1.

(4)  JO L 94, 28.3.2014, p. 1.

(5)  JO C 12, 15.1.2015, p. 33.

(6)  A/RES/64/292.

(7)  A/RES/68/157.

(8)  JO C 9 E, 15.1.2010, p. 33.

(9)  JO C 349 E, 29.11.2013, p. 9.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0059.

---

Miercuri, 9 septembrie 2015

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/114

---

P8_TA(2015)0299

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Guineea-Bissau: posibilitățile de pescuit și contribuția financiară (rezoluție)

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

(2017/C 316/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11667/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11667/2012),

| — | având în vedere proiectul de Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11671/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11671/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0278/2014),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2012 referitoare la raportul UE pentru 2011 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2012 referitoare la raportul UE pentru 2011 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (1),

| — | având în vedere raportul de evaluare ex post a Protocolului de aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (Contractul cadru FISH/2006/20, convenția specifică nr. 27, septembrie 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare ex post a Protocolului de aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (Contractul cadru FISH/2006/20, convenția specifică nr. 27, septembrie 2010),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 9 septembrie 2015 (2) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 9 septembrie 2015 (2) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0236/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0236/2015),

| A. | întrucât obiectivul general al protocolului este de a consolida cooperarea dintre UE și Republica Guineea-Bissau în domeniul pescuitului, în interesul ambelor părți, grație instituirii unui cadru de parteneriat care să permită dezvoltarea unei politici sustenabile în domeniul pescuitului și exploatarea sustenabilă a resurselor halieutice din zona economică exclusivă a Republicii Guineea-Bissau, precum și de a obține o cotă adecvată din stocurile excedentare de pește, corespunzătoare intereselor flotei UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât obiectivul general al protocolului este de a consolida cooperarea dintre UE și Republica Guineea-Bissau în domeniul pescuitului, în interesul ambelor părți, grație instituirii unui cadru de parteneriat care să permită dezvoltarea unei politici sustenabile în domeniul pescuitului și exploatarea sustenabilă a resurselor halieutice din zona economică exclusivă a Republicii Guineea-Bissau, precum și de a obține o cotă adecvată din stocurile excedentare de pește, corespunzătoare intereselor flotei UE;

| B. | întrucât Uniunea Europeană ar trebui să depună toate eforturile pentru a garanta că acordurile privind pescuitul sustenabil încheiate cu țări terțe sunt în interesul reciproc al UE și al țării terțe în cauză, inclusiv al populației locale și al industriei sale de pescuit. |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană ar trebui să depună toate eforturile pentru a garanta că acordurile privind pescuitul sustenabil încheiate cu țări terțe sunt în interesul reciproc al UE și al țării terțe în cauză, inclusiv al populației locale și al industriei sale de pescuit.

| C. | întrucât primul acordul în domeniul pescuitului încheiat între CEE și Guineea-Bissau datează din 1980 și întrucât, de atunci și până la 15 iunie 2012, flotele statelor membre ale CEE/UE au avut acces la posibilitățile de pescuit din apele acestei țări datorită mai multor protocoale succesive de punere în aplicare a acordului aflat în vigoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât primul acordul în domeniul pescuitului încheiat între CEE și Guineea-Bissau datează din 1980 și întrucât, de atunci și până la 15 iunie 2012, flotele statelor membre ale CEE/UE au avut acces la posibilitățile de pescuit din apele acestei țări datorită mai multor protocoale succesive de punere în aplicare a acordului aflat în vigoare;

| D. | întrucât posibilitățile de pescuit atribuite flotelor Uniunii Europene în cadrul prezentului protocol sunt următoarele: 3 700 TRB (tonaj registru brut) pentru traulere frigorifice (crevete) și 3 500 TRB pentru traulere frigorifice (pește și cefalopode), 28 de toniere cu plasă pungă frigorifice și toniere cu paragate frigorifice, precum și 12 toniere cu platformă și paragate; întrucât Acordul în domeniul pescuitului între UE și Guineea-Bissau este de mare importanță, fiind unul dintre puținele acorduri UE în domeniul pescuitului care permite accesul la zone mixte de pescuit; |
| --- | --- |

D.

întrucât posibilitățile de pescuit atribuite flotelor Uniunii Europene în cadrul prezentului protocol sunt următoarele: 3 700 TRB (tonaj registru brut) pentru traulere frigorifice (crevete) și 3 500 TRB pentru traulere frigorifice (pește și cefalopode), 28 de toniere cu plasă pungă frigorifice și toniere cu paragate frigorifice, precum și 12 toniere cu platformă și paragate; întrucât Acordul în domeniul pescuitului între UE și Guineea-Bissau este de mare importanță, fiind unul dintre puținele acorduri UE în domeniul pescuitului care permite accesul la zone mixte de pescuit;

| E. | întrucât sumele virate Republicii Guineea-Bissau în temeiul prezentului acord, adică contribuția financiară pentru accesul la resurse, reprezintă o parte importantă din bugetul țării; întrucât, de altfel, transferurile de fonduri efectuate în cadrul cooperării sectoriale au fost suspendate în trecut ca urmare a anumitor dificultăți de absorbție a ajutorului de către Republica Guineea-Bissau; |
| --- | --- |

E.

întrucât sumele virate Republicii Guineea-Bissau în temeiul prezentului acord, adică contribuția financiară pentru accesul la resurse, reprezintă o parte importantă din bugetul țării; întrucât, de altfel, transferurile de fonduri efectuate în cadrul cooperării sectoriale au fost suspendate în trecut ca urmare a anumitor dificultăți de absorbție a ajutorului de către Republica Guineea-Bissau;

| F. | întrucât Guineea-Bissau se confruntă cu neajunsuri în materie de dezvoltare socio-economică, în general, iar în sectorul pescuitului, în special, în domenii importante, inclusiv formarea profesională, structura sectorului și recunoașterea rolului jucat de femei în cadrul sectorului; |
| --- | --- |

F.

întrucât Guineea-Bissau se confruntă cu neajunsuri în materie de dezvoltare socio-economică, în general, iar în sectorul pescuitului, în special, în domenii importante, inclusiv formarea profesională, structura sectorului și recunoașterea rolului jucat de femei în cadrul sectorului;

| G. | întrucât rezultatele obținute până în prezent în domeniul cooperării sectoriale nu au fost satisfăcătoare per total; întrucât, cu toate acestea, s-au înregistrat progrese în materie de monitorizare, control și supraveghere a pescuitului, capacitate de realizare a inspecțiilor sanitare și participare a Republicii Guineea-Bissau la organele regionale de gestionare a pescuitului; întrucât mai pot fi realizate îmbunătățiri pentru a garanta că acordul contribuie mai mult la promovarea transparenței și a responsabilității în cooperarea sectorială și stimularea dezvoltării sustenabile a sectorului pescuitului din Guineea-Bissau, precum și a industriilor și activităților conexe, pentru a asigura creșterea proporției de valoare adăugată care rămâne în țară în urma exploatării resurselor sale naturale; |
| --- | --- |

G.

întrucât rezultatele obținute până în prezent în domeniul cooperării sectoriale nu au fost satisfăcătoare per total; întrucât, cu toate acestea, s-au înregistrat progrese în materie de monitorizare, control și supraveghere a pescuitului, capacitate de realizare a inspecțiilor sanitare și participare a Republicii Guineea-Bissau la organele regionale de gestionare a pescuitului; întrucât mai pot fi realizate îmbunătățiri pentru a garanta că acordul contribuie mai mult la promovarea transparenței și a responsabilității în cooperarea sectorială și stimularea dezvoltării sustenabile a sectorului pescuitului din Guineea-Bissau, precum și a industriilor și activităților conexe, pentru a asigura creșterea proporției de valoare adăugată care rămâne în țară în urma exploatării resurselor sale naturale;

| H. | întrucât armatorii industriali debarcă sau transbordă capturile în afara țării (în special la Dakar sau în Insulele Canare), reducând, astfel, beneficiile economice ale pescuitului industrial sau limitând crearea de locuri de muncă (148 de membrii locali ai echipajelor în temeiul protocolului anterior); întrucât, în 2010, exista o singură unitate operațională de prelucrare a peștelui în Guineea-Bissau; |
| --- | --- |

H.

întrucât armatorii industriali debarcă sau transbordă capturile în afara țării (în special la Dakar sau în Insulele Canare), reducând, astfel, beneficiile economice ale pescuitului industrial sau limitând crearea de locuri de muncă (148 de membrii locali ai echipajelor în temeiul protocolului anterior); întrucât, în 2010, exista o singură unitate operațională de prelucrare a peștelui în Guineea-Bissau;

| I. | întrucât, în ciuda câtorva progrese observate recent în acest domeniu, incapacitatea de a respecta măsurile sanitare impuse de Uniune a contribuit la împiedicarea comerțului cu produse pescărești cu UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în ciuda câtorva progrese observate recent în acest domeniu, incapacitatea de a respecta măsurile sanitare impuse de Uniune a contribuit la împiedicarea comerțului cu produse pescărești cu UE;

| J. | întrucât pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) în apele Republicii Guineea-Bissau reprezintă o problemă de mult timp; întrucât, în 2008 și 2009, autoritățile naționale au înregistrat 58 de nave care au încălcat normele în materie, dintre care 11 pescuiau fără licență și șapte pescuiau în zone cu pescuit interzis; întrucât, în ciuda progreselor realizate și a mijloacelor folosite de Guineea-Bissau pentru a controla activitățile de pescuit, în special un grup de observatori și nave rapide de patrulare, persistă lacune în sistemul de supraveghere și control al pescuitului în apele teritoriale ale Republicii Guineea-Bissau; |
| --- | --- |

J.

întrucât pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) în apele Republicii Guineea-Bissau reprezintă o problemă de mult timp; întrucât, în 2008 și 2009, autoritățile naționale au înregistrat 58 de nave care au încălcat normele în materie, dintre care 11 pescuiau fără licență și șapte pescuiau în zone cu pescuit interzis; întrucât, în ciuda progreselor realizate și a mijloacelor folosite de Guineea-Bissau pentru a controla activitățile de pescuit, în special un grup de observatori și nave rapide de patrulare, persistă lacune în sistemul de supraveghere și control al pescuitului în apele teritoriale ale Republicii Guineea-Bissau;

| K. | întrucât lipsa dovedită a datelor cu privire la consecințele prezentului acord asupra ecosistemului marin și asigurarea faptului că accesul la resurse este limitat la stocurile excedentare de pește care nu pot fi capturate de flota locală, precum și problemele legate de absența datelor biologice actualizate (în special după ieșirea flotelor Uniunii Europene din apele acestei țări în 2012) sunt motive de îngrijorare și trebuie soluționate cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

K.

întrucât lipsa dovedită a datelor cu privire la consecințele prezentului acord asupra ecosistemului marin și asigurarea faptului că accesul la resurse este limitat la stocurile excedentare de pește care nu pot fi capturate de flota locală, precum și problemele legate de absența datelor biologice actualizate (în special după ieșirea flotelor Uniunii Europene din apele acestei țări în 2012) sunt motive de îngrijorare și trebuie soluționate cât mai curând posibil;

| L. | întrucât Parlamentul trebuie să fie informat imediat și pe deplin, în toate etapele, cu privire la procedurile referitoare la protocol sau la reînnoirea sa, |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul trebuie să fie informat imediat și pe deplin, în toate etapele, cu privire la procedurile referitoare la protocol sau la reînnoirea sa,

| 1. | consideră că prezentul acord are o importanță considerabilă, atât pentru Guineea-Bissau, cât și pentru flotele europene care își desfășoară activitatea în apele acestei țări; consideră insuficiente rezultatele obținute până în prezent în domeniul cooperării sectoriale și invită Comisia Europeană să adopte măsurile necesare, prin crearea mecanismelor pentru îmbunătățirea transparenței, a responsabilității și a participării beneficiarilor, în special a comunităților de pescuit artizanal la scară redusă, inclusiv prin posibila revizuire și consolidare a componentei din acord referitoare la sprijinul sectorial, pe lângă crearea de noi condiții mai eficace în vederea măririi ratei de absorbție a acestui ajutor, pentru a garanta o inversare reală a tendinței observate în ultimele decenii; |
| --- | --- |

1.

consideră că prezentul acord are o importanță considerabilă, atât pentru Guineea-Bissau, cât și pentru flotele europene care își desfășoară activitatea în apele acestei țări; consideră insuficiente rezultatele obținute până în prezent în domeniul cooperării sectoriale și invită Comisia Europeană să adopte măsurile necesare, prin crearea mecanismelor pentru îmbunătățirea transparenței, a responsabilității și a participării beneficiarilor, în special a comunităților de pescuit artizanal la scară redusă, inclusiv prin posibila revizuire și consolidare a componentei din acord referitoare la sprijinul sectorial, pe lângă crearea de noi condiții mai eficace în vederea măririi ratei de absorbție a acestui ajutor, pentru a garanta o inversare reală a tendinței observate în ultimele decenii;

| 2. | reamintește că acordul ar trebui să promoveze o dezvoltare sustenabilă reală a sectorului pescuitului din Guineea-Bissau, precum și a industriilor și activităților conexe, în special a activităților de pescuit la scară redusă, care contribuie la asigurarea securității alimentare și a traiului la nivel local, crescând valoarea adăugată care rămâne în țară în urma exploatării resurselor sale naturale; ia act de evoluțiile pozitive constatate în ultimii ani, dar consideră că sunt necesare eforturi susținute pe termen lung pentru a obține rezultate notabile; subliniază faptul că ar putea beneficia de sprijin, în special de asistență tehnică, următoarele domenii: consolidarea capacităților instituționale, formarea specialiștilor în domeniul pescuitului, parteneriatele cu pescuitul artizanal, precum și o atenție primordială pentru politicile în materie de egalitate între femei și bărbați, în special prin recunoașterea și punerea în valoare a rolului femeilor (distribuirea și comercializarea peștelui, conservarea, prima prelucrare, etc.); |
| --- | --- |

2.

reamintește că acordul ar trebui să promoveze o dezvoltare sustenabilă reală a sectorului pescuitului din Guineea-Bissau, precum și a industriilor și activităților conexe, în special a activităților de pescuit la scară redusă, care contribuie la asigurarea securității alimentare și a traiului la nivel local, crescând valoarea adăugată care rămâne în țară în urma exploatării resurselor sale naturale; ia act de evoluțiile pozitive constatate în ultimii ani, dar consideră că sunt necesare eforturi susținute pe termen lung pentru a obține rezultate notabile; subliniază faptul că ar putea beneficia de sprijin, în special de asistență tehnică, următoarele domenii: consolidarea capacităților instituționale, formarea specialiștilor în domeniul pescuitului, parteneriatele cu pescuitul artizanal, precum și o atenție primordială pentru politicile în materie de egalitate între femei și bărbați, în special prin recunoașterea și punerea în valoare a rolului femeilor (distribuirea și comercializarea peștelui, conservarea, prima prelucrare, etc.);

| 3. | consideră că posibilitățile de angajare a navigatorilor locali la bordul navelor UE, prevăzute în protocol, ar trebui valorificate pe deplin; |
| --- | --- |

3.

consideră că posibilitățile de angajare a navigatorilor locali la bordul navelor UE, prevăzute în protocol, ar trebui valorificate pe deplin;

| 4. | consideră că ar trebui consolidate măsurile de prevenire a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat în zona economică exclusivă a Guineei-Bissau, inclusiv îmbunătățind monitorizarea, controlul și supravegherea prin utilizarea la scară largă a sistemului de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit, prin utilizarea jurnalelor de bord și a inspectorilor și prin intermediul aplicării deciziilor organizațiilor regionale din domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

4.

consideră că ar trebui consolidate măsurile de prevenire a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat în zona economică exclusivă a Guineei-Bissau, inclusiv îmbunătățind monitorizarea, controlul și supravegherea prin utilizarea la scară largă a sistemului de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit, prin utilizarea jurnalelor de bord și a inspectorilor și prin intermediul aplicării deciziilor organizațiilor regionale din domeniul pescuitului;

| 5. | subliniază că este nevoie de o mai bună corelare între sprijinul sectorial oferit în contextul acordului de pescuit și instrumentele disponibile în cadrul cooperării pentru dezvoltare, și anume Fondul european de dezvoltare (FED); |
| --- | --- |

5.

subliniază că este nevoie de o mai bună corelare între sprijinul sectorial oferit în contextul acordului de pescuit și instrumentele disponibile în cadrul cooperării pentru dezvoltare, și anume Fondul european de dezvoltare (FED);

| 6. | invită Comisia, în ciuda eforturilor depuse, să continue să susțină autoritățile Republicii Guineea-Bissau în vederea consolidării sistemului de supraveghere și control al pescuitului în apele teritoriale ale Republicii Guineea-Bissau, astfel încât acestea să combată mai eficient pescuit INN; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia, în ciuda eforturilor depuse, să continue să susțină autoritățile Republicii Guineea-Bissau în vederea consolidării sistemului de supraveghere și control al pescuitului în apele teritoriale ale Republicii Guineea-Bissau, astfel încât acestea să combată mai eficient pescuit INN;

| 7. | subliniază faptul că acest acord conține o clauză de nediscriminare; își exprimă satisfacția legată de faptul că, în contextul negocierilor, Guineea-Bissau a făcut publice acordurile pe care le-a încheiat cu părți terțe și acestea pot fi consultate; invită Comisia să urmărească atent evoluțiile în legătură cu aceste acorduri și activitățile din apele guineene; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că acest acord conține o clauză de nediscriminare; își exprimă satisfacția legată de faptul că, în contextul negocierilor, Guineea-Bissau a făcut publice acordurile pe care le-a încheiat cu părți terțe și acestea pot fi consultate; invită Comisia să urmărească atent evoluțiile în legătură cu aceste acorduri și activitățile din apele guineene;

| 8. | consideră că ar fi de dorit o creștere a volumului și fiabilității informațiilor privind toate capturile (atât cele vizate, cât și cele accidentale) și, în general, privind starea de conservare a resurselor piscicole, pentru a evalua mai bine impactul acordului asupra ecosistemului marin; de asemenea, consideră că trebuie susținută dezvoltarea capacităților proprii de obținere a acestor informații de către Guineei-Bissau; invită Comisia să asigure o monitorizare mai regulată și transparentă din partea organelor însărcinate cu supravegherea aplicării acordului, în special din partea Comitetului științific comun; |
| --- | --- |

8.

consideră că ar fi de dorit o creștere a volumului și fiabilității informațiilor privind toate capturile (atât cele vizate, cât și cele accidentale) și, în general, privind starea de conservare a resurselor piscicole, pentru a evalua mai bine impactul acordului asupra ecosistemului marin; de asemenea, consideră că trebuie susținută dezvoltarea capacităților proprii de obținere a acestor informații de către Guineei-Bissau; invită Comisia să asigure o monitorizare mai regulată și transparentă din partea organelor însărcinate cu supravegherea aplicării acordului, în special din partea Comitetului științific comun;

| 9. | solicită Comisiei să transmită Parlamentului procesele-verbale și concluziile reuniunilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acord, programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din noul protocol și rezultatele evaluărilor anuale, precum și procesele-verbale și concluziile reuniunilor prevăzute la articolul 4 din noul protocol; de asemenea, solicită Comisiei să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului, în calitate de observatori, la reuniunile comisiei mixte și să promoveze participarea comunităților de pescuit din Guineea-Bissau; în cele din urmă, invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de existență a noului protocol și înainte de inițierea negocierilor în vederea reînnoirii sale, un raport complet privind punerea sa în aplicare, fără restricții inutile în ceea ce privește accesul la acest document; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să transmită Parlamentului procesele-verbale și concluziile reuniunilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din acord, programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din noul protocol și rezultatele evaluărilor anuale, precum și procesele-verbale și concluziile reuniunilor prevăzute la articolul 4 din noul protocol; de asemenea, solicită Comisiei să faciliteze participarea reprezentanților Parlamentului, în calitate de observatori, la reuniunile comisiei mixte și să promoveze participarea comunităților de pescuit din Guineea-Bissau; în cele din urmă, invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de existență a noului protocol și înainte de inițierea negocierilor în vederea reînnoirii sale, un raport complet privind punerea sa în aplicare, fără restricții inutile în ceea ce privește accesul la acest document;

| 10. | consideră că Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a include în programul sectorial multianual prevăzut la articolul 3 din protocol obiective care să ducă la o dezvoltare reală a activităților locale de pescuit, în special de pescuit artizanal și a industriei de prelucrare a peștelui, inclusiv prin intermediul mai multor debarcări în Guineea-Bissau și al altor activități și parteneriate economice în sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

10.

consideră că Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a include în programul sectorial multianual prevăzut la articolul 3 din protocol obiective care să ducă la o dezvoltare reală a activităților locale de pescuit, în special de pescuit artizanal și a industriei de prelucrare a peștelui, inclusiv prin intermediul mai multor debarcări în Guineea-Bissau și al altor activități și parteneriate economice în sectorul pescuitului;

| 11. | consideră că, având în vedere problema corupției, comisia mixtă prevăzută în acordul de parteneriat ar trebui să garanteze că este incontestabilă soliditatea tuturor mecanismelor prevăzute în prezentul protocol; |
| --- | --- |

11.

consideră că, având în vedere problema corupției, comisia mixtă prevăzută în acordul de parteneriat ar trebui să garanteze că este incontestabilă soliditatea tuturor mecanismelor prevăzute în prezentul protocol;

| 12. | invită Comisia și Consiliul, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul în mod prompt și complet pe parcursul tuturor etapelor procedurii referitoare la protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și Consiliul, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul în mod prompt și complet pe parcursul tuturor etapelor procedurii referitoare la protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite această rezoluție Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Guineea-Bissau. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite această rezoluție Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Guineea-Bissau.

---

(1)  JO C 72 E, 11.3.2014, p. 21.

(2)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2015)0298.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/118

---

P8_TA(2015)0301

Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului cu Capul Verde: posibilitățile de pescuit și contribuția financiară (rezoluție)

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

(2017/C 316/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15848/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15848/2014),

| — | având în vedere proiectul de protocol dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15849/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15849/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0003/2015),

| — | având în vedere Decizia 2014/948/UE a Consiliului din 15 decembrie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/948/UE a Consiliului din 15 decembrie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (1),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 9 septembrie 2015 (2) referitoare la proiectul de decizie, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 9 septembrie 2015 (2) referitoare la proiectul de decizie,

| — | având în vedere evaluarea și analiza protocolului anterior, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea și analiza protocolului anterior,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0200/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0200/2015),

| A. | întrucât obiectivul general al protocolului este acela de a intensifica cooperarea dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde în vederea instituirii unui cadru de parteneriat pentru dezvoltarea unei politici sustenabile în domeniul pescuitului și pentru exploatarea responsabilă a resurselor halieutice din zona de pescuit a Republicii Capului Verde, în interesul ambelor părți; |
| --- | --- |

A.

întrucât obiectivul general al protocolului este acela de a intensifica cooperarea dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde în vederea instituirii unui cadru de parteneriat pentru dezvoltarea unei politici sustenabile în domeniul pescuitului și pentru exploatarea responsabilă a resurselor halieutice din zona de pescuit a Republicii Capului Verde, în interesul ambelor părți;

| B. | întrucât, în cadrul protocolului, părțile au convenit să pună în aplicare un mecanism de monitorizare strictă care să asigure exploatarea sustenabilă a resurselor; întrucât acest mecanism se bazează în special pe un schimb trimestrial de date privind capturile de rechini; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul protocolului, părțile au convenit să pună în aplicare un mecanism de monitorizare strictă care să asigure exploatarea sustenabilă a resurselor; întrucât acest mecanism se bazează în special pe un schimb trimestrial de date privind capturile de rechini;

| C. | întrucât ambele părți s-au angajat să respecte integral toate recomandările elaborate de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT); |
| --- | --- |

C.

întrucât ambele părți s-au angajat să respecte integral toate recomandările elaborate de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);

| D. | întrucât atât ICCAT, cât și Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) au caracterizat stocurile de specii de rechini ca fiind în stare bună, fapt confirmat de reuniunea științifică a ambelor părți la acest protocol; |
| --- | --- |

D.

întrucât atât ICCAT, cât și Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) au caracterizat stocurile de specii de rechini ca fiind în stare bună, fapt confirmat de reuniunea științifică a ambelor părți la acest protocol;

| E. | întrucât noul mecanism de monitorizare, care prevede praguri de 30 % și 40 % în cazul capturilor de rechini pentru declanșarea de măsuri suplimentare, este, în special, un pas în direcția bună; |
| --- | --- |

E.

întrucât noul mecanism de monitorizare, care prevede praguri de 30 % și 40 % în cazul capturilor de rechini pentru declanșarea de măsuri suplimentare, este, în special, un pas în direcția bună;

| F. | întrucât se înregistrează întârzieri la punerea în aplicare a sprijinului sectorial; întrucât nivelul realizărilor este satisfăcător, dar, în același timp, este dificil să se determine impactul sprijinului sectorial european în comparație cu alte acțiuni întreprinse în contextul programelor de sprijin inițiate de alți parteneri de dezvoltare; |
| --- | --- |

F.

întrucât se înregistrează întârzieri la punerea în aplicare a sprijinului sectorial; întrucât nivelul realizărilor este satisfăcător, dar, în același timp, este dificil să se determine impactul sprijinului sectorial european în comparație cu alte acțiuni întreprinse în contextul programelor de sprijin inițiate de alți parteneri de dezvoltare;

| G. | întrucât este necesar să se stabilească un cadru de intervenție logic care să permită o mai bună canalizare și standardizare a evaluărilor protocolului; întrucât acest lucru ar trebui realizat în special în privința sprijinului sectorial, |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesar să se stabilească un cadru de intervenție logic care să permită o mai bună canalizare și standardizare a evaluărilor protocolului; întrucât acest lucru ar trebui realizat în special în privința sprijinului sectorial,

| 1. | salută încheierea acestui nou protocol în domeniul pescuitului între Uniunea Europeană și Republica Capului Verde, adoptat în conformitate cu măsurile privind sustenabilitatea prevăzute în noua politică comună în domeniul pescuitului (PCP), atât din perspectiva protejării mediului, cât și din punct de vedere socioeconomic; |
| --- | --- |

1.

salută încheierea acestui nou protocol în domeniul pescuitului între Uniunea Europeană și Republica Capului Verde, adoptat în conformitate cu măsurile privind sustenabilitatea prevăzute în noua politică comună în domeniul pescuitului (PCP), atât din perspectiva protejării mediului, cât și din punct de vedere socioeconomic;

| 2. | invită Comisia să transmită Parlamentului procesul-verbal și concluziile reuniunilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului, precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din noul protocol; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să transmită Parlamentului procesul-verbal și concluziile reuniunilor comisiei mixte prevăzute la articolul 9 din Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului, precum și programul sectorial multianual menționat la articolul 3 din noul protocol;

| 3. | invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de inițierea negocierilor în vederea reînnoirii acestuia, un raport complet privind punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în cursul ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de inițierea negocierilor în vederea reînnoirii acestuia, un raport complet privind punerea sa în aplicare;

| 4. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în ultimii ani ai protocolului anterior, s-a înregistrat o creștere semnificativă a capturilor deferitelor specii de rechini; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la acțiunile întreprinse de către comisia mixtă în urma studiului bazat pe date științifice ce urmează a fi efectuat în temeiul articolului 4 alineatul (6) din anexa la protocol, pentru a avea garanții că această resursă de pescuit este exploatată într-un mod sustenabil și responsabil; subliniază că și Parlamentul ar trebui să fie informat cu privire la cifrele obținute în privința stocurilor de rechini; |
| --- | --- |

4.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în ultimii ani ai protocolului anterior, s-a înregistrat o creștere semnificativă a capturilor deferitelor specii de rechini; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la acțiunile întreprinse de către comisia mixtă în urma studiului bazat pe date științifice ce urmează a fi efectuat în temeiul articolului 4 alineatul (6) din anexa la protocol, pentru a avea garanții că această resursă de pescuit este exploatată într-un mod sustenabil și responsabil; subliniază că și Parlamentul ar trebui să fie informat cu privire la cifrele obținute în privința stocurilor de rechini;

| 5. | invită Comisia și Consiliul, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul prompt și complet pe parcursul tuturor etapelor procedurii referitoare la protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia și Consiliul, în cadrul competențelor lor respective, să informeze Parlamentul prompt și complet pe parcursul tuturor etapelor procedurii referitoare la protocol și la reînnoirea sa, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 6. | solicită Comisiei să evalueze dacă navele care își desfășoară activitatea în temeiul dispozițiilor prezentului protocol au respectat cerințele de raportare relevante; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să evalueze dacă navele care își desfășoară activitatea în temeiul dispozițiilor prezentului protocol au respectat cerințele de raportare relevante;

| 7. | solicită Comisiei să informeze anual Parlamentul cu privire la acordurile internaționale suplimentare ale Capului Verde, astfel încât Parlamentul să poată supraveghea toate activitățile de pescuit din regiune, inclusiv cele care ar putea fi contrare politicii europene în domeniul pescuitului, cum ar fi practica de îndepărtare a înotătoarelor rechinilor; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să informeze anual Parlamentul cu privire la acordurile internaționale suplimentare ale Capului Verde, astfel încât Parlamentul să poată supraveghea toate activitățile de pescuit din regiune, inclusiv cele care ar putea fi contrare politicii europene în domeniul pescuitului, cum ar fi practica de îndepărtare a înotătoarelor rechinilor;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite această rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Capului Verde. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite această rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Capului Verde.

---

(1)  JO L 369, 24.12.2014, p. 1.

(2)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2015)0300.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/120

---

P8_TA(2015)0304

Protocolul de modificare a Acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (rezoluție)

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

(2017/C 316/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06040/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06040/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0077/2015),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la situația actuală a Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD) și a pregătirilor pentru cea de-a noua Conferință ministerială a OMC (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la situația actuală a Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD) și a pregătirilor pentru cea de-a noua Conferință ministerială a OMC (1),

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE referitoare la integrarea regională și modernizarea serviciilor vamale în scopul dezvoltării durabile în țările ACP, în cooperare cu UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE referitoare la integrarea regională și modernizarea serviciilor vamale în scopul dezvoltării durabile în țările ACP, în cooperare cu UE (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă în perioada ulterioară anului 2015” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă în perioada ulterioară anului 2015” (3),

| — | având în vedere concluziile celei de a noua Conferințe ministeriale a OMC, organizată în luna decembrie 2013, în Indonezia, precum și acordul la care s-a ajuns acolo privind facilitarea comerțului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de a noua Conferințe ministeriale a OMC, organizată în luna decembrie 2013, în Indonezia, precum și acordul la care s-a ajuns acolo privind facilitarea comerțului (4),

| — | având în vedere declarația Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 27 noiembrie 2014 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 27 noiembrie 2014 (5),

| — | având în vedere raportul OCDE din februarie 2014 intitulat „Acordul OMC privind facilitarea comerțului – impactul potențial asupra costurilor comerciale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE din februarie 2014 intitulat „Acordul OMC privind facilitarea comerțului – impactul potențial asupra costurilor comerciale”,

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 9 septembrie 2015 (6) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 9 septembrie 2015 (6) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0238/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0238/2015),

| A. | întrucât facilitarea comerțului este o atribuție care le revine, în special, autorităților naționale, însă nu există niciun dubiu cu privire la faptul că, în multe domenii, cooperarea multilaterală poate mări câștigurile și reduce costurile; |
| --- | --- |

A.

întrucât facilitarea comerțului este o atribuție care le revine, în special, autorităților naționale, însă nu există niciun dubiu cu privire la faptul că, în multe domenii, cooperarea multilaterală poate mări câștigurile și reduce costurile;

| B. | întrucât două treimi dintre membrii OMC trebuie să ratifice Acordul privind facilitarea comerțului (acordul AFC) pentru ca acesta să poată intra în vigoare; întrucât, în acest sens, solicită tuturor membrilor OMC să garanteze intrarea în vigoare a acordului cât mai curând posibil și în special înainte de cea de a zecea Conferință ministerială a OMC (MC10), care va avea loc la Nairobi în luna decembrie 2015; |
| --- | --- |

B.

întrucât două treimi dintre membrii OMC trebuie să ratifice Acordul privind facilitarea comerțului (acordul AFC) pentru ca acesta să poată intra în vigoare; întrucât, în acest sens, solicită tuturor membrilor OMC să garanteze intrarea în vigoare a acordului cât mai curând posibil și în special înainte de cea de a zecea Conferință ministerială a OMC (MC10), care va avea loc la Nairobi în luna decembrie 2015;

| C. | întrucât unele dintre marile economii emergente, cum ar fi China, Brazilia și India, nu vor solicita asistență tehnică; întrucât acest lucru trebuie salutat, deoarece indică faptul că asistența disponibilă ajunge la cei care au cea mai mare nevoie de ea; |
| --- | --- |

C.

întrucât unele dintre marile economii emergente, cum ar fi China, Brazilia și India, nu vor solicita asistență tehnică; întrucât acest lucru trebuie salutat, deoarece indică faptul că asistența disponibilă ajunge la cei care au cea mai mare nevoie de ea;

| D. | întrucât UE depune eforturi susținute pentru asigurarea coerenței între diferitele sale politici (comercială, de cooperare, privind ajutoarele umanitare etc.); întrucât aceste politici trebuie să fie transversale și să fie evaluate pe baza unor studii de impact; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE depune eforturi susținute pentru asigurarea coerenței între diferitele sale politici (comercială, de cooperare, privind ajutoarele umanitare etc.); întrucât aceste politici trebuie să fie transversale și să fie evaluate pe baza unor studii de impact;

| E. | întrucât UE s-a angajat să promoveze comerțul liber, echitabil și deschis, care este echilibrat și spre beneficiul tuturor; întrucât OMC reprezintă cadrul natural pentru continuarea și reafirmarea acestor principii; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE s-a angajat să promoveze comerțul liber, echitabil și deschis, care este echilibrat și spre beneficiul tuturor; întrucât OMC reprezintă cadrul natural pentru continuarea și reafirmarea acestor principii;

| F. | întrucât UE și statele sale membre sunt principalii donatori de ajutoare din lume; întrucât asistența financiară pentru punerea în aplicare a AFC este o măsură din cadrul inițiativei ajutorului pentru comerț și nu ar trebui să aibă niciun impact asupra cotei din cadrul financiar multianual (CFM) dedicate ajutorului oficial pentru dezvoltare (AOD), |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și statele sale membre sunt principalii donatori de ajutoare din lume; întrucât asistența financiară pentru punerea în aplicare a AFC este o măsură din cadrul inițiativei ajutorului pentru comerț și nu ar trebui să aibă niciun impact asupra cotei din cadrul financiar multianual (CFM) dedicate ajutorului oficial pentru dezvoltare (AOD),

| 1. | salută concluziile celei de a noua Conferințe ministeriale a OMC, organizată în luna decembrie 2013, în cadrul căreia 160 de membri ai OMC au încheiat negocierile referitoare la AFC; consideră că AFC constituie o etapă importantă, deoarece este primul acord multilateral de la instituirea OMC în 1995 și va crea un proiect pentru modernizarea vămilor în rândul celor 161 de membri ai OMC; |
| --- | --- |

1.

salută concluziile celei de a noua Conferințe ministeriale a OMC, organizată în luna decembrie 2013, în cadrul căreia 160 de membri ai OMC au încheiat negocierile referitoare la AFC; consideră că AFC constituie o etapă importantă, deoarece este primul acord multilateral de la instituirea OMC în 1995 și va crea un proiect pentru modernizarea vămilor în rândul celor 161 de membri ai OMC;

| 2. | subliniază faptul că UE este în continuare în favoarea implementării integrale și cu fidelitate a deciziilor cuprinse în pachetul de la Bali de către toți membrii OMC, fapt ce ar permite îndreptarea atenției către încheierea cu succes a negocierilor în cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD); |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că UE este în continuare în favoarea implementării integrale și cu fidelitate a deciziilor cuprinse în pachetul de la Bali de către toți membrii OMC, fapt ce ar permite îndreptarea atenției către încheierea cu succes a negocierilor în cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD);

| 3. | recunoaște beneficiile pe care implementarea acestui acord le va aduce pentru țările în curs de dezvoltare, dată fiind contribuția pe care o va aduce la crearea unui mediu mai favorabil pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri; subliniază, în special, faptul că acordul, în cazul în care este implementat pe deplin, ar trebui să reducă incertitudinea în ce privește condițiile de intrare pe piață și costurile comerciale cu 12,5 % - 17,5 % (potrivit unor estimări cum ar fi cele ale OCDE), permițând, astfel, consumatorilor să aibă acces la o gamă mai largă și mai ieftină de produse și întreprinderilor să pătrundă pe noi piețe și să își îmbunătățească competitivitatea prin creșterea eficienței și prin reducerea birocrației inutile și a costurilor asociate; |
| --- | --- |

3.

recunoaște beneficiile pe care implementarea acestui acord le va aduce pentru țările în curs de dezvoltare, dată fiind contribuția pe care o va aduce la crearea unui mediu mai favorabil pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri; subliniază, în special, faptul că acordul, în cazul în care este implementat pe deplin, ar trebui să reducă incertitudinea în ce privește condițiile de intrare pe piață și costurile comerciale cu 12,5 % - 17,5 % (potrivit unor estimări cum ar fi cele ale OCDE), permițând, astfel, consumatorilor să aibă acces la o gamă mai largă și mai ieftină de produse și întreprinderilor să pătrundă pe noi piețe și să își îmbunătățească competitivitatea prin creșterea eficienței și prin reducerea birocrației inutile și a costurilor asociate;

| 4. | subliniază faptul că implementarea acestui acord, în special din partea țărilor în curs de dezvoltare, va duce la o armonizare și o simplificare a procedurilor legate de schimburile comerciale; evidențiază modalitatea în care acest acord ar putea crea noi oportunități pentru o utilizare extinsă a tehnologiilor inovatoare și a sistemelor electronice, printre care sisteme de plată electronică, portaluri comerciale naționale și ghișee unice; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că implementarea acestui acord, în special din partea țărilor în curs de dezvoltare, va duce la o armonizare și o simplificare a procedurilor legate de schimburile comerciale; evidențiază modalitatea în care acest acord ar putea crea noi oportunități pentru o utilizare extinsă a tehnologiilor inovatoare și a sistemelor electronice, printre care sisteme de plată electronică, portaluri comerciale naționale și ghișee unice;

| 5. | solicită tuturor membrilor OMC să încerce să găsească o soluție fără întârziere pentru implementarea pachetului de la Bali în toate aspectele sale, inclusiv reducerea subvențiilor care denaturează schimburile comerciale, astfel încât ADD să poată fi încheiată pentru cea de a zecea Conferință ministerială a OMC; |
| --- | --- |

5.

solicită tuturor membrilor OMC să încerce să găsească o soluție fără întârziere pentru implementarea pachetului de la Bali în toate aspectele sale, inclusiv reducerea subvențiilor care denaturează schimburile comerciale, astfel încât ADD să poată fi încheiată pentru cea de a zecea Conferință ministerială a OMC;

| 6. | subliniază importanța acestui acord din perspectiva dezvoltării, ținând cont de faptul că se aplică tratamentul special și diferențiat prin care țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate pot decide momentul în care diferitele dispoziții vor fi aplicate și pentru care dintre acestea va fi necesară asistență tehnică; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța acestui acord din perspectiva dezvoltării, ținând cont de faptul că se aplică tratamentul special și diferențiat prin care țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate pot decide momentul în care diferitele dispoziții vor fi aplicate și pentru care dintre acestea va fi necesară asistență tehnică;

| 7. | subliniază că beneficiile ce vor decurge din acord vor depinde de gradul și de perioada de implementare a acestuia; consideră că o implementare deplină și fidelă care reflectă prioritățile și preocupările țărilor în curs de dezvoltare în cadrul ADD va aduce beneficii maxime tuturor semnatarilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază că beneficiile ce vor decurge din acord vor depinde de gradul și de perioada de implementare a acestuia; consideră că o implementare deplină și fidelă care reflectă prioritățile și preocupările țărilor în curs de dezvoltare în cadrul ADD va aduce beneficii maxime tuturor semnatarilor;

| 8. | subliniază că acordul prevede dispoziții obligatorii și dispoziții neobligatorii de orientare; solicită tuturor membrilor OMC să facă tot posibilul pentru a implementa ambele tipuri de dispoziții, pentru a obține o reducere mai mare a costurilor comerciale; |
| --- | --- |

8.

subliniază că acordul prevede dispoziții obligatorii și dispoziții neobligatorii de orientare; solicită tuturor membrilor OMC să facă tot posibilul pentru a implementa ambele tipuri de dispoziții, pentru a obține o reducere mai mare a costurilor comerciale;

| 9. | subliniază că o serie de cerințe cuprinse în acord, mai ales cele privind transparența, automatizarea intrărilor și a plății drepturilor, pot constitui mijloace eficiente de combatere a corupției la frontiere; solicită o mai bună cooperare între autoritățile vamale și subliniază că mai multă transparență va duce la un nivel mai ridicat de securitate și va reprezenta un stimulent puternic pentru intensificarea comerțului și va garanta controale vamale mai eficiente; |
| --- | --- |

9.

subliniază că o serie de cerințe cuprinse în acord, mai ales cele privind transparența, automatizarea intrărilor și a plății drepturilor, pot constitui mijloace eficiente de combatere a corupției la frontiere; solicită o mai bună cooperare între autoritățile vamale și subliniază că mai multă transparență va duce la un nivel mai ridicat de securitate și va reprezenta un stimulent puternic pentru intensificarea comerțului și va garanta controale vamale mai eficiente;

| 10. | sprijină pe deplin inițiativa UE privind oferirea unei finanțări în valoare de 400 de milioane EUR pe o perioadă de cinci ani pentru a sprijini reforme pentru facilitarea schimburilor comerciale și proiecte cum ar fi îmbunătățirea sistemelor vamale ale țărilor în curs de dezvoltare și ale țărilor cel mai puțin dezvoltate; reamintește că această finanțare, care va fi în cea mai mare parte asigurată prin intermediul alocărilor din cadrul programelor indicative regionale destinate integrării economice regionale, face parte din mult mai vasta inițiativă a UE ajutorul pentru comerț (granturi UE în valoare de 3,5 miliarde de euro în 2013) și necesită în acest sens furnizarea periodică de informații către Parlamentul European și statele membre; |
| --- | --- |

10.

sprijină pe deplin inițiativa UE privind oferirea unei finanțări în valoare de 400 de milioane EUR pe o perioadă de cinci ani pentru a sprijini reforme pentru facilitarea schimburilor comerciale și proiecte cum ar fi îmbunătățirea sistemelor vamale ale țărilor în curs de dezvoltare și ale țărilor cel mai puțin dezvoltate; reamintește că această finanțare, care va fi în cea mai mare parte asigurată prin intermediul alocărilor din cadrul programelor indicative regionale destinate integrării economice regionale, face parte din mult mai vasta inițiativă a UE ajutorul pentru comerț (granturi UE în valoare de 3,5 miliarde de euro în 2013) și necesită în acest sens furnizarea periodică de informații către Parlamentul European și statele membre;

| 11. | subliniază, cu toate acestea, că această finanțare ar trebui să fie foarte bine coordonată cu finanțarea provenită de la alți donatori internaționali, cum ar fi UNCTAD, OMC și Banca Mondială; subliniază că ar trebui evitată duplicarea, ca și birocrația excesivă pentru țările solicitante, care ar putea avea un efect descurajator pentru cei care solicită asistență; |
| --- | --- |

11.

subliniază, cu toate acestea, că această finanțare ar trebui să fie foarte bine coordonată cu finanțarea provenită de la alți donatori internaționali, cum ar fi UNCTAD, OMC și Banca Mondială; subliniază că ar trebui evitată duplicarea, ca și birocrația excesivă pentru țările solicitante, care ar putea avea un efect descurajator pentru cei care solicită asistență;

| 12. | solicită, de asemenea, o cooperare strânsă cu organizațiile specializate, cum ar fi Organizația Mondială a Vămilor (WCO), care pot furniza o expertiză practică și tehnică valoroasă de la caz la caz, favorizând dezvoltarea și consolidarea capacităților în acest domeniu de aplicare; subliniază că în special țările cel mai puțin dezvoltate pot valorifica la maximum oportunitățile comerciale create de AFC; |
| --- | --- |

12.

solicită, de asemenea, o cooperare strânsă cu organizațiile specializate, cum ar fi Organizația Mondială a Vămilor (WCO), care pot furniza o expertiză practică și tehnică valoroasă de la caz la caz, favorizând dezvoltarea și consolidarea capacităților în acest domeniu de aplicare; subliniază că în special țările cel mai puțin dezvoltate pot valorifica la maximum oportunitățile comerciale create de AFC;

| 13. | subliniază rolul esențial pe care îl pot avea delegațiile UE din lumea întreagă, care pot coopera pe teren cu țările în curs de dezvoltare și cu țările cel mai puțin dezvoltate și solicită implicarea în cea mai mare măsură a acestor delegații în furnizarea asistenței tehnice; |
| --- | --- |

13.

subliniază rolul esențial pe care îl pot avea delegațiile UE din lumea întreagă, care pot coopera pe teren cu țările în curs de dezvoltare și cu țările cel mai puțin dezvoltate și solicită implicarea în cea mai mare măsură a acestor delegații în furnizarea asistenței tehnice;

| 14. | solicită Comisiei să depună toate eforturile pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate în procesul de implementare a angajamentelor acestora, ținând cont de nevoia de flexibilitate pentru implementarea obligațiilor din cadrul acestui acord; subliniază că finanțarea pentru consolidarea capacităților ar trebui acordată în funcție de beneficiar și pe baza unei evaluări corecte a nevoilor; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să depună toate eforturile pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate în procesul de implementare a angajamentelor acestora, ținând cont de nevoia de flexibilitate pentru implementarea obligațiilor din cadrul acestui acord; subliniază că finanțarea pentru consolidarea capacităților ar trebui acordată în funcție de beneficiar și pe baza unei evaluări corecte a nevoilor;

| 15. | recomandă organizațiilor internaționale și partenerilor țărilor în curs de dezvoltare și țărilor cel mai puțin dezvoltate să colaboreze îndeaproape în cadrul procesului de implementare a dispozițiilor din categoriile C, pentru a le pune în aplicare în cel mai scurt timp posibil; |
| --- | --- |

15.

recomandă organizațiilor internaționale și partenerilor țărilor în curs de dezvoltare și țărilor cel mai puțin dezvoltate să colaboreze îndeaproape în cadrul procesului de implementare a dispozițiilor din categoriile C, pentru a le pune în aplicare în cel mai scurt timp posibil;

| 16. | recunoaște că există încă diferențe semnificative între procedurile la frontieră din țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare și că infrastructura inadecvată, managementul vamal ineficient, cazurile de corupție și birocrația excesivă încetinesc comerțul; recunoaște că AFC și procesul de liberalizare a comerțului au obiectivul comun de a reduce costurile de comercializare pentru a stimula activitatea economică; |
| --- | --- |

16.

recunoaște că există încă diferențe semnificative între procedurile la frontieră din țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare și că infrastructura inadecvată, managementul vamal ineficient, cazurile de corupție și birocrația excesivă încetinesc comerțul; recunoaște că AFC și procesul de liberalizare a comerțului au obiectivul comun de a reduce costurile de comercializare pentru a stimula activitatea economică;

| 17. | reamintește că pentru multe țări în curs de dezvoltare facilitarea schimburilor comerciale va fi principala sursă de câștiguri în cadrul ADD; salută gama largă de dispoziții privind tratamentul special și diferențiat pentru țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate; sugerează că această nouă abordare, care constă în asumarea angajamentelor și planificarea acestora în funcție de capacitatea țărilor, ar trebui să servească drept model pentru viitoarele acorduri; |
| --- | --- |

17.

reamintește că pentru multe țări în curs de dezvoltare facilitarea schimburilor comerciale va fi principala sursă de câștiguri în cadrul ADD; salută gama largă de dispoziții privind tratamentul special și diferențiat pentru țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate; sugerează că această nouă abordare, care constă în asumarea angajamentelor și planificarea acestora în funcție de capacitatea țărilor, ar trebui să servească drept model pentru viitoarele acorduri;

| 18. | recunoaște că experiența sectorului privat poate avea un rol central în promovarea măsurilor de facilitare a comerțului și în acordarea de asistență și de sprijin aplicării acordului în țările în curs de dezvoltare; ia act de o inițiativă planificată a USAID pentru o alianță între actori publici și privați în acest scop; invită Comisia să încurajeze implicarea sectorului privat și să exploreze posibilități de parteneriate cu industriile europene în sprijinul aplicării acordului; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că experiența sectorului privat poate avea un rol central în promovarea măsurilor de facilitare a comerțului și în acordarea de asistență și de sprijin aplicării acordului în țările în curs de dezvoltare; ia act de o inițiativă planificată a USAID pentru o alianță între actori publici și privați în acest scop; invită Comisia să încurajeze implicarea sectorului privat și să exploreze posibilități de parteneriate cu industriile europene în sprijinul aplicării acordului;

| 19. | recunoaște că punerea în aplicare a reformelor de facilitare a comerțului aduce beneficii extinse în sensul dezvoltării; constată, în acest context, rolul esențial pe care îl pot avea vămile în facilitarea deplasării prompte a transporturilor de ajutoare în caz de dezastre; subliniază că asistența umanitară de urgență ar trebui să beneficieze de proceduri vamale simplificate pentru ca livrările de ajutoare să se facă mai rapid și, de asemenea, să fie scutite de taxe și impozite; |
| --- | --- |

19.

recunoaște că punerea în aplicare a reformelor de facilitare a comerțului aduce beneficii extinse în sensul dezvoltării; constată, în acest context, rolul esențial pe care îl pot avea vămile în facilitarea deplasării prompte a transporturilor de ajutoare în caz de dezastre; subliniază că asistența umanitară de urgență ar trebui să beneficieze de proceduri vamale simplificate pentru ca livrările de ajutoare să se facă mai rapid și, de asemenea, să fie scutite de taxe și impozite;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Organizației Mondiale a Comerțului. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Organizației Mondiale a Comerțului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0511.

(2)  JO C 345, 2.10.2014, p. 28.

(3)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 5 februarie 2015 (COM(2015)0044).

(4)  Declarația ministerială de la Bali (WT/MIN(13)/DEC); Decizia ministerială de la Bali referitoare la acordul privind facilitarea comerțului (WT/MIN(13)/36 sau WT/L/911 din 11 decembrie 2013). https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balipackage_e.htm

(5)  Protocolul de modificare a Acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului WT/L/940 din 28 noiembrie 2014.

(6)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2015)0303.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/124 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/124

---

P8_TA(2015)0307

Dimensiunea urbană a politicilor UE

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la dimensiunea urbană a politicilor UE (2014/2213(INI))

(2017/C 316/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind monitorizarea Agendei teritoriale și a Cartei de la Leipzig: spre un program european de acțiune pentru dezvoltare spațială și coeziune teritorială (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind monitorizarea Agendei teritoriale și a Cartei de la Leipzig: spre un program european de acțiune pentru dezvoltare spațială și coeziune teritorială (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iulie 2014 intitulată „Dimensiunea urbană a politicilor UE – Principalele caracteristici ale unei agende urbane a UE” (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iulie 2014 intitulată „Dimensiunea urbană a politicilor UE – Principalele caracteristici ale unei agende urbane a UE” (COM(2014)0490),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iunie 2014 intitulată „Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) – Situația actuală și perspective” (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iunie 2014 intitulată „Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) – Situația actuală și perspective” (COM(2014)0368),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iulie 2012 intitulată „Parteneriatul european pentru inovare privind orașele și comunitățile inteligente” (C(2012)4701), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iulie 2012 intitulată „Parteneriatul european pentru inovare privind orașele și comunitățile inteligente” (C(2012)4701),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 1998 privind dezvoltarea urbană durabilă în Uniunea Europeană: un cadru de acțiune (COM(1998)0605), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 1998 privind dezvoltarea urbană durabilă în Uniunea Europeană: un cadru de acțiune (COM(1998)0605),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 1997 intitulată „Către o agendă urbană în Uniunea Europeană” (COM(1997)0197), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 1997 intitulată „Către o agendă urbană în Uniunea Europeană” (COM(1997)0197),

| — | având în vedere cel de al șaselea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și orașele UE”, iulie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al șaselea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și orașele UE”, iulie 2014,

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Orașele de mâine: investind în Europa”, Bruxelles, 17-18 februarie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Orașele de mâine: investind în Europa”, Bruxelles, 17-18 februarie 2014,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 2014 intitulat „Viitorul digital – o călătorie către viziunile și provocările în materie de politică, orașele, satele și comunitățile din 2050”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 2014 intitulat „Viitorul digital – o călătorie către viziunile și provocările în materie de politică, orașele, satele și comunitățile din 2050”,

| — | având în vedere raportul Comisiei publicat la Bruxelles, în octombrie 2011, intitulat „Orașele viitorului – provocări, perspective, căi de urmat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei publicat la Bruxelles, în octombrie 2011, intitulat „Orașele viitorului – provocări, perspective, căi de urmat”,

| — | având în vedere declarația miniștrilor „Către o agendă urbană a UE”, adoptată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili de coeziunea teritorială și aspectele urbane din 10 iunie 2015 de la Riga, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor „Către o agendă urbană a UE”, adoptată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili de coeziunea teritorială și aspectele urbane din 10 iunie 2015 de la Riga,

| — | având în vedere concluziile Consiliului adoptate la Bruxelles la 19 noiembrie 2014 cu privire la cel de al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului adoptate la Bruxelles la 19 noiembrie 2014 cu privire la cel de al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică,

| — | având în vedere concluziile Președinției adoptate la reuniunea informală a miniștrilor responsabili de politica de coeziune care a avut loc la Atena în perioada 24-25 aprilie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției adoptate la reuniunea informală a miniștrilor responsabili de politica de coeziune care a avut loc la Atena în perioada 24-25 aprilie 2014,

| — | având în vedere Concluziile Președinției poloneze privind dimensiunea teritorială a politicilor UE și viitoarea politică de coeziune, adoptate în cadrul reuniunii informale a miniștrilor responsabili de politica de coeziune și de dezvoltarea teritorială și urbană a UE, desfășurată la 24 și 25 noiembrie 2011 la Poznan, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Președinției poloneze privind dimensiunea teritorială a politicilor UE și viitoarea politică de coeziune, adoptate în cadrul reuniunii informale a miniștrilor responsabili de politica de coeziune și de dezvoltarea teritorială și urbană a UE, desfășurată la 24 și 25 noiembrie 2011 la Poznan,

| — | având în vedere Agenda teritorială a UE 2020, convenită în cadrul reuniunii ministeriale informale a miniștrilor responsabili de amenajare spațială și dezvoltare teritorială desfășurată la 19 mai 2011 la Gödöllő, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda teritorială a UE 2020, convenită în cadrul reuniunii ministeriale informale a miniștrilor responsabili de amenajare spațială și dezvoltare teritorială desfășurată la 19 mai 2011 la Gödöllő,

| — | având în vedere Declarația de la Toledo adoptată în cadrul reuniunii informale a Consiliului de miniștri privind dezvoltarea urbană, desfășurate la Toledo la 22 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Toledo adoptată în cadrul reuniunii informale a Consiliului de miniștri privind dezvoltarea urbană, desfășurate la Toledo la 22 iunie 2010,

| — | având în vedere Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile, adoptată în cadrul reuniunii informale a Consiliului de miniștri privind dezvoltarea urbană, desfășurate la Leipzig la 24 și 25 mai 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile, adoptată în cadrul reuniunii informale a Consiliului de miniștri privind dezvoltarea urbană, desfășurate la Leipzig la 24 și 25 mai 2007,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 25 iunie 2014 intitulat „Pentru o abordare integrată a politicii urbane în Uniunea Europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 25 iunie 2014 intitulat „Pentru o abordare integrată a politicii urbane în Uniunea Europeană”,

| — | având în vedere avizul din 23 aprilie 2015 al Comitetului Economic și Social European (CESE) privind Comunicarea Comisiei intitulată „Dimensiunea urbană a politicilor UE – Principalele caracteristici ale unei agende urbane a UE” (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 23 aprilie 2015 al Comitetului Economic și Social European (CESE) privind Comunicarea Comisiei intitulată „Dimensiunea urbană a politicilor UE – Principalele caracteristici ale unei agende urbane a UE” (COM(2014)0490),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0218/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0218/2015),

| A. | întrucât, în 2014, jumătate din populația lumii (6) și 72 % din populația Europei trăiau în zone urbane (7) și întrucât, înainte de anul 2050, aproape 80 % din populația mondială va locui în zone urbane (8); |
| --- | --- |

A.

întrucât, în 2014, jumătate din populația lumii (6) și 72 % din populația Europei trăiau în zone urbane (7) și întrucât, înainte de anul 2050, aproape 80 % din populația mondială va locui în zone urbane (8);

| B. | întrucât „zonele urbane funcționale” din UE cuprind o structură policentrică unică clădită în jurul unor orașe și zone învecinate mari, mijlocii și mici, astfel încât depășesc frontierele administrative tradiționale, înglobând diferite teritorii legate între ele prin intermediul provocărilor economice, sociale, de mediu și demografice cu care se confruntă; |
| --- | --- |

B.

întrucât „zonele urbane funcționale” din UE cuprind o structură policentrică unică clădită în jurul unor orașe și zone învecinate mari, mijlocii și mici, astfel încât depășesc frontierele administrative tradiționale, înglobând diferite teritorii legate între ele prin intermediul provocărilor economice, sociale, de mediu și demografice cu care se confruntă;

| C. | întrucât orașele și zonele urbane funcționale, cum ar fi zonele metropolitane, nu numai că joacă un rol important în democrația participativă, dar reprezintă pilonii economici esențiali și motoarele creatoare de locuri de muncă ale UE, având în vedere faptul că inovarea și activitățile economice noi își au adeseori originea în orașe; întrucât acestea sunt un atu important al UE în relațiile sale cu alte părți ale lumii, dar reprezintă, de asemenea, zone-cheie în care trebuie depășite obstacolele din calea creșterii economice și a ocupării forței de muncă și în care trebuie combătute excluziunea socială (de exemplu problema integrării pe piața muncii a tinerilor slab calificați), lipsa accesibilității și degradarea mediului; |
| --- | --- |

C.

întrucât orașele și zonele urbane funcționale, cum ar fi zonele metropolitane, nu numai că joacă un rol important în democrația participativă, dar reprezintă pilonii economici esențiali și motoarele creatoare de locuri de muncă ale UE, având în vedere faptul că inovarea și activitățile economice noi își au adeseori originea în orașe; întrucât acestea sunt un atu important al UE în relațiile sale cu alte părți ale lumii, dar reprezintă, de asemenea, zone-cheie în care trebuie depășite obstacolele din calea creșterii economice și a ocupării forței de muncă și în care trebuie combătute excluziunea socială (de exemplu problema integrării pe piața muncii a tinerilor slab calificați), lipsa accesibilității și degradarea mediului;

| D. | întrucât orașele și zonele urbane funcționale și regiunile sunt răspunzătoare pentru cea mai mare parte din consumul de energie și din emisiile de gaze cu efect de seră în UE; întrucât, pe de altă parte, acestea joacă un rol-cheie în obținerea unei eficiențe și autosuficiențe energetice mai mari, precum și în dezvoltarea de noi inițiative (precum noile forme de activitate economică) care să favorizeze mobilitatea urbană și sistemele de transport competitive și ecologice, promovând astfel creșterea economică, ocuparea forței de muncă, coeziunea socială și teritorială, sănătatea, siguranța și securitatea; |
| --- | --- |

D.

întrucât orașele și zonele urbane funcționale și regiunile sunt răspunzătoare pentru cea mai mare parte din consumul de energie și din emisiile de gaze cu efect de seră în UE; întrucât, pe de altă parte, acestea joacă un rol-cheie în obținerea unei eficiențe și autosuficiențe energetice mai mari, precum și în dezvoltarea de noi inițiative (precum noile forme de activitate economică) care să favorizeze mobilitatea urbană și sistemele de transport competitive și ecologice, promovând astfel creșterea economică, ocuparea forței de muncă, coeziunea socială și teritorială, sănătatea, siguranța și securitatea;

| E. | întrucât în unele orașe se constată o îmbătrânire și un declin al populației și apar probleme din cauza anvergurii facilităților și serviciilor publice oferite, în timp ce altele au o populație în creștere, lucru care mărește presiunea exercitată asupra facilităților existente și a serviciilor publice (de exemplu, în educație) și exacerbează alte probleme precum șomajul (în rândul tinerilor), excluziunea socială, aglomerarea traficului, expansiunea urbană și poluarea, ceea ce crește semnificativ timpul de deplasare și reduce calitatea vieții pentru numeroși europeni; |
| --- | --- |

E.

întrucât în unele orașe se constată o îmbătrânire și un declin al populației și apar probleme din cauza anvergurii facilităților și serviciilor publice oferite, în timp ce altele au o populație în creștere, lucru care mărește presiunea exercitată asupra facilităților existente și a serviciilor publice (de exemplu, în educație) și exacerbează alte probleme precum șomajul (în rândul tinerilor), excluziunea socială, aglomerarea traficului, expansiunea urbană și poluarea, ceea ce crește semnificativ timpul de deplasare și reduce calitatea vieții pentru numeroși europeni;

| F. | întrucât unele dintre provocările principale cu care se confruntă orașele, legate de dezvoltarea economică și socială, schimbările climatice, transport și schimbările demografice pot fi abordate numai prin parteneriate între orașe și zonele din împrejurimi; întrucât expansiunea zonelor interconectate în ultimii ani, ca urmare a evoluțiilor în domeniul transportului și al comunicării în special, creează nevoia dezvoltării de instrumente pentru promovarea conectivității; |
| --- | --- |

F.

întrucât unele dintre provocările principale cu care se confruntă orașele, legate de dezvoltarea economică și socială, schimbările climatice, transport și schimbările demografice pot fi abordate numai prin parteneriate între orașe și zonele din împrejurimi; întrucât expansiunea zonelor interconectate în ultimii ani, ca urmare a evoluțiilor în domeniul transportului și al comunicării în special, creează nevoia dezvoltării de instrumente pentru promovarea conectivității;

| G. | întrucât inițiativele de politică ale UE au un impact direct sau indirect asupra dezvoltării sustenabile a orașelor și a politicii urbane; |
| --- | --- |

G.

întrucât inițiativele de politică ale UE au un impact direct sau indirect asupra dezvoltării sustenabile a orașelor și a politicii urbane;

| H. | întrucât aproximativ 70 % din politicile și legislația UE sunt puse în aplicare la nivel local și regional; |
| --- | --- |

H.

întrucât aproximativ 70 % din politicile și legislația UE sunt puse în aplicare la nivel local și regional;

| I. | întrucât ar trebui asigurată o mai mare coerență între diferitele inițiative de politică și programele de subvenționare prin valorificarea deplină a cadrului strategic comun (titlul II capitolul I articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 – Regulamentul privind dispozițiile comune) și printr-o coordonare mai bună a politicilor la nivelul părților interesate și al diferitelor niveluri de guvernanță, deoarece abordarea sectorială în cadrul politicilor UE poate produce acte legislative și politici care nu sunt în favoarea zonelor urbane; |
| --- | --- |

I.

întrucât ar trebui asigurată o mai mare coerență între diferitele inițiative de politică și programele de subvenționare prin valorificarea deplină a cadrului strategic comun (titlul II capitolul I articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 – Regulamentul privind dispozițiile comune) și printr-o coordonare mai bună a politicilor la nivelul părților interesate și al diferitelor niveluri de guvernanță, deoarece abordarea sectorială în cadrul politicilor UE poate produce acte legislative și politici care nu sunt în favoarea zonelor urbane;

| J. | întrucât în 1997 Comisia a publicat o comunicare privind agenda urbană a UE (9), însă rolul orașelor europene în cadrul procesului de elaborare a politicilor UE face încă obiectul discuțiilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât în 1997 Comisia a publicat o comunicare privind agenda urbană a UE (9), însă rolul orașelor europene în cadrul procesului de elaborare a politicilor UE face încă obiectul discuțiilor;

| K. | întrucât, în trecut, Parlamentul a sprijinit propunerea Comisiei de a prezenta o „agendă urbană” care să reprezinte cadrul viitoarei politici urbane la nivel european; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în trecut, Parlamentul a sprijinit propunerea Comisiei de a prezenta o „agendă urbană” care să reprezinte cadrul viitoarei politici urbane la nivel european;

| L. | întrucât subsidiaritatea, astfel cum este definită în TFUE, precum și guvernanța pe mai multe niveluri bazată pe acțiunea coordonată a UE, a statelor membre și a autorităților regionale și locale și principiul parteneriatului sunt elemente esențiale pentru punerea în aplicare corectă a tuturor politicilor UE și întrucât mobilizarea resurselor și competențelor autorităților locale și regionale ar trebui să fie consolidată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

L.

întrucât subsidiaritatea, astfel cum este definită în TFUE, precum și guvernanța pe mai multe niveluri bazată pe acțiunea coordonată a UE, a statelor membre și a autorităților regionale și locale și principiul parteneriatului sunt elemente esențiale pentru punerea în aplicare corectă a tuturor politicilor UE și întrucât mobilizarea resurselor și competențelor autorităților locale și regionale ar trebui să fie consolidată în mod corespunzător;

| M. | întrucât Regulamentul privind Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) [Regulamentul (UE) nr. 1301/2013] consolidează dimensiunea urbană a fondurilor structurale și de investiții europene (FESI) prin alocarea a cel puțin 5 % din sprijinul financiar pentru acțiuni integrate vizând dezvoltarea urbană sustenabilă, prin delegarea de sarcini manageriale către autoritățile urbane, în special încredințându-le mai multe responsabilități cel puțin în selectarea operațiunilor, prin crearea unor instrumente precum investițiile teritoriale integrate (ITI), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC), prin alocarea unui buget specific pentru „acțiuni inovatoare” în scopul verificării unor noi soluții în legătură cu dezvoltarea urbană sustenabilă și prin crearea unei rețele de dezvoltare urbană; |
| --- | --- |

M.

întrucât Regulamentul privind Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) [Regulamentul (UE) nr. 1301/2013] consolidează dimensiunea urbană a fondurilor structurale și de investiții europene (FESI) prin alocarea a cel puțin 5 % din sprijinul financiar pentru acțiuni integrate vizând dezvoltarea urbană sustenabilă, prin delegarea de sarcini manageriale către autoritățile urbane, în special încredințându-le mai multe responsabilități cel puțin în selectarea operațiunilor, prin crearea unor instrumente precum investițiile teritoriale integrate (ITI), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC), prin alocarea unui buget specific pentru „acțiuni inovatoare” în scopul verificării unor noi soluții în legătură cu dezvoltarea urbană sustenabilă și prin crearea unei rețele de dezvoltare urbană;

| N. | întrucât principiul parteneriatului stabilit în Regulamentul privind dispozițiile comune [Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] și Codul de conduită european obligă statele membre să asigure implicarea timpurie a autorităților urbane în procesul UE de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât principiul parteneriatului stabilit în Regulamentul privind dispozițiile comune [Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] și Codul de conduită european obligă statele membre să asigure implicarea timpurie a autorităților urbane în procesul UE de elaborare a politicilor;

Dimensiunea urbană a politicilor UE

| 1. | este de opinie că politicile UE ar trebui să vină în sprijinul orașelor și zonelor urbane funcționale pentru ca acestea să își exprime și să își valorifice potențialul lor deplin de motoare ale creșterii economice, ale ocupării forței de muncă, ale incluziunii sociale și ale dezvoltării sustenabile; consideră, prin urmare, că aceste orașe și zone urbane funcționale trebuie să fie asociate în mai mare măsură întregului ciclu de elaborare a politicilor la nivel european; |
| --- | --- |

1.

este de opinie că politicile UE ar trebui să vină în sprijinul orașelor și zonelor urbane funcționale pentru ca acestea să își exprime și să își valorifice potențialul lor deplin de motoare ale creșterii economice, ale ocupării forței de muncă, ale incluziunii sociale și ale dezvoltării sustenabile; consideră, prin urmare, că aceste orașe și zone urbane funcționale trebuie să fie asociate în mai mare măsură întregului ciclu de elaborare a politicilor la nivel european;

| 2. | solicită Comisiei și, după caz, statelor membre să propună modalități de introducere a unui mecanism de alertă timpurie, prin adaptarea instrumentelor disponibile, în conformitate cu articolul 6 din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, oferind administrației de nivel subnațional posibilitatea de a observa dacă s-a ținut seama de principiile subsidiarității și proporționalității, permițând o implicare timpurie a administrației de nivel subnațional în procesele politice, permițând strategii de dezvoltare teritorială bine informate și o punere în aplicare mai eficientă a legislației viitoare; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei și, după caz, statelor membre să propună modalități de introducere a unui mecanism de alertă timpurie, prin adaptarea instrumentelor disponibile, în conformitate cu articolul 6 din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, oferind administrației de nivel subnațional posibilitatea de a observa dacă s-a ținut seama de principiile subsidiarității și proporționalității, permițând o implicare timpurie a administrației de nivel subnațional în procesele politice, permițând strategii de dezvoltare teritorială bine informate și o punere în aplicare mai eficientă a legislației viitoare;

Spre o agendă urbană europeană integrată

| 3. | salută inițiativa Comisiei de a acționa în direcția unei Agende urbane europene; sprijină stabilirea acesteia ca un cadru coerent pentru politicile UE cu o dimensiune urbană, vizând o mai bună conectare a soluțiilor urbane la provocările UE, o mai bună adaptare a politicilor sectoriale și a nivelurilor de guvernanță, o mai bună orientare a finanțărilor UE către provocările urbane locale relevante și o mai bună evaluare a impactului teritorial al politicilor sectoriale; consideră că Agenda urbană europeană ar trebui să promoveze, în special, dezvoltarea de soluții de guvernare capabile să răspundă cel mai bine provocărilor și obiectivelor unei dezvoltări sustenabile și favorabile incluziunii economice și sociale a orașelor și zonelor urbane funcționale în Europa; |
| --- | --- |

3.

salută inițiativa Comisiei de a acționa în direcția unei Agende urbane europene; sprijină stabilirea acesteia ca un cadru coerent pentru politicile UE cu o dimensiune urbană, vizând o mai bună conectare a soluțiilor urbane la provocările UE, o mai bună adaptare a politicilor sectoriale și a nivelurilor de guvernanță, o mai bună orientare a finanțărilor UE către provocările urbane locale relevante și o mai bună evaluare a impactului teritorial al politicilor sectoriale; consideră că Agenda urbană europeană ar trebui să promoveze, în special, dezvoltarea de soluții de guvernare capabile să răspundă cel mai bine provocărilor și obiectivelor unei dezvoltări sustenabile și favorabile incluziunii economice și sociale a orașelor și zonelor urbane funcționale în Europa;

| 4. | recunoaște că, deși UE nu are competențe explicite în domeniul dezvoltării urbane, o gamă largă de inițiative UE au un impact direct sau indirect asupra orașelor și zonelor urbane funcționale; consideră, prin urmare, că politicile urbane naționale și regionale corect elaborate și puse în practică constituie o condiție prealabilă pentru o agendă urbană europeană; consideră că aceasta ar trebui să fie o strategie care vizează orașele și zonele urbane funcționale din UE și care s-ar transforma, pe termen lung, într-o politică urbană la nivel UE; subliniază, în acest context, că dezvoltarea teritorială urbană ar trebui să se bazeze pe o organizare teritorială echilibrată, cu o structură urbană policentrică, în conformitate cu Agenda teritorială UE 2020; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că, deși UE nu are competențe explicite în domeniul dezvoltării urbane, o gamă largă de inițiative UE au un impact direct sau indirect asupra orașelor și zonelor urbane funcționale; consideră, prin urmare, că politicile urbane naționale și regionale corect elaborate și puse în practică constituie o condiție prealabilă pentru o agendă urbană europeană; consideră că aceasta ar trebui să fie o strategie care vizează orașele și zonele urbane funcționale din UE și care s-ar transforma, pe termen lung, într-o politică urbană la nivel UE; subliniază, în acest context, că dezvoltarea teritorială urbană ar trebui să se bazeze pe o organizare teritorială echilibrată, cu o structură urbană policentrică, în conformitate cu Agenda teritorială UE 2020;

| 5. | își exprimă convingerea că agenda urbană europeană ar trebui să reprezinte un efort comun al Comisiei, al statelor membre, al autorităților locale și al părților interesate de a raționaliza, coordona și pune în aplicare politicile UE care au o dimensiune urbană prin intermediul unei abordări practice, integrate și coordonate, dar totodată flexibile, „în și cu” orașele și zonele urbane funcționale, ținând seama de specificul teritorial local și respectând arhitectura instituțională a fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

5.

își exprimă convingerea că agenda urbană europeană ar trebui să reprezinte un efort comun al Comisiei, al statelor membre, al autorităților locale și al părților interesate de a raționaliza, coordona și pune în aplicare politicile UE care au o dimensiune urbană prin intermediul unei abordări practice, integrate și coordonate, dar totodată flexibile, „în și cu” orașele și zonele urbane funcționale, ținând seama de specificul teritorial local și respectând arhitectura instituțională a fiecărui stat membru;

| 6. | consideră că o agendă urbană europeană ar trebui să fie în deplină concordanță cu obiectivele și strategia globală a UE, în special cu strategia Europa 2020 și cu obiectivele de coeziune teritorială; subliniază că frontierele administrative devin tot mai puțin pertinente în cadrul încercărilor de a aborda provocările în materie de dezvoltare la nivel regional și local; consideră, prin urmare, că agenda urbană europeană ar trebui să fie favorabilă incluziunii și să țină seama în mod clar de diversitatea entităților teritoriale din UE, de legăturile transfrontaliere și legăturile dintre mediul rural și cel urban, inclusiv de serviciile pe care zonele urbane funcționale le oferă zonelor rurale din împrejurimi; |
| --- | --- |

6.

consideră că o agendă urbană europeană ar trebui să fie în deplină concordanță cu obiectivele și strategia globală a UE, în special cu strategia Europa 2020 și cu obiectivele de coeziune teritorială; subliniază că frontierele administrative devin tot mai puțin pertinente în cadrul încercărilor de a aborda provocările în materie de dezvoltare la nivel regional și local; consideră, prin urmare, că agenda urbană europeană ar trebui să fie favorabilă incluziunii și să țină seama în mod clar de diversitatea entităților teritoriale din UE, de legăturile transfrontaliere și legăturile dintre mediul rural și cel urban, inclusiv de serviciile pe care zonele urbane funcționale le oferă zonelor rurale din împrejurimi;

| 7. | îndeamnă Comisia să prezinte o comunicare unde să fie prezentate aspectele viitoarei agende urbane europene, pe baza „acquis-ului urban” și a consultării ample a diferitelor părți interesate, inclusiv parteneri economici și sociali și organizații ale societății civile; solicită Comisiei să includă agenda urbană europeană în programul său de lucru anual; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia să prezinte o comunicare unde să fie prezentate aspectele viitoarei agende urbane europene, pe baza „acquis-ului urban” și a consultării ample a diferitelor părți interesate, inclusiv parteneri economici și sociali și organizații ale societății civile; solicită Comisiei să includă agenda urbană europeană în programul său de lucru anual;

Încorporarea sistematică a unei abordări bazate pe dezvoltarea teritorială integrată în procesul de elaborare a politicilor și în legislația UE

| 8. | invită Comisia să aplice o abordare teritorială integrată bazată mai mult pe locuri atunci când concepe noi inițiative de politică vizând zonele urbane, astfel încât să asigure coerența și să ofere orașelor și zonelor urbane funcționale posibilitatea de a îndeplini obiectivele strategiei Europa 2020 de creștere economică și socială inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, prin punerea în aplicare a unei abordări UE integrate care să sprijine proiecte inteligente și sustenabile în orașe europene, contribuind la promovarea dezvoltării economice și sociale; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să aplice o abordare teritorială integrată bazată mai mult pe locuri atunci când concepe noi inițiative de politică vizând zonele urbane, astfel încât să asigure coerența și să ofere orașelor și zonelor urbane funcționale posibilitatea de a îndeplini obiectivele strategiei Europa 2020 de creștere economică și socială inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, prin punerea în aplicare a unei abordări UE integrate care să sprijine proiecte inteligente și sustenabile în orașe europene, contribuind la promovarea dezvoltării economice și sociale;

| 9. | solicită Comisiei să introducă, ca regulă generală, o evaluare a impactului teritorial asupra dimensiunii urbane pentru a asigura fezabilitatea practică a tuturor inițiativelor de politică relevante ale UE la nivel regional și local, să fie receptivă la contribuția autorităților de la nivel descentralizat în momentul elaborării evaluărilor de impact și a noilor politici („abordare ascendentă”) și să se asigure că în toate politicile sectoriale relevante ale UE se abordează în mod adecvat provocările cu care se confruntă orașele și zonele urbane funcționale; invită Comisia să axeze aceste evaluări ale impactului teritorial pe următoarele elemente: dezvoltare teritorială echilibrată, integrare teritorială, aspecte legate de guvernanță, reglementare, punerea în aplicare la nivel local, coerența cu alte obiective politice; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să introducă, ca regulă generală, o evaluare a impactului teritorial asupra dimensiunii urbane pentru a asigura fezabilitatea practică a tuturor inițiativelor de politică relevante ale UE la nivel regional și local, să fie receptivă la contribuția autorităților de la nivel descentralizat în momentul elaborării evaluărilor de impact și a noilor politici („abordare ascendentă”) și să se asigure că în toate politicile sectoriale relevante ale UE se abordează în mod adecvat provocările cu care se confruntă orașele și zonele urbane funcționale; invită Comisia să axeze aceste evaluări ale impactului teritorial pe următoarele elemente: dezvoltare teritorială echilibrată, integrare teritorială, aspecte legate de guvernanță, reglementare, punerea în aplicare la nivel local, coerența cu alte obiective politice;

| 10. | îndeamnă Comisia să sistematizeze și să analizeze toate datele disponibile și cadrele conceptuale partajate („acquis-ul urban”) pentru a evita duplicările și incoerențele și a oferi o definiție clară a dezvoltării urbane sustenabile integrate și prin aceasta să identifice obiectivele comune coerente și transparente ale UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să sistematizeze și să analizeze toate datele disponibile și cadrele conceptuale partajate („acquis-ul urban”) pentru a evita duplicările și incoerențele și a oferi o definiție clară a dezvoltării urbane sustenabile integrate și prin aceasta să identifice obiectivele comune coerente și transparente ale UE în acest domeniu;

| 11. | este convins că, în scopul evaluării mai exacte a zonelor urbane, nu doar în baza indicatorului PIB, este necesară punerea la dispoziție de date suficiente; consideră, prin urmare, că Eurostat ar trebui să ofere și să compileze date locale mai detaliate și că această activitate ar trebui continuată în auditul urban și în anchetele similare; invită, de asemenea, Comisia să elaboreze instrumente care ar putea măsura progresul și impactul unei agende urbane integrate la nivelul UE; |
| --- | --- |

11.

este convins că, în scopul evaluării mai exacte a zonelor urbane, nu doar în baza indicatorului PIB, este necesară punerea la dispoziție de date suficiente; consideră, prin urmare, că Eurostat ar trebui să ofere și să compileze date locale mai detaliate și că această activitate ar trebui continuată în auditul urban și în anchetele similare; invită, de asemenea, Comisia să elaboreze instrumente care ar putea măsura progresul și impactul unei agende urbane integrate la nivelul UE;

| 12. | încurajează Comisia să reducă birocrația legată de punerea în aplicare a legislației actuale a UE la nivel local și să se asigure că în toate reglementările viitoare se analizează atent consecințele punerii lor în aplicare la nivel local; |
| --- | --- |

12.

încurajează Comisia să reducă birocrația legată de punerea în aplicare a legislației actuale a UE la nivel local și să se asigure că în toate reglementările viitoare se analizează atent consecințele punerii lor în aplicare la nivel local;

Dimensiunea urbană a instrumentelor de politică ale UE și finanțarea

| 13. | reamintește că politica de coeziune a UE și instrumentele sale financiare sunt mai potrivite pentru a sprijini strategii teritoriale integrate complexe pentru zonele urbane funcționale prin intermediul planificării și a regulilor strategice comune; încurajează statele membre să utilizeze din plin noile instrumente disponibile precum ITI și DLRC, precum și noile programe operaționale (PO) flexibile, cu scopul de a sprijini cu succes punerea în aplicare a planurilor de dezvoltare urbană integrate; încurajează statele membre și Comisia să elaboreze o serie coerentă de indicatori adecvați pentru o mai bună evaluare a dimensiunii urbane a operațiunilor și inițiativelor puse în aplicare, finanțate prin fondurile structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

13.

reamintește că politica de coeziune a UE și instrumentele sale financiare sunt mai potrivite pentru a sprijini strategii teritoriale integrate complexe pentru zonele urbane funcționale prin intermediul planificării și a regulilor strategice comune; încurajează statele membre să utilizeze din plin noile instrumente disponibile precum ITI și DLRC, precum și noile programe operaționale (PO) flexibile, cu scopul de a sprijini cu succes punerea în aplicare a planurilor de dezvoltare urbană integrate; încurajează statele membre și Comisia să elaboreze o serie coerentă de indicatori adecvați pentru o mai bună evaluare a dimensiunii urbane a operațiunilor și inițiativelor puse în aplicare, finanțate prin fondurile structurale și de investiții europene;

| 14. | evidențiază necesitatea exploatării la maximum a potențialului strategiilor macroregionale pentru o punere în aplicare cu succes a abordărilor urbane integrate pentru orașe; invită Comisia să includă și să integreze în mod adecvat aspecte ale Agendei urbane europene și să sublinieze dimensiunea urbană în cadrul strategiilor UE macro-regionale, care reprezintă un model pentru planificare și guvernanță pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

14.

evidențiază necesitatea exploatării la maximum a potențialului strategiilor macroregionale pentru o punere în aplicare cu succes a abordărilor urbane integrate pentru orașe; invită Comisia să includă și să integreze în mod adecvat aspecte ale Agendei urbane europene și să sublinieze dimensiunea urbană în cadrul strategiilor UE macro-regionale, care reprezintă un model pentru planificare și guvernanță pe mai multe niveluri;

| 15. | regretă faptul că, deși noua politică de coeziune conține aspecte legate de mediul urban care au un caracter juridic obligatoriu, în special în ceea ce privește implicarea orașelor în etapa de programare, participarea efectivă a reprezentanților orașelor și ai mediului urban la conturarea politicii este scăzută și consideră că aceasta poate fi îmbunătățită printr-o implicare timpurie în procesele de elaborare a politicii, de exemplu prin intermediul consultării, al evaluării și al schimbului de bune practici și experiențe; invită Comisia și statele membre să asigure aplicarea principiului parteneriatului [luând în considerare și Codul de conduită european în materie de parteneriat – articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 – Regulamentul privind dispozițiile comune], atunci când pun în aplicare programe și proiecte sprijinite din fonduri UE, acordând atenție mai ales implicării orașelor și zonelor urbane funcționale în pregătirea, gestionarea și guvernanța programelor, inclusiv la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

15.

regretă faptul că, deși noua politică de coeziune conține aspecte legate de mediul urban care au un caracter juridic obligatoriu, în special în ceea ce privește implicarea orașelor în etapa de programare, participarea efectivă a reprezentanților orașelor și ai mediului urban la conturarea politicii este scăzută și consideră că aceasta poate fi îmbunătățită printr-o implicare timpurie în procesele de elaborare a politicii, de exemplu prin intermediul consultării, al evaluării și al schimbului de bune practici și experiențe; invită Comisia și statele membre să asigure aplicarea principiului parteneriatului [luând în considerare și Codul de conduită european în materie de parteneriat – articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 – Regulamentul privind dispozițiile comune], atunci când pun în aplicare programe și proiecte sprijinite din fonduri UE, acordând atenție mai ales implicării orașelor și zonelor urbane funcționale în pregătirea, gestionarea și guvernanța programelor, inclusiv la nivel transfrontalier;

| 16. | solicită o implicare mai mare a orașelor în programele fondurilor structurale și de investiții; consideră că învățămintele reținute pot fi utilizate într-o recomandare politică importantă pentru dezvoltarea politicii de coeziune după 2020; invită Comisia, în acest context, să testeze punerea în aplicare a agendei urbane europene în domenii tematice selectate care să reflecte provocările zonelor urbane („proiect pilot urban”), în special prin asigurarea unei coordonări transsectoriale a diferitelor politici UE, înlăturarea suprapunerilor existente, aplicarea modelului de guvernanță pe mai multe niveluri și prin realizarea de evaluări ale impactului teritorial; solicită Comisiei să prezinte în mod regulat Parlamentului un raport privind progresele și rezultatele în acest domeniu; |
| --- | --- |

16.

solicită o implicare mai mare a orașelor în programele fondurilor structurale și de investiții; consideră că învățămintele reținute pot fi utilizate într-o recomandare politică importantă pentru dezvoltarea politicii de coeziune după 2020; invită Comisia, în acest context, să testeze punerea în aplicare a agendei urbane europene în domenii tematice selectate care să reflecte provocările zonelor urbane („proiect pilot urban”), în special prin asigurarea unei coordonări transsectoriale a diferitelor politici UE, înlăturarea suprapunerilor existente, aplicarea modelului de guvernanță pe mai multe niveluri și prin realizarea de evaluări ale impactului teritorial; solicită Comisiei să prezinte în mod regulat Parlamentului un raport privind progresele și rezultatele în acest domeniu;

| 17. | solicită o mai bună coordonare și integrare a politicilor de investiții UE cu potențial în asigurarea dezvoltării urbane sustenabile, integrate și favorabile incluziunii sociale; îndeamnă Comisia și statele membre să utilizeze pe deplin cadrul de reglementare pentru a crea sinergii între Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), programele subvenționate de UE (cum ar fi LIFE, Orizont 2020, Energie inteligentă – Europa etc.) și fondurile politicii de coeziune, precum și investițiile publice (adică naționale) și instrumentele financiare și de capital private, astfel încât să obțină un efect de pârghie maxim al fondurilor investite; subliniază necesitatea asigurării complementarității tuturor politicilor de investiții, a consolidării sinergiei și a evitării dublei finanțări și a suprapunerilor; |
| --- | --- |

17.

solicită o mai bună coordonare și integrare a politicilor de investiții UE cu potențial în asigurarea dezvoltării urbane sustenabile, integrate și favorabile incluziunii sociale; îndeamnă Comisia și statele membre să utilizeze pe deplin cadrul de reglementare pentru a crea sinergii între Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), programele subvenționate de UE (cum ar fi LIFE, Orizont 2020, Energie inteligentă – Europa etc.) și fondurile politicii de coeziune, precum și investițiile publice (adică naționale) și instrumentele financiare și de capital private, astfel încât să obțină un efect de pârghie maxim al fondurilor investite; subliniază necesitatea asigurării complementarității tuturor politicilor de investiții, a consolidării sinergiei și a evitării dublei finanțări și a suprapunerilor;

Un nou model de guvernanță pe mai multe niveluri

| 18. | reamintește că principalele provocări economice, sociale și de mediu din ziua de astăzi depășesc frontierele administrative tradiționale și că nepotrivirile tot mai mari dintre structurile administrative și cele teritoriale (cooperare urbană și periurbană, cooperarea dintre mediul urban și cel rural etc.) necesită noi forme de guvernanță flexibilă pentru a continua dezvoltarea teritorială integrată a zonelor funcționale; |
| --- | --- |

18.

reamintește că principalele provocări economice, sociale și de mediu din ziua de astăzi depășesc frontierele administrative tradiționale și că nepotrivirile tot mai mari dintre structurile administrative și cele teritoriale (cooperare urbană și periurbană, cooperarea dintre mediul urban și cel rural etc.) necesită noi forme de guvernanță flexibilă pentru a continua dezvoltarea teritorială integrată a zonelor funcționale;

| 19. | consideră că agenda urbană europeană ar trebui să fie bazată pe o metodă de guvernanță pe mai multe niveluri, care să implice mai mult nivelul local în toate etapele ciclului politic, aducând prin aceasta politicile mai aproape de realitate și făcându-le mai coerente și mai reactive la transformările constante din zonele urbane funcționale; consideră, în acest context, că Comitetul Regiunilor, în calitatea sa de instituție ce reprezintă autoritățile locale și regionale, ar trebui să joace un rol în acest proces; |
| --- | --- |

19.

consideră că agenda urbană europeană ar trebui să fie bazată pe o metodă de guvernanță pe mai multe niveluri, care să implice mai mult nivelul local în toate etapele ciclului politic, aducând prin aceasta politicile mai aproape de realitate și făcându-le mai coerente și mai reactive la transformările constante din zonele urbane funcționale; consideră, în acest context, că Comitetul Regiunilor, în calitatea sa de instituție ce reprezintă autoritățile locale și regionale, ar trebui să joace un rol în acest proces;

| 20. | îndeamnă Comisia să sugereze elemente pentru un nou model de guvernanță pe mai multe niveluri, bazat pe parteneriate și colaborare veritabilă, mergând dincolo de simple consultări ale părților interesate, un model care să combine structurile guvernamentale formale cu structuri de guvernanță flexibile informale care corespund noilor realități ale societății „reticulare” digitalizate, și care să fie adaptat la nivelul la care sunt prezente provocările, un model care să îmbunătățească cooperarea pe mai multe niveluri, atât vertical, cât și orizontal, cu actori guvernamentali și neguvernamentali de la nivelul local, regional, național și european, prin aceasta aducând guvernul mai aproape de cetățeni și îmbunătățind legitimitatea democratică a proiectului european; recomandă ca un astfel de model „sui generis” adaptat să devină metoda de lucru a viitoarei agende urbane europene, după ce este acceptat de către parteneri și după ce sunt consultate toate părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Comisia să sugereze elemente pentru un nou model de guvernanță pe mai multe niveluri, bazat pe parteneriate și colaborare veritabilă, mergând dincolo de simple consultări ale părților interesate, un model care să combine structurile guvernamentale formale cu structuri de guvernanță flexibile informale care corespund noilor realități ale societății „reticulare” digitalizate, și care să fie adaptat la nivelul la care sunt prezente provocările, un model care să îmbunătățească cooperarea pe mai multe niveluri, atât vertical, cât și orizontal, cu actori guvernamentali și neguvernamentali de la nivelul local, regional, național și european, prin aceasta aducând guvernul mai aproape de cetățeni și îmbunătățind legitimitatea democratică a proiectului european; recomandă ca un astfel de model „sui generis” adaptat să devină metoda de lucru a viitoarei agende urbane europene, după ce este acceptat de către parteneri și după ce sunt consultate toate părțile interesate relevante;

Gestionarea cunoștințelor și partajarea datelor

| 21. | este de opinie că rețelele și platformele urbane (cum ar fi URBACT, Rețeaua de dezvoltare urbană) și alte programe pentru partajarea cunoașterii între orașe (precum Civitas, Convenția Primarilor, Mayors Adapt, Inițiativa privind orașele și comunele inteligente, Referențialul pentru Orașe Europene Durabile, ManagEnergy) au reprezentat o ocazie excelentă pentru implicarea actorilor locali, regionali și transfrontalieri în dezvoltarea urbană și partajarea cunoștințelor între actori; îndeamnă Comisia să consolideze aceste platforme și să asigure o mai bună coordonare între ele pentru a le permite actorilor locali să le înțeleagă mai bine și să le folosească mai eficient; |
| --- | --- |

21.

este de opinie că rețelele și platformele urbane (cum ar fi URBACT, Rețeaua de dezvoltare urbană) și alte programe pentru partajarea cunoașterii între orașe (precum Civitas, Convenția Primarilor, Mayors Adapt, Inițiativa privind orașele și comunele inteligente, Referențialul pentru Orașe Europene Durabile, ManagEnergy) au reprezentat o ocazie excelentă pentru implicarea actorilor locali, regionali și transfrontalieri în dezvoltarea urbană și partajarea cunoștințelor între actori; îndeamnă Comisia să consolideze aceste platforme și să asigure o mai bună coordonare între ele pentru a le permite actorilor locali să le înțeleagă mai bine și să le folosească mai eficient;

| 22. | îndeamnă Comisia și statele membre să valorifice pe deplin activitățile de partajare a cunoștințelor și de consolidare a capacităților oferite de proiectele finanțate de UE și de alte activități de relaționare între orașe; încurajează Comisia să dezvolte mecanisme pentru o mai bună partajare a rezultatelor proiectelor în cadrul tuturor serviciilor sale și să se asigure că rezultatele sunt preluate în procesul de dezvoltare a politicilor atât la nivel național, cât și la nivelul UE; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia și statele membre să valorifice pe deplin activitățile de partajare a cunoștințelor și de consolidare a capacităților oferite de proiectele finanțate de UE și de alte activități de relaționare între orașe; încurajează Comisia să dezvolte mecanisme pentru o mai bună partajare a rezultatelor proiectelor în cadrul tuturor serviciilor sale și să se asigure că rezultatele sunt preluate în procesul de dezvoltare a politicilor atât la nivel național, cât și la nivelul UE;

| 23. | consideră că, pentru a îmbunătăți elaborarea de politici adaptate, este necesar ca baza de date a auditului urban să fie actualizată și îmbunătățită; încurajează Eurostat și Comisia să ofere și să compileze date mai detaliate, colectate acolo unde se pun în aplicare politicile – în multe cazuri la nivel local; subliniază că colectarea datelor de flux – care măsoară relațiile dintre orașe și zonele din împrejurimile acestora și cele din interiorul zonelor urbane funcționale – devine, de asemenea, tot mai importantă pentru ameliorarea înțelegerii acestor zone funcționale complexe și, prin urmare, îndeamnă Comisia să strângă și să analizeze aceste date, transformându-le în dovezi pentru dezvoltarea politicilor; |
| --- | --- |

23.

consideră că, pentru a îmbunătăți elaborarea de politici adaptate, este necesar ca baza de date a auditului urban să fie actualizată și îmbunătățită; încurajează Eurostat și Comisia să ofere și să compileze date mai detaliate, colectate acolo unde se pun în aplicare politicile – în multe cazuri la nivel local; subliniază că colectarea datelor de flux – care măsoară relațiile dintre orașe și zonele din împrejurimile acestora și cele din interiorul zonelor urbane funcționale – devine, de asemenea, tot mai importantă pentru ameliorarea înțelegerii acestor zone funcționale complexe și, prin urmare, îndeamnă Comisia să strângă și să analizeze aceste date, transformându-le în dovezi pentru dezvoltarea politicilor;

Implementarea viitoarei agende urbane europene

| 24. | consideră că pentru ca agenda urbană europeană să devină un instrument eficace, aceasta ar trebui să fie un cadru conceptual partajat și actualizat periodic, cu un accent tematic pe un număr limitat de provocări în contextul mai larg al obiectivelor Europa 2020 de creștere inteligentă, favorabilă incluziunii și sustenabilă; |
| --- | --- |

24.

consideră că pentru ca agenda urbană europeană să devină un instrument eficace, aceasta ar trebui să fie un cadru conceptual partajat și actualizat periodic, cu un accent tematic pe un număr limitat de provocări în contextul mai larg al obiectivelor Europa 2020 de creștere inteligentă, favorabilă incluziunii și sustenabilă;

| 25. | susține ferm că aceste provocări ar trebui să îndeplinească următoarele criterii: 1) corespund cadrului conceptual comun; 2) reprezintă provocări urbane majore cu un impact semnificativ asupra orașelor și zonelor urbane funcționale din și dintre statele membre; 3) nu pot fi soluționate de statele membre unilateral; 4) o abordare la nivelul UE are o valoare adăugată clară; solicită Comisiei să înceapă să identifice aceste provocări, dar să identifice și blocajele rămase, incoerențele politice sau lacunele în capacități și cunoaștere, în strânsă cooperare cu toate părțile interesate relevante, în special cele de la nivel local; |
| --- | --- |

25.

susține ferm că aceste provocări ar trebui să îndeplinească următoarele criterii: 1) corespund cadrului conceptual comun; 2) reprezintă provocări urbane majore cu un impact semnificativ asupra orașelor și zonelor urbane funcționale din și dintre statele membre; 3) nu pot fi soluționate de statele membre unilateral; 4) o abordare la nivelul UE are o valoare adăugată clară; solicită Comisiei să înceapă să identifice aceste provocări, dar să identifice și blocajele rămase, incoerențele politice sau lacunele în capacități și cunoaștere, în strânsă cooperare cu toate părțile interesate relevante, în special cele de la nivel local;

| 26. | îndeamnă Comisia și statele membre să asigure o mai mare coordonare între sectoare a politicilor cu o dimensiune urbană la toate nivelurile guvernamentale, pentru a permite o mai bună încorporare sistematică a dezvoltării urbane integrate; invită Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO), responsabilă de politicile urbane ale UE, în strânsă cooperare cu grupul interservicii pentru „dezvoltare urbană”, să promoveze acest proces și să se asigure că se ține seama de dimensiunea urbană în toate inițiativele relevante noi; solicită Președintelui Comisiei Europene să numească un responsabil politic în cadrul colegiului comisarilor pentru a oferi o direcție strategică agendei urbane a politicilor europene și pentru a prezenta anual Parlamentului un raport privind agenda urbană; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia și statele membre să asigure o mai mare coordonare între sectoare a politicilor cu o dimensiune urbană la toate nivelurile guvernamentale, pentru a permite o mai bună încorporare sistematică a dezvoltării urbane integrate; invită Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO), responsabilă de politicile urbane ale UE, în strânsă cooperare cu grupul interservicii pentru „dezvoltare urbană”, să promoveze acest proces și să se asigure că se ține seama de dimensiunea urbană în toate inițiativele relevante noi; solicită Președintelui Comisiei Europene să numească un responsabil politic în cadrul colegiului comisarilor pentru a oferi o direcție strategică agendei urbane a politicilor europene și pentru a prezenta anual Parlamentului un raport privind agenda urbană;

| 27. | solicită Comisiei să desemneze un coordonator special al UE pe probleme urbane, bazat pe serviciile sau organismele deja existente în cadrul Comisiei, care să monitorizeze și să evalueze punerea în aplicare practică a unei astfel de coordonări într-o manieră orizontală (cu implicarea tuturor sectoarelor de politică relevante) și verticală (cu implicarea tuturor nivelurilor guvernamentale); este de opinie că coordonatorul special al UE pe probleme urbane ar trebui, cu ajutorul Grupului interservicii pentru dezvoltare urbană din cadrul Comisiei, să creeze un „ghișeu unic” pe politici urbane în cadrul Comisiei și să asigure colectarea, gestionarea și diseminarea adecvată a datelor privind politicile urbane în cadrul și între serviciile Comisiei și la nivelul diverselor părți interesate, astfel încât să creeze un mecanism de sensibilizare pentru alertă timpurie și implicare timpurie a autorităților locale și regionale în procesele politice cu impact asupra orașelor și zonelor urbane funcționale; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să desemneze un coordonator special al UE pe probleme urbane, bazat pe serviciile sau organismele deja existente în cadrul Comisiei, care să monitorizeze și să evalueze punerea în aplicare practică a unei astfel de coordonări într-o manieră orizontală (cu implicarea tuturor sectoarelor de politică relevante) și verticală (cu implicarea tuturor nivelurilor guvernamentale); este de opinie că coordonatorul special al UE pe probleme urbane ar trebui, cu ajutorul Grupului interservicii pentru dezvoltare urbană din cadrul Comisiei, să creeze un „ghișeu unic” pe politici urbane în cadrul Comisiei și să asigure colectarea, gestionarea și diseminarea adecvată a datelor privind politicile urbane în cadrul și între serviciile Comisiei și la nivelul diverselor părți interesate, astfel încât să creeze un mecanism de sensibilizare pentru alertă timpurie și implicare timpurie a autorităților locale și regionale în procesele politice cu impact asupra orașelor și zonelor urbane funcționale;

| 28. | încurajează Comisia să dezvolte, folosind structurile existente și, de exemplu, ca parte a „proiectului pilot urban”, puncte de informare unice în statele membre pe tema dimensiunii urbane a politicilor UE (ghișee urbane unice), în scopul de a oferi informații complete, în special cu privire la diverse inițiative ale UE, orientări și posibilități financiare în legătură cu dezvoltarea urbană; |
| --- | --- |

28.

încurajează Comisia să dezvolte, folosind structurile existente și, de exemplu, ca parte a „proiectului pilot urban”, puncte de informare unice în statele membre pe tema dimensiunii urbane a politicilor UE (ghișee urbane unice), în scopul de a oferi informații complete, în special cu privire la diverse inițiative ale UE, orientări și posibilități financiare în legătură cu dezvoltarea urbană;

| 29. | invită Comisia să organizeze un summit urban periodic pornind de la forumul „Orașele de mâine”, care să reunească părți interesate de la toate nivelurile de guvernanță și din diferite sectoare; consideră că astfel de summituri ar trebui să le ofere orașelor o bună ocazie de a intra într-un dialog constructiv cu factorii de decizie politici din domeniile de politică relevante și ar trebui să ajute la evaluarea impactului politicilor UE asupra orașelor și zonelor urbane funcționale și la determinarea modului în care acestea pot fi implicate cel mai bine în inițiativele viitoare; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să organizeze un summit urban periodic pornind de la forumul „Orașele de mâine”, care să reunească părți interesate de la toate nivelurile de guvernanță și din diferite sectoare; consideră că astfel de summituri ar trebui să le ofere orașelor o bună ocazie de a intra într-un dialog constructiv cu factorii de decizie politici din domeniile de politică relevante și ar trebui să ajute la evaluarea impactului politicilor UE asupra orașelor și zonelor urbane funcționale și la determinarea modului în care acestea pot fi implicate cel mai bine în inițiativele viitoare;

| 30. | îndeamnă statele membre să asocieze complet orașele și zonele urbane funcționale și să le implice de manieră obligatorie în elaborarea și programarea politicilor strategice (cum ar fi programele de reformă naționale, acordurile de parteneriat și programele operaționale); invită statele membre să consolideze schimburile lor de experiență legate de programele naționale pentru dezvoltare urbană, care le oferă orașelor cadrul pentru realizarea obiectivelor Europa 2020, prin stabilirea de reuniuni informale periodice ale Consiliului de miniștri responsabili de dezvoltarea urbană; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă statele membre să asocieze complet orașele și zonele urbane funcționale și să le implice de manieră obligatorie în elaborarea și programarea politicilor strategice (cum ar fi programele de reformă naționale, acordurile de parteneriat și programele operaționale); invită statele membre să consolideze schimburile lor de experiență legate de programele naționale pentru dezvoltare urbană, care le oferă orașelor cadrul pentru realizarea obiectivelor Europa 2020, prin stabilirea de reuniuni informale periodice ale Consiliului de miniștri responsabili de dezvoltarea urbană;

Dimensiunea externă a agendei urbane europene

| 31. | îndeamnă Comisia și statele membre să țină seama pe deplin de lucrările pregătitoare în curs pentru agenda Habitat III și să se asigure că viitoarea agendă urbană europeană este complet compatibilă și coordonată cu țintele și obiectivele acestei agende urbane globale; solicită Comisiei să informeze în mod regulat Parlamentul cu privire la dimensiunea externă a agendei urbane europene și consideră că agenda urbană ar putea deveni contribuția UE la dezbaterea internațională privind „Noua agendă urbană” a ONU și la conferința Habitat III privind locuințele și dezvoltarea urbană sustenabilă care va avea loc în 2016; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă Comisia și statele membre să țină seama pe deplin de lucrările pregătitoare în curs pentru agenda Habitat III și să se asigure că viitoarea agendă urbană europeană este complet compatibilă și coordonată cu țintele și obiectivele acestei agende urbane globale; solicită Comisiei să informeze în mod regulat Parlamentul cu privire la dimensiunea externă a agendei urbane europene și consideră că agenda urbană ar putea deveni contribuția UE la dezbaterea internațională privind „Noua agendă urbană” a ONU și la conferința Habitat III privind locuințele și dezvoltarea urbană sustenabilă care va avea loc în 2016;

| 32. | consideră că UE și statele membre ar trebui să-și asume un angajament clar, coerent și deschis, cu consultarea și contribuția autorităților locale și regionale, la Organizația Internațională de Standardizare (ISO) cu privire la elaborarea de noi standarde pentru dezvoltarea urbană sustenabilă, cu respectarea orientărilor universale ale ONU pentru amenajarea urbană și teritorială; subliniază că noile standarde ISO ar trebui văzute ca un instrument de sprijin și nu unul normativ; |
| --- | --- |

32.

consideră că UE și statele membre ar trebui să-și asume un angajament clar, coerent și deschis, cu consultarea și contribuția autorităților locale și regionale, la Organizația Internațională de Standardizare (ISO) cu privire la elaborarea de noi standarde pentru dezvoltarea urbană sustenabilă, cu respectarea orientărilor universale ale ONU pentru amenajarea urbană și teritorială; subliniază că noile standarde ISO ar trebui văzute ca un instrument de sprijin și nu unul normativ;

o

o o

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

33.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(4)  JO C 390 E, 18.12.2012, p. 10.

(5)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 95.

(6)  Parag Khanna, Beyond City Limits, Foreign Policy, 6 august 2010.

(7)  Eurostat – Statistici orașe, 2014.

(8)  The Vertical Farm, www.verticalfarm.com.

(9)  Comunicarea Comisiei din 6 mai 1997, „Către o agendă urbană în Uniunea Europeană” (COM(1997)0197).

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/132 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/132

---

P8_TA(2015)0308

Investiții pentru locuri de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (2014/2245(INI))

(2017/C 316/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cel de al șaselea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială din 23 iulie 2014, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și orașele UE” (în continuare, „al șaselea raport privind coeziunea”), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al șaselea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială din 23 iulie 2014, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și orașele UE” (în continuare, „al șaselea raport privind coeziunea”),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 4, articolul 162, articolele 174-178 și articolul 349, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 4, articolul 162, articolele 174-178 și articolul 349,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul Social European și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul Social European și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (8),

| — | având în vedere „Agenda teritorială a Uniunii Europene 2020: Spre o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, compusă din regiuni diverse”, adoptată la reuniunea informală a miniștrilor responsabili de amenajarea teritoriului și dezvoltarea teritorială, desfășurată la 19 mai 2011, la Gödöllő, Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Agenda teritorială a Uniunii Europene 2020: Spre o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, compusă din regiuni diverse”, adoptată la reuniunea informală a miniștrilor responsabili de amenajarea teritoriului și dezvoltarea teritorială, desfășurată la 19 mai 2011, la Gödöllő, Ungaria,

| — | având în vedere al optulea raport privind progresele înregistrate în privința coeziunii economice, sociale și teritoriale întitulat „Dimensiunea urbană și regională a crizei” din 26 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere al optulea raport privind progresele înregistrate în privința coeziunii economice, sociale și teritoriale întitulat „Dimensiunea urbană și regională a crizei” din 26 iunie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la tema „specializarea inteligentă: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la tema „specializarea inteligentă: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la cel de al 7-lea și cel de al 8-lea raport intermediar al Comisiei privind politica de coeziune a UE și raportul strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la cel de al 7-lea și cel de al 8-lea raport intermediar al Comisiei privind politica de coeziune a UE și raportul strategic 2013 privind implementarea programului 2007-2013 (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la dezvoltarea optimă a potențialului regiunilor ultraperiferice prin crearea de sinergii între fondurile structurale și alte programe ale Uniunii Europene (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la dezvoltarea optimă a potențialului regiunilor ultraperiferice prin crearea de sinergii între fondurile structurale și alte programe ale Uniunii Europene (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la demararea cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la demararea cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (13),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2011 întitulată „Un cadru pentru noua generație de instrumente financiare inovatoare – platformele de capital propriu și platformele de datorie ale UE (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2011 întitulată „Un cadru pentru noua generație de instrumente financiare inovatoare – platformele de capital propriu și platformele de datorie ale UE (COM(2011)0662),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 întitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 întitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012),

| — | având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene întitulat „Instrumentele financiare cofinanțate din Fondul european de dezvoltare regională în vederea sprijinirii IMM-urilor” (Raportul special nr. 2/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene întitulat „Instrumentele financiare cofinanțate din Fondul european de dezvoltare regională în vederea sprijinirii IMM-urilor” (Raportul special nr. 2/2012),

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la cel de al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, adoptat de Consiliul Afaceri Generale (Coeziune) la 19 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la cel de al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, adoptat de Consiliul Afaceri Generale (Coeziune) la 19 noiembrie 2014,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014 referitor la al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014 referitor la al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (14),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2015 privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2015 privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică” (15),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 martie 2015 referitoare la tabloul de bord 2015 privind justiția în UE (COM(2015)0116), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 martie 2015 referitoare la tabloul de bord 2015 privind justiția în UE (COM(2015)0116),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 ianuarie 2015 intitulată „Proiectul de buget rectificativ nr. 2 la bugetul general 2015” (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 ianuarie 2015 intitulată „Proiectul de buget rectificativ nr. 2 la bugetul general 2015” (COM(2015)0016),

| — | având în vedere Raportul anual pe 2013 privind protejarea intereselor financiare ale UE – combaterea fraudei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2013 privind protejarea intereselor financiare ale UE – combaterea fraudei,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0173/2015),

| A. | întrucât rolul determinant al politicii de coeziune a UE în ceea ce privește reducerea disparităților regionale, promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale între regiunile statelor membre și sprijinirea creării de locuri de muncă este incontestabil; întrucât politica de coeziune reprezintă principalul instrument de investiții în economia reală la nivelul întregii Uniuni și un instrument consacrat de creștere și de creare de locuri de muncă în UE, dispunând până în 2020 de un buget care depășește 350 de miliarde EUR; întrucât, în timpul crizei economice, politica de coeziune ar trebui să fie instrumentul fundamental pentru menținerea nivelului de investiții în diferitele state membre; întrucât, în unele state membre, această politică reprezintă sursa principală de investiții publice; întrucât natura concretă și vizibilă a politicii de coeziune a fost confirmată de multe metode de evaluare diferite; |
| --- | --- |

A.

întrucât rolul determinant al politicii de coeziune a UE în ceea ce privește reducerea disparităților regionale, promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale între regiunile statelor membre și sprijinirea creării de locuri de muncă este incontestabil; întrucât politica de coeziune reprezintă principalul instrument de investiții în economia reală la nivelul întregii Uniuni și un instrument consacrat de creștere și de creare de locuri de muncă în UE, dispunând până în 2020 de un buget care depășește 350 de miliarde EUR; întrucât, în timpul crizei economice, politica de coeziune ar trebui să fie instrumentul fundamental pentru menținerea nivelului de investiții în diferitele state membre; întrucât, în unele state membre, această politică reprezintă sursa principală de investiții publice; întrucât natura concretă și vizibilă a politicii de coeziune a fost confirmată de multe metode de evaluare diferite;

| B. | întrucât, conform celor mai recente cifre din 2013, șomajul pe termen lung în Uniune se situează la unul dintre cele mai ridicate niveluri din istorie, fiind de 5,1 % din forța de muncă; întrucât șomajul pe termen lung are consecințe majore pentru indivizi pe parcursul întregii vieți și se poate transforma în șomaj structural, mai ales în regiunile periferice; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform celor mai recente cifre din 2013, șomajul pe termen lung în Uniune se situează la unul dintre cele mai ridicate niveluri din istorie, fiind de 5,1 % din forța de muncă; întrucât șomajul pe termen lung are consecințe majore pentru indivizi pe parcursul întregii vieți și se poate transforma în șomaj structural, mai ales în regiunile periferice;

| C. | întrucât recent s-a înregistrat o reducere cu 15 % în termeni reali a investițiilor publice din Uniune și întrucât multe regiuni, în special cele care se confruntă cu dificultăți demografice, nu au putut să contribuie în mod adecvat la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, în special a obiectivului principal privind atingerea unei rate a ocupării forței de muncă de 75 % până în 2020, a obiectivului de eliminare a sărăciei pentru 20 de milioane de oameni și a obiectivului de limitare a abandonului școlar timpuriu; |
| --- | --- |

C.

întrucât recent s-a înregistrat o reducere cu 15 % în termeni reali a investițiilor publice din Uniune și întrucât multe regiuni, în special cele care se confruntă cu dificultăți demografice, nu au putut să contribuie în mod adecvat la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, în special a obiectivului principal privind atingerea unei rate a ocupării forței de muncă de 75 % până în 2020, a obiectivului de eliminare a sărăciei pentru 20 de milioane de oameni și a obiectivului de limitare a abandonului școlar timpuriu;

| D. | întrucât este justificabil că obiectivele politicii de coeziune au evoluat în timp, ca reacție la noile provocări cu care se confruntă Uniunea, iar politica însăși a căpătat o legătură mai strânsă cu agenda politică globală a UE; întrucât, cu toate acestea, rolul original al politicii de coeziune, și anume îmbunătățirea coeziunii economice, sociale și teritoriale în toate regiunile UE, în special în regiunile mai puțin dezvoltate și mai defavorizate, ar trebui consolidat; întrucât politica de coeziune nu ar trebui privită ca un simplu instrument pentru a atinge obiectivele Strategiei Europa 2020 și ale altor strategii ale UE în materie de dezvoltare, ci și ca o politică de investiții în teritoriu; |
| --- | --- |

D.

întrucât este justificabil că obiectivele politicii de coeziune au evoluat în timp, ca reacție la noile provocări cu care se confruntă Uniunea, iar politica însăși a căpătat o legătură mai strânsă cu agenda politică globală a UE; întrucât, cu toate acestea, rolul original al politicii de coeziune, și anume îmbunătățirea coeziunii economice, sociale și teritoriale în toate regiunile UE, în special în regiunile mai puțin dezvoltate și mai defavorizate, ar trebui consolidat; întrucât politica de coeziune nu ar trebui privită ca un simplu instrument pentru a atinge obiectivele Strategiei Europa 2020 și ale altor strategii ale UE în materie de dezvoltare, ci și ca o politică de investiții în teritoriu;

| E. | întrucât, potrivit celui de-al șaselea raport privind coeziunea, criza economică a avut un efect negativ asupra tendinței pe termen lung de reducere a disparităților între regiuni și, în ciuda unor tendințe pozitive, la începutul noii perioade de programare diferențele între regiuni foarte felurite rămân mari; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit celui de-al șaselea raport privind coeziunea, criza economică a avut un efect negativ asupra tendinței pe termen lung de reducere a disparităților între regiuni și, în ciuda unor tendințe pozitive, la începutul noii perioade de programare diferențele între regiuni foarte felurite rămân mari;

| F. | întrucât, printr-o concentrare tematică, resursele politicii de coeziune sunt orientate spre un număr limitat de obiective strategice ce au potențialul de a consolida creșterea economică, crearea de locuri de muncă, incluziunea socială, protecția mediului și atenuarea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât, printr-o concentrare tematică, resursele politicii de coeziune sunt orientate spre un număr limitat de obiective strategice ce au potențialul de a consolida creșterea economică, crearea de locuri de muncă, incluziunea socială, protecția mediului și atenuarea schimbărilor climatice;

| G. | întrucât în lipsa unei bune guvernanțe nu se pot obține rate mari ale creșterii și convergenței economice regionale; întrucât este necesară o implicare mai bună a tuturor partenerilor de la nivel național, regional și local, respectând principiile guvernanței pe mai multe niveluri, cu participarea partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

G.

întrucât în lipsa unei bune guvernanțe nu se pot obține rate mari ale creșterii și convergenței economice regionale; întrucât este necesară o implicare mai bună a tuturor partenerilor de la nivel național, regional și local, respectând principiile guvernanței pe mai multe niveluri, cu participarea partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile;

| H. | întrucât acordurile de parteneriat și programele operaționale reprezintă instrumente strategice cu rolul de a orienta investițiile în statele membre și în regiuni, prevăzute la articolele 14, 16 și 29 din Regulamentul privind dispozițiile comune, împreună cu un calendar de propunere și adoptare, conform căruia acordurile de parteneriat ar fi trebuit adoptate până la sfârșitul lunii august 2014, iar programele operaționale până cel târziu la sfârșitul lunii ianuarie 2015; |
| --- | --- |

H.

întrucât acordurile de parteneriat și programele operaționale reprezintă instrumente strategice cu rolul de a orienta investițiile în statele membre și în regiuni, prevăzute la articolele 14, 16 și 29 din Regulamentul privind dispozițiile comune, împreună cu un calendar de propunere și adoptare, conform căruia acordurile de parteneriat ar fi trebuit adoptate până la sfârșitul lunii august 2014, iar programele operaționale până cel târziu la sfârșitul lunii ianuarie 2015;

| I. | întrucât Consiliul informal care s-a reunit la Gödöllő în Ungaria în 2011 a solicitat președințiilor succesive ale Consiliului din 2015 și 2016 să evalueze și să analizeze dacă Agenda teritorială a Uniunii Europene 2020 ar trebui să fie revizuită, ținând seama de modalitatea în care funcționează în practică, iar apoi să realizeze eventual o asemenea revizuire; |
| --- | --- |

I.

întrucât Consiliul informal care s-a reunit la Gödöllő în Ungaria în 2011 a solicitat președințiilor succesive ale Consiliului din 2015 și 2016 să evalueze și să analizeze dacă Agenda teritorială a Uniunii Europene 2020 ar trebui să fie revizuită, ținând seama de modalitatea în care funcționează în practică, iar apoi să realizeze eventual o asemenea revizuire;

| J. | întrucât, potrivit articolului 175 din TFUE, statele membre își conduc politicile economice și le coordonează în vederea realizării obiectivelor de dezvoltare armonioasă și consolidare a coeziunii lor economice, sociale și teritoriale și întrucât, prin urmare, și Planul de investiții pentru Europa va contribui la atingerea acestor obiective, |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit articolului 175 din TFUE, statele membre își conduc politicile economice și le coordonează în vederea realizării obiectivelor de dezvoltare armonioasă și consolidare a coeziunii lor economice, sociale și teritoriale și întrucât, prin urmare, și Planul de investiții pentru Europa va contribui la atingerea acestor obiective,

Realizări și provocări ale politicii de coeziune în contextul crizei economice și financiare (perioada de programare 2007-2013)

| 1. | subliniază faptul că politica de coeziune este principalul instrument al Uniunii Europene, care vizează reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale în regiunile europene, stimulând competitivitatea acestora, combătând schimbările climatice și dependența energetică, contribuind, în același timp, la atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020; subliniază faptul că, în ciuda dificultăților întâmpinate de unele state membre și regiuni în a le cofinanța, investițiile din cadrul politicii de coeziune au atenuat în mod semnificativ efectele negative ale crizei economice și financiare și au contribuit la asigurarea stabilității în cadrul regiunilor prin asigurarea fluxurilor de finanțare într-o perioadă în care investițiile naționale și regionale publice și private au scăzut brusc; subliniază faptul că fondurile politicii de coeziune au echivalat cu 21 % din investițiile publice în întreaga Uniune și 57 % în țările beneficiare ale fondurilor de coeziune în ansamblu; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că politica de coeziune este principalul instrument al Uniunii Europene, care vizează reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale în regiunile europene, stimulând competitivitatea acestora, combătând schimbările climatice și dependența energetică, contribuind, în același timp, la atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020; subliniază faptul că, în ciuda dificultăților întâmpinate de unele state membre și regiuni în a le cofinanța, investițiile din cadrul politicii de coeziune au atenuat în mod semnificativ efectele negative ale crizei economice și financiare și au contribuit la asigurarea stabilității în cadrul regiunilor prin asigurarea fluxurilor de finanțare într-o perioadă în care investițiile naționale și regionale publice și private au scăzut brusc; subliniază faptul că fondurile politicii de coeziune au echivalat cu 21 % din investițiile publice în întreaga Uniune și 57 % în țările beneficiare ale fondurilor de coeziune în ansamblu;

| 2. | subliniază că politica de coeziune și-a demonstrat capacitatea de a reacționa rapid, cu măsuri flexibile, pentru a contracara deficitul în materie de investiții în cazul statelor membre și al regiunilor, de exemplu prin reducerea cofinanțării naționale și furnizarea unor plăți în avans suplimentare, precum și prin redirecționarea a 13 % din finanțările totale (45 de miliarde EUR) pentru sprijinirea activității economice și a ocupării forței de muncă cu efecte directe; prin urmare, consideră că este esențial să se efectueze o revizuire substanțială și aprofundată pe termen mediu a obiectivelor și a nivelurilor de finanțare în conformitate cu evoluția situației socio-economice din statele membre sau din anumite regiuni ale acestora; |
| --- | --- |

2.

subliniază că politica de coeziune și-a demonstrat capacitatea de a reacționa rapid, cu măsuri flexibile, pentru a contracara deficitul în materie de investiții în cazul statelor membre și al regiunilor, de exemplu prin reducerea cofinanțării naționale și furnizarea unor plăți în avans suplimentare, precum și prin redirecționarea a 13 % din finanțările totale (45 de miliarde EUR) pentru sprijinirea activității economice și a ocupării forței de muncă cu efecte directe; prin urmare, consideră că este esențial să se efectueze o revizuire substanțială și aprofundată pe termen mediu a obiectivelor și a nivelurilor de finanțare în conformitate cu evoluția situației socio-economice din statele membre sau din anumite regiuni ale acestora;

| 3. | subliniază că Tratatul privind Uniunea Europeană include obiectivul de promovare a coeziunii economice, sociale și teritoriale, precum și a solidarității între statele membre (articolul 3 din TUE). |
| --- | --- |

3.

subliniază că Tratatul privind Uniunea Europeană include obiectivul de promovare a coeziunii economice, sociale și teritoriale, precum și a solidarității între statele membre (articolul 3 din TUE).

| 4. | salută reforma recentă a politicii de coeziune, care vizează soluționarea acestor provocări, pe baza unui cadru strategic coerent pentru 2014-2020, cu obiective și stimulente clare pentru toate programele operaționale; solicită tuturor actorilor, în special principalelor autorități implicate, să asigure eficacitatea și eficiența punerii în aplicare a noului cadrul legislativ pentru politica de coeziune prin accentul puternic pus pe obținerea de performanțe și rezultate mai bune; invită toți actorii implicați să creeze mecanisme funcționale de guvernanță pe mai multe niveluri și de coordonare pentru a asigura consecvența între programe, sprijinul pentru strategia 2020 și recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

4.

salută reforma recentă a politicii de coeziune, care vizează soluționarea acestor provocări, pe baza unui cadru strategic coerent pentru 2014-2020, cu obiective și stimulente clare pentru toate programele operaționale; solicită tuturor actorilor, în special principalelor autorități implicate, să asigure eficacitatea și eficiența punerii în aplicare a noului cadrul legislativ pentru politica de coeziune prin accentul puternic pus pe obținerea de performanțe și rezultate mai bune; invită toți actorii implicați să creeze mecanisme funcționale de guvernanță pe mai multe niveluri și de coordonare pentru a asigura consecvența între programe, sprijinul pentru strategia 2020 și recomandările specifice fiecărei țări;

| 5. | subliniază că existența unui mediu fiscal și economic stabil (ca și a unui mediu instituțional, administrativ și de reglementare eficient) este de importanță crucială pentru eficacitatea politicii de coeziune, dar nu trebuie să submineze realizarea obiectivelor și țelurilor sale; reamintește, în această privință, că suspendarea plăților prevăzute la articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune ar putea submina capacitatea autorităților naționale, regionale și locale de a planifica în mod eficace și de a utiliza fondurile structurale și de investiții europene (FESI) pe perioada 2014-2020; subliniază că, pentru a atinge atât obiectivele politicii de coeziune, cât și obiectivele Strategiei Europa 2020, politica trebuie aliniată îndeaproape la politicile sectoriale și trebuie realizate sinergii cu alte mecanisme de investiții ale UE; totuși, reamintește că, în conformitate cu articolul 175 din TFUE, toate politicile economice urmăresc atingerea obiectivelor coeziunii economice, sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

5.

subliniază că existența unui mediu fiscal și economic stabil (ca și a unui mediu instituțional, administrativ și de reglementare eficient) este de importanță crucială pentru eficacitatea politicii de coeziune, dar nu trebuie să submineze realizarea obiectivelor și țelurilor sale; reamintește, în această privință, că suspendarea plăților prevăzute la articolul 23 din Regulamentul privind dispozițiile comune ar putea submina capacitatea autorităților naționale, regionale și locale de a planifica în mod eficace și de a utiliza fondurile structurale și de investiții europene (FESI) pe perioada 2014-2020; subliniază că, pentru a atinge atât obiectivele politicii de coeziune, cât și obiectivele Strategiei Europa 2020, politica trebuie aliniată îndeaproape la politicile sectoriale și trebuie realizate sinergii cu alte mecanisme de investiții ale UE; totuși, reamintește că, în conformitate cu articolul 175 din TFUE, toate politicile economice urmăresc atingerea obiectivelor coeziunii economice, sociale și teritoriale;

| 6. | subliniază faptul că întărirea capacității administrative pentru programare, punere în aplicare și evaluare în statele membre este de importanță crucială pentru a obține performanțe bune și a realiza la timp obiectivele politicii de coeziune; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că întărirea capacității administrative pentru programare, punere în aplicare și evaluare în statele membre este de importanță crucială pentru a obține performanțe bune și a realiza la timp obiectivele politicii de coeziune;

| 7. | subliniază că, deși politica de coeziune a atenuat impactul crizei, decalajele dintre regiuni rămân mari, iar obiectivul politicii de coeziune de a reduce disparitățile economice, sociale și teritoriale, oferind un sprijin special regiunilor mai puțin dezvoltate, încă nu a fost atins peste tot; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, deși politica de coeziune a atenuat impactul crizei, decalajele dintre regiuni rămân mari, iar obiectivul politicii de coeziune de a reduce disparitățile economice, sociale și teritoriale, oferind un sprijin special regiunilor mai puțin dezvoltate, încă nu a fost atins peste tot;

| 8. | subliniază faptul că, în pofida crizei și a faptului că fondurile locale au fost supuse unor mari presiuni, autoritățile locale și regionale au trebuit să continue să satisfacă cerințele cetățenilor referitoare la servicii publice mai accesibile și de calitate superioară; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că, în pofida crizei și a faptului că fondurile locale au fost supuse unor mari presiuni, autoritățile locale și regionale au trebuit să continue să satisfacă cerințele cetățenilor referitoare la servicii publice mai accesibile și de calitate superioară;

| 9. | subliniază importanța reindustrializării Uniunii Europene pentru a garanta că producția industrială reprezintă o cotă de cel puțin 20 % din PIB-ului statelor membre până în 2020; reamintește, prin urmare, cât este de important să se sprijine și să se consolideze proactiv principiile competitivității, sustenabilității și fiabilității în materie de reglementare pentru a promova locurile de muncă și creșterea economică în Europa; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța reindustrializării Uniunii Europene pentru a garanta că producția industrială reprezintă o cotă de cel puțin 20 % din PIB-ului statelor membre până în 2020; reamintește, prin urmare, cât este de important să se sprijine și să se consolideze proactiv principiile competitivității, sustenabilității și fiabilității în materie de reglementare pentru a promova locurile de muncă și creșterea economică în Europa;

Probleme legate de punerea în aplicare și de plăți

| 10. | își exprimă deosebita preocupare cu privire la întârzierile structurale semnificative înregistrate la începutul perioadelor de programare ale politicii de coeziune, care au rezultat în urma întârzierii adoptării programelor operaționale, inclusiv pentru procedura de reportare; ia act de faptul că această întârziere poate crește presiunea exercitată asupra plăților, în special în 2017 și 2018, lucru care va crea noi probleme în contextul situației regretabile a plăților restante, care se ridică la circa 25 de miliarde de EUR pentru perioada de programare 2007-2013; ia act de faptul că deși, atunci când e privită într-un context mai larg, situația din domeniul coeziunii este mai bună decât cea din domeniul dezvoltării rurale și al pescuitului, rămân preocupări legate de faptul că, în cazul mai multor state membre, un număr important de programe încă nu au fost adoptate; subliniază faptul că aceste întârzieri pot submina credibilitatea, eficacitatea și caracterul sustenabil al politicii de coeziune și al bugetului UE, amenințând capacitatea autorităților naționale, regionale și locale de a finaliza punerea în aplicare a perioadei de programare 2017-2013, precum și de a face planuri în mod eficace și de a pune în execuție FESI pe perioada 2014-2020; salută eforturile recente depuse de statele membre și de Comisie în acest sens, dar invită Comisia să-și folosească toate resursele pentru a se asigura că toate celelalte programe operaționale sunt adoptate fără alte întârzieri, dat fiind că revizuirea cadrului financiar multianual (CFM) care este necesară pentru utilizarea resurselor nealocate în 2014 și proiectul conex de buget rectificativ au fost deja aprobate de Parlament; |
| --- | --- |

10.

își exprimă deosebita preocupare cu privire la întârzierile structurale semnificative înregistrate la începutul perioadelor de programare ale politicii de coeziune, care au rezultat în urma întârzierii adoptării programelor operaționale, inclusiv pentru procedura de reportare; ia act de faptul că această întârziere poate crește presiunea exercitată asupra plăților, în special în 2017 și 2018, lucru care va crea noi probleme în contextul situației regretabile a plăților restante, care se ridică la circa 25 de miliarde de EUR pentru perioada de programare 2007-2013; ia act de faptul că deși, atunci când e privită într-un context mai larg, situația din domeniul coeziunii este mai bună decât cea din domeniul dezvoltării rurale și al pescuitului, rămân preocupări legate de faptul că, în cazul mai multor state membre, un număr important de programe încă nu au fost adoptate; subliniază faptul că aceste întârzieri pot submina credibilitatea, eficacitatea și caracterul sustenabil al politicii de coeziune și al bugetului UE, amenințând capacitatea autorităților naționale, regionale și locale de a finaliza punerea în aplicare a perioadei de programare 2017-2013, precum și de a face planuri în mod eficace și de a pune în execuție FESI pe perioada 2014-2020; salută eforturile recente depuse de statele membre și de Comisie în acest sens, dar invită Comisia să-și folosească toate resursele pentru a se asigura că toate celelalte programe operaționale sunt adoptate fără alte întârzieri, dat fiind că revizuirea cadrului financiar multianual (CFM) care este necesară pentru utilizarea resurselor nealocate în 2014 și proiectul conex de buget rectificativ au fost deja aprobate de Parlament;

| 11. | reamintește că problema arieratelor constante de plăți apare mai frecvent în cazul politicii de coeziune decât în orice alt domeniu de politică al UE, cu facturi neplătite în valoare de 24,8 miliarde EUR la sfârșitul anului 2014 pentru programele finanțate în perioada 2007-2013 din Fondul social european (FSE), Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune (FC), ceea ce reprezintă o creștere de 5,6 % în raport cu anul 2013; încurajează Comisia să facă uz de toate mijloacele disponibile pentru a acoperi aceste facturi neplătite; subliniază că această situație are un impact negativ în primul rând asupra beneficiarilor celor mai mici și mai vulnerabili ai politicii de coeziune, precum IMM-urile, ONG-urile și asociațiile, întrucât capacitatea acestora de a prefinanța cheltuielile este limitată; |
| --- | --- |

11.

reamintește că problema arieratelor constante de plăți apare mai frecvent în cazul politicii de coeziune decât în orice alt domeniu de politică al UE, cu facturi neplătite în valoare de 24,8 miliarde EUR la sfârșitul anului 2014 pentru programele finanțate în perioada 2007-2013 din Fondul social european (FSE), Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune (FC), ceea ce reprezintă o creștere de 5,6 % în raport cu anul 2013; încurajează Comisia să facă uz de toate mijloacele disponibile pentru a acoperi aceste facturi neplătite; subliniază că această situație are un impact negativ în primul rând asupra beneficiarilor celor mai mici și mai vulnerabili ai politicii de coeziune, precum IMM-urile, ONG-urile și asociațiile, întrucât capacitatea acestora de a prefinanța cheltuielile este limitată;

| 12. | salută faptul că Consiliul, Comisia și Parlamentul au ajuns la un acord privind reducerea până la sfârșitul anului a facturilor neplătite până la nivelul structural al Cadrului financiar multianual actual, în special în domeniul politicii de coeziune, astfel cum se prevede în declarația comună care însoțește acordul bugetar în 2015, și ia act de documentul Comisiei intitulat „Elemente ale unui plan de plăți care să permită readucerea pe o traiectorie sustenabilă a bugetului UE”, primit la 23 martie 2015; reamintește Comisiei angajamentul asumat cu privire la prezentarea cât mai curând posibil a unui plan de plăți, în orice caz înainte de prezentarea proiectului de buget 2016; în plus, reamintește tuturor instituțiilor de angajamentul asumat cu privire la convenirea unui astfel de plan și punerea în aplicare a acestuia începând cu 2015 și înainte de revizuirea de la jumătatea perioadei a actualului CFM; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că Consiliul, Comisia și Parlamentul au ajuns la un acord privind reducerea până la sfârșitul anului a facturilor neplătite până la nivelul structural al Cadrului financiar multianual actual, în special în domeniul politicii de coeziune, astfel cum se prevede în declarația comună care însoțește acordul bugetar în 2015, și ia act de documentul Comisiei intitulat „Elemente ale unui plan de plăți care să permită readucerea pe o traiectorie sustenabilă a bugetului UE”, primit la 23 martie 2015; reamintește Comisiei angajamentul asumat cu privire la prezentarea cât mai curând posibil a unui plan de plăți, în orice caz înainte de prezentarea proiectului de buget 2016; în plus, reamintește tuturor instituțiilor de angajamentul asumat cu privire la convenirea unui astfel de plan și punerea în aplicare a acestuia începând cu 2015 și înainte de revizuirea de la jumătatea perioadei a actualului CFM;

| 13. | subliniază faptul că revizuirea propusă a plafoanelor din cadrul CFM (16) prin care se transferă suma de 11,2 miliarde EUR în angajamente la subtotalul de la rubrica 1b de la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul privind CFM și de reportarea (17) din 2014 în 2015 a 8,5 miliarde EUR în angajamente în temeiul articolului 13 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul financiar determină evitarea anulării acestor credite la rubrica 1b, dar nu abordează efectiv problema subiacentă a întârzierilor legate de programare și nici nu schimbă faptul că întârzierile cronice în materie de execuție și întârzierile sistematice ale plăților pot prezenta provocări semnificative pentru beneficiarii finali; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că revizuirea propusă a plafoanelor din cadrul CFM (16) prin care se transferă suma de 11,2 miliarde EUR în angajamente la subtotalul de la rubrica 1b de la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul privind CFM și de reportarea (17) din 2014 în 2015 a 8,5 miliarde EUR în angajamente în temeiul articolului 13 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul financiar determină evitarea anulării acestor credite la rubrica 1b, dar nu abordează efectiv problema subiacentă a întârzierilor legate de programare și nici nu schimbă faptul că întârzierile cronice în materie de execuție și întârzierile sistematice ale plăților pot prezenta provocări semnificative pentru beneficiarii finali;

| 14. | subliniază faptul că plățile restante menționate în cadrul rubricii 1b a bugetului UE reprezintă, de fapt, cel mai important factor direct ce pune în pericol punerea în aplicare a politicii de coeziune, atât în perioada de programare precedentă, cât și, probabil, în cea curentă 2014-2020; reiterează faptul că impactul acestor plăți restante este resimțit intens, uneori chiar extrem, de actorii din domeniul politicii de coeziune de pe teren; solicită, prin urmare, Comisiei să elaboreze o foaie de parcurs, prevăzând un calendar specific pentru luarea de măsuri de politică concrete, eșalonate și sprijinite de mijloace bugetare special concepute, pentru a reduce și, în cele din urmă, elimina această întârziere; își exprimă speranța că în cele din urmă Consiliul va înțelege că situația este gravă și nesustenabilă și va fi pregătit să contribuie în mod activ la găsirea unei soluții stabile la această problemă; este convins că primul obiectiv al acestor măsuri ar trebui să fie ca în anul 2015 să se poată simți în mod tangibil reducerea numărului acestor plăți restante; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că plățile restante menționate în cadrul rubricii 1b a bugetului UE reprezintă, de fapt, cel mai important factor direct ce pune în pericol punerea în aplicare a politicii de coeziune, atât în perioada de programare precedentă, cât și, probabil, în cea curentă 2014-2020; reiterează faptul că impactul acestor plăți restante este resimțit intens, uneori chiar extrem, de actorii din domeniul politicii de coeziune de pe teren; solicită, prin urmare, Comisiei să elaboreze o foaie de parcurs, prevăzând un calendar specific pentru luarea de măsuri de politică concrete, eșalonate și sprijinite de mijloace bugetare special concepute, pentru a reduce și, în cele din urmă, elimina această întârziere; își exprimă speranța că în cele din urmă Consiliul va înțelege că situația este gravă și nesustenabilă și va fi pregătit să contribuie în mod activ la găsirea unei soluții stabile la această problemă; este convins că primul obiectiv al acestor măsuri ar trebui să fie ca în anul 2015 să se poată simți în mod tangibil reducerea numărului acestor plăți restante;

| 15. | subliniază că este de importanță crucială să se înceapă punerea în aplicare a programelor operaționale imediat ce acestea sunt adoptate, pentru a maximiza rezultatele investițiilor, a potența crearea de locuri de muncă, a consolida creșterea productivității și a contribui la obiectivele Uniunii în materie de climă și energie, iar Comisia și statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a urgenta adoptarea acestor programe, fără a afecta negativ calitatea lor; solicită Comisiei să analizeze, acordând în continuare mare atenție nevoii de a continua lupta împotriva fraudei, toate modalitățile posibile de eficientizare a procedurilor sale interne pentru a accelera procedurile pe baza celor două scenarii avute în vedere pentru adoptarea programelor operaționale, în vederea evitării întârzierilor suplimentare în demararea punerii în aplicare; |
| --- | --- |

15.

subliniază că este de importanță crucială să se înceapă punerea în aplicare a programelor operaționale imediat ce acestea sunt adoptate, pentru a maximiza rezultatele investițiilor, a potența crearea de locuri de muncă, a consolida creșterea productivității și a contribui la obiectivele Uniunii în materie de climă și energie, iar Comisia și statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a urgenta adoptarea acestor programe, fără a afecta negativ calitatea lor; solicită Comisiei să analizeze, acordând în continuare mare atenție nevoii de a continua lupta împotriva fraudei, toate modalitățile posibile de eficientizare a procedurilor sale interne pentru a accelera procedurile pe baza celor două scenarii avute în vedere pentru adoptarea programelor operaționale, în vederea evitării întârzierilor suplimentare în demararea punerii în aplicare;

| 16. | solicită Comisiei, în lumina celor de mai sus: să prezinte Parlamentului măsurile pe care le propune pentru a facilita, cât de curând posibil, punerea în aplicare a programelor operaționale, în special pentru a evita dezangajarea fondurilor în 2017, împreună cu calendarul pe care îl prevede; să explice impactul întârzierii plăților asupra începerii punerii în aplicare a noilor programe operaționale; precum și să propună soluții pentru a limita efectele negative în măsura posibilului; solicită Comisiei, de asemenea, în contextul raportului referitor la rezultatul negocierilor prevăzut la articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune, să analizeze posibilul impact al demarării cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 asupra creșterii economice și a locurilor de muncă, precum și să prezinte recomandări pe baza învățămintelor trase; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei, în lumina celor de mai sus: să prezinte Parlamentului măsurile pe care le propune pentru a facilita, cât de curând posibil, punerea în aplicare a programelor operaționale, în special pentru a evita dezangajarea fondurilor în 2017, împreună cu calendarul pe care îl prevede; să explice impactul întârzierii plăților asupra începerii punerii în aplicare a noilor programe operaționale; precum și să propună soluții pentru a limita efectele negative în măsura posibilului; solicită Comisiei, de asemenea, în contextul raportului referitor la rezultatul negocierilor prevăzut la articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul privind dispozițiile comune, să analizeze posibilul impact al demarării cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 asupra creșterii economice și a locurilor de muncă, precum și să prezinte recomandări pe baza învățămintelor trase;

| 17. | consideră că CFM 2014-2020 rezultat din modificarea propusă de Comisie a Regulamentului CFM în ceea ce privește reportarea numai pentru exercițiul 2015 a creditelor nealocate în 2014 crește semnificativ riscul de dezangajare a fondurilor în 2018 în privința programelor care nu au fost adoptate în 2014 și, prin urmare, acesta nu încurajează folosirea completă a resurselor UE sau sprijinul efectiv pentru investițiile UE în creșterea economică și crearea de locuri de muncă; invită Comisia să propună din timp, în cadrul elaborării raportului strategic pentru 2017 prevăzut la articolul 53 din Regulamentul privind dispozițiile comune, măsuri legislative adecvate și alte măsuri pentru a evita riscul de dezangajare; |
| --- | --- |

17.

consideră că CFM 2014-2020 rezultat din modificarea propusă de Comisie a Regulamentului CFM în ceea ce privește reportarea numai pentru exercițiul 2015 a creditelor nealocate în 2014 crește semnificativ riscul de dezangajare a fondurilor în 2018 în privința programelor care nu au fost adoptate în 2014 și, prin urmare, acesta nu încurajează folosirea completă a resurselor UE sau sprijinul efectiv pentru investițiile UE în creșterea economică și crearea de locuri de muncă; invită Comisia să propună din timp, în cadrul elaborării raportului strategic pentru 2017 prevăzut la articolul 53 din Regulamentul privind dispozițiile comune, măsuri legislative adecvate și alte măsuri pentru a evita riscul de dezangajare;

| 18. | este îngrijorat de absorbția redusă a fondurilor în perioada de programare 2007-2013 în anumite state membre și avertizează că ar trebui abordate motivele subiacente pentru a evita reapariția acelorași probleme în următoarea perioadă; subliniază că existența unei capacități administrative suficiente este esențială pentru punerea în aplicare efectivă și eficientă a politicii de coeziune; subliniază faptul că instabilitatea funcției publice, împreună cu slaba coordonare a politicilor poate submina buna executare a FESI și poate reprezenta o amenințare pentru gestionarea eficientă a politicii la nivel global; |
| --- | --- |

18.

este îngrijorat de absorbția redusă a fondurilor în perioada de programare 2007-2013 în anumite state membre și avertizează că ar trebui abordate motivele subiacente pentru a evita reapariția acelorași probleme în următoarea perioadă; subliniază că existența unei capacități administrative suficiente este esențială pentru punerea în aplicare efectivă și eficientă a politicii de coeziune; subliniază faptul că instabilitatea funcției publice, împreună cu slaba coordonare a politicilor poate submina buna executare a FESI și poate reprezenta o amenințare pentru gestionarea eficientă a politicii la nivel global;

| 19. | sugerează că, pentru pregătirea următoarei perioade de programare, dispozițiile de reglementare referitoare la programare ar putea fi introduse separat și înaintea propunerilor bugetare, decuplând astfel dezbaterile pe tema conținutului și al fondurilor și acordând timp suficient pentru pregătirea riguroasă a programelor; reamintește că, în ciuda faptului că dispozițiile de reglementare sunt foarte detaliate, acestea nu reprezintă o garanție perfectă pentru statele membre și regiuni și pot fi o sursă de interpretări diferite; ia act că încă există posibilități de simplificare a dispozițiilor de reglementare; |
| --- | --- |

19.

sugerează că, pentru pregătirea următoarei perioade de programare, dispozițiile de reglementare referitoare la programare ar putea fi introduse separat și înaintea propunerilor bugetare, decuplând astfel dezbaterile pe tema conținutului și al fondurilor și acordând timp suficient pentru pregătirea riguroasă a programelor; reamintește că, în ciuda faptului că dispozițiile de reglementare sunt foarte detaliate, acestea nu reprezintă o garanție perfectă pentru statele membre și regiuni și pot fi o sursă de interpretări diferite; ia act că încă există posibilități de simplificare a dispozițiilor de reglementare;

| 20. | invită Comisia să analizeze atent, având în vedere posibilele repercusiuni asupra creșterii și locurilor de muncă, aplicarea corecțiilor financiare sau a suspendării plăților; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să analizeze atent, având în vedere posibilele repercusiuni asupra creșterii și locurilor de muncă, aplicarea corecțiilor financiare sau a suspendării plăților;

Politica de coeziune în centrul unor investiții inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii 2014-2020

| 21. | reiterează rolul original al politicii de coeziune de a promova coeziunea economică, socială și teritorială și de a reduce disparitățile de ordin regional, acordând sprijin, în special, regiunilor mai puțin dezvoltate; subliniază că, prin natura sa și prin mandatul său original, stipulat de tratat, politica contribuie în mod inerent la realizarea obiectivelor Uniunii, în special la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, precum și a obiectivului fundamental stabilit în tratat de a consolida coeziunea teritorială; |
| --- | --- |

21.

reiterează rolul original al politicii de coeziune de a promova coeziunea economică, socială și teritorială și de a reduce disparitățile de ordin regional, acordând sprijin, în special, regiunilor mai puțin dezvoltate; subliniază că, prin natura sa și prin mandatul său original, stipulat de tratat, politica contribuie în mod inerent la realizarea obiectivelor Uniunii, în special la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, precum și a obiectivului fundamental stabilit în tratat de a consolida coeziunea teritorială;

| 22. | salută noul Fond european pentru investiții strategice (FEIS) și potențialul său efect de levier; remarcă faptul că principalul obiectiv la FEIS ar trebui să fie garantarea coeziunii economice, sociale și teritoriale și că, prin urmare, toate regiunile UE ar trebuie să fie beneficiare ale acestuia; subliniază necesitatea de a asigura adiționalitatea resurselor FEIS – și, prin urmare, complementaritatea și sinergiile dintre acesta și FESI, păstrându-le, în același timp, separate din punct de vedere financiar – și, în același context, sfătuiește părțile implicate să profite de experiența câștigată în urma punerii în aplicare a planului european de redresare economică în 2008, în special în ceea ce privește investițiile inteligente; |
| --- | --- |

22.

salută noul Fond european pentru investiții strategice (FEIS) și potențialul său efect de levier; remarcă faptul că principalul obiectiv la FEIS ar trebui să fie garantarea coeziunii economice, sociale și teritoriale și că, prin urmare, toate regiunile UE ar trebuie să fie beneficiare ale acestuia; subliniază necesitatea de a asigura adiționalitatea resurselor FEIS – și, prin urmare, complementaritatea și sinergiile dintre acesta și FESI, păstrându-le, în același timp, separate din punct de vedere financiar – și, în același context, sfătuiește părțile implicate să profite de experiența câștigată în urma punerii în aplicare a planului european de redresare economică în 2008, în special în ceea ce privește investițiile inteligente;

| 23. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure o mai bună coordonare și coerență între toate politicile UE în materie de investiții și de dezvoltare, în special cu politica de coeziune, precum și între FESI, alte fonduri ale UE și instrumentele de finanțare naționale și regionale, pentru a asigura complementaritatea și o sinergie crescută, a evita suprapunerile și dublarea sprijinului și pentru a garanta valoarea adăugată înaltă a finanțării UE; invită Comisia să informeze cu privire la sinergii în următoarele rapoarte privind coeziunea; sugerează ca în cursul punerii în aplicare a acestui nou plan de investiții al UE să se profite de experiența celor trei inițiative comune JEREMIE, JESSICA și JASMINE, care au permis creșterea sumelor puse la dispoziție din fondurile structurale de la 1,2 miliarde EUR între 2000 și 2006 la 8,4 miliarde EUR între 2007 și 2012; solicită efectuarea unei analize detaliate și ample în consultare cu banca Europeană de Investiții (BEI) și Fondul european de investiții (FEI); |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei și statelor membre să asigure o mai bună coordonare și coerență între toate politicile UE în materie de investiții și de dezvoltare, în special cu politica de coeziune, precum și între FESI, alte fonduri ale UE și instrumentele de finanțare naționale și regionale, pentru a asigura complementaritatea și o sinergie crescută, a evita suprapunerile și dublarea sprijinului și pentru a garanta valoarea adăugată înaltă a finanțării UE; invită Comisia să informeze cu privire la sinergii în următoarele rapoarte privind coeziunea; sugerează ca în cursul punerii în aplicare a acestui nou plan de investiții al UE să se profite de experiența celor trei inițiative comune JEREMIE, JESSICA și JASMINE, care au permis creșterea sumelor puse la dispoziție din fondurile structurale de la 1,2 miliarde EUR între 2000 și 2006 la 8,4 miliarde EUR între 2007 și 2012; solicită efectuarea unei analize detaliate și ample în consultare cu banca Europeană de Investiții (BEI) și Fondul european de investiții (FEI);

| 24. | subliniază că legislația din domeniul politicii de coeziune prevede utilizarea extensivă a instrumentelor financiare, în vederea dublării contribuției lor la aproximativ 25-30 de miliarde EUR în 2014-2020, prin extinderea domeniului lor de aplicare tematic și prin conferirea unei flexibilități mai mari statelor membre și regiunilor; evidențiază rolul instrumentelor financiare în mobilizarea unor investiții publice și private suplimentare pentru a remedia deficiențele de pe piață în conformitate cu strategia Europa 2020 și cu prioritățile politicii de coeziune; sprijină, în special, inițiativa de partajare a riscurilor privind IMM-urile și solicită Comisiei să depună toate eforturile pentru a asigura ușurința utilizării instrumentelor financiare și pentru a le face atrăgătoare pentru statele membre și pentru regiuni, asigurând, astfel, că dublarea contribuțiilor la instrumentele financiare se realizează pe baza meritelor proprii, iar responsabilitatea părților interesate pentru atingerea acestui obiectiv este delimitată cu claritate; subliniază nevoia de a asigura transparența, responsabilitatea și controlul instrumentelor financiare finanțate cu ajutorul fondurilor UE; |
| --- | --- |

24.

subliniază că legislația din domeniul politicii de coeziune prevede utilizarea extensivă a instrumentelor financiare, în vederea dublării contribuției lor la aproximativ 25-30 de miliarde EUR în 2014-2020, prin extinderea domeniului lor de aplicare tematic și prin conferirea unei flexibilități mai mari statelor membre și regiunilor; evidențiază rolul instrumentelor financiare în mobilizarea unor investiții publice și private suplimentare pentru a remedia deficiențele de pe piață în conformitate cu strategia Europa 2020 și cu prioritățile politicii de coeziune; sprijină, în special, inițiativa de partajare a riscurilor privind IMM-urile și solicită Comisiei să depună toate eforturile pentru a asigura ușurința utilizării instrumentelor financiare și pentru a le face atrăgătoare pentru statele membre și pentru regiuni, asigurând, astfel, că dublarea contribuțiilor la instrumentele financiare se realizează pe baza meritelor proprii, iar responsabilitatea părților interesate pentru atingerea acestui obiectiv este delimitată cu claritate; subliniază nevoia de a asigura transparența, responsabilitatea și controlul instrumentelor financiare finanțate cu ajutorul fondurilor UE;

| 25. | atenționează, totuși, că FEIS nu ar trebui să submineze coerența strategică și perspectiva pe termen lung a programării în domeniul politicii de coeziune; subliniază că ar fi contraproductiv să se redirecționeze fondurile structurale și, prin urmare, această redirecționare nu poate fi acceptată, dat fiind că s-ar periclita atât eficacitatea lor, cât și dezvoltarea regiunilor; subliniază că alocările financiare către statele membre convenite în cadrul rubricii 1b din CFM 2014-2020 nu pot fi modificate în favoarea FEIS; subliniază că înlocuirea granturilor cu împrumuturi, capital propriu sau garanții, deși prezintă anumite avantaje, trebuie să se facă cu grijă, ținând seama de disparitățile regionale și de diversitatea practicilor și experiențelor regiunilor în ceea ce privește folosirea instrumentelor financiare; subliniază că regiunile care au cea mai mare nevoie de stimulente la investiții au, în multe cazuri, capacități administrative și de absorbție reduse; |
| --- | --- |

25.

atenționează, totuși, că FEIS nu ar trebui să submineze coerența strategică și perspectiva pe termen lung a programării în domeniul politicii de coeziune; subliniază că ar fi contraproductiv să se redirecționeze fondurile structurale și, prin urmare, această redirecționare nu poate fi acceptată, dat fiind că s-ar periclita atât eficacitatea lor, cât și dezvoltarea regiunilor; subliniază că alocările financiare către statele membre convenite în cadrul rubricii 1b din CFM 2014-2020 nu pot fi modificate în favoarea FEIS; subliniază că înlocuirea granturilor cu împrumuturi, capital propriu sau garanții, deși prezintă anumite avantaje, trebuie să se facă cu grijă, ținând seama de disparitățile regionale și de diversitatea practicilor și experiențelor regiunilor în ceea ce privește folosirea instrumentelor financiare; subliniază că regiunile care au cea mai mare nevoie de stimulente la investiții au, în multe cazuri, capacități administrative și de absorbție reduse;

| 26. | avertizează că flexibilitatea permisă la selectarea proiectelor pentru finanțarea din FEIS prezintă un risc de subminare a coeziunii economice, sociale și teritoriale prin canalizarea de investiții către state membre mai dezvoltate; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape relația dintre FEIS și FESI; |
| --- | --- |

26.

avertizează că flexibilitatea permisă la selectarea proiectelor pentru finanțarea din FEIS prezintă un risc de subminare a coeziunii economice, sociale și teritoriale prin canalizarea de investiții către state membre mai dezvoltate; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape relația dintre FEIS și FESI;

Eficacitatea, eficiența și orientarea spre performanță a politicii de coeziune 2014-2020

| 27. | subliniază importanța tuturor măsurilor îndreptate spre creșterea eficacității, a simplificării, a eficienței și a orientării spre rezultate și performanțe a politicii de coeziune care ar trebui să asigure tranziția de la criteriile privind absorbția fondurilor la calitatea cheltuielilor și valoarea adăugată ridicată a operațiunilor cofinanțate; sugerează, în acest sens, să se prezinte ajustări tehnice ale regulamentelor în cauză privind fondurile ESI; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța tuturor măsurilor îndreptate spre creșterea eficacității, a simplificării, a eficienței și a orientării spre rezultate și performanțe a politicii de coeziune care ar trebui să asigure tranziția de la criteriile privind absorbția fondurilor la calitatea cheltuielilor și valoarea adăugată ridicată a operațiunilor cofinanțate; sugerează, în acest sens, să se prezinte ajustări tehnice ale regulamentelor în cauză privind fondurile ESI;

| 28. | salută concentrarea tematică în vederea susținerii investițiilor în creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii care are obiectivul de a genera creștere și locuri de muncă, de a oferii soluții la schimbările climatice și la dependența energetică și de a reduce sărăcia și excluziunea socială, precum și axarea în mai mare măsură pe rezultatele și pe caracterul măsurabil al programelor aferente perioadei 2014-2020, ceea ce ar trebui să contribuie la continuarea creșterii eficienței și eficacității politicii de coeziune; menține, în același timp, cerința ca regiunile să beneficieze de o mai mare flexibilitate, în funcție de specificul local și regional, în special în contextul crizei economice grave, pentru a reduce diferențele în materie de dezvoltare dintre diferitele regiuni din Uniune; solicită aplicarea unei abordări teritoriale cu adevărat integrate a programelor și proiectelor vizate, care să trateze nevoile de la nivel local; |
| --- | --- |

28.

salută concentrarea tematică în vederea susținerii investițiilor în creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii care are obiectivul de a genera creștere și locuri de muncă, de a oferii soluții la schimbările climatice și la dependența energetică și de a reduce sărăcia și excluziunea socială, precum și axarea în mai mare măsură pe rezultatele și pe caracterul măsurabil al programelor aferente perioadei 2014-2020, ceea ce ar trebui să contribuie la continuarea creșterii eficienței și eficacității politicii de coeziune; menține, în același timp, cerința ca regiunile să beneficieze de o mai mare flexibilitate, în funcție de specificul local și regional, în special în contextul crizei economice grave, pentru a reduce diferențele în materie de dezvoltare dintre diferitele regiuni din Uniune; solicită aplicarea unei abordări teritoriale cu adevărat integrate a programelor și proiectelor vizate, care să trateze nevoile de la nivel local;

| 29. | invită statele membre și Comisia să asigure coerența între programele naționale de reformă și programele operaționale în scopul de a aborda în mod adecvat recomandările specifice fiecărei țări și de a asigura alinierea la procedurile de guvernanță economică, limitând astfel riscul reprogramării timpurii; |
| --- | --- |

29.

invită statele membre și Comisia să asigure coerența între programele naționale de reformă și programele operaționale în scopul de a aborda în mod adecvat recomandările specifice fiecărei țări și de a asigura alinierea la procedurile de guvernanță economică, limitând astfel riscul reprogramării timpurii;

| 30. | amintește, în acest context, faptul că, inițial, Parlamentul s-a opus și subliniază responsabilitatea acestuia de a fi pe deplin implicat, de a exercita control și de a monitoriza; solicită ca Comisia și Consiliul să furnizeze în timp util informații complete și transparente cu privire la criteriile referitoare la cazurile de reprogramare sau suspendare a angajamentelor sau a plăților din fondurile ESI, precum și la întreaga procedură care ar putea să declanșeze astfel de cazuri, în conformitate cu articolul 23 alineatul (15) din Regulamentul privind dispozițiile comune; subliniază că decizia de suspendare a angajamentelor sau a plăților ar trebui luată ca ultimă soluție, când toate celelalte opțiuni au fost epuizate și după evaluarea posibilelor repercusiuni asupra creșterii și locurilor de muncă, deoarece suspendarea angajamentelor sau a plăților ar putea avea consecințe grave pentru autoritățile naționale, regionale și locale, precum și pentru atingerea obiectivelor politicii de coeziune în ansamblu; consideră că obiectivul privind condiționalitatea macroeconomică ar trebui să fie realizarea unei politici de coeziune mai sustenabile și eficiente și respinge ideea ca regiunile, localitățile sau cetățenii să fie penalizați pentru decizii macroeconomice luate de guvernele naționale; atrage atenția asupra posibilității ca sarcina administrativă implicată de reprogramarea fondurilor să fie una majoră; reamintește că o propunere de reprogramare prezentată în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din respectivul regulament impune consultarea prealabilă a comitetului de monitorizare în cauză menționat la articolul 49 alineatul (3) din același regulament; |
| --- | --- |

30.

amintește, în acest context, faptul că, inițial, Parlamentul s-a opus și subliniază responsabilitatea acestuia de a fi pe deplin implicat, de a exercita control și de a monitoriza; solicită ca Comisia și Consiliul să furnizeze în timp util informații complete și transparente cu privire la criteriile referitoare la cazurile de reprogramare sau suspendare a angajamentelor sau a plăților din fondurile ESI, precum și la întreaga procedură care ar putea să declanșeze astfel de cazuri, în conformitate cu articolul 23 alineatul (15) din Regulamentul privind dispozițiile comune; subliniază că decizia de suspendare a angajamentelor sau a plăților ar trebui luată ca ultimă soluție, când toate celelalte opțiuni au fost epuizate și după evaluarea posibilelor repercusiuni asupra creșterii și locurilor de muncă, deoarece suspendarea angajamentelor sau a plăților ar putea avea consecințe grave pentru autoritățile naționale, regionale și locale, precum și pentru atingerea obiectivelor politicii de coeziune în ansamblu; consideră că obiectivul privind condiționalitatea macroeconomică ar trebui să fie realizarea unei politici de coeziune mai sustenabile și eficiente și respinge ideea ca regiunile, localitățile sau cetățenii să fie penalizați pentru decizii macroeconomice luate de guvernele naționale; atrage atenția asupra posibilității ca sarcina administrativă implicată de reprogramarea fondurilor să fie una majoră; reamintește că o propunere de reprogramare prezentată în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din respectivul regulament impune consultarea prealabilă a comitetului de monitorizare în cauză menționat la articolul 49 alineatul (3) din același regulament;

| 31. | subliniază că neregulile au, în mare măsură, la bază cerințe și reglementări complexe; subliniază că numărul neregulilor din punerea în aplicare a programelor de coeziune ar putea fi redus prin simplificarea gestionării și a procedurilor, prin transpunerea rapidă a ultimelor directive relevante adoptate și prin consolidarea capacității administrative, în special în regiunile mai puțin dezvoltate; subliniază, prin urmare, necesitatea de a reduce la minimum sarcina administrativă pentru beneficiari atunci când se asigură verificările necesare garantării utilizării corespunzătoare a creditelor ESI, precum și necesitatea de a întreprinde eforturi de optimizare și îmbunătățire a flexibilității sistemelor de gestionare și control, de creștere a atenției acordate evaluării riscurilor și de corectare a distribuirii responsabilităților între toate autoritățile, fără a submina însă procedurile de control consolidate tradiționale, pentru a preveni în mod mai eficient apariția neregulilor și, în consecință, pentru a evita corecțiile financiare, precum și întreruperile și suspendările plăților; este preocupat de nivelul scăzut de plată al instrumentelor financiare către beneficiari, în special având în vedere obiectivul ce prevede folosirea mai intensă a acestor instrumente; solicită, în această privință, statelor membre, autorităților de management și altor părți interesate relevante care lucrează cu aceste instrumente financiare să folosească integral asistența tehnică furnizată prin Platforma de consiliere tehnică – instrumente financiare (FI-TAP) și prin FI-compass; |
| --- | --- |

31.

subliniază că neregulile au, în mare măsură, la bază cerințe și reglementări complexe; subliniază că numărul neregulilor din punerea în aplicare a programelor de coeziune ar putea fi redus prin simplificarea gestionării și a procedurilor, prin transpunerea rapidă a ultimelor directive relevante adoptate și prin consolidarea capacității administrative, în special în regiunile mai puțin dezvoltate; subliniază, prin urmare, necesitatea de a reduce la minimum sarcina administrativă pentru beneficiari atunci când se asigură verificările necesare garantării utilizării corespunzătoare a creditelor ESI, precum și necesitatea de a întreprinde eforturi de optimizare și îmbunătățire a flexibilității sistemelor de gestionare și control, de creștere a atenției acordate evaluării riscurilor și de corectare a distribuirii responsabilităților între toate autoritățile, fără a submina însă procedurile de control consolidate tradiționale, pentru a preveni în mod mai eficient apariția neregulilor și, în consecință, pentru a evita corecțiile financiare, precum și întreruperile și suspendările plăților; este preocupat de nivelul scăzut de plată al instrumentelor financiare către beneficiari, în special având în vedere obiectivul ce prevede folosirea mai intensă a acestor instrumente; solicită, în această privință, statelor membre, autorităților de management și altor părți interesate relevante care lucrează cu aceste instrumente financiare să folosească integral asistența tehnică furnizată prin Platforma de consiliere tehnică – instrumente financiare (FI-TAP) și prin FI-compass;

Ocuparea forței de muncă, IMM-urile, tineretul și educația

| 32. | subliniază că fondurile ESI ar putea să aducă o contribuție semnificativă la contrabalansarea consecințelor sociale negative ale crizei, iar în vederea acestui fapt ar trebui facilitată și simplificată o abordare integratoare oferită de programele multifond, care presupune o coordonare mai eficientă a fondurilor și o mai mare flexibilitate a acestora, permițând o mai bună exploatare a sinergiilor dintre FSE și FEDR, în special; subliniază că investițiile finanțate de FSE nu pot produce rezultate optime dacă infrastructura relevantă și instituțiile corespunzătoare nu există; atrage atenția asupra faptului că fondurile ESI pot sprijini în mod eficace incluziunea socială și, prin urmare, ar trebui mobilizate pentru a ajuta la integrarea grupurilor dezavantajate și a celor vulnerabile, cum ar fi romii și persoanele cu dizabilități, precum și pentru a sprijini tranziția de la serviciile instituționale la serviciile prestate de comunități pentru copii și adulți; |
| --- | --- |

32.

subliniază că fondurile ESI ar putea să aducă o contribuție semnificativă la contrabalansarea consecințelor sociale negative ale crizei, iar în vederea acestui fapt ar trebui facilitată și simplificată o abordare integratoare oferită de programele multifond, care presupune o coordonare mai eficientă a fondurilor și o mai mare flexibilitate a acestora, permițând o mai bună exploatare a sinergiilor dintre FSE și FEDR, în special; subliniază că investițiile finanțate de FSE nu pot produce rezultate optime dacă infrastructura relevantă și instituțiile corespunzătoare nu există; atrage atenția asupra faptului că fondurile ESI pot sprijini în mod eficace incluziunea socială și, prin urmare, ar trebui mobilizate pentru a ajuta la integrarea grupurilor dezavantajate și a celor vulnerabile, cum ar fi romii și persoanele cu dizabilități, precum și pentru a sprijini tranziția de la serviciile instituționale la serviciile prestate de comunități pentru copii și adulți;

| 33. | invită Comisia să acorde o atenție deosebită situației grupurilor minoritare din întreaga Uniune, întrucât acestea se confruntă cu diferite forme de excluziune socială și există, prin urmare, șanse mai mari ca ele să fie afectate de șomajul structural; consideră că în procesul de planificare a politicilor în vederea obținerii coeziunii sociale în Uniune trebuie să se țină întotdeauna seama de integrarea minorităților; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să acorde o atenție deosebită situației grupurilor minoritare din întreaga Uniune, întrucât acestea se confruntă cu diferite forme de excluziune socială și există, prin urmare, șanse mai mari ca ele să fie afectate de șomajul structural; consideră că în procesul de planificare a politicilor în vederea obținerii coeziunii sociale în Uniune trebuie să se țină întotdeauna seama de integrarea minorităților;

| 34. | subliniază rolul-cheie jucat de IMM-uri în contextul creării de locuri de muncă și evidențiază potențialul acestora de promovare a creșterii inteligente și a economiei digitale, cu emisii scăzute de dioxid de carbon; solicită crearea unui mediu de reglementare favorabil, care să ajute la crearea și funcționarea unor asemenea întreprinderi, mai ales a celor lansate de tineri și a celor din mediul rural; subliniază importanța reducerii sarcinilor birocratice impuse asupra IMM-urilor și a facilitării accesului lor la finanțare, precum și nevoia de a sprijini programele și formarea care promovează dezvoltarea abilităților antreprenoriale; |
| --- | --- |

34.

subliniază rolul-cheie jucat de IMM-uri în contextul creării de locuri de muncă și evidențiază potențialul acestora de promovare a creșterii inteligente și a economiei digitale, cu emisii scăzute de dioxid de carbon; solicită crearea unui mediu de reglementare favorabil, care să ajute la crearea și funcționarea unor asemenea întreprinderi, mai ales a celor lansate de tineri și a celor din mediul rural; subliniază importanța reducerii sarcinilor birocratice impuse asupra IMM-urilor și a facilitării accesului lor la finanțare, precum și nevoia de a sprijini programele și formarea care promovează dezvoltarea abilităților antreprenoriale;

| 35. | subliniază că IMM-urile reprezintă 99 % din numărul total de întreprinderi din UE și asigură 80 % din locurile de muncă din Uniune; |
| --- | --- |

35.

subliniază că IMM-urile reprezintă 99 % din numărul total de întreprinderi din UE și asigură 80 % din locurile de muncă din Uniune;

| 36. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu limita prea redusă stabilită de Comisie (5 milioane EUR) pentru sprijinul din FEDR acordat infrastructurilor de mici dimensiuni de turism sustenabil și cultural, care este definită, în plus, ca costuri totale și nu costuri eligibile și subliniază puternicul impact pozitiv pe care aceste proiecte îl pot avea asupra dezvoltării regionale în ceea ce privește impactul socio-economic, incluziunea socială și atractivitatea; |
| --- | --- |

36.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu limita prea redusă stabilită de Comisie (5 milioane EUR) pentru sprijinul din FEDR acordat infrastructurilor de mici dimensiuni de turism sustenabil și cultural, care este definită, în plus, ca costuri totale și nu costuri eligibile și subliniază puternicul impact pozitiv pe care aceste proiecte îl pot avea asupra dezvoltării regionale în ceea ce privește impactul socio-economic, incluziunea socială și atractivitatea;

| 37. | este de acord cu analiza Comisiei conform căreia prioritățile economice și sociale, în special cele axate pe creșterea economică, pe de o parte, și pe incluziunea socială, educație și dezvoltarea durabilă, pe de altă parte, ar putea fi echilibrate mai bine în anumite state membre, fiind susținute printr-un dialog semnificativ cu partenerii și părțile interesate; subliniază că o strategie clară de îmbunătățire a cadrului instituțional al statelor membre în ceea ce privește capacitatea administrativă și calitatea justiției reprezintă un factor determinant pentru realizarea cu succes a acestor priorități; |
| --- | --- |

37.

este de acord cu analiza Comisiei conform căreia prioritățile economice și sociale, în special cele axate pe creșterea economică, pe de o parte, și pe incluziunea socială, educație și dezvoltarea durabilă, pe de altă parte, ar putea fi echilibrate mai bine în anumite state membre, fiind susținute printr-un dialog semnificativ cu partenerii și părțile interesate; subliniază că o strategie clară de îmbunătățire a cadrului instituțional al statelor membre în ceea ce privește capacitatea administrativă și calitatea justiției reprezintă un factor determinant pentru realizarea cu succes a acestor priorități;

| 38. | subliniază importanța FES, cu Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, care trebuie să susțină cât mai multe proiecte viabile prin care se creează locuri de muncă, de exemplu sub forma unor inițiative de afaceri; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța FES, cu Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, care trebuie să susțină cât mai multe proiecte viabile prin care se creează locuri de muncă, de exemplu sub forma unor inițiative de afaceri;

| 39. | atenționează asupra faptului că ratele alarmante ale șomajului în rândul tinerilor cresc riscul de a se pierde o întreagă generație, în special în regiunile cel mai puțin dezvoltate și în regiunile care au fost cel mai grav afectate de criză și șomaj; insistă asupra faptului că realizarea de progrese cu privire la integrarea tinerilor pe piața locurilor de muncă trebuie să rămână una dintre prioritățile principale, iar folosirea integrată a FSE, FEDR, a Fondului de coeziune și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor poate aduce o contribuție importantă în acest sens; consideră că în acest context ar trebui să se folosească o abordare mai bine orientată spre rezultate pentru a asigura folosirea resurselor disponibile de maniera cea mai eficace cu putință pentru a crește astfel gradul de ocupare a forței de muncă și competitivitatea, pentru a genera creșterea veniturilor și pentru a avea efecte benefice asupra întregii economii a UE; subliniază, în acest context, rolul esențial al Garanției pentru tineret în a ajuta tinerii sub 25 de ani fie să-și găsească un loc de muncă de calitate, fie să dobândească educația, competențele și experiența necesare pentru a găsi un loc de muncă; subliniază că toate resursele necesare pentru punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și a celorlalte măsuri incluse în aceasta trebuie puse la dispoziție cât se poate de repede; consideră că ar trebui folosiți indicatori de impact clari și ușor de înțeles prin care contribuția fondurilor UE la creștere și ocuparea forței de muncă să poată fi evaluată în mod adecvat; |
| --- | --- |

39.

atenționează asupra faptului că ratele alarmante ale șomajului în rândul tinerilor cresc riscul de a se pierde o întreagă generație, în special în regiunile cel mai puțin dezvoltate și în regiunile care au fost cel mai grav afectate de criză și șomaj; insistă asupra faptului că realizarea de progrese cu privire la integrarea tinerilor pe piața locurilor de muncă trebuie să rămână una dintre prioritățile principale, iar folosirea integrată a FSE, FEDR, a Fondului de coeziune și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor poate aduce o contribuție importantă în acest sens; consideră că în acest context ar trebui să se folosească o abordare mai bine orientată spre rezultate pentru a asigura folosirea resurselor disponibile de maniera cea mai eficace cu putință pentru a crește astfel gradul de ocupare a forței de muncă și competitivitatea, pentru a genera creșterea veniturilor și pentru a avea efecte benefice asupra întregii economii a UE; subliniază, în acest context, rolul esențial al Garanției pentru tineret în a ajuta tinerii sub 25 de ani fie să-și găsească un loc de muncă de calitate, fie să dobândească educația, competențele și experiența necesare pentru a găsi un loc de muncă; subliniază că toate resursele necesare pentru punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și a celorlalte măsuri incluse în aceasta trebuie puse la dispoziție cât se poate de repede; consideră că ar trebui folosiți indicatori de impact clari și ușor de înțeles prin care contribuția fondurilor UE la creștere și ocuparea forței de muncă să poată fi evaluată în mod adecvat;

| 40. | afirmă că trebuie continuate eforturile de căutare a altor soluții pentru a îmbunătăți rezultatele obținute în ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, având în vedere că, în ciuda adoptării Regulamentului FSE și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, rezultatele nu au fost bune; subliniază angajamentul politic al UE privind acordarea unui ajutor imediat pentru integrarea tinerilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

40.

afirmă că trebuie continuate eforturile de căutare a altor soluții pentru a îmbunătăți rezultatele obținute în ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, având în vedere că, în ciuda adoptării Regulamentului FSE și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, rezultatele nu au fost bune; subliniază angajamentul politic al UE privind acordarea unui ajutor imediat pentru integrarea tinerilor pe piața muncii;

| 41. | subliniază că, din cauza schimbărilor intervenite în practicile de producție și a îmbătrânirii populației, a crescut în mod semnificativ rolul FSE și al investițiilor în adaptarea competențelor lucrătorilor; consideră cu tărie că, în acest sens, FSE ar trebui să completeze abordările naționale din statele membre; invită statele membre și Comisia să asigure utilizarea cât mai eficientă și mai eficace cu putință a resurselor disponibile, pentru a garanta capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor, incluziunea socială și egalitatea de gen; subliniază, totodată, că programele de formare finanțate prin FSE ar trebui să fie adaptate și la nevoile antreprenorilor și personalului de la nivel de conducere pentru a asigura dezvoltarea sustenabilă a societăților, în special a IMM-urilor, care generează majoritatea oportunităților de angajare din Uniune; |
| --- | --- |

41.

subliniază că, din cauza schimbărilor intervenite în practicile de producție și a îmbătrânirii populației, a crescut în mod semnificativ rolul FSE și al investițiilor în adaptarea competențelor lucrătorilor; consideră cu tărie că, în acest sens, FSE ar trebui să completeze abordările naționale din statele membre; invită statele membre și Comisia să asigure utilizarea cât mai eficientă și mai eficace cu putință a resurselor disponibile, pentru a garanta capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor, incluziunea socială și egalitatea de gen; subliniază, totodată, că programele de formare finanțate prin FSE ar trebui să fie adaptate și la nevoile antreprenorilor și personalului de la nivel de conducere pentru a asigura dezvoltarea sustenabilă a societăților, în special a IMM-urilor, care generează majoritatea oportunităților de angajare din Uniune;

| 42. | invită statele membre și Comisia să continue, în special, să îmbunătățească și să extindă platforma EURES, ca instrument eficace de favorizare a mobilității lucrătorilor în Europa, în special a mobilității transfrontaliere, îmbunătățind cunoștințele lor privind piața muncii din Uniune, informându-i cu privire la oportunitățile de angajare și sprijinindu-i în ceea ce privește formalitățile; încurajează statele membre să dezvolte și să sprijine rețelele EURES, nu în ultimul rând deoarece lucrătorii frontalieri sunt primii expuși problemelor legate de adaptare și de recunoașterea calificărilor profesionale; ia act de faptul că, reunind serviciile publice de ocupare a forței de muncă, partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și alte părți interesate private, aceste rețele favorizează și sprijină mobilitatea transfrontalieră; |
| --- | --- |

42.

invită statele membre și Comisia să continue, în special, să îmbunătățească și să extindă platforma EURES, ca instrument eficace de favorizare a mobilității lucrătorilor în Europa, în special a mobilității transfrontaliere, îmbunătățind cunoștințele lor privind piața muncii din Uniune, informându-i cu privire la oportunitățile de angajare și sprijinindu-i în ceea ce privește formalitățile; încurajează statele membre să dezvolte și să sprijine rețelele EURES, nu în ultimul rând deoarece lucrătorii frontalieri sunt primii expuși problemelor legate de adaptare și de recunoașterea calificărilor profesionale; ia act de faptul că, reunind serviciile publice de ocupare a forței de muncă, partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și alte părți interesate private, aceste rețele favorizează și sprijină mobilitatea transfrontalieră;

| 43. | subliniază că este necesar ca generarea de locuri de muncă de calitate să fie direcționată cu ajutorul noilor tehnologii; consideră că Comisia ar trebui să asocieze reducerea șomajului cu instrumentele Agendei digitale și ale programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

43.

subliniază că este necesar ca generarea de locuri de muncă de calitate să fie direcționată cu ajutorul noilor tehnologii; consideră că Comisia ar trebui să asocieze reducerea șomajului cu instrumentele Agendei digitale și ale programului Orizont 2020;

| 44. | remarcă faptul că rata abandonului școlar timpuriu rămâne foarte ridicată în Uniune și afectează rata șomajului în rândul tinerilor; subliniază că această problemă trebuie soluționată prin modernizarea sistemelor de învățământ și a programelor școlare, recurgând la asistența FSE; |
| --- | --- |

44.

remarcă faptul că rata abandonului școlar timpuriu rămâne foarte ridicată în Uniune și afectează rata șomajului în rândul tinerilor; subliniază că această problemă trebuie soluționată prin modernizarea sistemelor de învățământ și a programelor școlare, recurgând la asistența FSE;

| 45. | subliniază faptul că, fără o bună cooperare între instituțiile de învățământ și actorii de pe piața muncii, va fi imposibilă reducerea nivelului ridicat al șomajului în rândul tinerilor absolvenți din UE; subliniază în special faptul că, prin predarea cunoștințelor și însușirea competențelor necesare pe piața muncii, rata de încadrare în muncă a tinerilor a crescut și diferențele sociale s-au redus; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că, fără o bună cooperare între instituțiile de învățământ și actorii de pe piața muncii, va fi imposibilă reducerea nivelului ridicat al șomajului în rândul tinerilor absolvenți din UE; subliniază în special faptul că, prin predarea cunoștințelor și însușirea competențelor necesare pe piața muncii, rata de încadrare în muncă a tinerilor a crescut și diferențele sociale s-au redus;

| 46. | subliniază importanța dimensiunii de gen a creării de locuri de muncă; invită Comisia să aloce suficiente fonduri pentru a rezolva problema șomajului în rândul femeilor; consideră că femeile ar putea beneficia de pe urma progreselor tehnologice pentru a avea un program de lucru mai flexibil și invită Comisia să investească în acest domeniu; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța dimensiunii de gen a creării de locuri de muncă; invită Comisia să aloce suficiente fonduri pentru a rezolva problema șomajului în rândul femeilor; consideră că femeile ar putea beneficia de pe urma progreselor tehnologice pentru a avea un program de lucru mai flexibil și invită Comisia să investească în acest domeniu;

| 47. | subliniază din nou necesitatea înființării unor structuri de îngrijire a copiilor mici, pentru a stimula prezența femeilor pe piața muncii și, prin urmare, invită Comisia să sprijine proiectele inovatoare în acest sens; subliniază că investițiile în infrastructura publică, precum structurile de îngrijire a copiilor, cresc șansele ca femeile să participe activ în cadrul economiei și pe piața muncii; |
| --- | --- |

47.

subliniază din nou necesitatea înființării unor structuri de îngrijire a copiilor mici, pentru a stimula prezența femeilor pe piața muncii și, prin urmare, invită Comisia să sprijine proiectele inovatoare în acest sens; subliniază că investițiile în infrastructura publică, precum structurile de îngrijire a copiilor, cresc șansele ca femeile să participe activ în cadrul economiei și pe piața muncii;

| 48. | invită instituțiile UE și statele membre ca, pentru atingerea obiectivelor legate de ocuparea forței de muncă și incluziunea socială, să țină seama de nevoile femeilor care revin după concediul de maternitate, să motiveze angajatorii să recruteze femei după concediul de maternitate, să faciliteze condițiile de lucru flexibile și să promoveze educația suplimentară (pe tot parcursul vieții) pentru a le permite să își reia activitățile profesionale în bune condiții; |
| --- | --- |

48.

invită instituțiile UE și statele membre ca, pentru atingerea obiectivelor legate de ocuparea forței de muncă și incluziunea socială, să țină seama de nevoile femeilor care revin după concediul de maternitate, să motiveze angajatorii să recruteze femei după concediul de maternitate, să faciliteze condițiile de lucru flexibile și să promoveze educația suplimentară (pe tot parcursul vieții) pentru a le permite să își reia activitățile profesionale în bune condiții;

Guvernanța politicii

| 49. | subliniază că politica de coeziune trebuie desfășurată în spiritul unei guvernanțe funcționale pe mai multe niveluri, ajutată de un angrenaj eficace pentru a răspunde cererilor publicului și ale întreprinderilor, caracterizată prin achiziții publice transparente și inovatoare, toate aceste aspecte fiind de importanță crucială pentru creșterea impactului politicii; subliniază în această privință că, în ciuda importanței deciziilor luate la nivelul UE și la nivelul statelor membre, autorităților locale și regionale le revine adesea responsabilitatea administrativă principală pentru investițiile publice, iar politica de coeziune este un instrument vital, care permite autorităților respective să joace un rol-cheie în UE; reiterează nevoia de punere în aplicare pe scară largă a principiului parteneriatului descris în Regulamentul privind dispozițiile comune și în Codul de conduită în materie de parteneriat; |
| --- | --- |

49.

subliniază că politica de coeziune trebuie desfășurată în spiritul unei guvernanțe funcționale pe mai multe niveluri, ajutată de un angrenaj eficace pentru a răspunde cererilor publicului și ale întreprinderilor, caracterizată prin achiziții publice transparente și inovatoare, toate aceste aspecte fiind de importanță crucială pentru creșterea impactului politicii; subliniază în această privință că, în ciuda importanței deciziilor luate la nivelul UE și la nivelul statelor membre, autorităților locale și regionale le revine adesea responsabilitatea administrativă principală pentru investițiile publice, iar politica de coeziune este un instrument vital, care permite autorităților respective să joace un rol-cheie în UE; reiterează nevoia de punere în aplicare pe scară largă a principiului parteneriatului descris în Regulamentul privind dispozițiile comune și în Codul de conduită în materie de parteneriat;

| 50. | recomandă ca resursele și cunoștințele din domeniul politicii de coeziune să fie folosite pentru a întări capacitatea administrativă a autorităților publice de o manieră semnificativă, în special la nivel local și regional, inclusiv prin folosirea mai frecventă a noilor tehnologii și prin depunerea de eforturi pentru crearea unor proceduri mai integrate, în scopul îmbunătățirii capacității acestora de a oferi servicii de calitate pentru populație; invită Comisia să definească forme de asistență administrativă pe teme importante, cum ar fi stabilirea unor obiective pentru inițiative, evaluarea rezultatelor acestora prin folosirea unor indicatori potriviți și determinarea următorilor pași care ar trebui făcuți pentru a ajuta la instituirea unei culturi administrative bazate pe monitorizare și evaluare în întreaga UE; consideră că este important să se asigure asistență pentru autoritățile locale și regionale cu privire la instrumentele financiare inovatoare, care sunt de importanță crucială pentru creșterea resurselor și a investițiilor, precum și cu privire la achizițiile publice, care ar trebui să figureze din ce în ce mai mult drept un instrument al administrației publice pentru impulsionarea inovației și a creativității; |
| --- | --- |

50.

recomandă ca resursele și cunoștințele din domeniul politicii de coeziune să fie folosite pentru a întări capacitatea administrativă a autorităților publice de o manieră semnificativă, în special la nivel local și regional, inclusiv prin folosirea mai frecventă a noilor tehnologii și prin depunerea de eforturi pentru crearea unor proceduri mai integrate, în scopul îmbunătățirii capacității acestora de a oferi servicii de calitate pentru populație; invită Comisia să definească forme de asistență administrativă pe teme importante, cum ar fi stabilirea unor obiective pentru inițiative, evaluarea rezultatelor acestora prin folosirea unor indicatori potriviți și determinarea următorilor pași care ar trebui făcuți pentru a ajuta la instituirea unei culturi administrative bazate pe monitorizare și evaluare în întreaga UE; consideră că este important să se asigure asistență pentru autoritățile locale și regionale cu privire la instrumentele financiare inovatoare, care sunt de importanță crucială pentru creșterea resurselor și a investițiilor, precum și cu privire la achizițiile publice, care ar trebui să figureze din ce în ce mai mult drept un instrument al administrației publice pentru impulsionarea inovației și a creativității;

| 51. | regretă faptul că Al șaselea raport privind coeziunea nu include o evaluare detaliată a realizărilor instrumentului pentru asistență tehnică JASPERS, care a furnizat statelor membre în perioada 2007 – 2013 cunoștințele tehnice necesare pentru a pregăti proiecte importante de mare calitate pentru cofinanțarea din fonduri UE; salută lansarea, în 2013, a Platformei de relaționare JASPERS pentru activitățile de consolidare a capacității și crearea, în 2014, a Centrului de competențe și relaționare pentru furnizarea de cunoștințe de specialitate pentru pregătirea proiectelor pentru perioada de programare 2014-2020; salută crearea Centrului de competențe pentru dezvoltarea capacității administrative în domeniul fondurilor ESI care ar trebui să contribuie la consolidarea capacității tuturor autorităților din statele membre implicate în gestionarea și implementarea fondurilor ESI; |
| --- | --- |

51.

regretă faptul că Al șaselea raport privind coeziunea nu include o evaluare detaliată a realizărilor instrumentului pentru asistență tehnică JASPERS, care a furnizat statelor membre în perioada 2007 – 2013 cunoștințele tehnice necesare pentru a pregăti proiecte importante de mare calitate pentru cofinanțarea din fonduri UE; salută lansarea, în 2013, a Platformei de relaționare JASPERS pentru activitățile de consolidare a capacității și crearea, în 2014, a Centrului de competențe și relaționare pentru furnizarea de cunoștințe de specialitate pentru pregătirea proiectelor pentru perioada de programare 2014-2020; salută crearea Centrului de competențe pentru dezvoltarea capacității administrative în domeniul fondurilor ESI care ar trebui să contribuie la consolidarea capacității tuturor autorităților din statele membre implicate în gestionarea și implementarea fondurilor ESI;

| 52. | salută faptul că Comisia acordă o atenție din ce în ce mai mare guvernanței și este de acord că buna guvernanță și serviciile publice de înaltă calitate, inclusiv lipsa corupției, sunt esențiale pentru un mediu investițional stabil; solicită stabilirea unor obiective ambițioase pentru ca fondurile cheltuite în cadrul politicii de coeziune să fie mai puțin vulnerabile la folosirea frauduloasă și aplicarea strictă a măsurilor de combatere a fraudei; |
| --- | --- |

52.

salută faptul că Comisia acordă o atenție din ce în ce mai mare guvernanței și este de acord că buna guvernanță și serviciile publice de înaltă calitate, inclusiv lipsa corupției, sunt esențiale pentru un mediu investițional stabil; solicită stabilirea unor obiective ambițioase pentru ca fondurile cheltuite în cadrul politicii de coeziune să fie mai puțin vulnerabile la folosirea frauduloasă și aplicarea strictă a măsurilor de combatere a fraudei;

| 53. | este convins că Codul de conduită în materie de parteneriat va consolida, în formă și în conținut, participarea la nivelul regiunilor în toate etapele sale și că acesta trebuie pus în aplicare pe deplin, întrucât este esențial pentru amplificarea efectelor politicii de coeziune și pentru consolidarea impactului acesteia la nivel local; felicită statele membre și regiunile care au reușit să-și implice partenerii în pregătirea acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale în conformitate cu Codul de conduită în materie de parteneriat; își exprimă însă preocuparea profundă în legătură cu numeroasele cazuri de slabă aplicare a principiului parteneriatului și invită Comisia să nu aprobe programe în care implicarea partenerilor a fost insuficientă; subliniază importanța diseminării exemplelor de bune practici în organizarea parteneriatelor, astfel cum sunt descrise în Codul de conduită; solicită, în plus, Comisiei să prezinte în mod regulat Parlamentului un raport de evaluare a situației punerii în aplicare a principiului parteneriatului; |
| --- | --- |

53.

este convins că Codul de conduită în materie de parteneriat va consolida, în formă și în conținut, participarea la nivelul regiunilor în toate etapele sale și că acesta trebuie pus în aplicare pe deplin, întrucât este esențial pentru amplificarea efectelor politicii de coeziune și pentru consolidarea impactului acesteia la nivel local; felicită statele membre și regiunile care au reușit să-și implice partenerii în pregătirea acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale în conformitate cu Codul de conduită în materie de parteneriat; își exprimă însă preocuparea profundă în legătură cu numeroasele cazuri de slabă aplicare a principiului parteneriatului și invită Comisia să nu aprobe programe în care implicarea partenerilor a fost insuficientă; subliniază importanța diseminării exemplelor de bune practici în organizarea parteneriatelor, astfel cum sunt descrise în Codul de conduită; solicită, în plus, Comisiei să prezinte în mod regulat Parlamentului un raport de evaluare a situației punerii în aplicare a principiului parteneriatului;

Dimensiunea teritorială

| 54. | ia act cu preocupare de lipsa aproape completă a unor referiri la abordarea teritorială, în special la cooperarea transfrontalieră, în cel de-Al șaselea raport privind coeziunea, în ciuda faptului că aceasta este un instrument esențial pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale; subliniază că includerea tuturor aspectelor transfrontaliere și macro-regionale ar fi avut un efect potențator, de exemplu în privința infrastructurii, piețelor muncii și a mobilității din domeniu, mediului, inclusiv a unui plan de urgență, utilizării și tratării apei, gestionării deșeurilor, asistenței medicale, cercetării și dezvoltării, turismului, serviciilor publice și guvernanței, dat fiind că toate aceste domenii includ elemente transfrontaliere importante și au un mare potențial; este convins că în cursul perioadei de programare 2014-2020 se vor îmbunătăți considerabil performanțele regiunilor europene de frontieră sau transfrontaliere în ceea ce privește depășirea crizei – devenind mai inteligente, mai favorabile incluziunii și mai sustenabile; |
| --- | --- |

54.

ia act cu preocupare de lipsa aproape completă a unor referiri la abordarea teritorială, în special la cooperarea transfrontalieră, în cel de-Al șaselea raport privind coeziunea, în ciuda faptului că aceasta este un instrument esențial pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale; subliniază că includerea tuturor aspectelor transfrontaliere și macro-regionale ar fi avut un efect potențator, de exemplu în privința infrastructurii, piețelor muncii și a mobilității din domeniu, mediului, inclusiv a unui plan de urgență, utilizării și tratării apei, gestionării deșeurilor, asistenței medicale, cercetării și dezvoltării, turismului, serviciilor publice și guvernanței, dat fiind că toate aceste domenii includ elemente transfrontaliere importante și au un mare potențial; este convins că în cursul perioadei de programare 2014-2020 se vor îmbunătăți considerabil performanțele regiunilor europene de frontieră sau transfrontaliere în ceea ce privește depășirea crizei – devenind mai inteligente, mai favorabile incluziunii și mai sustenabile;

| 55. | subliniază că abordarea integrată și teritorială este esențială, în special în domeniul mediului și al energiei; |
| --- | --- |

55.

subliniază că abordarea integrată și teritorială este esențială, în special în domeniul mediului și al energiei;

| 56. | salută introducerea unor noi instrumente de coordonare a părților interesate și de integrare a politicilor UE și de focalizare a investițiilor asupra nevoilor reale de la nivel local, cum ar fi investițiile teritoriale integrate și instrumentele de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității, care urmăresc dezvoltarea teritorială echilibrată; subliniază importanța adoptării unor instrumente de evaluare a impactului teritorial al politicilor, al căror obiectiv principal este de a evalua impactul teritorial al politicilor UE asupra autorităților locale și regionale și de a atrage o atenție mai mare asupra impactului respectiv în procesul legislativ, subliniind, totodată, provocările actuale legate de aplicarea unor abordări teritoriale integrate, având în vedere diferențele normative care există în continuare la nivelul fondurilor UE și gradul foarte variat de abilitare a comunităților regionale și locale care se înregistrează la nivelul statelor membre și al autorităților de management; solicită crearea unei strategii globale integrate a UE în domeniul investițiilor și consolidarea Agendei teritoriale a UE 2020, care a fost adoptată în timpul Președinției ungare în 2011 și a cărei evaluare este programată pentru președințiile din 2015 și care cuprinde și Agenda urbană a UE; consideră că ar trebui să se acorde o atenție deosebită consolidării rolului zonelor urbane de dimensiuni mici și medii; |
| --- | --- |

56.

salută introducerea unor noi instrumente de coordonare a părților interesate și de integrare a politicilor UE și de focalizare a investițiilor asupra nevoilor reale de la nivel local, cum ar fi investițiile teritoriale integrate și instrumentele de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității, care urmăresc dezvoltarea teritorială echilibrată; subliniază importanța adoptării unor instrumente de evaluare a impactului teritorial al politicilor, al căror obiectiv principal este de a evalua impactul teritorial al politicilor UE asupra autorităților locale și regionale și de a atrage o atenție mai mare asupra impactului respectiv în procesul legislativ, subliniind, totodată, provocările actuale legate de aplicarea unor abordări teritoriale integrate, având în vedere diferențele normative care există în continuare la nivelul fondurilor UE și gradul foarte variat de abilitare a comunităților regionale și locale care se înregistrează la nivelul statelor membre și al autorităților de management; solicită crearea unei strategii globale integrate a UE în domeniul investițiilor și consolidarea Agendei teritoriale a UE 2020, care a fost adoptată în timpul Președinției ungare în 2011 și a cărei evaluare este programată pentru președințiile din 2015 și care cuprinde și Agenda urbană a UE; consideră că ar trebui să se acorde o atenție deosebită consolidării rolului zonelor urbane de dimensiuni mici și medii;

| 57. | subliniază cu preocupare lipsa referirilor la modul în care principiile și prioritățile Agendei teritoriale a UE 2020 au fost avute în vedere în cadrul aplicării programelor politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013; solicită crearea unor mecanisme de evaluare adecvate în perioada 2014-2020, astfel încât să se poată realiza o evaluare a dimensiunii teritoriale a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

57.

subliniază cu preocupare lipsa referirilor la modul în care principiile și prioritățile Agendei teritoriale a UE 2020 au fost avute în vedere în cadrul aplicării programelor politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013; solicită crearea unor mecanisme de evaluare adecvate în perioada 2014-2020, astfel încât să se poată realiza o evaluare a dimensiunii teritoriale a politicii de coeziune;

| 58. | este, totuși, de acord cu faptul că raportul pune în evidență problemele din mediul urban, având în vedere importanța orașelor în economia globalizată și impactul lor potențial în contextul sustenabilității; ia act de angajamentul regiunilor și orașelor europene de a face tranziția spre o creștere economică mai favorabilă mediului, așa cum este evidențiat de Pactul primarilor; sugerează că ar trebui găsite soluțiile potrivite pentru decalajul grav în materie de dezvoltare dintre zonele rurale și cele urbane, precum și pentru problematica regiunilor metropolitane care manifestă rezistență, dar arată și vulnerabilități; |
| --- | --- |

58.

este, totuși, de acord cu faptul că raportul pune în evidență problemele din mediul urban, având în vedere importanța orașelor în economia globalizată și impactul lor potențial în contextul sustenabilității; ia act de angajamentul regiunilor și orașelor europene de a face tranziția spre o creștere economică mai favorabilă mediului, așa cum este evidențiat de Pactul primarilor; sugerează că ar trebui găsite soluțiile potrivite pentru decalajul grav în materie de dezvoltare dintre zonele rurale și cele urbane, precum și pentru problematica regiunilor metropolitane care manifestă rezistență, dar arată și vulnerabilități;

| 59. | regretă faptul că Al șaselea raport privind coeziunea nu se referă la dezvoltarea teritorială policentrică în calitate de element esențial al obținerii coeziunii teritoriale și a competitivității teritoriale în conformitate cu Agenda teritorială a UE 2020 și cu raportul ESPON intitulat „Making Europe Open and Polycentric” (Transformarea Europei într-o Uniune deschisă și policentrică) (2013); subliniază rolul orașelor mici și medii și importanța consolidării legăturilor funcționale între centrele urbane și zonele lor înconjurătoare pentru a obține o dezvoltare teritorială echilibrată; |
| --- | --- |

59.

regretă faptul că Al șaselea raport privind coeziunea nu se referă la dezvoltarea teritorială policentrică în calitate de element esențial al obținerii coeziunii teritoriale și a competitivității teritoriale în conformitate cu Agenda teritorială a UE 2020 și cu raportul ESPON intitulat „Making Europe Open and Polycentric” (Transformarea Europei într-o Uniune deschisă și policentrică) (2013); subliniază rolul orașelor mici și medii și importanța consolidării legăturilor funcționale între centrele urbane și zonele lor înconjurătoare pentru a obține o dezvoltare teritorială echilibrată;

| 60. | solicită să se respecte mai bine articolul 174 din TFUE privind coeziunea teritorială, în special în zonele rurale, acordând atenție așa cum se cuvine relației importante dintre politica de coeziune și dezvoltarea rurală, în special în ceea ce privește zonele afectate de tranziția industrială, precum și în regiunile care suferă de handicapuri naturale sau demografice grave și permanente, cum ar fi regiunile ultraperiferice, regiunile cele mai nordice, caracterizate printr-o densitate scăzută a populației, și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase; recomandă să se acorde atenție și altor provocări demografice care au un impact major asupra regiunilor, cum ar fi depopularea, îmbătrânirea populației și caracterul foarte dispersat al populațiilor; solicită Comisiei ca, în cadrul punerii în aplicare a politicii de coeziune, să acorde o atenție specială zonelor care sunt cele mai dezavantajate din punct de vedere geografic și demografic; |
| --- | --- |

60.

solicită să se respecte mai bine articolul 174 din TFUE privind coeziunea teritorială, în special în zonele rurale, acordând atenție așa cum se cuvine relației importante dintre politica de coeziune și dezvoltarea rurală, în special în ceea ce privește zonele afectate de tranziția industrială, precum și în regiunile care suferă de handicapuri naturale sau demografice grave și permanente, cum ar fi regiunile ultraperiferice, regiunile cele mai nordice, caracterizate printr-o densitate scăzută a populației, și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase; recomandă să se acorde atenție și altor provocări demografice care au un impact major asupra regiunilor, cum ar fi depopularea, îmbătrânirea populației și caracterul foarte dispersat al populațiilor; solicită Comisiei ca, în cadrul punerii în aplicare a politicii de coeziune, să acorde o atenție specială zonelor care sunt cele mai dezavantajate din punct de vedere geografic și demografic;

| 61. | consideră că Al șaselea raport privind coeziunea acordă o atenție insuficientă cooperării teritoriale europene (CTE), dat fiind că aceasta a constituit unul dintre obiectivele bine dezvoltate ale politicii de coeziune încă din perioada de programare 2007-2013; amintește potențialul grupării europene de cooperare teritorială (GECT), nu doar în calitate de instrument de gestionare a guvernanței transfrontaliere, ci și în calitate de metodă de contribuire la asigurarea unei dezvoltări teritoriale bine integrate; |
| --- | --- |

61.

consideră că Al șaselea raport privind coeziunea acordă o atenție insuficientă cooperării teritoriale europene (CTE), dat fiind că aceasta a constituit unul dintre obiectivele bine dezvoltate ale politicii de coeziune încă din perioada de programare 2007-2013; amintește potențialul grupării europene de cooperare teritorială (GECT), nu doar în calitate de instrument de gestionare a guvernanței transfrontaliere, ci și în calitate de metodă de contribuire la asigurarea unei dezvoltări teritoriale bine integrate;

| 62. | solicită atât o mai bună coordonare între politica de coeziune, Instrumentul de asistență pentru preaderare și politica de vecinătate a UE, cât și o mai bună evaluare și diseminare a rezultatelor proiectelor; |
| --- | --- |

62.

solicită atât o mai bună coordonare între politica de coeziune, Instrumentul de asistență pentru preaderare și politica de vecinătate a UE, cât și o mai bună evaluare și diseminare a rezultatelor proiectelor;

Politica de coeziune – perspectiva pe termen lung

| 63. | amintește, în vederea tuturor celor de mai sus, necesitatea de a crea o nouă dinamică în cadrul dezbaterii din cadrul UE privind politica de coeziune; declară că 2019, anul alegerilor pentru Parlamentul European, va fi decisiv, dat fiind că Parlamentul nou-ales de atunci, ca și noua Comisie, vor trebui să gestioneze încheierea Strategiei Europa 2020 și un nou CFM, precum și să asigure viitorul politicii de coeziune după 2020 cu un buget adecvat și să pregătească o nouă legislație în domeniul politicii de coeziune; ia act de faptul că dezbaterea privind politica de coeziune trebuie să țină seama de întârzierile și constrângerile temporale grave care au caracterizat începutul actualei perioade de programare; |
| --- | --- |

63.

amintește, în vederea tuturor celor de mai sus, necesitatea de a crea o nouă dinamică în cadrul dezbaterii din cadrul UE privind politica de coeziune; declară că 2019, anul alegerilor pentru Parlamentul European, va fi decisiv, dat fiind că Parlamentul nou-ales de atunci, ca și noua Comisie, vor trebui să gestioneze încheierea Strategiei Europa 2020 și un nou CFM, precum și să asigure viitorul politicii de coeziune după 2020 cu un buget adecvat și să pregătească o nouă legislație în domeniul politicii de coeziune; ia act de faptul că dezbaterea privind politica de coeziune trebuie să țină seama de întârzierile și constrângerile temporale grave care au caracterizat începutul actualei perioade de programare;

| 64. | subliniază importanța crucială a capacităților administrative; solicită ca factorii de decizie de la toate nivelurile de guvernanță să favorizeze folosirea asistenței tehnice specifice pentru punerea în aplicare a politicilor de coeziune în general, precum și folosirea sporită a instrumentelor financiare în combinație cu fondurile ESI; |
| --- | --- |

64.

subliniază importanța crucială a capacităților administrative; solicită ca factorii de decizie de la toate nivelurile de guvernanță să favorizeze folosirea asistenței tehnice specifice pentru punerea în aplicare a politicilor de coeziune în general, precum și folosirea sporită a instrumentelor financiare în combinație cu fondurile ESI;

| 65. | consideră că măsurile din cadrul politicii de coeziune au un rol esențial în reducerea inegalităților interne în materie de competitivitate și a dezechilibrelor structurale în regiunile care au cea mai mare nevoie de ele; invită Comisia să aibă în vedere prefinanțarea pentru a facilita utilizarea la maximum a fondurilor de către statele membre în cauză în perioada 2014-2020, asigurându-se totodată întotdeauna că se respectă principiul responsabilității bugetare; |
| --- | --- |

65.

consideră că măsurile din cadrul politicii de coeziune au un rol esențial în reducerea inegalităților interne în materie de competitivitate și a dezechilibrelor structurale în regiunile care au cea mai mare nevoie de ele; invită Comisia să aibă în vedere prefinanțarea pentru a facilita utilizarea la maximum a fondurilor de către statele membre în cauză în perioada 2014-2020, asigurându-se totodată întotdeauna că se respectă principiul responsabilității bugetare;

| 66. | invită statele membre să desfășoare în mod regulat dezbateri politice la nivel înalt în cadrul parlamentelor naționale cu privire la eficacitatea, eficiența și implementarea promptă a fondurilor ESI, precum și cu privire la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor macroeconomice. |
| --- | --- |

66.

invită statele membre să desfășoare în mod regulat dezbateri politice la nivel înalt în cadrul parlamentelor naționale cu privire la eficacitatea, eficiența și implementarea promptă a fondurilor ESI, precum și cu privire la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor macroeconomice.

| 67. | solicită organizarea unor reuniuni periodice ale Consiliului cu miniștrii pentru politica de coeziune pentru a răspunde necesității de a aborda provocările constante cu care se confruntă coeziunea economică, socială și teritorială din UE și de a reacționa la aceste provocări; |
| --- | --- |

67.

solicită organizarea unor reuniuni periodice ale Consiliului cu miniștrii pentru politica de coeziune pentru a răspunde necesității de a aborda provocările constante cu care se confruntă coeziunea economică, socială și teritorială din UE și de a reacționa la aceste provocări;

o

o o

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

68.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 303.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 281.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(8)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0002.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0015.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0132.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0133.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0068.

(14)  JO C 19, 21.1.2015, p. 9.

(15)  JO C 242, 23.7.2015, p. 43.

(16)  Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (COM(2015)0015, 20.1.2015).

(17)  Decizia Comisiei privind reportarea neautomată din 2014 în 2015 și creditele de angajament care trebuie puse din nou la dispoziție în 2015 (C(2015)0827, 11.2.2015).

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/145

---

P8_TA(2015)0309

Evaluarea Anului european 2012 al îmbătrânirii active și al solidarității între generații

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la Raportul privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a Anului european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (2014/2255(INI))

(2017/C 316/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Decizia nr. 940/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2011 referitoare la Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 940/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2011 referitoare la Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (1),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2),

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 25 privind drepturile persoanelor în vârstă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 25 privind drepturile persoanelor în vârstă,

| — | având în vedere raportul final al Comisiei referitor la Reuniunea europeană la nivel înalt privind inovarea pentru îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, din 9-10 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Comisiei referitor la Reuniunea europeană la nivel înalt privind inovarea pentru îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, din 9-10 martie 2015,

| — | având în vedere documentul de bază al Comisiei din 23 februarie 2015, intitulat „Dezvoltarea economiei vârstei a treia în Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de bază al Comisiei din 23 februarie 2015, intitulat „Dezvoltarea economiei vârstei a treia în Europa”,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 15 septembrie 2014 privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații 2012 (COM(2014)0562), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 15 septembrie 2014 privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații 2012 (COM(2014)0562),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport privind îmbătrânirea pe 2015. Proiecții economice și bugetare pentru statele membre ale UE-28 (2013-2060)” (European Economy nr. 3/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport privind îmbătrânirea pe 2015. Proiecții economice și bugetare pentru statele membre ale UE-28 (2013-2060)” (European Economy nr. 3/2015),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 17 ianuarie 2014 intitulat „Raport comun privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică („Directiva privind egalitatea rasială”) și a Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament”) (COM(2014)0002), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 17 ianuarie 2014 intitulat „Raport comun privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică („Directiva privind egalitatea rasială”) și a Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament”) (COM(2014)0002),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083),

| — | având în vedere foaia de parcurs a Comisiei în materie de politici pentru punerea în aplicare în anul 2014 a pachetului privind investițiile sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs a Comisiei în materie de politici pentru punerea în aplicare în anul 2014 a pachetului privind investițiile sociale,

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 16 februarie 2012 intitulată „O agendă pentru pensii adecvate, sigure și viabile” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 16 februarie 2012 intitulată „O agendă pentru pensii adecvate, sigure și viabile” (COM(2012)0055),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 februarie 2012 intitulată „Concretizarea planului strategic de implementare a parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 februarie 2012 intitulată „Concretizarea planului strategic de implementare a parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate” (COM(2012)0083),

| — | având în vedere Declarația Consiliului din 7 decembrie 2012 referitoare la „Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012): calea de urmat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Consiliului din 7 decembrie 2012 referitoare la „Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012): calea de urmat”,

| — | având în vedere raportul din 10 octombrie 2014, pregătit în comun de Comitetul pentru protecție socială și Comisia Europeană, intitulat „Protecție socială adecvată pentru nevoile de asistență pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 10 octombrie 2014, pregătit în comun de Comitetul pentru protecție socială și Comisia Europeană, intitulat „Protecție socială adecvată pentru nevoile de asistență pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire”,

| — | având în vedere raportul Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) din 31 octombrie 2014 referitor la asistența medicală pe timp de criză, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) din 31 octombrie 2014 referitor la asistența medicală pe timp de criză,

| — | având în vedere activitățile actuale ale Grupului de lucru al ONU privind îmbătrânirea în vederea adoptării unei Convenții privind protecția drepturilor persoanelor în vârstă, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitățile actuale ale Grupului de lucru al ONU privind îmbătrânirea în vederea adoptării unei Convenții privind protecția drepturilor persoanelor în vârstă,

| — | având în vedere constatările Fundației Eurofound, incluse în raportul intitulat „Preferințe de muncă după vârsta de 50 de ani” din 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere constatările Fundației Eurofound, incluse în raportul intitulat „Preferințe de muncă după vârsta de 50 de ani” din 2014,

| — | având în vedere documentul Fundației Eurofound intitulat „Munca durabilă: către o viață activă mai bună și mai lungă” din decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Fundației Eurofound intitulat „Munca durabilă: către o viață activă mai bună și mai lungă” din decembrie 2014,

| — | având în vedere analiza aprofundată din martie 2015 a Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza aprofundată din martie 2015 a Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012)”,

| — | având în vedere raportul final Ecorys din 15 aprilie 2014 intitulat „Evaluarea Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final Ecorys din 15 aprilie 2014 intitulat „Evaluarea Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații”,

| — | având în vedere „Foaia de parcurs către Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații 2012 și dincolo de acesta (Anul european 2012)” din 10 decembrie 2012 a Coaliției participanților la Anul european 2012 (EY2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Foaia de parcurs către Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații 2012 și dincolo de acesta (Anul european 2012)” din 10 decembrie 2012 a Coaliției participanților la Anul european 2012 (EY2012),

| — | având în vedere Eurobarometrul special 378 din ianuarie 2012 intitulat „Îmbătrânirea activă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Eurobarometrul special 378 din ianuarie 2012 intitulat „Îmbătrânirea activă”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la o agendă pentru pensii adecvate, sigure și viabile (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la o agendă pentru pensii adecvate, sigure și viabile (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (5),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0241/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0241/2015),

| A. | întrucât obiectivul Anului european 2012 al îmbătrânirii active și solidarității între generații (EY 2012) a fost de a sensibiliza cetățenii cu privire la valoarea îmbătrânirii active, de a stimula schimbul de informații, a promova politicile referitoare la îmbătrânirea activă și a crea un cadru pentru acțiuni concrete ale Uniunii Europene, ale statelor membre ale acesteia, precum și ale tuturor părților interesate din sectorul public și din cel privat; |
| --- | --- |

A.

întrucât obiectivul Anului european 2012 al îmbătrânirii active și solidarității între generații (EY 2012) a fost de a sensibiliza cetățenii cu privire la valoarea îmbătrânirii active, de a stimula schimbul de informații, a promova politicile referitoare la îmbătrânirea activă și a crea un cadru pentru acțiuni concrete ale Uniunii Europene, ale statelor membre ale acesteia, precum și ale tuturor părților interesate din sectorul public și din cel privat;

| B. | întrucât se preconizează că, până în 2050, vârsta medie a persoanelor din UE va fi de peste 50 de ani; |
| --- | --- |

B.

întrucât se preconizează că, până în 2050, vârsta medie a persoanelor din UE va fi de peste 50 de ani;

| C. | întrucât UE se confruntă cu schimbări demografice, sociale și structurale fără precedent, care trebuie să fie abordate fără întârziere; întrucât îmbătrânirea generală a populației este însoțită de o creștere a bunăstării sociale, nevoile legate de sănătate și de îngrijire pentru persoanele în vârstă și familiile lor, precum și calitatea pe termen lung și sustenabilitatea serviciilor publice din UE vor depinde în mare parte de măsurile adoptate în următorii câțiva ani; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE se confruntă cu schimbări demografice, sociale și structurale fără precedent, care trebuie să fie abordate fără întârziere; întrucât îmbătrânirea generală a populației este însoțită de o creștere a bunăstării sociale, nevoile legate de sănătate și de îngrijire pentru persoanele în vârstă și familiile lor, precum și calitatea pe termen lung și sustenabilitatea serviciilor publice din UE vor depinde în mare parte de măsurile adoptate în următorii câțiva ani;

| D. | întrucât creșterea speranței medie de viață ar trebui considerată un beneficiu pentru civilizație și un factor de progres social; |
| --- | --- |

D.

întrucât creșterea speranței medie de viață ar trebui considerată un beneficiu pentru civilizație și un factor de progres social;

| E. | întrucât în 2006 a fost înființată Rețeaua regională a schimbărilor demografice, care include în jur de 40 de regiuni europene, și întrucât scopul rețelei este de a crește gradul de conștientizare cu privire la importanța unor provocări precum îmbătrânirea și scăderea populației pentru Uniunea Europeană și coeziunea sa economică și socială; |
| --- | --- |

E.

întrucât în 2006 a fost înființată Rețeaua regională a schimbărilor demografice, care include în jur de 40 de regiuni europene, și întrucât scopul rețelei este de a crește gradul de conștientizare cu privire la importanța unor provocări precum îmbătrânirea și scăderea populației pentru Uniunea Europeană și coeziunea sa economică și socială;

| F. | întrucât numărul mediu de copii pe femeie în UE este mai mic decât pragul reînnoirii generațiilor, criza economică fiind un factor care a contribuit la scăderea ratei de natalitate, iar speranța de viață ar putea crește cu încă cinci ani până în 2050; |
| --- | --- |

F.

întrucât numărul mediu de copii pe femeie în UE este mai mic decât pragul reînnoirii generațiilor, criza economică fiind un factor care a contribuit la scăderea ratei de natalitate, iar speranța de viață ar putea crește cu încă cinci ani până în 2050;

| G. | întrucât îmbătrânirea activă este una dintre cele mai mari provocări ale secolului al XXI-lea; |
| --- | --- |

G.

întrucât îmbătrânirea activă este una dintre cele mai mari provocări ale secolului al XXI-lea;

| H. | întrucât, pe lângă fenomenul de îmbătrânire, există un număr din ce în ce mai mare de regiuni europene care se confruntă cu un declin demografic din cauza scăderii ratelor de natalitate, combinate cu scăderea populației și cu rate ridicate de îmbătrânire, dependență și scădere a populației active; întrucât toate aceste fenomene sunt agravate în zonele rurale ale regiunilor în cauză, deoarece, în general, persoanele părăsesc zonele rurale și se mută în orașe mari sau mijlocii; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pe lângă fenomenul de îmbătrânire, există un număr din ce în ce mai mare de regiuni europene care se confruntă cu un declin demografic din cauza scăderii ratelor de natalitate, combinate cu scăderea populației și cu rate ridicate de îmbătrânire, dependență și scădere a populației active; întrucât toate aceste fenomene sunt agravate în zonele rurale ale regiunilor în cauză, deoarece, în general, persoanele părăsesc zonele rurale și se mută în orașe mari sau mijlocii;

| I. | întrucât îmbătrânirea activă și solidaritatea dintre generații reprezintă elemente cheie pentru realizarea obiectivelor și țintelor Strategiei Europa 2020 și ajungerea la o Europă competitivă, prosperă și integratoare; |
| --- | --- |

I.

întrucât îmbătrânirea activă și solidaritatea dintre generații reprezintă elemente cheie pentru realizarea obiectivelor și țintelor Strategiei Europa 2020 și ajungerea la o Europă competitivă, prosperă și integratoare;

| J. | întrucât succesul politicilor de îmbătrânire activă este strâns legat de eficiența unei serii de politici de nediscriminare, de protecție socială, de incluziune socială și de sănătate publică aplicate pe parcursul vieții cetățenilor și lucrătorilor UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât succesul politicilor de îmbătrânire activă este strâns legat de eficiența unei serii de politici de nediscriminare, de protecție socială, de incluziune socială și de sănătate publică aplicate pe parcursul vieții cetățenilor și lucrătorilor UE;

| K. | întrucât, conform OMS, cuvântul „activ” se referă la participarea continuă la chestiunile sociale, economice, culturale, spirituale și civice, nu numai la capacitatea de a fi activ fizic sau de a participa la forța de muncă și întrucât, prin urmare, persoanele în vârstă care se pensionează și persoanele care se pensionează pe motiv de invaliditate sau de boală pot colabora în continuare în mod activ cu familiile, colegii, comunitățile și țările lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, conform OMS, cuvântul „activ” se referă la participarea continuă la chestiunile sociale, economice, culturale, spirituale și civice, nu numai la capacitatea de a fi activ fizic sau de a participa la forța de muncă și întrucât, prin urmare, persoanele în vârstă care se pensionează și persoanele care se pensionează pe motiv de invaliditate sau de boală pot colabora în continuare în mod activ cu familiile, colegii, comunitățile și țările lor;

| L. | întrucât se impune o abordare holistică, având în vedere diferitele elemente care contribuie la asigurarea durabilității muncii pe parcursul vieții pentru toate persoanele și pentru societate în ansamblu; |
| --- | --- |

L.

întrucât se impune o abordare holistică, având în vedere diferitele elemente care contribuie la asigurarea durabilității muncii pe parcursul vieții pentru toate persoanele și pentru societate în ansamblu;

| M. | întrucât diferite grupuri de lucrători își desfășoară activitatea în condiții de lucru diferite, ducând la inegalități în materie de securitate și sănătate în muncă; |
| --- | --- |

M.

întrucât diferite grupuri de lucrători își desfășoară activitatea în condiții de lucru diferite, ducând la inegalități în materie de securitate și sănătate în muncă;

| N. | întrucât există discrepanțe vizibile imense între statele membre și autoritățile regionale și locale în ceea ce privește politicile în materie de îmbătrânire activă și privind protecția socială la o vârstă înaintată, infrastructura de sprijin și resursele bugetare; |
| --- | --- |

N.

întrucât există discrepanțe vizibile imense între statele membre și autoritățile regionale și locale în ceea ce privește politicile în materie de îmbătrânire activă și privind protecția socială la o vârstă înaintată, infrastructura de sprijin și resursele bugetare;

| O. | întrucât îmbătrânirea activă și sănătoasă creează nevoi sociale noi, impunând efectuarea unor investiții în servicii publice diversificate, atât în serviciile existente, cât și în cele noi care urmează să fie create și, bineînțeles, în domeniul sănătății și al îngrijirii geriatrice și întrucât deblochează posibilități noi cu privire la fructificarea și prelungirea timpului liber și de repaus; |
| --- | --- |

O.

întrucât îmbătrânirea activă și sănătoasă creează nevoi sociale noi, impunând efectuarea unor investiții în servicii publice diversificate, atât în serviciile existente, cât și în cele noi care urmează să fie create și, bineînțeles, în domeniul sănătății și al îngrijirii geriatrice și întrucât deblochează posibilități noi cu privire la fructificarea și prelungirea timpului liber și de repaus;

| P. | întrucât criza financiară și economică a afectat creșterea nivelurilor de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă și întrucât sărăcia sau expunerea la riscul de sărăcie și de excluziune socială nu prezintă numai un risc la adresa sănătății, ci împiedică și orice posibilitate de îmbătrânire activă; |
| --- | --- |

P.

întrucât criza financiară și economică a afectat creșterea nivelurilor de sărăcie în rândul persoanelor în vârstă și întrucât sărăcia sau expunerea la riscul de sărăcie și de excluziune socială nu prezintă numai un risc la adresa sănătății, ci împiedică și orice posibilitate de îmbătrânire activă;

| Q. | întrucât există în jur de 125 000 de fonduri de pensii ocupaționale la nivelul UE, care dețin active în valoare de 2 500 de miliarde EUR în numele a aproximativ 75 de milioane de cetățeni europeni, reprezentând 20 % din populația de vârstă activă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât există în jur de 125 000 de fonduri de pensii ocupaționale la nivelul UE, care dețin active în valoare de 2 500 de miliarde EUR în numele a aproximativ 75 de milioane de cetățeni europeni, reprezentând 20 % din populația de vârstă activă;

| R. | întrucât unul dintre principiile de bază ale unei societăți umane este solidaritatea între generații; întrucât, în medie, speranța de viață crește din ce în ce mai mult, iar relațiile dintre generații devin din ce în ce mai importante; întrucât economia și societatea au nevoie de experiența de viață, angajamentul și ideile tuturor generațiilor pentru a-și atinge obiectivele; |
| --- | --- |

R.

întrucât unul dintre principiile de bază ale unei societăți umane este solidaritatea între generații; întrucât, în medie, speranța de viață crește din ce în ce mai mult, iar relațiile dintre generații devin din ce în ce mai importante; întrucât economia și societatea au nevoie de experiența de viață, angajamentul și ideile tuturor generațiilor pentru a-și atinge obiectivele;

| S. | întrucât participarea activă la învățarea pe tot parcursul vieții și la programele sportive contribuie în mod semnificativ la crearea unei culturi autentice a îmbătrânirii active, care îi permite populației atât să își adapteze competențele pe parcursul vieții la cerințele în schimbare ale pieței muncii, cât și să rămână sănătoasă, activă și să participe în societate în sens mai general; |
| --- | --- |

S.

întrucât participarea activă la învățarea pe tot parcursul vieții și la programele sportive contribuie în mod semnificativ la crearea unei culturi autentice a îmbătrânirii active, care îi permite populației atât să își adapteze competențele pe parcursul vieții la cerințele în schimbare ale pieței muncii, cât și să rămână sănătoasă, activă și să participe în societate în sens mai general;

| T. | întrucât femeile în vârstă reprezintă 20 % din populația Uniunii și întrucât, conform tendințelor demografice actuale, acest procentaj va crește în continuare; întrucât în majoritatea statelor membre ale UE femeile în vârstă înregistrează o rată a riscului de sărăcie mai ridicată decât bărbații în vârstă, în medie 21 % pentru femei și 16 % pentru bărbați; întrucât decalajul de gen în materie de pensii la nivelul UE este de 39 %; |
| --- | --- |

T.

întrucât femeile în vârstă reprezintă 20 % din populația Uniunii și întrucât, conform tendințelor demografice actuale, acest procentaj va crește în continuare; întrucât în majoritatea statelor membre ale UE femeile în vârstă înregistrează o rată a riscului de sărăcie mai ridicată decât bărbații în vârstă, în medie 21 % pentru femei și 16 % pentru bărbați; întrucât decalajul de gen în materie de pensii la nivelul UE este de 39 %;

| U. | întrucât tehnologii accesibile pot promova și facilita accesul la piața muncii, o viață independentă și participarea la toate aspectele societății; întrucât în prezent, totuși, peste 69 % dintre persoanele care nu dețin competențe digitale de bază au peste 55 de ani; întrucât, din cauza lipsei de accesibilitate, a evoluției rapide a TIC și a competențelor digitale slab dezvoltate, multe persoane în vârstă și persoane cu handicap sunt expuse unui risc ridicat de nefructificare a oportunităților oferite de piața unică digitală viitoare; |
| --- | --- |

U.

întrucât tehnologii accesibile pot promova și facilita accesul la piața muncii, o viață independentă și participarea la toate aspectele societății; întrucât în prezent, totuși, peste 69 % dintre persoanele care nu dețin competențe digitale de bază au peste 55 de ani; întrucât, din cauza lipsei de accesibilitate, a evoluției rapide a TIC și a competențelor digitale slab dezvoltate, multe persoane în vârstă și persoane cu handicap sunt expuse unui risc ridicat de nefructificare a oportunităților oferite de piața unică digitală viitoare;

| 1. | recunoaște că Anul european 2012 a oferit un impuls politic important, care a contribuit la inițierea unei dezbateri cu privire la provocările îmbătrânirii active și solidaritatea dintre generații în Europa; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că Anul european 2012 a oferit un impuls politic important, care a contribuit la inițierea unei dezbateri cu privire la provocările îmbătrânirii active și solidaritatea dintre generații în Europa;

| 2. | definește justiția dintre generații drept distribuirea egală între generații a beneficiilor și a sarcinilor; consideră că cooperarea funcțională dintre generații se bazează pe solidaritate și trebuie să se caracterizeze prin respect reciproc, responsabilitate și altruism; |
| --- | --- |

2.

definește justiția dintre generații drept distribuirea egală între generații a beneficiilor și a sarcinilor; consideră că cooperarea funcțională dintre generații se bazează pe solidaritate și trebuie să se caracterizeze prin respect reciproc, responsabilitate și altruism;

| 3. | ia act de faptul că obiectivele specifice ale Anului european 2012 au fost realizate parțial, cele mai bune rezultate fiind în domeniul inițiativelor și evenimentelor legate de sensibilizare; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că obiectivele specifice ale Anului european 2012 au fost realizate parțial, cele mai bune rezultate fiind în domeniul inițiativelor și evenimentelor legate de sensibilizare;

| 4. | observă și salută faptul că, în cadrul evenimentelor și al inițiativelor din cadrul Anului european 2012, a devenit clar că persoanele în vârstă nu reprezintă o povară pentru economie și societate, ci mai degrabă un avantaj datorită experienței, realizărilor și cunoștințelor lor; |
| --- | --- |

4.

observă și salută faptul că, în cadrul evenimentelor și al inițiativelor din cadrul Anului european 2012, a devenit clar că persoanele în vârstă nu reprezintă o povară pentru economie și societate, ci mai degrabă un avantaj datorită experienței, realizărilor și cunoștințelor lor;

| 5. | subliniază că Anul european 2012 și-a atins cu succes obiectivul de a mobiliza actorii relevanți în ceea ce privește îmbătrânirea activă și solidaritatea între generații; totuși, consideră regretabil faptul că obiectivul creării de noi rețele pentru partajarea resurselor, proiectelor și ideilor la nivelul sectorului public, sectorului privat și societății civile a fost rareori realizat; regretă faptul că implicarea partenerilor sociali a fost variabilă și că întreprinderile private nu au fost implicate într-o măsură semnificativă; subliniază necesitatea de a îmbunătăți consolidarea capacităților pentru a promova participarea activă a cetățenilor în vârstă în societate; |
| --- | --- |

5.

subliniază că Anul european 2012 și-a atins cu succes obiectivul de a mobiliza actorii relevanți în ceea ce privește îmbătrânirea activă și solidaritatea între generații; totuși, consideră regretabil faptul că obiectivul creării de noi rețele pentru partajarea resurselor, proiectelor și ideilor la nivelul sectorului public, sectorului privat și societății civile a fost rareori realizat; regretă faptul că implicarea partenerilor sociali a fost variabilă și că întreprinderile private nu au fost implicate într-o măsură semnificativă; subliniază necesitatea de a îmbunătăți consolidarea capacităților pentru a promova participarea activă a cetățenilor în vârstă în societate;

| 6. | salută faptul că Anul european 2012 a contribuit la îmbunătățirea programelor naționale de politici privind îmbătrânirea activă, a stimulat schimbul de bune practici între statele membre, a mărit numărul de inițiative pentru promovarea îmbătrânirii active și a consolidat cunoștințele și competențele părților interesate; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că Anul european 2012 a contribuit la îmbunătățirea programelor naționale de politici privind îmbătrânirea activă, a stimulat schimbul de bune practici între statele membre, a mărit numărul de inițiative pentru promovarea îmbătrânirii active și a consolidat cunoștințele și competențele părților interesate;

| 7. | subliniază faptul că sunt necesare statistici de încredere referitoare la situația persoanelor în vârstă și la schimbările demografice, pentru a se elabora strategii de îmbătrânire activă mai bine orientate și eficace; solicită Comisiei să asigure o colectare cuprinzătoare de date de înaltă calitate privind statutul social al persoanelor în vârstă, sănătatea acestora, precum și drepturile și nivelul de trai; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că sunt necesare statistici de încredere referitoare la situația persoanelor în vârstă și la schimbările demografice, pentru a se elabora strategii de îmbătrânire activă mai bine orientate și eficace; solicită Comisiei să asigure o colectare cuprinzătoare de date de înaltă calitate privind statutul social al persoanelor în vârstă, sănătatea acestora, precum și drepturile și nivelul de trai;

| 8. | consideră că este foarte important ca inițiativele lansate în cadrul Anului european 2012 să fie urmărite și transformate într-un angajament politic puternic, urmat de acțiuni concrete pentru a se asigura includerea socială, participarea activă și bunăstarea tuturor generațiilor, cu respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității; reamintește că legislația UE privind politicile în domeniul îmbătrânirii trebuie aplicată în mod eficace, pentru a combate și preveni discriminarea, atât a tinerilor, cât și a persoanelor în vârstă, în toate aspectele vieții; |
| --- | --- |

8.

consideră că este foarte important ca inițiativele lansate în cadrul Anului european 2012 să fie urmărite și transformate într-un angajament politic puternic, urmat de acțiuni concrete pentru a se asigura includerea socială, participarea activă și bunăstarea tuturor generațiilor, cu respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității; reamintește că legislația UE privind politicile în domeniul îmbătrânirii trebuie aplicată în mod eficace, pentru a combate și preveni discriminarea, atât a tinerilor, cât și a persoanelor în vârstă, în toate aspectele vieții;

| 9. | evidențiază necesitatea de a consolida triunghiul coordonator alcătuit din factorii de decizie (inclusiv la nivelul UE, la nivel național, regional și local), societatea civilă și sectorul privat, inclusiv sectoarele care oferă bunuri și servicii inovatoare pentru a sprijini viața independentă; |
| --- | --- |

9.

evidențiază necesitatea de a consolida triunghiul coordonator alcătuit din factorii de decizie (inclusiv la nivelul UE, la nivel național, regional și local), societatea civilă și sectorul privat, inclusiv sectoarele care oferă bunuri și servicii inovatoare pentru a sprijini viața independentă;

| 10. | invită Comisia să efectueze un studiu privind declinul demografic, care afectează un număr din ce în ce mai mare de regiuni din diferite state ale UE, precum și să elaboreze o comunicare privind această problemă și măsurile care ar putea fi adoptate la nivel european, la nivelul statelor membre și al regiunilor afectate, pentru a răspunde provocării declinului demografic; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să efectueze un studiu privind declinul demografic, care afectează un număr din ce în ce mai mare de regiuni din diferite state ale UE, precum și să elaboreze o comunicare privind această problemă și măsurile care ar putea fi adoptate la nivel european, la nivelul statelor membre și al regiunilor afectate, pentru a răspunde provocării declinului demografic;

| 11. | subliniază faptul că regiunile puternic dezavantajate din punct de vedere natural sau demografic, cum ar fi, de exemplu, regiunile slab populate, insulele și regiunile montane, sunt în special grav afectate de problemele asociate îmbătrânirii și dispun de mai puține resurse și de o infrastructură mai slabă pentru a promova îmbătrânirea activă; solicită să se examineze utilitatea planurilor de stimulare ca răspuns la problema îmbătrânirii, în general agravată de procese paralele de depopulare, care afectează mare parte din regiunile în cauză și care poate pune în pericol supraviețuirea regiunilor respective; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că regiunile puternic dezavantajate din punct de vedere natural sau demografic, cum ar fi, de exemplu, regiunile slab populate, insulele și regiunile montane, sunt în special grav afectate de problemele asociate îmbătrânirii și dispun de mai puține resurse și de o infrastructură mai slabă pentru a promova îmbătrânirea activă; solicită să se examineze utilitatea planurilor de stimulare ca răspuns la problema îmbătrânirii, în general agravată de procese paralele de depopulare, care afectează mare parte din regiunile în cauză și care poate pune în pericol supraviețuirea regiunilor respective;

| 12. | consideră regretabil faptul că aprobarea relativ tardivă a Anului european 2012 a avut ca rezultat întârzieri în activitățile de contractare și implementare, și prin urmare anumite evenimente, cum ar fi inițiativa Ziua implicării persoanelor vârstnice (Seniorforce Day), nu și-au realizat pe deplin potențialul; ia act de faptul că bugetul alocat Anului european 2012 a fost mai mic decât cel alocat anilor europeni precedenți și, prin urmare, că resursele pentru punerea în aplicare a obiectivelor Anului european 2012 au fost mai limitate; |
| --- | --- |

12.

consideră regretabil faptul că aprobarea relativ tardivă a Anului european 2012 a avut ca rezultat întârzieri în activitățile de contractare și implementare, și prin urmare anumite evenimente, cum ar fi inițiativa Ziua implicării persoanelor vârstnice (Seniorforce Day), nu și-au realizat pe deplin potențialul; ia act de faptul că bugetul alocat Anului european 2012 a fost mai mic decât cel alocat anilor europeni precedenți și, prin urmare, că resursele pentru punerea în aplicare a obiectivelor Anului european 2012 au fost mai limitate;

| 13. | reamintește că îmbătrânirea activă este, printre altele, procesul de optimizare a posibilităților în ceea ce privește sănătatea și participarea în societate în vederea garantării faptului că persoanele își pot păstra un standard de viață adecvat și calitatea vieții în cursul procesului de îmbătrânire; consideră că politicile privind îmbătrânirea activă ar trebui să crească potențialul de bunăstare fizică, socială și mentală a persoanelor de-a lungul vieții lor, astfel încât să permită o mai bună includere socială și o mai mare participare în societate; subliniază faptul că îmbătrânirea activă înseamnă și un acces mai bun la serviciile sociale și de îngrijire pe termen lung, care, în unele cazuri, au fost supuse unor presiuni în timpul crizei, și la învățarea pe tot parcursul vieții, participarea la activități sociale și culturale, consolidarea infrastructurii sociale existente, cum ar fi unitățile de îngrijire și centrele de zi, eliminarea discriminării pe criterii de vârstă și a stereotipurilor, combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și creșterea gradului de sensibilizare cu privire la importanța îmbătrânirii active și sănătoase; |
| --- | --- |

13.

reamintește că îmbătrânirea activă este, printre altele, procesul de optimizare a posibilităților în ceea ce privește sănătatea și participarea în societate în vederea garantării faptului că persoanele își pot păstra un standard de viață adecvat și calitatea vieții în cursul procesului de îmbătrânire; consideră că politicile privind îmbătrânirea activă ar trebui să crească potențialul de bunăstare fizică, socială și mentală a persoanelor de-a lungul vieții lor, astfel încât să permită o mai bună includere socială și o mai mare participare în societate; subliniază faptul că îmbătrânirea activă înseamnă și un acces mai bun la serviciile sociale și de îngrijire pe termen lung, care, în unele cazuri, au fost supuse unor presiuni în timpul crizei, și la învățarea pe tot parcursul vieții, participarea la activități sociale și culturale, consolidarea infrastructurii sociale existente, cum ar fi unitățile de îngrijire și centrele de zi, eliminarea discriminării pe criterii de vârstă și a stereotipurilor, combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și creșterea gradului de sensibilizare cu privire la importanța îmbătrânirii active și sănătoase;

| 14. | recomandă tuturor statelor membre să promoveze și să consolideze, prin intermediul sistemelor de securitate socială, infrastructura publică pentru persoanele în vârstă (unități de îngrijire, centre de zi și asistență la domiciliu), acolo unde persoanele în vârstă sunt considerate participanți mai degrabă activi decât pasivi la inițiativele la care participă; |
| --- | --- |

14.

recomandă tuturor statelor membre să promoveze și să consolideze, prin intermediul sistemelor de securitate socială, infrastructura publică pentru persoanele în vârstă (unități de îngrijire, centre de zi și asistență la domiciliu), acolo unde persoanele în vârstă sunt considerate participanți mai degrabă activi decât pasivi la inițiativele la care participă;

| 15. | consideră că trebuie elaborată o strategie europeană privind demența, care ar trebui să includă măsuri pentru asistența acordată familiilor pacienților, campanii de informare, programe de sensibilizare și un schimb de bune practici între statele membre; |
| --- | --- |

15.

consideră că trebuie elaborată o strategie europeană privind demența, care ar trebui să includă măsuri pentru asistența acordată familiilor pacienților, campanii de informare, programe de sensibilizare și un schimb de bune practici între statele membre;

| 16. | invită Comisia să studieze problema îngrijorătoare a șomajului în rândul persoanelor cu vârsta de peste 50 de ani și nivelul tot mai ridicat al șomajului de lungă durată și, împreună cu statele membre, autoritățile locale și regionale și parteneri sociali, să analizeze contextul și situația personală a persoanelor în vârstă aflate în șomaj și să elaboreze instrumente eficace pentru păstrarea lucrătorilor care aparțin acestei categorii vulnerabile în piața muncii, oferind oportunități de învățare pe tot parcursul vieții și actualizarea competențelor, în programe de formare la locul de muncă, accesibile și abordabile și promovând formarea dintre generații și transferul de cunoștințe la locul de muncă pentru toți; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să studieze problema îngrijorătoare a șomajului în rândul persoanelor cu vârsta de peste 50 de ani și nivelul tot mai ridicat al șomajului de lungă durată și, împreună cu statele membre, autoritățile locale și regionale și parteneri sociali, să analizeze contextul și situația personală a persoanelor în vârstă aflate în șomaj și să elaboreze instrumente eficace pentru păstrarea lucrătorilor care aparțin acestei categorii vulnerabile în piața muncii, oferind oportunități de învățare pe tot parcursul vieții și actualizarea competențelor, în programe de formare la locul de muncă, accesibile și abordabile și promovând formarea dintre generații și transferul de cunoștințe la locul de muncă pentru toți;

| 17. | subliniază că ar trebui să se ia în considerare, în acest context, în special programe precum „mentoratul generațional”, prin care sunt încurajate schimburile dintre experții în vârstă și generația tânără în activitate sau în formare; precizează că echipele care reunesc persoane de vârste diferite ar trebui să fie susținute la locul de muncă, iar proiectele deosebite ar trebui recompensate; consideră că statele membre ar putea să ofere stimulente angajatorilor pentru recrutarea de lucrători în vârstă și că, în principiu, lucrătorii în vârstă ar trebui să nu fie tratați mai puțin favorabil decât cei tineri în ceea ce privește formarea profesională și continuă; subliniază în special importanța adaptării locurilor de muncă la nevoile lucrătorilor în vârstă și a oportunităților pentru lucrătorii în vârstă de a lucra cu fracțiune de normă, după preferință, precum și a facilitării unei vieți active profesionale mai lungi pentru persoanele care doresc să lucreze mai mult și sunt capabile să facă acest lucru; consideră că ar trebui elaborate planuri speciale de pensionare pentru persoanele în vârstă care sunt șomere pe termen lung, stabilind un echilibru între nevoia de stabilitate socială a acestor persoane și cea a sistemelor de securitate socială; |
| --- | --- |

17.

subliniază că ar trebui să se ia în considerare, în acest context, în special programe precum „mentoratul generațional”, prin care sunt încurajate schimburile dintre experții în vârstă și generația tânără în activitate sau în formare; precizează că echipele care reunesc persoane de vârste diferite ar trebui să fie susținute la locul de muncă, iar proiectele deosebite ar trebui recompensate; consideră că statele membre ar putea să ofere stimulente angajatorilor pentru recrutarea de lucrători în vârstă și că, în principiu, lucrătorii în vârstă ar trebui să nu fie tratați mai puțin favorabil decât cei tineri în ceea ce privește formarea profesională și continuă; subliniază în special importanța adaptării locurilor de muncă la nevoile lucrătorilor în vârstă și a oportunităților pentru lucrătorii în vârstă de a lucra cu fracțiune de normă, după preferință, precum și a facilitării unei vieți active profesionale mai lungi pentru persoanele care doresc să lucreze mai mult și sunt capabile să facă acest lucru; consideră că ar trebui elaborate planuri speciale de pensionare pentru persoanele în vârstă care sunt șomere pe termen lung, stabilind un echilibru între nevoia de stabilitate socială a acestor persoane și cea a sistemelor de securitate socială;

| 18. | consideră regretabil faptul că persoanele în vârstă sunt încă adesea expuse discriminării pe motive de vârstă, stereotipurilor și obstacolelor; invită, prin urmare, statele membre să pună în aplicare fără întârziere și în mod corect Directiva 2000/78/CE a Consiliului privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă; ia act de faptul că propunerea de Directivă (6) privind tratamentul egal orizontal a fost blocată în Consiliu din anul 2008 și invită statele membre să găsească o soluție cât de curând posibil; |
| --- | --- |

18.

consideră regretabil faptul că persoanele în vârstă sunt încă adesea expuse discriminării pe motive de vârstă, stereotipurilor și obstacolelor; invită, prin urmare, statele membre să pună în aplicare fără întârziere și în mod corect Directiva 2000/78/CE a Consiliului privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă; ia act de faptul că propunerea de Directivă (6) privind tratamentul egal orizontal a fost blocată în Consiliu din anul 2008 și invită statele membre să găsească o soluție cât de curând posibil;

| 19. | respinge cu fermitate, totuși, luarea în considerare a politicilor de îmbătrânire activă numai ca un instrument pentru a menține capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă și invită statele membre să facă toate evaluările și eforturile necesare pentru a trece la o abordare bazată pe ciclul de viață și, unde este necesar, să modifice sistemul de pensii, depunând toate eforturile pentru a stabiliza normele privind pensionarea, ținând cont de ratele actuale ale șomajului în rândul persoanelor în vârstă de peste 50 de ani, înainte de a schimba vârsta de pensionare obligatorie; consideră că, legând vârsta de pensionare numai cu speranța de viață, nu se ține seama de importanța evoluției pieței muncii și, prin urmare, acesta nu ar trebui să fie singurul instrument de abordare a provocării reprezentate de îmbătrânirea populației; consideră că, în schimb, prin legislația de protecție a ocupării și prin sistemele de formare a salariilor, statele membre ar trebui să sprijine recrutarea lucrătorilor în vârstă, în special înaintea vârstei pensionării, având în vedere că șomajul ar avea efecte negative asupra venitului lor din pensii, iar statele membre ar trebui să asigure sisteme de protecție socială durabile; |
| --- | --- |

19.

respinge cu fermitate, totuși, luarea în considerare a politicilor de îmbătrânire activă numai ca un instrument pentru a menține capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă și invită statele membre să facă toate evaluările și eforturile necesare pentru a trece la o abordare bazată pe ciclul de viață și, unde este necesar, să modifice sistemul de pensii, depunând toate eforturile pentru a stabiliza normele privind pensionarea, ținând cont de ratele actuale ale șomajului în rândul persoanelor în vârstă de peste 50 de ani, înainte de a schimba vârsta de pensionare obligatorie; consideră că, legând vârsta de pensionare numai cu speranța de viață, nu se ține seama de importanța evoluției pieței muncii și, prin urmare, acesta nu ar trebui să fie singurul instrument de abordare a provocării reprezentate de îmbătrânirea populației; consideră că, în schimb, prin legislația de protecție a ocupării și prin sistemele de formare a salariilor, statele membre ar trebui să sprijine recrutarea lucrătorilor în vârstă, în special înaintea vârstei pensionării, având în vedere că șomajul ar avea efecte negative asupra venitului lor din pensii, iar statele membre ar trebui să asigure sisteme de protecție socială durabile;

| 20. | invită statele membre să asigure durabilitatea sistemelor publice de pensii și să garanteze venituri și drepturi la pensii individuale și adecvate pentru toți, pentru a se asigura o viață decentă la vârstă înaintată, inclusiv pentru persoanele care și-au întrerupt cariera în mod justificat, în special pentru femei; subliniază importanța monitorizării adecvate și a auditărilor independente ale fondurilor de pensii ocupaționale pentru pensii sigure și durabile; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să asigure durabilitatea sistemelor publice de pensii și să garanteze venituri și drepturi la pensii individuale și adecvate pentru toți, pentru a se asigura o viață decentă la vârstă înaintată, inclusiv pentru persoanele care și-au întrerupt cariera în mod justificat, în special pentru femei; subliniază importanța monitorizării adecvate și a auditărilor independente ale fondurilor de pensii ocupaționale pentru pensii sigure și durabile;

| 21. | subliniază faptul că persoanelor în vârstă trebuie să li se ofere ocazia de a juca un rol esențial în ceea ce privește ajutorarea familiilor lor și atrage atenția asupra muncii voluntare valoroase efectuată de persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că persoanelor în vârstă trebuie să li se ofere ocazia de a juca un rol esențial în ceea ce privește ajutorarea familiilor lor și atrage atenția asupra muncii voluntare valoroase efectuată de persoanele în vârstă;

| 22. | subliniază importanța unor tehnologii accesibile pentru îmbătrânirea societăților europene și solicită Comisiei să elaboreze o strategie privind piața unică digitală favorabilă incluziunii, asigurându-se că accesibilitatea este integrată la nivelul întregii strategii și că aceasta este conectată la promovarea „economiei vârstei a treia” în Europa; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța unor tehnologii accesibile pentru îmbătrânirea societăților europene și solicită Comisiei să elaboreze o strategie privind piața unică digitală favorabilă incluziunii, asigurându-se că accesibilitatea este integrată la nivelul întregii strategii și că aceasta este conectată la promovarea „economiei vârstei a treia” în Europa;

| 23. | salută faptul că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate reprezintă una dintre prioritățile de investiții ale Fondului social european pentru perioada de programare 2014-2020, după cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 1304/2013; invită statele membre să utilizeze în mod eficient resursele alocate; reamintește că finanțarea pentru proiecte care promovează îmbătrânirea activă este disponibilă, de asemenea, în cadrul unor programe precum fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), Orizont 2020, Ocuparea forței de muncă și inovarea socială (EaSI) și Programul în domeniul sănătății; solicită o mai bună coordonare între programe și diversele instrumente disponibile la nivel UE pentru promovarea îmbătrânirii active și a solidarității între generații și solicită, în concordanță cu prioritățile programului Orizont 2020, crearea unei priorități de cercetare europeană numită „Științe aplicate în materie de sănătate și îmbătrânire activă”; |
| --- | --- |

23.

salută faptul că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate reprezintă una dintre prioritățile de investiții ale Fondului social european pentru perioada de programare 2014-2020, după cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 1304/2013; invită statele membre să utilizeze în mod eficient resursele alocate; reamintește că finanțarea pentru proiecte care promovează îmbătrânirea activă este disponibilă, de asemenea, în cadrul unor programe precum fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), Orizont 2020, Ocuparea forței de muncă și inovarea socială (EaSI) și Programul în domeniul sănătății; solicită o mai bună coordonare între programe și diversele instrumente disponibile la nivel UE pentru promovarea îmbătrânirii active și a solidarității între generații și solicită, în concordanță cu prioritățile programului Orizont 2020, crearea unei priorități de cercetare europeană numită „Științe aplicate în materie de sănătate și îmbătrânire activă”;

| 24. | solicită statelor membre să folosească Fondul social european (FSE), fondurile ESI și EaSI pentru a acorda asistență financiară programelor de autoajutorare ale organizațiilor pentru persoanele în vârstă care își împărtășesc energia, cunoștințele, experiența și înțelepciunea și ajută persoanele aflate în dificultate, contribuind astfel la îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate și o viață independentă pe o perioadă mai lungă de timp; |
| --- | --- |

24.

solicită statelor membre să folosească Fondul social european (FSE), fondurile ESI și EaSI pentru a acorda asistență financiară programelor de autoajutorare ale organizațiilor pentru persoanele în vârstă care își împărtășesc energia, cunoștințele, experiența și înțelepciunea și ajută persoanele aflate în dificultate, contribuind astfel la îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate și o viață independentă pe o perioadă mai lungă de timp;

| 25. | reamintește revizuirea bugetară a Comisiei pe 2010, care a identificat „valoarea adăugată europeană” drept unul dintre principiile sale fundamentale; insistă asupra faptului că acest principiu trebuie să reprezinte piatra de temelie a tuturor cheltuielilor și că finanțarea din partea UE, în special cea acordată în cadrul FSE, nu ar trebui folosită pentru a subvenționa strategiile naționale, ci pentru a acorda sprijin suplimentar programelor de îmbătrânire activă din statele membre; |
| --- | --- |

25.

reamintește revizuirea bugetară a Comisiei pe 2010, care a identificat „valoarea adăugată europeană” drept unul dintre principiile sale fundamentale; insistă asupra faptului că acest principiu trebuie să reprezinte piatra de temelie a tuturor cheltuielilor și că finanțarea din partea UE, în special cea acordată în cadrul FSE, nu ar trebui folosită pentru a subvenționa strategiile naționale, ci pentru a acorda sprijin suplimentar programelor de îmbătrânire activă din statele membre;

| 26. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească direcționarea fondurilor pentru îmbătrânirea activă, împreună cu eficiența absorbției fondurilor; îndeamnă, de asemenea, Comisia să analizeze fezabilitatea și valoarea adăugată a unui nou instrument financiar european pentru a aborda problema reintegrării lucrătorilor de vârstă medie concediați; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia și statele membre să îmbunătățească direcționarea fondurilor pentru îmbătrânirea activă, împreună cu eficiența absorbției fondurilor; îndeamnă, de asemenea, Comisia să analizeze fezabilitatea și valoarea adăugată a unui nou instrument financiar european pentru a aborda problema reintegrării lucrătorilor de vârstă medie concediați;

| 27. | invită Comisia Europeană și statele membre să colecteze date complete și fiabile, care să permită evaluarea eficacității cheltuielilor FSE în ceea ce privește lucrătorii în vârstă; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia Europeană și statele membre să colecteze date complete și fiabile, care să permită evaluarea eficacității cheltuielilor FSE în ceea ce privește lucrătorii în vârstă;

| 28. | invită Comisia să evalueze fezabilitatea și valoarea adăugată a unui nou instrument financiar al UE prin care să se asigure un venit minim tuturor cetățenilor Uniunii care trăiesc sub pragul sărăciei; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să evalueze fezabilitatea și valoarea adăugată a unui nou instrument financiar al UE prin care să se asigure un venit minim tuturor cetățenilor Uniunii care trăiesc sub pragul sărăciei;

| 29. | recomandă statelor membre să elaboreze și să pună în aplicare politici și programe publice care nu numai că vor îmbunătăți sănătatea fizică, ci vor și promova sănătatea mentală și legăturile sociale; |
| --- | --- |

29.

recomandă statelor membre să elaboreze și să pună în aplicare politici și programe publice care nu numai că vor îmbunătăți sănătatea fizică, ci vor și promova sănătatea mentală și legăturile sociale;

| 30. | consideră că este esențial să se acorde sprijin persoanelor în vârstă pentru a duce o viață independentă cât mai mult timp posibil, după cum se prevede în articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, prin dezvoltarea și menținerea unui sprijin public, a unor servicii de asistență și îngrijire orientate către oameni și bazate pe cerere, prin îmbunătățirea conexiunii între aceste servicii; solicită, prin urmare, statelor membre să asigure asistență medicală abordabilă, accesibilă și nediscriminatorie și să acorde prioritate aspectului preventiv în politicile lor de asistență medicală; invită, așadar, Comisia să pună în aplicare Pachetul privind investițiile sociale, să mențină prioritare pe agenda politică îmbătrânirea în condiții bune de sănătate și îngrijirea pe termen lung adecvată și de calitate și să analizeze măsura în care îngrijirea medicală este accesibilă pentru persoanele în vârstă, să colecteze date cu privire la timpul de așteptare în sistemele de asistență medicală în întreaga UE și să propună orientări privind timpul maxim de așteptare; consideră că este esențial să se promoveze responsabilitatea personală și individuală pentru propria sănătate, printr-o creștere semnificativă a nivelului de informare privind asistența medicală și prin campanii naționale de motivare, precum și să se încurajeze cooperarea în domeniul cunoștințelor în materie de sănătate, pentru a permite persoanelor în vârstă să aibă grijă de propria sănătate; reamintește că ar trebui să acordăm mai multă atenție soluțiilor și instrumentelor tehnologice inovatoare; în fine, recunoaște importanța difuzării eficace de informații referitoare la serviciile locale și la drepturile aferente în atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

30.

consideră că este esențial să se acorde sprijin persoanelor în vârstă pentru a duce o viață independentă cât mai mult timp posibil, după cum se prevede în articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, prin dezvoltarea și menținerea unui sprijin public, a unor servicii de asistență și îngrijire orientate către oameni și bazate pe cerere, prin îmbunătățirea conexiunii între aceste servicii; solicită, prin urmare, statelor membre să asigure asistență medicală abordabilă, accesibilă și nediscriminatorie și să acorde prioritate aspectului preventiv în politicile lor de asistență medicală; invită, așadar, Comisia să pună în aplicare Pachetul privind investițiile sociale, să mențină prioritare pe agenda politică îmbătrânirea în condiții bune de sănătate și îngrijirea pe termen lung adecvată și de calitate și să analizeze măsura în care îngrijirea medicală este accesibilă pentru persoanele în vârstă, să colecteze date cu privire la timpul de așteptare în sistemele de asistență medicală în întreaga UE și să propună orientări privind timpul maxim de așteptare; consideră că este esențial să se promoveze responsabilitatea personală și individuală pentru propria sănătate, printr-o creștere semnificativă a nivelului de informare privind asistența medicală și prin campanii naționale de motivare, precum și să se încurajeze cooperarea în domeniul cunoștințelor în materie de sănătate, pentru a permite persoanelor în vârstă să aibă grijă de propria sănătate; reamintește că ar trebui să acordăm mai multă atenție soluțiilor și instrumentelor tehnologice inovatoare; în fine, recunoaște importanța difuzării eficace de informații referitoare la serviciile locale și la drepturile aferente în atingerea acestui obiectiv;

| 31. | solicită Comisiei să urmărească concluziile raportului comun intitulat „Protecție socială adecvată pentru nevoile în materie de asistență pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire”, precum și să prezinte propuneri concrete fără întârziere; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să urmărească concluziile raportului comun intitulat „Protecție socială adecvată pentru nevoile în materie de asistență pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire”, precum și să prezinte propuneri concrete fără întârziere;

| 32. | consideră că ar trebui să se acorde prioritate integrării persoanelor în vârstă în familiile lor; sugerează Comisiei să exploreze potențialul oferit de întreprinderile familiale și de munca corespunzătoare în domeniul îngrijirii persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

32.

consideră că ar trebui să se acorde prioritate integrării persoanelor în vârstă în familiile lor; sugerează Comisiei să exploreze potențialul oferit de întreprinderile familiale și de munca corespunzătoare în domeniul îngrijirii persoanelor în vârstă;

| 33. | subliniază faptul că creșterea gradului de eficacitate al transportului în comun reprezintă o prioritate pentru persoanele în vârstă pentru a crea un mediu favorabil persoanelor în vârstă (7), sprijinind o viață independentă și accesul la serviciile de bază; invită Comisia și statele membre să îmbunătățească accesibilitatea și interoperabilitatea sistemelor de transport; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că creșterea gradului de eficacitate al transportului în comun reprezintă o prioritate pentru persoanele în vârstă pentru a crea un mediu favorabil persoanelor în vârstă (7), sprijinind o viață independentă și accesul la serviciile de bază; invită Comisia și statele membre să îmbunătățească accesibilitatea și interoperabilitatea sistemelor de transport;

| 34. | salută documentul de bază al Comisiei intitulat „Dezvoltarea economiei vârstei a treia în Europa”și reiterează necesitatea de a dezvolta în continuare „economia vârstei a treia”, care să răspundă preferințelor și necesităților persoanelor în vârstă, pe baza posibilităților economice generate de cheltuielile din sectorul public și cele ale consumatorilor legate de îmbătrânirea populației și de produse, servicii, nevoi și soluții inovatoare, creând noi locuri de muncă și creștere economică, luând în considerare nevoile grupurilor celor mai vulnerabile din punct de vedere socio-economic; |
| --- | --- |

34.

salută documentul de bază al Comisiei intitulat „Dezvoltarea economiei vârstei a treia în Europa”și reiterează necesitatea de a dezvolta în continuare „economia vârstei a treia”, care să răspundă preferințelor și necesităților persoanelor în vârstă, pe baza posibilităților economice generate de cheltuielile din sectorul public și cele ale consumatorilor legate de îmbătrânirea populației și de produse, servicii, nevoi și soluții inovatoare, creând noi locuri de muncă și creștere economică, luând în considerare nevoile grupurilor celor mai vulnerabile din punct de vedere socio-economic;

| 35. | ia act de faptul că o reîntinerire unilaterală a forțelor de muncă nu conduce la un grad mai ridicat de inovare, ci reprezintă o risipă de experiență, cunoștințe și competențe; |
| --- | --- |

35.

ia act de faptul că o reîntinerire unilaterală a forțelor de muncă nu conduce la un grad mai ridicat de inovare, ci reprezintă o risipă de experiență, cunoștințe și competențe;

| 36. | consideră că persoanele în vârstă ar trebui să fie o parte integrantă, cu drepturi depline, a societății și că participarea acestora în viața de zi cu zi, inclusiv cea publică, ar trebui susținută; consideră, în plus, că ar trebui încurajat un dialog activ și un schimb de experiență între tineri și persoanele în vârstă; subliniază rolul pe care îl joacă proiectele intergeneraționale în acest context; sprijină, în continuare, dreptul persoanelor în vârstă de a duce o viață demnă și independentă, astfel cum este prevăzut la articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; consideră, de asemenea, că ar trebui garantată participarea politică activă a reprezentanților generațiilor tinere și ai celor mai în vârstă la toate nivelurile UE, ori de câte ori ar putea fi afectate interesele generațiilor; |
| --- | --- |

36.

consideră că persoanele în vârstă ar trebui să fie o parte integrantă, cu drepturi depline, a societății și că participarea acestora în viața de zi cu zi, inclusiv cea publică, ar trebui susținută; consideră, în plus, că ar trebui încurajat un dialog activ și un schimb de experiență între tineri și persoanele în vârstă; subliniază rolul pe care îl joacă proiectele intergeneraționale în acest context; sprijină, în continuare, dreptul persoanelor în vârstă de a duce o viață demnă și independentă, astfel cum este prevăzut la articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; consideră, de asemenea, că ar trebui garantată participarea politică activă a reprezentanților generațiilor tinere și ai celor mai în vârstă la toate nivelurile UE, ori de câte ori ar putea fi afectate interesele generațiilor;

| 37. | atrage, de asemenea, atenția asupra rolului social important pe care îl joacă persoanele în vârstă prin partajarea valorilor și a experienței și prin oferirea de puncte de reper privind modul de abordare a vieții comunitare; |
| --- | --- |

37.

atrage, de asemenea, atenția asupra rolului social important pe care îl joacă persoanele în vârstă prin partajarea valorilor și a experienței și prin oferirea de puncte de reper privind modul de abordare a vieții comunitare;

| 38. | invită Comisia, Consiliul și statele membre să adopte o atitudine pozitivă în cadrul Grupului de lucru deschis al ONU cu privire la îmbătrânire pentru a se asigura că cetățenii în vârstă se bucură pe deplin de drepturile omului; invită Comisia că coopereze îndeaproape cu Expertul independent al ONU pentru drepturile persoanelor în vârstă, precum și cu organizațiile reprezentative ale persoanelor în vârstă de la nivelul UE; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia, Consiliul și statele membre să adopte o atitudine pozitivă în cadrul Grupului de lucru deschis al ONU cu privire la îmbătrânire pentru a se asigura că cetățenii în vârstă se bucură pe deplin de drepturile omului; invită Comisia că coopereze îndeaproape cu Expertul independent al ONU pentru drepturile persoanelor în vârstă, precum și cu organizațiile reprezentative ale persoanelor în vârstă de la nivelul UE;

| 39. | regretă faptul că unele parcursuri profesionale devin tot mai instabile și mai nesigure din cauza muncii temporare, a creșterii contractelor pe perioade determinate, a locurilor de muncă marginale și a șomajului; |
| --- | --- |

39.

regretă faptul că unele parcursuri profesionale devin tot mai instabile și mai nesigure din cauza muncii temporare, a creșterii contractelor pe perioade determinate, a locurilor de muncă marginale și a șomajului;

| 40. | salută viitorul Pact asupra schimbărilor demografice ca un rezultat deosebit de important al Anului european 2012 și al Parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate; solicită Comisiei să identifice sectoare din bugetul UE în care se pot realiza economisiri și se poate crește eficiența pentru a se asigura fonduri pentru pact, care este o rețea deschisă, amplă și independentă, care reunește părțile interesate la nivel local și regional care s-au angajat să contracareze schimbările demografice europene prin promovarea unor medii adecvate persoanelor în vârstă, în strânsă cooperare cu Organizația Mondială a Sănătății (OMS); |
| --- | --- |

40.

salută viitorul Pact asupra schimbărilor demografice ca un rezultat deosebit de important al Anului european 2012 și al Parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate; solicită Comisiei să identifice sectoare din bugetul UE în care se pot realiza economisiri și se poate crește eficiența pentru a se asigura fonduri pentru pact, care este o rețea deschisă, amplă și independentă, care reunește părțile interesate la nivel local și regional care s-au angajat să contracareze schimbările demografice europene prin promovarea unor medii adecvate persoanelor în vârstă, în strânsă cooperare cu Organizația Mondială a Sănătății (OMS);

| 41. | solicită Comisiei să adopte o strategie europeană privind schimbările demografice pentru a coordona acțiunea UE în diferite domenii, pentru a asigura sinergiile și a maximiza impactul lor pozitiv asupra cetățenilor europeni, a economiei și a creării de locuri de muncă, precum și pentru a proteja drepturile omului ale persoanelor în vârstă în toate domeniile de politică ale UE; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să adopte o strategie europeană privind schimbările demografice pentru a coordona acțiunea UE în diferite domenii, pentru a asigura sinergiile și a maximiza impactul lor pozitiv asupra cetățenilor europeni, a economiei și a creării de locuri de muncă, precum și pentru a proteja drepturile omului ale persoanelor în vârstă în toate domeniile de politică ale UE;

| 42. | consideră că provocările demografice nu sunt abordate în mod adecvat la nivel european; prin urmare, invită președințiile viitoare ale Consiliului UE să reintroducă acest element în agenda UE și să elaboreze răspunsuri politice puternice; |
| --- | --- |

42.

consideră că provocările demografice nu sunt abordate în mod adecvat la nivel european; prin urmare, invită președințiile viitoare ale Consiliului UE să reintroducă acest element în agenda UE și să elaboreze răspunsuri politice puternice;

| 43. | subliniază faptul că schimbările demografice nu ar trebui invocate ca justificare pentru desființarea drepturilor și serviciilor sociale; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că schimbările demografice nu ar trebui invocate ca justificare pentru desființarea drepturilor și serviciilor sociale;

| 44. | salută principiile directoare pentru îmbătrânirea activă și solidaritatea între generații, elaborate în comun de către Comitetul pentru protecție socială și de către Comitetul pentru ocuparea forței de muncă; salută în special rolul Comitetului pentru protecție socială facilitarea unui schimb direct de experiență între statele membre, inclusiv în ceea ce privește îngrijirile pe termen lung și pensiile; |
| --- | --- |

44.

salută principiile directoare pentru îmbătrânirea activă și solidaritatea între generații, elaborate în comun de către Comitetul pentru protecție socială și de către Comitetul pentru ocuparea forței de muncă; salută în special rolul Comitetului pentru protecție socială facilitarea unui schimb direct de experiență între statele membre, inclusiv în ceea ce privește îngrijirile pe termen lung și pensiile;

| 45. | salută Indicele de îmbătrânire activă, care are drept obiectiv valorificarea potențialului neexploatat al persoanelor în vârstă de a participa mai activ la piața muncii și la viața socială și de a duce o viață independentă, împreună cu proiectul în curs de monitorizare desfășurat de Comisie în colaborare cu Comisia Economică a Organizației Națiunilor Unite pentru Europa; încurajează statele membre să stabilească obiective bazate pe indicele îmbătrânirii active care urmează să fie realizate cu ajutorul unor strategii cuprinzătoare privind îmbătrânirea activă și să monitorizeze progresele în direcția atingerii acestor obiective; |
| --- | --- |

45.

salută Indicele de îmbătrânire activă, care are drept obiectiv valorificarea potențialului neexploatat al persoanelor în vârstă de a participa mai activ la piața muncii și la viața socială și de a duce o viață independentă, împreună cu proiectul în curs de monitorizare desfășurat de Comisie în colaborare cu Comisia Economică a Organizației Națiunilor Unite pentru Europa; încurajează statele membre să stabilească obiective bazate pe indicele îmbătrânirii active care urmează să fie realizate cu ajutorul unor strategii cuprinzătoare privind îmbătrânirea activă și să monitorizeze progresele în direcția atingerii acestor obiective;

| 46. | subliniază faptul că promovarea unor medii favorabile persoanelor în vârstă este un instrument esențial de sprijin pentru lucrătorii mai în vârstă și persoanele ce se află în căutarea unui loc de muncă și pentru promovarea unor societăți favorabile incluziunii, care oferă șanse egale tuturor; salută, în acest context, proiectul de gestionare al Comisiei comun cu OMS vizând adaptarea ghidului OMS Global Age-friendly Cities (Orașe pe măsura vârstei a treia) la contextul european; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că promovarea unor medii favorabile persoanelor în vârstă este un instrument esențial de sprijin pentru lucrătorii mai în vârstă și persoanele ce se află în căutarea unui loc de muncă și pentru promovarea unor societăți favorabile incluziunii, care oferă șanse egale tuturor; salută, în acest context, proiectul de gestionare al Comisiei comun cu OMS vizând adaptarea ghidului OMS Global Age-friendly Cities (Orașe pe măsura vârstei a treia) la contextul european;

| 47. | consideră că o convenție a ONU privind protejarea drepturilor persoanelor în vârstă va îmbunătăți viețile persoanelor în vârstă prin garantarea accesului egal la drepturile politice, economice, culturale și de asistență medicală și că aceasta ar reprezenta o platformă importantă de trecere către îmbătrânire la scară mondială; |
| --- | --- |

47.

consideră că o convenție a ONU privind protejarea drepturilor persoanelor în vârstă va îmbunătăți viețile persoanelor în vârstă prin garantarea accesului egal la drepturile politice, economice, culturale și de asistență medicală și că aceasta ar reprezenta o platformă importantă de trecere către îmbătrânire la scară mondială;

| 48. | invită Comisia să adopte un plan de acțiune privind abuzul persoanelor în vârstă, ținând seama de Cadrul european de calitate pentru îngrijirea pe termen lung elaborat de parteneriatul WeDO și abordând chestiunea drepturilor persoanelor în vârstă aflate în dificultate și care au nevoie de îngrijire și asistență; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să adopte un plan de acțiune privind abuzul persoanelor în vârstă, ținând seama de Cadrul european de calitate pentru îngrijirea pe termen lung elaborat de parteneriatul WeDO și abordând chestiunea drepturilor persoanelor în vârstă aflate în dificultate și care au nevoie de îngrijire și asistență;

| 49. | regretă faptul că Comisia Europeană nu a abordat încă inegalitățile de vârstă referitoare la punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a Strategiei pentru persoanele cu handicap; invită, prin urmare, Comisia să crească gradul de conștientizare și să abordeze drepturile persoanelor în vârstă cu handicap și discriminarea bazată pe vârstă la care acestea sunt supuse și să se asigure că punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap nu exclude persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

49.

regretă faptul că Comisia Europeană nu a abordat încă inegalitățile de vârstă referitoare la punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a Strategiei pentru persoanele cu handicap; invită, prin urmare, Comisia să crească gradul de conștientizare și să abordeze drepturile persoanelor în vârstă cu handicap și discriminarea bazată pe vârstă la care acestea sunt supuse și să se asigure că punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap nu exclude persoanele în vârstă;

| 50. | invită Comisia să prezinte mult-așteptatul act european privind accesibilitatea pentru a se asigura că transportul, locuințele, precum și produsele și serviciile bazate pe TIC, inclusiv cele oferite în cadrul economiei vârstei a treia, sunt accesibile persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să prezinte mult-așteptatul act european privind accesibilitatea pentru a se asigura că transportul, locuințele, precum și produsele și serviciile bazate pe TIC, inclusiv cele oferite în cadrul economiei vârstei a treia, sunt accesibile persoanelor în vârstă;

| 51. | invită Comisia să elaboreze recomandări specifice fiecărei țări care să abordeze gradul de adecvare, durabilitatea și corectitudinea reformelor economice în domeniul ocupării forței de muncă, al pensiilor, al incluziunii sociale și al îngrijirii pe termen lung în cadrul semestrului european; invită Comisia să evalueze mai bine impactul social al reformelor economice, în special în contextul îmbătrânirii populației; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să elaboreze recomandări specifice fiecărei țări care să abordeze gradul de adecvare, durabilitatea și corectitudinea reformelor economice în domeniul ocupării forței de muncă, al pensiilor, al incluziunii sociale și al îngrijirii pe termen lung în cadrul semestrului european; invită Comisia să evalueze mai bine impactul social al reformelor economice, în special în contextul îmbătrânirii populației;

| 52. | subliniază importanța voluntariatului, care nu poate fi considerat de la sine înțeles și a cărui valoare socială adăugată ar trebui, prin urmare, apreciată mai mult, și care promovează învățarea interculturală și solidaritatea între generații, încurajează îmbătrânirea activă și participarea civică pe tot parcursul vieții și permite persoanelor în vârstă să dea dovadă de angajament față de societate, îmbunătățindu-le astfel calitatea vieții, bunăstarea și starea generală de sănătate; încurajează elaborarea unor abordări mai flexibile și favorabile incluziunii pentru participarea la programele de voluntariat; în acest context, regretă întreruperea programului Grundtvig, care a sprijinit voluntarii în vârstă; reamintește importanța rețelelor europene și transnaționale ale asociațiilor și ale organismelor publice și private care asigură promovarea integrării persoanelor în vârstă, care ar trebui să beneficieze de sprijin special și îndeamnă Comisia să recunoască valoarea programelor europene de succes, care au combinat participarea civică cu schimburile de grup la nivelul UE cu implicarea persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

52.

subliniază importanța voluntariatului, care nu poate fi considerat de la sine înțeles și a cărui valoare socială adăugată ar trebui, prin urmare, apreciată mai mult, și care promovează învățarea interculturală și solidaritatea între generații, încurajează îmbătrânirea activă și participarea civică pe tot parcursul vieții și permite persoanelor în vârstă să dea dovadă de angajament față de societate, îmbunătățindu-le astfel calitatea vieții, bunăstarea și starea generală de sănătate; încurajează elaborarea unor abordări mai flexibile și favorabile incluziunii pentru participarea la programele de voluntariat; în acest context, regretă întreruperea programului Grundtvig, care a sprijinit voluntarii în vârstă; reamintește importanța rețelelor europene și transnaționale ale asociațiilor și ale organismelor publice și private care asigură promovarea integrării persoanelor în vârstă, care ar trebui să beneficieze de sprijin special și îndeamnă Comisia să recunoască valoarea programelor europene de succes, care au combinat participarea civică cu schimburile de grup la nivelul UE cu implicarea persoanelor în vârstă;

| 53. | subliniază faptul că o politică pentru echitate între generații trebuie să se concentreze pe crearea instrumentelor necesare pentru promovarea unui dialog deschis și sincer între generații, în beneficiul tuturor participanților; invită Comisia și statele membre să lucreze intensiv la aceste instrumente pentru a crea solidaritate; |
| --- | --- |

53.

subliniază faptul că o politică pentru echitate între generații trebuie să se concentreze pe crearea instrumentelor necesare pentru promovarea unui dialog deschis și sincer între generații, în beneficiul tuturor participanților; invită Comisia și statele membre să lucreze intensiv la aceste instrumente pentru a crea solidaritate;

| 54. | subliniază importanța întreprinderilor sociale, care contribuie la furnizarea de servicii pentru persoanele în vârstă, au grijă de sănătatea lor și se asigură că participă la societate; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanța întreprinderilor sociale, care contribuie la furnizarea de servicii pentru persoanele în vârstă, au grijă de sănătatea lor și se asigură că participă la societate;

| 55. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

55.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO L 246, 23.9.2011, p. 5.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0328.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0204.

(5)  JO C 74 E, 13.3.2012, p. 19.

(6)  Propunere de Directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426).

(7)  Comisia Europeană (2012). Eurobarometrul special 378: Îmbătrânire activă.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/155 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/155

---

P8_TA(2015)0310

Punerea în aplicare a Cărţii albe din 2011 privind transporturile

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (2015/2005(INI))

(2017/C 316/16)

Parlamentul European

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere audierea publică intitulată „Cartea albă privind transporturile: evaluarea situației actuale și calea de urmat către realizarea unei mobilități sustenabile”, organizată de Comisia pentru transport și turism la 17 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea publică intitulată „Cartea albă privind transporturile: evaluarea situației actuale și calea de urmat către realizarea unei mobilități sustenabile”, organizată de Comisia pentru transport și turism la 17 martie 2015,

| — | având în vedere avizul din 22 aprilie 2015 al Comitetului Economic și Social European, intitulat „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – progrese și provocări”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 22 aprilie 2015 al Comitetului Economic și Social European, intitulat „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – progrese și provocări”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la un viitor sustenabil pentru transporturi (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la un viitor sustenabil pentru transporturi (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 privind „Pentru o Europă în mișcare – Mobilitate durabilă pentru continentul nostru” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 privind „Pentru o Europă în mișcare – Mobilitate durabilă pentru continentul nostru” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 februarie 2003 privind Cartea albă a Comisiei, intitulată „Politica europeană în domeniul transporturilor pentru anul 2010: momentul deciziilor” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 februarie 2003 privind Cartea albă a Comisiei, intitulată „Politica europeană în domeniul transporturilor pentru anul 2010: momentul deciziilor” (4),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Politica europeană în domeniul transporturilor pentru anul 2010: momentul deciziilor” (COM(2001)0370), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Politica europeană în domeniul transporturilor pentru anul 2010: momentul deciziilor” (COM(2001)0370),

| — | având în vedere viitoarea Conferință COP21 privind schimbările climatice din decembrie 2015 de la Paris, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitoarea Conferință COP21 privind schimbările climatice din decembrie 2015 de la Paris,

| — | având în vedere pachetul privind uniunea energetică și comunicarea sa intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul privind uniunea energetică și comunicarea sa intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014 referitoare la cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014 referitoare la cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Împreună pentru o mobilitate urbană competitivă care utilizează eficient resursele” (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Împreună pentru o mobilitate urbană competitivă care utilizează eficient resursele” (COM(2013)0913),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la siguranța rutieră în Europa 2011-2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la siguranța rutieră în Europa 2011-2020 (5),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0246/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0246/2015),

| A. | întrucât Cartea albă privind transporturile a stabilit o agendă ambițioasă pentru transformarea sistemului de transport european și crearea unui veritabil Spațiu european unic al transporturilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât Cartea albă privind transporturile a stabilit o agendă ambițioasă pentru transformarea sistemului de transport european și crearea unui veritabil Spațiu european unic al transporturilor;

| B. | întrucât sectorul transporturilor reprezintă o forță motrice a economiei UE, angajând aproximativ 10 milioane de persoane și reprezentând aproximativ 5 % din PIB, și ar trebui să rămână un lider în generarea de creștere economică și crearea de locuri de muncă și în promovarea competitivității, a dezvoltării sustenabile și a coeziunii teritoriale; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul transporturilor reprezintă o forță motrice a economiei UE, angajând aproximativ 10 milioane de persoane și reprezentând aproximativ 5 % din PIB, și ar trebui să rămână un lider în generarea de creștere economică și crearea de locuri de muncă și în promovarea competitivității, a dezvoltării sustenabile și a coeziunii teritoriale;

| C. | întrucât transportul este un sector în care Europa este lider mondial, atât în operațiunile de producție, cât și în cele de transport, și este esențial ca transporturile europene să continue să se dezvolte, să investească și să se reînnoiască în mod sustenabil, pentru a-și menține statutul de lider tehnologic la nivel mondial, pentru a continua să-și exporte standardele în toată lumea și pentru a-și menține poziția competitivă în toate modurile de transport, într-o economie globală caracterizată din ce în ce mai mult de apariția unor noi actori puternici și a unor noi modele de afaceri; |
| --- | --- |

C.

întrucât transportul este un sector în care Europa este lider mondial, atât în operațiunile de producție, cât și în cele de transport, și este esențial ca transporturile europene să continue să se dezvolte, să investească și să se reînnoiască în mod sustenabil, pentru a-și menține statutul de lider tehnologic la nivel mondial, pentru a continua să-și exporte standardele în toată lumea și pentru a-și menține poziția competitivă în toate modurile de transport, într-o economie globală caracterizată din ce în ce mai mult de apariția unor noi actori puternici și a unor noi modele de afaceri;

| D. | întrucât bazele societății noastre se schimbă ca urmare a digitalizării, a urbanizării, a globalizării și a schimbărilor demografice și avem nevoie de o schimbare a paradigmelor existente ale politicii de transport, care să poată face față provocărilor viitorului; |
| --- | --- |

D.

întrucât bazele societății noastre se schimbă ca urmare a digitalizării, a urbanizării, a globalizării și a schimbărilor demografice și avem nevoie de o schimbare a paradigmelor existente ale politicii de transport, care să poată face față provocărilor viitorului;

| E. | întrucât transportul este fundamental pentru libera circulație a persoanelor, bunurilor și serviciilor, pe care se bazează piața unică, iar libera circulație este atât o puternică forță motrice pentru integrare în cadrul Uniunii, cât și un factor-cheie pentru performanța comerțului și industriei europene; |
| --- | --- |

E.

întrucât transportul este fundamental pentru libera circulație a persoanelor, bunurilor și serviciilor, pe care se bazează piața unică, iar libera circulație este atât o puternică forță motrice pentru integrare în cadrul Uniunii, cât și un factor-cheie pentru performanța comerțului și industriei europene;

| F. | întrucât sectorul transporturilor continuă să fie aproape complet dependent de combustibilii fosili, fiind singurul sector în care emisiile de gaze cu efect de seră au crescut în ultimii 25 de ani și, dacă nu ar fi intervenit recenta recesiune economică, creșterea emisiilor ar fi putut fi chiar mai mare; |
| --- | --- |

F.

întrucât sectorul transporturilor continuă să fie aproape complet dependent de combustibilii fosili, fiind singurul sector în care emisiile de gaze cu efect de seră au crescut în ultimii 25 de ani și, dacă nu ar fi intervenit recenta recesiune economică, creșterea emisiilor ar fi putut fi chiar mai mare;

| G. | întrucât este imperios necesar să se îmbunătățească eficiența energetică și sustenabilitatea sistemului de transport și să se reducă dependența acestuia de petrol și de resursele de energie fosile într-un mod rentabil și fără a-i sacrifica eficiența și a-i reduce mobilitatea, în conformitate cu obiectivele stabilite de Cartea albă; |
| --- | --- |

G.

întrucât este imperios necesar să se îmbunătățească eficiența energetică și sustenabilitatea sistemului de transport și să se reducă dependența acestuia de petrol și de resursele de energie fosile într-un mod rentabil și fără a-i sacrifica eficiența și a-i reduce mobilitatea, în conformitate cu obiectivele stabilite de Cartea albă;

| H. | întrucât biocombustibilii avansați sustenabili, în special cei produși prin procesarea deșeurilor și a reziduurilor în conformitate cu ierarhia de gestionare a deșeurilor (6), reprezintă un potențial neexploatat de reducere a dependenței de petrol a sistemului european de transport și de diminuare a emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât biocombustibilii avansați sustenabili, în special cei produși prin procesarea deșeurilor și a reziduurilor în conformitate cu ierarhia de gestionare a deșeurilor (6), reprezintă un potențial neexploatat de reducere a dependenței de petrol a sistemului european de transport și de diminuare a emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din sectorul transporturilor;

| I. | întrucât sunt esențiale asigurarea dezvoltării cu succes a rețelei transeuropene de transport (TEN-T) respectând calendarele convenite, stabilirea unei legături efective între rețelele de transport din toate regiunile UE, conectarea regiunilor periferice din punct de vedere geografic cu centrul UE și eliminarea disparităților dintre nivelurile de dezvoltare și întreținere a infrastructurii, mai ales dintre partea estică și cea vestică ale Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât sunt esențiale asigurarea dezvoltării cu succes a rețelei transeuropene de transport (TEN-T) respectând calendarele convenite, stabilirea unei legături efective între rețelele de transport din toate regiunile UE, conectarea regiunilor periferice din punct de vedere geografic cu centrul UE și eliminarea disparităților dintre nivelurile de dezvoltare și întreținere a infrastructurii, mai ales dintre partea estică și cea vestică ale Uniunii;

| J. | întrucât investițiile în infrastructura de transport au un impact pozitiv asupra creșterii economice, creării de locuri de muncă și comerțului și, prin urmare, este necesar să se elimine obstacolele care stau în calea investițiilor private în infrastructura de transport; |
| --- | --- |

J.

întrucât investițiile în infrastructura de transport au un impact pozitiv asupra creșterii economice, creării de locuri de muncă și comerțului și, prin urmare, este necesar să se elimine obstacolele care stau în calea investițiilor private în infrastructura de transport;

| K. | întrucât infrastructurile de transport necesită în general o finanțare pe termen lung, iar nivelul investițiilor a scăzut în ultimul timp din cauza lipsei de încredere a legiuitorilor, a promotorilor de proiecte și a sectorului financiar; |
| --- | --- |

K.

întrucât infrastructurile de transport necesită în general o finanțare pe termen lung, iar nivelul investițiilor a scăzut în ultimul timp din cauza lipsei de încredere a legiuitorilor, a promotorilor de proiecte și a sectorului financiar;

| L. | întrucât, timp de mulți ani, infrastructurile de transport public din întreaga UE s-au confruntat cu o gravă insuficiență a investițiilor și întrucât îmbunătățirea facilităților pentru pietoni, persoane vârstnice și pasageri cu mobilitate redusă este unul dintre obiectivele Uniunii și necesită fonduri suplimentare; |
| --- | --- |

L.

întrucât, timp de mulți ani, infrastructurile de transport public din întreaga UE s-au confruntat cu o gravă insuficiență a investițiilor și întrucât îmbunătățirea facilităților pentru pietoni, persoane vârstnice și pasageri cu mobilitate redusă este unul dintre obiectivele Uniunii și necesită fonduri suplimentare;

| M. | întrucât unul dintre obiectivele principale ale Cărții albe ar trebui să fie situarea oamenilor și a drepturilor lor în calitate de pasageri în centrul politicii transporturilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât unul dintre obiectivele principale ale Cărții albe ar trebui să fie situarea oamenilor și a drepturilor lor în calitate de pasageri în centrul politicii transporturilor;

| N. | întrucât inovarea și sistemele de transport inteligente ar trebui să joace un rol major în dezvoltarea unui sistem european de transport modern, eficient, sustenabil și interoperabil, accesibil tuturor; |
| --- | --- |

N.

întrucât inovarea și sistemele de transport inteligente ar trebui să joace un rol major în dezvoltarea unui sistem european de transport modern, eficient, sustenabil și interoperabil, accesibil tuturor;

| O. | întrucât rețelele multimodale și integrarea diferitelor moduri și servicii de transport pot fi benefice pentru îmbunătățirea legăturilor de transport și a eficienței în ceea ce privește transportul de marfă și de călători, contribuind astfel la reducerea emisiilor de carbon și a altor emisii nocive; |
| --- | --- |

O.

întrucât rețelele multimodale și integrarea diferitelor moduri și servicii de transport pot fi benefice pentru îmbunătățirea legăturilor de transport și a eficienței în ceea ce privește transportul de marfă și de călători, contribuind astfel la reducerea emisiilor de carbon și a altor emisii nocive;

| P. | întrucât crearea unui veritabil spațiu european unic al transporturilor nu va fi posibilă fără o punere efectivă în aplicare a legislației UE de către statele membre și, după caz, fără o simplificare a cadrului de reglementare existent în vederea asigurării clarității juridice și a unei mai bune puneri în aplicare; |
| --- | --- |

P.

întrucât crearea unui veritabil spațiu european unic al transporturilor nu va fi posibilă fără o punere efectivă în aplicare a legislației UE de către statele membre și, după caz, fără o simplificare a cadrului de reglementare existent în vederea asigurării clarității juridice și a unei mai bune puneri în aplicare;

| Q. | întrucât este necesară eliminarea tuturor barierelor reziduale, incompatibilităților tehnice și procedurilor administrative greoaie care împiedică realizarea unui sistem de transport pe deplin integrat, precum și combaterea oricărei noi măsuri introduse de statele membre care creează obstacole în calea liberei circulații a bunurilor și serviciilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este necesară eliminarea tuturor barierelor reziduale, incompatibilităților tehnice și procedurilor administrative greoaie care împiedică realizarea unui sistem de transport pe deplin integrat, precum și combaterea oricărei noi măsuri introduse de statele membre care creează obstacole în calea liberei circulații a bunurilor și serviciilor;

| R. | întrucât o mai mare deschidere a pieței trebuie să fie însoțită de locuri de muncă de calitate și de condiții de lucru decente, precum și de servicii la standarde ridicate și de concurență loială în toate statele membre; |
| --- | --- |

R.

întrucât o mai mare deschidere a pieței trebuie să fie însoțită de locuri de muncă de calitate și de condiții de lucru decente, precum și de servicii la standarde ridicate și de concurență loială în toate statele membre;

| S. | întrucât ultimul raport al Comisiei privind siguranța rutieră în Uniunea Europeană (7) a arătat că numărul deceselor cauzate de accidente rutiere din Europa a scăzut cu 1 % în 2014, o cifră considerabil mai mică decât scăderea de 8 % înregistrată în 2012 și în 2013, |
| --- | --- |

S.

întrucât ultimul raport al Comisiei privind siguranța rutieră în Uniunea Europeană (7) a arătat că numărul deceselor cauzate de accidente rutiere din Europa a scăzut cu 1 % în 2014, o cifră considerabil mai mică decât scăderea de 8 % înregistrată în 2012 și în 2013,

Punerea în aplicare și revizuirea la jumătatea perioadei a Cărții albe

| 1. | salută intenția Comisiei de a realiza o revizuire la jumătatea perioadei a Cărții albe, pentru a evalua progresele realizate și a propune noi măsuri pentru a-și atinge obiectivele; consideră că, deși este prea devreme pentru a evalua în totalitate impactul mai multor măsuri de politică luate de la adoptarea Cărții albe, este necesară o evaluare a situației pentru a obține o imagine de ansamblu asupra stadiului implementării celor 40 de inițiative și 131 de puncte de acțiune enumerate în anexa Cărții; |
| --- | --- |

1.

salută intenția Comisiei de a realiza o revizuire la jumătatea perioadei a Cărții albe, pentru a evalua progresele realizate și a propune noi măsuri pentru a-și atinge obiectivele; consideră că, deși este prea devreme pentru a evalua în totalitate impactul mai multor măsuri de politică luate de la adoptarea Cărții albe, este necesară o evaluare a situației pentru a obține o imagine de ansamblu asupra stadiului implementării celor 40 de inițiative și 131 de puncte de acțiune enumerate în anexa Cărții;

| 2. | își reafirmă sprijinul pentru obiectivele stabilite în Cartea albă și pentru cele zece obiective în vederea unui sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor: puncte de reper pentru atingerea obiectivului de reducere a gazelor cu efect de seră cu 60 %; subliniază că revizuirea la jumătatea perioadei ar trebui să mențină cel puțin nivelul de ambiție al obiectivelor stabilite în 2011 și să propună măsuri și inițiative concrete, realiste și bazate pe date concrete pentru a spori, a accelera și a raționaliza eforturile în vederea îndeplinirii acestor obiective; invită Comisia să evalueze măsura în care lista acțiunilor prezentate în Cartea albă este suficientă pentru a îndeplini obiectivele majore ale acesteia și să propună măsurile legislative suplimentare; |
| --- | --- |

2.

își reafirmă sprijinul pentru obiectivele stabilite în Cartea albă și pentru cele zece obiective în vederea unui sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor: puncte de reper pentru atingerea obiectivului de reducere a gazelor cu efect de seră cu 60 %; subliniază că revizuirea la jumătatea perioadei ar trebui să mențină cel puțin nivelul de ambiție al obiectivelor stabilite în 2011 și să propună măsuri și inițiative concrete, realiste și bazate pe date concrete pentru a spori, a accelera și a raționaliza eforturile în vederea îndeplinirii acestor obiective; invită Comisia să evalueze măsura în care lista acțiunilor prezentate în Cartea albă este suficientă pentru a îndeplini obiectivele majore ale acesteia și să propună măsurile legislative suplimentare;

| 3. | invită Comisia să actualizeze obiectivele în materie de reducere a emisiilor stabilite în Cartea albă, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (8) și cu Concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014 referitoare la cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, și să propună măsuri care vizează o reducere și mai mare a emisiilor generate de transporturi, pentru a ajuta statele membre să îndeplinească obiectivul global „obligatoriu al UE de reducere până în 2030 a emisiilor interne de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % față de 1990” („cu reduceri în sectoarele ETS și non-ETS care să ajungă până în 2030 la 43 % și, respectiv, la 30 % față de 2005”); |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să actualizeze obiectivele în materie de reducere a emisiilor stabilite în Cartea albă, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (8) și cu Concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014 referitoare la cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, și să propună măsuri care vizează o reducere și mai mare a emisiilor generate de transporturi, pentru a ajuta statele membre să îndeplinească obiectivul global „obligatoriu al UE de reducere până în 2030 a emisiilor interne de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % față de 1990” („cu reduceri în sectoarele ETS și non-ETS care să ajungă până în 2030 la 43 % și, respectiv, la 30 % față de 2005”);

| 4. | subliniază că nivelul obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi pentru anul 2030 ar trebui stabilit astfel încât să permită îndeplinirea obiectivului pe termen lung de reducere cu cel puțin 60 % până în 2050 a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi stabilit în Cartea albă; invită, în acest context, Comisia să propună o strategie cuprinzătoare pentru decarbonizarea sectorului transporturilor; |
| --- | --- |

4.

subliniază că nivelul obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi pentru anul 2030 ar trebui stabilit astfel încât să permită îndeplinirea obiectivului pe termen lung de reducere cu cel puțin 60 % până în 2050 a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi stabilit în Cartea albă; invită, în acest context, Comisia să propună o strategie cuprinzătoare pentru decarbonizarea sectorului transporturilor;

Principii generale: transferul modal și co-modalitatea

| 5. | subliniază că o politică europeană în materie de mobilitate sustenabilă trebuie să se bazeze pe o gamă largă de instrumente de politică pentru a se trece în mod rentabil la moduri de transport care generează o poluare minimă și au o eficiență energetică maximă; subliniază faptul că modificarea echilibrului dintre diferitele moduri de transport nu este un scop în sine, însă mobilitatea trebuie disociată de efectele negative ale sistemului actual de transport, precum aglomerația, poluarea atmosferică și fonică, accidentele și schimbările climatice; recunoaște faptul că politica transferului modal nu a produs până în prezent rezultate satisfăcătoare; subliniază, prin urmare, faptul că toate modurile de transport trebuie optimizate și trebuie să devină mai ecologice, mai sigure și mai eficiente din punct de vedere energetic, pentru a asigura un nivel ridicat al mobilității, dar și al protecției mediului; |
| --- | --- |

5.

subliniază că o politică europeană în materie de mobilitate sustenabilă trebuie să se bazeze pe o gamă largă de instrumente de politică pentru a se trece în mod rentabil la moduri de transport care generează o poluare minimă și au o eficiență energetică maximă; subliniază faptul că modificarea echilibrului dintre diferitele moduri de transport nu este un scop în sine, însă mobilitatea trebuie disociată de efectele negative ale sistemului actual de transport, precum aglomerația, poluarea atmosferică și fonică, accidentele și schimbările climatice; recunoaște faptul că politica transferului modal nu a produs până în prezent rezultate satisfăcătoare; subliniază, prin urmare, faptul că toate modurile de transport trebuie optimizate și trebuie să devină mai ecologice, mai sigure și mai eficiente din punct de vedere energetic, pentru a asigura un nivel ridicat al mobilității, dar și al protecției mediului;

| 6. | consideră că dezvoltarea transporturilor de persoane și de mărfuri depinde în mare măsură de utilizarea eficientă a diferitelor moduri de transport și că politica europeană a transporturilor ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe o co-modalitate eficientă, în care ar trebui acordată prioritate pe cât posibil utilizării celor mai sustenabile și eficiente din punct de vedere energetic moduri de transport; consideră că aceasta va conduce la o reechilibrare optimă între diferitele moduri de transport și va asigura interoperabilitatea în cadrul modurilor de transport și între acestea, va promova lanțuri logistice și de transport mai sustenabile și va crește fluxul de trafic continuu la nivelul modurilor și nodurilor; |
| --- | --- |

6.

consideră că dezvoltarea transporturilor de persoane și de mărfuri depinde în mare măsură de utilizarea eficientă a diferitelor moduri de transport și că politica europeană a transporturilor ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe o co-modalitate eficientă, în care ar trebui acordată prioritate pe cât posibil utilizării celor mai sustenabile și eficiente din punct de vedere energetic moduri de transport; consideră că aceasta va conduce la o reechilibrare optimă între diferitele moduri de transport și va asigura interoperabilitatea în cadrul modurilor de transport și între acestea, va promova lanțuri logistice și de transport mai sustenabile și va crește fluxul de trafic continuu la nivelul modurilor și nodurilor;

Infrastructuri moderne și o finanțare inteligentă

| 7. | invită Comisia să prezinte propuneri care să prevadă internalizarea costurilor externe ale tuturor modurilor de transport de mărfuri și de pasageri, aplicând o metodologie a UE comună, coerentă și transparentă și luând în considerare caracterul specific al fiecărui mod de transport, inclusiv o analiză coerentă a externalităților care au fost deja internalizate în vederea evitării dublei impozitări; solicită măsuri concrete în vederea asigurării unei aplicări pe scară mai largă a principiilor „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește”, inclusiv orientări și bune practici, precum și asigurarea unor condiții echitabile de concurență între modurile de transport, eliminând, după caz, subvențiile fiscale dăunătoare mediului și menținând totodată competitivitatea tuturor regiunilor din UE; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să prezinte propuneri care să prevadă internalizarea costurilor externe ale tuturor modurilor de transport de mărfuri și de pasageri, aplicând o metodologie a UE comună, coerentă și transparentă și luând în considerare caracterul specific al fiecărui mod de transport, inclusiv o analiză coerentă a externalităților care au fost deja internalizate în vederea evitării dublei impozitări; solicită măsuri concrete în vederea asigurării unei aplicări pe scară mai largă a principiilor „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește”, inclusiv orientări și bune practici, precum și asigurarea unor condiții echitabile de concurență între modurile de transport, eliminând, după caz, subvențiile fiscale dăunătoare mediului și menținând totodată competitivitatea tuturor regiunilor din UE;

| 8. | invită Comisia să propună un cadru general pentru sistemele naționale de taxare rutieră pentru autoturisme și vehicule utilitare ușoare, care ar trebui să nu discrimineze rezidenții provenind din țări terțe și să acorde prioritate taxării în funcție de distanță; invită statele membre să aloce veniturile provenite din taxele pe infrastructură construirii și întreținerii unei infrastructuri de transport sigure și atenuării problemelor ecologice legate de transport; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să propună un cadru general pentru sistemele naționale de taxare rutieră pentru autoturisme și vehicule utilitare ușoare, care ar trebui să nu discrimineze rezidenții provenind din țări terțe și să acorde prioritate taxării în funcție de distanță; invită statele membre să aloce veniturile provenite din taxele pe infrastructură construirii și întreținerii unei infrastructuri de transport sigure și atenuării problemelor ecologice legate de transport;

| 9. | subliniază că finalizarea rețelei transeuropene de transport rămâne una dintre condițiile prealabile pentru un sistem de transport multimodal mai sustenabil, mai eficient și caracterizat de continuitate, precum și pentru o distribuție mai echilibrată a mărfurilor și pasagerilor între modurile de transport; subliniază că selectarea proiectelor eligibile pentru finanțare din partea UE trebuie să se concentreze asupra celor nouă coridoare ale rețelei centrale, asupra creării conexiunilor care lipsesc, îndeosebi în ceea ce privește segmentele transfrontaliere, asupra eliminării blocajelor, asupra modernizării infrastructurii existente, asupra soluțiilor inovatoare de transport, asupra interoperabilității și asupra creării unor terminale și noduri urbane multimodale; de asemenea, ar trebui să se pună un accent mai puternic pe valoarea adăugată europeană, pe dezvoltarea infrastructurilor pentru conectivitatea regiunilor periferice, insulare, montane și ultraperiferice, precum și pe sprijinirea proiectelor care conectează rețeaua transeuropeană de transport cu rețelele de infrastructură ale țărilor învecinate și ale țărilor candidate; |
| --- | --- |

9.

subliniază că finalizarea rețelei transeuropene de transport rămâne una dintre condițiile prealabile pentru un sistem de transport multimodal mai sustenabil, mai eficient și caracterizat de continuitate, precum și pentru o distribuție mai echilibrată a mărfurilor și pasagerilor între modurile de transport; subliniază că selectarea proiectelor eligibile pentru finanțare din partea UE trebuie să se concentreze asupra celor nouă coridoare ale rețelei centrale, asupra creării conexiunilor care lipsesc, îndeosebi în ceea ce privește segmentele transfrontaliere, asupra eliminării blocajelor, asupra modernizării infrastructurii existente, asupra soluțiilor inovatoare de transport, asupra interoperabilității și asupra creării unor terminale și noduri urbane multimodale; de asemenea, ar trebui să se pună un accent mai puternic pe valoarea adăugată europeană, pe dezvoltarea infrastructurilor pentru conectivitatea regiunilor periferice, insulare, montane și ultraperiferice, precum și pe sprijinirea proiectelor care conectează rețeaua transeuropeană de transport cu rețelele de infrastructură ale țărilor învecinate și ale țărilor candidate;

| 10. | consideră că finanțarea UE trebuie să reflecte nevoile reale în materie de investiții pentru finalizarea rețelei centrale TEN-T până în 2030 și că Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) și alte mijloace de finanțare ar trebui să stimuleze investițiile în infrastructura de transport în conformitate cu criteriile stabilite în cadrul orientărilor privind TEN-T și al MIE, acordând prioritate mijloacelor sustenabile de transport, precum transportul feroviar, căile navigabile interioare și transportul maritim pe distanțe scurte; subliniază faptul că proiectele cofinanțate ar trebui să reflecte necesitatea unei infrastructuri care să aducă beneficii Uniunii în ceea ce privește competitivitatea și coeziunea economică, socială și teritorială și care să reducă la minimum impactul asupra mediului, să reziste la posibilul impact al schimbărilor climatice și să garanteze sănătatea și siguranța utilizatorilor; |
| --- | --- |

10.

consideră că finanțarea UE trebuie să reflecte nevoile reale în materie de investiții pentru finalizarea rețelei centrale TEN-T până în 2030 și că Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) și alte mijloace de finanțare ar trebui să stimuleze investițiile în infrastructura de transport în conformitate cu criteriile stabilite în cadrul orientărilor privind TEN-T și al MIE, acordând prioritate mijloacelor sustenabile de transport, precum transportul feroviar, căile navigabile interioare și transportul maritim pe distanțe scurte; subliniază faptul că proiectele cofinanțate ar trebui să reflecte necesitatea unei infrastructuri care să aducă beneficii Uniunii în ceea ce privește competitivitatea și coeziunea economică, socială și teritorială și care să reducă la minimum impactul asupra mediului, să reziste la posibilul impact al schimbărilor climatice și să garanteze sănătatea și siguranța utilizatorilor;

| 11. | solicită o majorare considerabilă a fondurilor alocate Mecanismul pentru interconectarea Europei și sporirea competențelor europene în ceea ce privește pregătirea, implementarea și finanțarea planurilor de transport transnaționale și a infrastructurii; |
| --- | --- |

11.

solicită o majorare considerabilă a fondurilor alocate Mecanismul pentru interconectarea Europei și sporirea competențelor europene în ceea ce privește pregătirea, implementarea și finanțarea planurilor de transport transnaționale și a infrastructurii;

| 12. | subliniază faptul că, la nivelul UE, calitatea infrastructurii rutiere, care are un impact direct asupra siguranței rutiere, diferă semnificativ și că peste 90 % din decesele survenite în urma accidentelor rutiere în statele membre au loc pe drumuri urbane și rurale; subliniază faptul că trebuie promovată în continuare, prin diferite politici și instrumente ale UE, o finanțare eficientă a acestui tip de infrastructură, în special în țările vizate de politica de coeziune; subliniază, de asemenea, necesitatea unei întrețineri adecvate a infrastructurii existente, inclusiv a rețelei de drumuri secundare; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că, la nivelul UE, calitatea infrastructurii rutiere, care are un impact direct asupra siguranței rutiere, diferă semnificativ și că peste 90 % din decesele survenite în urma accidentelor rutiere în statele membre au loc pe drumuri urbane și rurale; subliniază faptul că trebuie promovată în continuare, prin diferite politici și instrumente ale UE, o finanțare eficientă a acestui tip de infrastructură, în special în țările vizate de politica de coeziune; subliniază, de asemenea, necesitatea unei întrețineri adecvate a infrastructurii existente, inclusiv a rețelei de drumuri secundare;

| 13. | subliniază că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), propus de Comisie ca parte a Planului Juncker de investiții pentru Europa, ar trebui să acorde prioritate transportului sustenabil și proiectelor de infrastructură de importanță majoră care generează o valoare societală, economică și ecologică ridicată și ar trebui să vizeze proiectele care promovează crearea de locuri de muncă de înaltă calitate, creșterea economică pe termen lung, competitivitatea, inovarea și coeziunea teritorială, inclusiv proiectele urbane sustenabile și proiectele din domeniul feroviar, în conformitate cu obiectivele politicii UE din domeniul transporturilor și cu legislația din acest domeniu (orientările TEN-T, MIE); în acest context, noile modalități de finanțare, precum parteneriatele public-privat și concesiunile, merită un grad mai ridicat de atenție și de aplicare; subliniază că procesul de selecție a proiectelor care urmează a fi finanțate de FEIS ar trebui să fie transparent și să implice părțile interesate relevante din sectorul public și privat; |
| --- | --- |

13.

subliniază că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), propus de Comisie ca parte a Planului Juncker de investiții pentru Europa, ar trebui să acorde prioritate transportului sustenabil și proiectelor de infrastructură de importanță majoră care generează o valoare societală, economică și ecologică ridicată și ar trebui să vizeze proiectele care promovează crearea de locuri de muncă de înaltă calitate, creșterea economică pe termen lung, competitivitatea, inovarea și coeziunea teritorială, inclusiv proiectele urbane sustenabile și proiectele din domeniul feroviar, în conformitate cu obiectivele politicii UE din domeniul transporturilor și cu legislația din acest domeniu (orientările TEN-T, MIE); în acest context, noile modalități de finanțare, precum parteneriatele public-privat și concesiunile, merită un grad mai ridicat de atenție și de aplicare; subliniază că procesul de selecție a proiectelor care urmează a fi finanțate de FEIS ar trebui să fie transparent și să implice părțile interesate relevante din sectorul public și privat;

| 14. | consideră că FEIS ar trebui finanțat în mod prioritar din resurse nealocate din bugetul UE și doar în ultimă instanță din fondurile neutilizate ale programelor de la rubrica 1A din cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014 – 2020; subliniază faptul că finanțarea fondului de garantare ar trebui revizuită în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a CFM, care va avea loc în 2016, și, pe baza analizei performanțelor și a ratelor de execuție ale diferitelor programe, ar trebui identificate opțiuni de finanțare alternative pentru a reduce la minimum redistribuirea de fonduri de la rubrica 1A pentru perioada 2016-2020; subliniază faptul că Parlamentul European și Consiliul ar trebui, de asemenea, să analizeze modalități de a compensa într-o măsură cât mai mare redistribuirile din cadrul programelor UE convenite în cadrul procedurii bugetare anuale ca sursă de finanțare pentru FEIS în anii care preced revizuirea la jumătatea perioadei a CFM; |
| --- | --- |

14.

consideră că FEIS ar trebui finanțat în mod prioritar din resurse nealocate din bugetul UE și doar în ultimă instanță din fondurile neutilizate ale programelor de la rubrica 1A din cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014 – 2020; subliniază faptul că finanțarea fondului de garantare ar trebui revizuită în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a CFM, care va avea loc în 2016, și, pe baza analizei performanțelor și a ratelor de execuție ale diferitelor programe, ar trebui identificate opțiuni de finanțare alternative pentru a reduce la minimum redistribuirea de fonduri de la rubrica 1A pentru perioada 2016-2020; subliniază faptul că Parlamentul European și Consiliul ar trebui, de asemenea, să analizeze modalități de a compensa într-o măsură cât mai mare redistribuirile din cadrul programelor UE convenite în cadrul procedurii bugetare anuale ca sursă de finanțare pentru FEIS în anii care preced revizuirea la jumătatea perioadei a CFM;

| 15. | își reafirmă sprijinul pentru instrumentele financiare inovatoare care permit o optimizare a cheltuielilor publice prin intermediul unei mai bune mobilizări de fonduri private, însă amintește că numeroase proiecte din sectorul transporturilor nu generează suficiente venituri pentru a se baza exclusiv pe aceste tipuri de instrumente, necesitând așadar un sprijin sub formă de subvenții; |
| --- | --- |

15.

își reafirmă sprijinul pentru instrumentele financiare inovatoare care permit o optimizare a cheltuielilor publice prin intermediul unei mai bune mobilizări de fonduri private, însă amintește că numeroase proiecte din sectorul transporturilor nu generează suficiente venituri pentru a se baza exclusiv pe aceste tipuri de instrumente, necesitând așadar un sprijin sub formă de subvenții;

| 16. | subliniază că sunt necesare implementarea și punerea în aplicare rapide a unor sisteme de transport inteligente, pentru a permite o utilizare mai eficientă, mai sustenabilă și mai sigură a autovehiculelor și a infrastructurii existente și pentru a oferi capacități suplimentare, fără timpul, costurile și achiziționarea de terenuri necesare pentru construirea unor noi infrastructuri; subliniază importanța utilizării eficiente a frecvențelor și interoperabilității dintre sistemele inteligente de transport pentru a permite fluxuri de trafic continuu între moduri și noduri de transport; solicită realizarea la timp a etapelor de desfășurare și de operare ale programelor de navigație prin satelit ale UE și dezvoltarea eficientă a aplicațiilor din domeniul transporturilor în cadrul sistemelor Galileo și EGNOS; |
| --- | --- |

16.

subliniază că sunt necesare implementarea și punerea în aplicare rapide a unor sisteme de transport inteligente, pentru a permite o utilizare mai eficientă, mai sustenabilă și mai sigură a autovehiculelor și a infrastructurii existente și pentru a oferi capacități suplimentare, fără timpul, costurile și achiziționarea de terenuri necesare pentru construirea unor noi infrastructuri; subliniază importanța utilizării eficiente a frecvențelor și interoperabilității dintre sistemele inteligente de transport pentru a permite fluxuri de trafic continuu între moduri și noduri de transport; solicită realizarea la timp a etapelor de desfășurare și de operare ale programelor de navigație prin satelit ale UE și dezvoltarea eficientă a aplicațiilor din domeniul transporturilor în cadrul sistemelor Galileo și EGNOS;

Transportul sustenabil și mobilitatea urbană

| 17. | subliniază că sporirea eficienței energetice ar trebui să fie una dintre prioritățile principale ale politicii europene în domeniul transporturilor; afirmă că există o nevoie acută de îmbunătățire a eficienței utilizării resurselor în sistemul de transport în ansamblul său, în vederea unei exploatări mai eficiente a capacităților existente, a unei îmbunătățiri a ratei de utilizare a vehiculelor și a asigurării alocării fondurilor publice la nivel național și la nivelul UE către măsuri cu impact maxim; |
| --- | --- |

17.

subliniază că sporirea eficienței energetice ar trebui să fie una dintre prioritățile principale ale politicii europene în domeniul transporturilor; afirmă că există o nevoie acută de îmbunătățire a eficienței utilizării resurselor în sistemul de transport în ansamblul său, în vederea unei exploatări mai eficiente a capacităților existente, a unei îmbunătățiri a ratei de utilizare a vehiculelor și a asigurării alocării fondurilor publice la nivel național și la nivelul UE către măsuri cu impact maxim;

| 18. | evidențiază importanța promovării electromobilității și a sistemelor electrice de transport public, alături de introducerea surselor regenerabile de energie în sectorul energiei electrice, acordând prioritate electrificării în continuare a rețelei feroviare și promovării tramvaielor, autobuzelor electrice (troleibuzelor), automobilelor electrice, vehiculelor electrice cu două/trei/patru roți, bicicletelor electrice și ambarcațiunilor electrice de mici dimensiuni; subliniază potențialul telecabinelor moderne („tramvaie aeriene”) ca mijloc de transport ieftin și ușor de construit, pentru a extinde capacitatea sistemelor de transport public urban; |
| --- | --- |

18.

evidențiază importanța promovării electromobilității și a sistemelor electrice de transport public, alături de introducerea surselor regenerabile de energie în sectorul energiei electrice, acordând prioritate electrificării în continuare a rețelei feroviare și promovării tramvaielor, autobuzelor electrice (troleibuzelor), automobilelor electrice, vehiculelor electrice cu două/trei/patru roți, bicicletelor electrice și ambarcațiunilor electrice de mici dimensiuni; subliniază potențialul telecabinelor moderne („tramvaie aeriene”) ca mijloc de transport ieftin și ușor de construit, pentru a extinde capacitatea sistemelor de transport public urban;

| 19. | subliniază importanța promovării introducerii combustibililor alternativi și a sistemelor de propulsie alternative, în special a celor în cazul cărora Europa are un avantaj tehnologic major, pentru a reduce dependența transportului de combustibilii fosili, a îmbunătăți calitatea aerului și a reduce emisiile de gaze cu efect de seră; regretă faptul că aceste tehnologii nu au fost încă suficient implementate, mai ales în transportul public; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța promovării introducerii combustibililor alternativi și a sistemelor de propulsie alternative, în special a celor în cazul cărora Europa are un avantaj tehnologic major, pentru a reduce dependența transportului de combustibilii fosili, a îmbunătăți calitatea aerului și a reduce emisiile de gaze cu efect de seră; regretă faptul că aceste tehnologii nu au fost încă suficient implementate, mai ales în transportul public;

| 20. | ia act de faptul că utilizarea transportului public în zonele urbane nu este clar precizată printre cele zece obiective ale Cărții albe; consideră că ar trebui stabilit un nou obiectiv de dublare a utilizării transportului public în zonele urbane până în 2030; subliniază, în această privință, faptul că ar trebui luate măsuri pentru a asigura instalații și infrastructuri în vederea facilitării mobilității „din poartă în poartă” în condiții de siguranță pentru utilizatorii transportului public, inclusiv pentru persoanele în vârstă sau cu dizabilități și pentru bicicliștii care folosesc transportul public pentru o parte a călătoriei; subliniază că realizarea acestui obiectiv necesită investiții adecvate, în special pentru a asigura întreținerea constantă și extinderea infrastructurii de transport public; îndeamnă, prin urmare, statele membre să ofere finanțare adecvată, fiabilă și pe termen lung pentru proiectele de infrastructură de transport public urban; |
| --- | --- |

20.

ia act de faptul că utilizarea transportului public în zonele urbane nu este clar precizată printre cele zece obiective ale Cărții albe; consideră că ar trebui stabilit un nou obiectiv de dublare a utilizării transportului public în zonele urbane până în 2030; subliniază, în această privință, faptul că ar trebui luate măsuri pentru a asigura instalații și infrastructuri în vederea facilitării mobilității „din poartă în poartă” în condiții de siguranță pentru utilizatorii transportului public, inclusiv pentru persoanele în vârstă sau cu dizabilități și pentru bicicliștii care folosesc transportul public pentru o parte a călătoriei; subliniază că realizarea acestui obiectiv necesită investiții adecvate, în special pentru a asigura întreținerea constantă și extinderea infrastructurii de transport public; îndeamnă, prin urmare, statele membre să ofere finanțare adecvată, fiabilă și pe termen lung pentru proiectele de infrastructură de transport public urban;

| 21. | invită Comisia să ofere asistență autorităților locale, regionale și naționale și părților interesate pentru a examina oportunități existente și noi de finanțare din partea UE pentru transportul public și pentru a institui sisteme inovatoare de parteneriat public-privat; atrage atenția asupra învățămintelor care trebuie trase din raportul special al Curții de Conturi Europene (nr. 1/2014) intitulat „Eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de UE”, în care se evaluează punerea în aplicare și eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de fondurile structurale ale UE și măsura în care acestea satisfac nevoile utilizatorilor și își îndeplinesc obiectivele în ceea ce privește utilizarea; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să ofere asistență autorităților locale, regionale și naționale și părților interesate pentru a examina oportunități existente și noi de finanțare din partea UE pentru transportul public și pentru a institui sisteme inovatoare de parteneriat public-privat; atrage atenția asupra învățămintelor care trebuie trase din raportul special al Curții de Conturi Europene (nr. 1/2014) intitulat „Eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de UE”, în care se evaluează punerea în aplicare și eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de fondurile structurale ale UE și măsura în care acestea satisfac nevoile utilizatorilor și își îndeplinesc obiectivele în ceea ce privește utilizarea;

| 22. | subliniază importanța planurilor de mobilitate urbană sustenabilă (SUMP) ca instrument care să ajute orașele să folosească mai eficient infrastructura și serviciile de transport și să integreze mai bine diferitele moduri de transport în zona urbană într-o manieră sustenabilă, contribuind astfel la reducerea poluării atmosferice și fonice, a emisiilor de CO2, a congestionării traficului și a accidentelor rutiere; invită Comisia să sprijine în continuare dezvoltarea și promovarea SUMP; subliniază faptul că fondurile structurale și de investiții europene ar trebui utilizate mai sistematic pentru orașele care au elaborat un plan de transport local integrat, de exemplu un SUMP, și au identificat măsurile adecvate în conformitate cu criteriile stabilite în legislația relevantă; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța planurilor de mobilitate urbană sustenabilă (SUMP) ca instrument care să ajute orașele să folosească mai eficient infrastructura și serviciile de transport și să integreze mai bine diferitele moduri de transport în zona urbană într-o manieră sustenabilă, contribuind astfel la reducerea poluării atmosferice și fonice, a emisiilor de CO2, a congestionării traficului și a accidentelor rutiere; invită Comisia să sprijine în continuare dezvoltarea și promovarea SUMP; subliniază faptul că fondurile structurale și de investiții europene ar trebui utilizate mai sistematic pentru orașele care au elaborat un plan de transport local integrat, de exemplu un SUMP, și au identificat măsurile adecvate în conformitate cu criteriile stabilite în legislația relevantă;

| 23. | invită Comisia să colaboreze cu operatorii de transport public și cu autoritățile în scopul de a furniza utilizatorilor informații legate de călătorie prin diferite mijloace, inclusiv informații care răspund nevoilor persoanelor cu dizabilități, și să joace un rol mai important în identificarea la nivelul UE a celor mai bune practici și condiții pentru îmbunătățirea sistemelor de transport public urban; de asemenea, invită Comisia și statele membre să garanteze obligația sistemelor de transport urban de a conecta centrele orașelor cu zonele periferice ale acestora; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să colaboreze cu operatorii de transport public și cu autoritățile în scopul de a furniza utilizatorilor informații legate de călătorie prin diferite mijloace, inclusiv informații care răspund nevoilor persoanelor cu dizabilități, și să joace un rol mai important în identificarea la nivelul UE a celor mai bune practici și condiții pentru îmbunătățirea sistemelor de transport public urban; de asemenea, invită Comisia și statele membre să garanteze obligația sistemelor de transport urban de a conecta centrele orașelor cu zonele periferice ale acestora;

| 24. | subliniază faptul că zonele urbane necesită un anumit grad de flexibilitate care să le permită să își îndeplinească obligațiile prevăzute de legislația UE respectând pe deplin principiul subsidiarității și să se asigure că soluțiile în materie de mobilitate sunt adaptate la circumstanțele lor specifice; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că zonele urbane necesită un anumit grad de flexibilitate care să le permită să își îndeplinească obligațiile prevăzute de legislația UE respectând pe deplin principiul subsidiarității și să se asigure că soluțiile în materie de mobilitate sunt adaptate la circumstanțele lor specifice;

| 25. | subliniază că comportamentul utilizatorilor mijloacelor de transport este esențial pentru dezvoltarea unui sistem de transport mai sustenabil; solicită inițiative care să motiveze utilizatorii, în special tinerii, și să le permită acestora, să folosească mijloace de transport mai sigure și mai sustenabile (mersul pe jos, mersul cu bicicleta, inclusiv folosirea în comun și închiriatul de biciclete, transportul public, folosirea în comun sau în codiviziune a autoturismelor), care ar trebui să aibă loc utilizând infrastructuri sigure, și solicită punerea la dispoziție a informațiilor privind planificarea călătoriei și a informațiilor în timp real, pentru a facilita utilizarea intermodală a diferitelor moduri de transport prin intermediul unor sisteme de transport inteligente; invită Comisia să identifice exemple de bune practici de combinare a mai multor moduri de transport care ar putea fi implementate și în alte aglomerări urbane; |
| --- | --- |

25.

subliniază că comportamentul utilizatorilor mijloacelor de transport este esențial pentru dezvoltarea unui sistem de transport mai sustenabil; solicită inițiative care să motiveze utilizatorii, în special tinerii, și să le permită acestora, să folosească mijloace de transport mai sigure și mai sustenabile (mersul pe jos, mersul cu bicicleta, inclusiv folosirea în comun și închiriatul de biciclete, transportul public, folosirea în comun sau în codiviziune a autoturismelor), care ar trebui să aibă loc utilizând infrastructuri sigure, și solicită punerea la dispoziție a informațiilor privind planificarea călătoriei și a informațiilor în timp real, pentru a facilita utilizarea intermodală a diferitelor moduri de transport prin intermediul unor sisteme de transport inteligente; invită Comisia să identifice exemple de bune practici de combinare a mai multor moduri de transport care ar putea fi implementate și în alte aglomerări urbane;

| 26. | subliniază necesitatea existenței, la nivel național și la nivelul UE, a unor date mai fiabile referitoare la transport în ceea ce privește comportamentul utilizatorilor mijloacelor de transport, în special cu privire la mersul pe jos, mersul cu bicicleta și tiparele de călătorie diferențiate în funcție de gen, pentru a fi folosite de autoritățile locale atunci când își elaborează politicile de mobilitate urbană; |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea existenței, la nivel național și la nivelul UE, a unor date mai fiabile referitoare la transport în ceea ce privește comportamentul utilizatorilor mijloacelor de transport, în special cu privire la mersul pe jos, mersul cu bicicleta și tiparele de călătorie diferențiate în funcție de gen, pentru a fi folosite de autoritățile locale atunci când își elaborează politicile de mobilitate urbană;

| 27. | subliniază importanța luării de măsuri în favoarea programelor regionale pentru crearea și extinderea rețelelor de piste de biciclete în regiuni europene extinse, pentru a încuraja cetățenii să-și asume o responsabilitate mai mare în ceea ce privește problemele de mediu, pentru a oferi tuturor posibilitatea de a merge cu bicicleta și pentru a reduce poluarea fonică, congestionarea traficului și poluarea urbană; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța luării de măsuri în favoarea programelor regionale pentru crearea și extinderea rețelelor de piste de biciclete în regiuni europene extinse, pentru a încuraja cetățenii să-și asume o responsabilitate mai mare în ceea ce privește problemele de mediu, pentru a oferi tuturor posibilitatea de a merge cu bicicleta și pentru a reduce poluarea fonică, congestionarea traficului și poluarea urbană;

| 28. | subliniază importanța analizării efectelor pozitive asupra societății ale noilor forme de mobilitate promovate de modelul economiei colaborative, inclusiv utilizarea în comun a autovehiculelor (ride-sharing); consideră că este important să existe un schimb de bune practici între statele membre, astfel încât să aibă loc ajustări în materie de reglementare pentru a se ține seama de aceste platforme de inovare pentru mobilitatea „din poartă în poartă”; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța analizării efectelor pozitive asupra societății ale noilor forme de mobilitate promovate de modelul economiei colaborative, inclusiv utilizarea în comun a autovehiculelor (ride-sharing); consideră că este important să existe un schimb de bune practici între statele membre, astfel încât să aibă loc ajustări în materie de reglementare pentru a se ține seama de aceste platforme de inovare pentru mobilitatea „din poartă în poartă”;

| 29. | invită Comisia să monitorizeze situația din diferitele state membre în ceea ce privește funcționarea societăților de transport în rețea, care pun în legătură șoferii cu pasagerii (Uber este cel mai cunoscut exemplu) și să efectueze o evaluare a consecințelor juridice, sociale, economice și de mediu care decurg din activitățile acestor societăți, însoțită, dacă este cazul, de măsuri sau recomandări relevante în vederea dezvoltării de noi servicii inovatoare în Europa, ținând seama de serviciile de taxi existente; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să monitorizeze situația din diferitele state membre în ceea ce privește funcționarea societăților de transport în rețea, care pun în legătură șoferii cu pasagerii (Uber este cel mai cunoscut exemplu) și să efectueze o evaluare a consecințelor juridice, sociale, economice și de mediu care decurg din activitățile acestor societăți, însoțită, dacă este cazul, de măsuri sau recomandări relevante în vederea dezvoltării de noi servicii inovatoare în Europa, ținând seama de serviciile de taxi existente;

| 30. | invită Comisia să solicite statelor membre să asigure condiții de concurență loială între întreprinderile de transport partajat și întreprinderile tradiționale de taxi și de transport interurban în ceea ce privește respectarea legislației fiscale, a siguranței, a obligațiilor de serviciu public și a condițiilor de muncă; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să solicite statelor membre să asigure condiții de concurență loială între întreprinderile de transport partajat și întreprinderile tradiționale de taxi și de transport interurban în ceea ce privește respectarea legislației fiscale, a siguranței, a obligațiilor de serviciu public și a condițiilor de muncă;

| 31. | subliniază că vehiculele motorizate pe două roți (motociclete, scutere și biciclete cu motor) și, din ce în ce mai frecvent, vehiculele electrice cu două sau trei roți joacă un rol important pentru mobilitatea sustenabilă, în special în zonele urbane, unde acestea contribuie la diminuarea problemelor de congestie a traficului și de staționare, precum și la oferirea de soluții pentru logistica la scară redusă; insistă, prin urmare, asupra faptului că designul specific și beneficiile aferente ale acestor vehicule ar trebui luate în considerare în mod adecvat și reflectate în legislația și orientările UE din domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

31.

subliniază că vehiculele motorizate pe două roți (motociclete, scutere și biciclete cu motor) și, din ce în ce mai frecvent, vehiculele electrice cu două sau trei roți joacă un rol important pentru mobilitatea sustenabilă, în special în zonele urbane, unde acestea contribuie la diminuarea problemelor de congestie a traficului și de staționare, precum și la oferirea de soluții pentru logistica la scară redusă; insistă, prin urmare, asupra faptului că designul specific și beneficiile aferente ale acestor vehicule ar trebui luate în considerare în mod adecvat și reflectate în legislația și orientările UE din domeniul transporturilor;

| 32. | solicită optimizarea lanțului de aprovizionare în zonele urbane; vehiculele de transport de marfă urbane contribuie în mod disproporționat la poluarea atmosferică și fonică și au un impact negativ asupra congestionării traficului; logistica urbană ar trebui să încurajeze optimizarea transportului și introducerea în mod rentabil a unor noi tipuri de operațiuni, tehnologii și modele de afaceri; o mai bună selecție a modurilor și a vehiculelor poate garanta că o soluție de transport se armonizează perfect cu cerințele specifice ale bunurilor care trebuie transportate și ale orașului în cauză; |
| --- | --- |

32.

solicită optimizarea lanțului de aprovizionare în zonele urbane; vehiculele de transport de marfă urbane contribuie în mod disproporționat la poluarea atmosferică și fonică și au un impact negativ asupra congestionării traficului; logistica urbană ar trebui să încurajeze optimizarea transportului și introducerea în mod rentabil a unor noi tipuri de operațiuni, tehnologii și modele de afaceri; o mai bună selecție a modurilor și a vehiculelor poate garanta că o soluție de transport se armonizează perfect cu cerințele specifice ale bunurilor care trebuie transportate și ale orașului în cauză;

| 33. | subliniază importanța depozitelor logistice situate la marginea zonelor urbane, care permit transportul coordonat al mărfurilor la destinație folosind modurile de transport cele mai eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

33.

subliniază importanța depozitelor logistice situate la marginea zonelor urbane, care permit transportul coordonat al mărfurilor la destinație folosind modurile de transport cele mai eficiente din punct de vedere energetic;

Oamenii în centrul politicii de transport

| 34. | solicită, în privința siguranței rutiere:






  — | adoptarea rapidă a unui obiectiv pentru 2020 de reducere cu 40 % a numărului de persoane grav rănite, însoțit de o veritabilă strategie a UE; invită statele membre să furnizeze în cel mai scurt timp toate datele statistice relevante pentru a-i permite Comisiei să stabilească obiectivul și să adopte strategia respectivă; |
| --- | --- | --- |

34.

solicită, în privința siguranței rutiere:

—

adoptarea rapidă a unui obiectiv pentru 2020 de reducere cu 40 % a numărului de persoane grav rănite, însoțit de o veritabilă strategie a UE; invită statele membre să furnizeze în cel mai scurt timp toate datele statistice relevante pentru a-i permite Comisiei să stabilească obiectivul și să adopte strategia respectivă;

| — | consolidarea acțiunilor destinate reducerii numărului de decese și de răniți pe șosele, acordându-se o atenție deosebită cauzelor principale, inclusiv conducerii sub influența alcoolului și drogurilor, depășirii vitezei autorizate și nepurtării centurii de siguranță; |
| --- | --- |

—

consolidarea acțiunilor destinate reducerii numărului de decese și de răniți pe șosele, acordându-se o atenție deosebită cauzelor principale, inclusiv conducerii sub influența alcoolului și drogurilor, depășirii vitezei autorizate și nepurtării centurii de siguranță;

| — | măsuri în vederea atingerii obiectivului pentru 2020 în ceea ce privește siguranța rutieră, și anume înregistrarea a mai puțin de 15 000 de decese, prin introducerea și punerea în aplicare la nivel european și național a unor măsuri de siguranță rutieră rentabile; |
| --- | --- |

—

măsuri în vederea atingerii obiectivului pentru 2020 în ceea ce privește siguranța rutieră, și anume înregistrarea a mai puțin de 15 000 de decese, prin introducerea și punerea în aplicare la nivel european și național a unor măsuri de siguranță rutieră rentabile;

| — | acțiuni destinate reducerii numărului de accidente în rândul utilizatorilor vulnerabili, mai ales al utilizatorilor de vehicule cu două roți, al pietonilor din mediul urban și al șoferilor în vârstă; |
| --- | --- |

—

acțiuni destinate reducerii numărului de accidente în rândul utilizatorilor vulnerabili, mai ales al utilizatorilor de vehicule cu două roți, al pietonilor din mediul urban și al șoferilor în vârstă;

| — | măsuri de siguranță rutieră în cadrul viitorului pachet rutier și o evaluare la jumătatea perioadei a programului privind siguranța rutieră pentru perioada 2011-2020 al Comisiei; |
| --- | --- |

—

măsuri de siguranță rutieră în cadrul viitorului pachet rutier și o evaluare la jumătatea perioadei a programului privind siguranța rutieră pentru perioada 2011-2020 al Comisiei;

| — | o revizuire a Directivei (UE) 2015/413, care să faciliteze schimbul transfrontalier de informații referitoare la încălcări ale normelor de circulație care afectează siguranța rutieră și eforturi în vederea extinderii aplicării sale în țările învecinate cu UE; |
| --- | --- |

—

o revizuire a Directivei (UE) 2015/413, care să faciliteze schimbul transfrontalier de informații referitoare la încălcări ale normelor de circulație care afectează siguranța rutieră și eforturi în vederea extinderii aplicării sale în țările învecinate cu UE;

| — | extinderea, în cadrul revizuirii Directivei 2008/96/CE privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere, a celor patru măsuri principale la alte părți ale rețelei rutiere, incluzând toate tronsoanele autostrăzilor și ale drumurilor rurale și urbane; |
| --- | --- |

—

extinderea, în cadrul revizuirii Directivei 2008/96/CE privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere, a celor patru măsuri principale la alte părți ale rețelei rutiere, incluzând toate tronsoanele autostrăzilor și ale drumurilor rurale și urbane;

| — | acțiunile cărora trebuie să li se acorde prioritate, după cum se sugerează în planul de acțiune și se definește în Directiva privind sistemele de transport inteligente (STI) (2010/40/UE), în ceea ce privește participanții la trafic vulnerabili; |
| --- | --- |

—

acțiunile cărora trebuie să li se acorde prioritate, după cum se sugerează în planul de acțiune și se definește în Directiva privind sistemele de transport inteligente (STI) (2010/40/UE), în ceea ce privește participanții la trafic vulnerabili;

| — | o revizuire a Directivei privind formarea și calificările șoferilor profesioniști, în vederea clarificării prevederilor acesteia, precum și promovarea și elaborarea de programe de formare după obținerea permisului pentru toți utilizatorii de vehicule; |
| --- | --- |

—

o revizuire a Directivei privind formarea și calificările șoferilor profesioniști, în vederea clarificării prevederilor acesteia, precum și promovarea și elaborarea de programe de formare după obținerea permisului pentru toți utilizatorii de vehicule;

| — | o propunere, până în anul 2016, de revizuire a Regulamentului privind siguranța generală ((CE) nr. 661/2009) și a Regulamentului privind protecția pietonilor ((CE) nr. 78/2009), pentru a stabili norme obligatorii privind proiectarea și siguranța cabinelor vehiculelor de mare tonaj, vizibilitatea directă, performanța la coliziune a acestora și protecția pietonilor, punând în centrul atenției participanții vulnerabili la trafic; |
| --- | --- |

—

o propunere, până în anul 2016, de revizuire a Regulamentului privind siguranța generală ((CE) nr. 661/2009) și a Regulamentului privind protecția pietonilor ((CE) nr. 78/2009), pentru a stabili norme obligatorii privind proiectarea și siguranța cabinelor vehiculelor de mare tonaj, vizibilitatea directă, performanța la coliziune a acestora și protecția pietonilor, punând în centrul atenției participanții vulnerabili la trafic;

| — | aplicarea în mai mare măsură la noile autoturisme și vehicule utilitare a sistemelor de asistență pentru siguranță la condus, cum ar fi frânarea de urgență automată (AEA), avertizarea de apropiere, avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație (LDW), indicatori de uzură a pneurilor, adaptarea inteligentă a vitezei (ISA) cu posibilitatea de ajustare manuală și sistemul eCall, alături de sisteme de transport inteligente cooperative; |
| --- | --- |

—

aplicarea în mai mare măsură la noile autoturisme și vehicule utilitare a sistemelor de asistență pentru siguranță la condus, cum ar fi frânarea de urgență automată (AEA), avertizarea de apropiere, avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație (LDW), indicatori de uzură a pneurilor, adaptarea inteligentă a vitezei (ISA) cu posibilitatea de ajustare manuală și sistemul eCall, alături de sisteme de transport inteligente cooperative;

| — | o revizuire a celei de-a treia Directive privind permisul de conducere, pentru a introduce:






  — | o formare obligatorie pentru șoferi în ceea ce privește noile funcții ale vehiculelor (sistemele de asistență la condus), |
| --- | --- | --- |

—

o revizuire a celei de-a treia Directive privind permisul de conducere, pentru a introduce:

—

o formare obligatorie pentru șoferi în ceea ce privește noile funcții ale vehiculelor (sistemele de asistență la condus),

| — | o fază secundară pentru obținerea permisului de conducere, |
| --- | --- |

—

o fază secundară pentru obținerea permisului de conducere,

| — | educația pe întreg parcursul vieții cu privire la siguranța rutieră, |
| --- | --- |

—

educația pe întreg parcursul vieții cu privire la siguranța rutieră,

| — | un test care să ateste că șoferul este apt pentru a conduce și |
| --- | --- |

—

un test care să ateste că șoferul este apt pentru a conduce și

| — | o examinare medicală/psihologică pentru toți contravenienții din trafic, în ceea ce privește, de exemplu, consumul de alcool sau de droguri sau agresiunile; |
| --- | --- |

—

o examinare medicală/psihologică pentru toți contravenienții din trafic, în ceea ce privește, de exemplu, consumul de alcool sau de droguri sau agresiunile;

| — | o limită armonizată la nivelul UE a concentrației de alcool în sânge de 0,0 pentru șoferii noi în primi doi ani și pentru șoferii profesioniști; |
| --- | --- |

—

o limită armonizată la nivelul UE a concentrației de alcool în sânge de 0,0 pentru șoferii noi în primi doi ani și pentru șoferii profesioniști;

| 35. | subliniază faptul că, deși au fost realizate îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește siguranța rutieră în ultimii ani, există încă diferențe între statele membre și sunt necesare măsuri suplimentare pentru a se îndeplini obiectivul pe termen lung „viziunea zero”; constată că siguranța rutieră este strâns legată de comportamentul respectuos al tuturor participanților la trafic și că educația în familie și în școală ar trebui să joace un rol mai important în realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

35.

subliniază faptul că, deși au fost realizate îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește siguranța rutieră în ultimii ani, există încă diferențe între statele membre și sunt necesare măsuri suplimentare pentru a se îndeplini obiectivul pe termen lung „viziunea zero”; constată că siguranța rutieră este strâns legată de comportamentul respectuos al tuturor participanților la trafic și că educația în familie și în școală ar trebui să joace un rol mai important în realizarea acestui obiectiv;

| 36. | subliniază necesitatea completării cadrului legislativ existent privind drepturile pasagerilor cu măsuri menite să elimine toate lacunele posibile din legislație, să vizeze pasagerii care efectuează călătorii multimodale și să asigure o concurență intermodală echitabilă, ținând totodată seama de diferențele specifice dintre modurile de transport, de responsabilitatea juridică pentru secțiunile individuale ale călătoriei și de interacțiunea dintre diferitele moduri de transport; își reia apelul privind o cartă a drepturilor pasagerilor, care să stabilească drepturile fundamentale ale pasagerilor aplicabile tuturor modurilor de transport, ținând seama de caracterul specific al fiecărui mod de transport și incluzând o secțiune separată privind călătoriile multimodale, în vederea unei mai bune vizibilități a normelor UE și a asigurării unei mai bune puneri în aplicare; solicită inițiative de promovare și punere la dispoziția pasagerilor a serviciilor de informare, planificare și emitere a biletelor pentru călătoriile multimodale; solicită, de asemenea, măsuri în vederea îmbunătățirii calității transportului și a facilitării accesului nerestricționat pentru persoanele în vârstă, pasagerii cu mobilitate redusă și pasagerii cu dizabilități, precum și acordarea unei atenții sporite nevoilor speciale ale pasagerilor, cum ar fi cele ale bicicliștilor care își transportă bicicletele cu trenul; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea completării cadrului legislativ existent privind drepturile pasagerilor cu măsuri menite să elimine toate lacunele posibile din legislație, să vizeze pasagerii care efectuează călătorii multimodale și să asigure o concurență intermodală echitabilă, ținând totodată seama de diferențele specifice dintre modurile de transport, de responsabilitatea juridică pentru secțiunile individuale ale călătoriei și de interacțiunea dintre diferitele moduri de transport; își reia apelul privind o cartă a drepturilor pasagerilor, care să stabilească drepturile fundamentale ale pasagerilor aplicabile tuturor modurilor de transport, ținând seama de caracterul specific al fiecărui mod de transport și incluzând o secțiune separată privind călătoriile multimodale, în vederea unei mai bune vizibilități a normelor UE și a asigurării unei mai bune puneri în aplicare; solicită inițiative de promovare și punere la dispoziția pasagerilor a serviciilor de informare, planificare și emitere a biletelor pentru călătoriile multimodale; solicită, de asemenea, măsuri în vederea îmbunătățirii calității transportului și a facilitării accesului nerestricționat pentru persoanele în vârstă, pasagerii cu mobilitate redusă și pasagerii cu dizabilități, precum și acordarea unei atenții sporite nevoilor speciale ale pasagerilor, cum ar fi cele ale bicicliștilor care își transportă bicicletele cu trenul;

| 37. | solicită, în legătură cu dreptul fundamental al fiecărei persoane la mobilitate individuală, în special al persoanelor cu dizabilități și al persoanelor în vârstă, intensificarea investițiilor în cercetarea și dezvoltarea de sisteme adecvate de asistență la condus; |
| --- | --- |

37.

solicită, în legătură cu dreptul fundamental al fiecărei persoane la mobilitate individuală, în special al persoanelor cu dizabilități și al persoanelor în vârstă, intensificarea investițiilor în cercetarea și dezvoltarea de sisteme adecvate de asistență la condus;

| 38. | observă că o creștere a disponibilității rețelelor în bandă largă, celulare, wi-fi și a altor servicii digitale gratuite sau ieftine în transportul public sau în stații ar îmbunătăți mobilitatea individuală; |
| --- | --- |

38.

observă că o creștere a disponibilității rețelelor în bandă largă, celulare, wi-fi și a altor servicii digitale gratuite sau ieftine în transportul public sau în stații ar îmbunătăți mobilitatea individuală;

| 39. | solicită o foaie de parcurs a UE care să vizeze stabilirea cadrului pentru un sistem european multimodal de transport de pasageri fără întreruperi; această foaie de parcurs ar trebui să identifice principalele coridoare multimodale europene pentru pasageri în cadrul actualei rețele TEN-T, să reunească resurse publice și private, să alinieze inițiativele existente și să concentreze sprijinul financiar al UE; |
| --- | --- |

39.

solicită o foaie de parcurs a UE care să vizeze stabilirea cadrului pentru un sistem european multimodal de transport de pasageri fără întreruperi; această foaie de parcurs ar trebui să identifice principalele coridoare multimodale europene pentru pasageri în cadrul actualei rețele TEN-T, să reunească resurse publice și private, să alinieze inițiativele existente și să concentreze sprijinul financiar al UE;

| 40. | invită Comisia și statele membre să se ocupe de problema calității muncii în cadrul tuturor modurilor de transport, în special în ceea ce privește formarea, certificarea, condițiile de muncă și evoluția carierei, în vederea creării unor locuri de muncă de calitate, a dezvoltării aptitudinilor necesare și a consolidării competitivității și mobilității operatorilor de transport din UE; subliniază importanța rezolvării problemei rotației forței de muncă și a îmbătrânirii forței de muncă în sectorul transporturilor, precum și nevoia stringentă de a atrage noile generații către acest sector; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia și statele membre să se ocupe de problema calității muncii în cadrul tuturor modurilor de transport, în special în ceea ce privește formarea, certificarea, condițiile de muncă și evoluția carierei, în vederea creării unor locuri de muncă de calitate, a dezvoltării aptitudinilor necesare și a consolidării competitivității și mobilității operatorilor de transport din UE; subliniază importanța rezolvării problemei rotației forței de muncă și a îmbătrânirii forței de muncă în sectorul transporturilor, precum și nevoia stringentă de a atrage noile generații către acest sector;

| 41. | subliniază importanța majoră a asigurării unui tratament egal și echitabil, a unor termeni și condiții bune de muncă și a unui mediu de lucru sigur pentru lucrătorii din domeniul transporturilor; invită Comisia, prin urmare, să prezintă măsuri sau inițiative concrete și imediate pentru a aborda aspectele sociale aferente diferitelor moduri de transport, în vederea promovării locurilor de muncă și condițiilor de lucru de înaltă calitate pentru lucrătorii din domeniul transporturilor și a asigurării unei concurențe echitabile și nedenaturate între operatorii de transport; îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației sociale a UE de către statele membre în cazul tuturor modurilor de transport; |
| --- | --- |

41.

subliniază importanța majoră a asigurării unui tratament egal și echitabil, a unor termeni și condiții bune de muncă și a unui mediu de lucru sigur pentru lucrătorii din domeniul transporturilor; invită Comisia, prin urmare, să prezintă măsuri sau inițiative concrete și imediate pentru a aborda aspectele sociale aferente diferitelor moduri de transport, în vederea promovării locurilor de muncă și condițiilor de lucru de înaltă calitate pentru lucrătorii din domeniul transporturilor și a asigurării unei concurențe echitabile și nedenaturate între operatorii de transport; îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației sociale a UE de către statele membre în cazul tuturor modurilor de transport;

| 42. | subliniază faptul că sunt, de asemenea, necesare măsuri pentru sporirea participării femeilor pe piața muncii în domeniul transporturilor, pentru eliminarea potențialelor bariere existente și pentru asigurarea egalității de tratament între femei și bărbați prin aplecarea asupra problemei diferențelor existente în ceea ce privește remunerarea și promovările; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că sunt, de asemenea, necesare măsuri pentru sporirea participării femeilor pe piața muncii în domeniul transporturilor, pentru eliminarea potențialelor bariere existente și pentru asigurarea egalității de tratament între femei și bărbați prin aplecarea asupra problemei diferențelor existente în ceea ce privește remunerarea și promovările;

| 43. | îndeamnă Comisia să se asigure că propunerile privind deschiderea serviciilor pe toate piețele de transport sunt însoțite de aplicarea adecvată a legislației sociale a UE și, după caz, de măsuri de sprijin în vederea evitării disparităților dintre condițiile sociale din diferitele state membre; subliniază faptul că deschiderea piețelor de transport nu ar trebui să aibă ca efect dumpingul social, servicii de proastă calitate, mai puține servicii publice, sarcini administrative inutile, practici comerciale neloiale sau denaturarea concurenței loiale; de asemenea, această deschidere ar trebui să pună capăt fragmentării pieței interne și să prevină crearea de monopoluri sau uniformizarea la nivel inferior în ceea ce privește protecția socială a lucrătorilor din domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă Comisia să se asigure că propunerile privind deschiderea serviciilor pe toate piețele de transport sunt însoțite de aplicarea adecvată a legislației sociale a UE și, după caz, de măsuri de sprijin în vederea evitării disparităților dintre condițiile sociale din diferitele state membre; subliniază faptul că deschiderea piețelor de transport nu ar trebui să aibă ca efect dumpingul social, servicii de proastă calitate, mai puține servicii publice, sarcini administrative inutile, practici comerciale neloiale sau denaturarea concurenței loiale; de asemenea, această deschidere ar trebui să pună capăt fragmentării pieței interne și să prevină crearea de monopoluri sau uniformizarea la nivel inferior în ceea ce privește protecția socială a lucrătorilor din domeniul transporturilor;

Un sistem de transport competitiv, eficient, sigur, integrat și interoperabil

| 44. | subliniază faptul că digitalizarea este esențială pentru creșterea eficienței și productivității sectorului transporturilor; subliniază nevoia de a valorifica mai bine oportunitățile oferite de tehnologiile digitale și de a promova noi servicii de transport, precum și noi modele de afaceri și distribuție, pentru a stimula creșterea economică, competitivitatea și crearea de locuri de muncă; subliniază, de asemenea, necesitatea instituirii unui cadru de reglementare favorabil proiectelor-pilot vizând utilizarea unui transport inteligent automatizat în Europa; observă, în această privință, rolul esențial al IMM-urilor și al întreprinderilor nou-înființate în stimularea inovării în sectorului transporturilor; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că digitalizarea este esențială pentru creșterea eficienței și productivității sectorului transporturilor; subliniază nevoia de a valorifica mai bine oportunitățile oferite de tehnologiile digitale și de a promova noi servicii de transport, precum și noi modele de afaceri și distribuție, pentru a stimula creșterea economică, competitivitatea și crearea de locuri de muncă; subliniază, de asemenea, necesitatea instituirii unui cadru de reglementare favorabil proiectelor-pilot vizând utilizarea unui transport inteligent automatizat în Europa; observă, în această privință, rolul esențial al IMM-urilor și al întreprinderilor nou-înființate în stimularea inovării în sectorului transporturilor;

| 45. | invită Comisia să pună abordarea integrată (interoperabilitate, interconectivitate și intermodalitate), incluzând sistemele TIC, în centrul procesului de revizuire a Cărții albe; reamintește, în plus, Comisiei să combine progresele tehnologice cu modificările comportamentale, astfel încât să asigure un transfer modal ambițios și limitarea volumului de trafic cu ajutorul logisticii ecologice, al instrumentelor adecvate de gestionare a mobilității și al aplicării digitalizării; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să pună abordarea integrată (interoperabilitate, interconectivitate și intermodalitate), incluzând sistemele TIC, în centrul procesului de revizuire a Cărții albe; reamintește, în plus, Comisiei să combine progresele tehnologice cu modificările comportamentale, astfel încât să asigure un transfer modal ambițios și limitarea volumului de trafic cu ajutorul logisticii ecologice, al instrumentelor adecvate de gestionare a mobilității și al aplicării digitalizării;

| 46. | subliniază că o politică europeană de mobilitate sustenabilă trebuie să aibă în vedere sinergii între toate modurile de transport, coridoare și rețele și trebuie să se axeze pe nevoile aferente principalelor noduri, zone urbane, puncte de interconectivitate, platforme de transbordare și porturi; mobilitatea ar trebui considerată un sistem, mai degrabă decât o colecție de moduri individuale; |
| --- | --- |

46.

subliniază că o politică europeană de mobilitate sustenabilă trebuie să aibă în vedere sinergii între toate modurile de transport, coridoare și rețele și trebuie să se axeze pe nevoile aferente principalelor noduri, zone urbane, puncte de interconectivitate, platforme de transbordare și porturi; mobilitatea ar trebui considerată un sistem, mai degrabă decât o colecție de moduri individuale;

| 47. | solicită standardizarea unităților de încărcare intermodale, ținând seama de unitățile de încărcare folosite în transportul mondial și de dimensiunile vehiculelor de transport, precum și dispoziții uniforme privind siguranța încărcărilor în vederea optimizării transporturilor multimodale și a creșterii siguranței; |
| --- | --- |

47.

solicită standardizarea unităților de încărcare intermodale, ținând seama de unitățile de încărcare folosite în transportul mondial și de dimensiunile vehiculelor de transport, precum și dispoziții uniforme privind siguranța încărcărilor în vederea optimizării transporturilor multimodale și a creșterii siguranței;

| 48. | insistă asupra faptului că ar trebui reduse obstacolele birocratice pentru toate tipurile de transport; solicită o mai mare simplificare și armonizare a documentelor și a procedurilor administrative și vamale, care ar trebui să fie practice, eficiente și viabile pentru toate părțile din lanțul logistic; invită Comisia să prezinte o propunere pentru crearea unui cadru informatizat pentru transportul multimodal de mărfuri (e-Freight), realizând fluxuri de informații fără suport de hârtie și fără întreruperi de-a lungul întregului lanț logistic de transport și luând în considerare actualele instrumente și sinergii funcționale și evoluțiile la nivel mondial și cele mai bune practici; |
| --- | --- |

48.

insistă asupra faptului că ar trebui reduse obstacolele birocratice pentru toate tipurile de transport; solicită o mai mare simplificare și armonizare a documentelor și a procedurilor administrative și vamale, care ar trebui să fie practice, eficiente și viabile pentru toate părțile din lanțul logistic; invită Comisia să prezinte o propunere pentru crearea unui cadru informatizat pentru transportul multimodal de mărfuri (e-Freight), realizând fluxuri de informații fără suport de hârtie și fără întreruperi de-a lungul întregului lanț logistic de transport și luând în considerare actualele instrumente și sinergii funcționale și evoluțiile la nivel mondial și cele mai bune practici;

| 49. | solicită introducerea unui nou obiectiv, însoțit de măsurile necesare, de transfer până în 2030 a 50 % din actualul transport de mărfuri periculoase în UE către moduri de transport mai sustenabile, cum ar fi transportul feroviar și căile navigabile interioare, în deplină conformitate cu Directiva 2008/68/CE privind transportul interior de mărfuri periculoase; |
| --- | --- |

49.

solicită introducerea unui nou obiectiv, însoțit de măsurile necesare, de transfer până în 2030 a 50 % din actualul transport de mărfuri periculoase în UE către moduri de transport mai sustenabile, cum ar fi transportul feroviar și căile navigabile interioare, în deplină conformitate cu Directiva 2008/68/CE privind transportul interior de mărfuri periculoase;

| 50. | invită Comisia să raționalizeze normele pentru transportul intermodal de mărfuri periculoase, astfel încât să asigure interoperabilitatea între diferitele moduri de transport; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să raționalizeze normele pentru transportul intermodal de mărfuri periculoase, astfel încât să asigure interoperabilitatea între diferitele moduri de transport;

| 51. | îndeamnă Comisia și statele membre să exploreze potențialul transportului subteran de mărfuri și a logisticii ciclice și să susțină utilizarea acestora, fiind concepte promițătoare pentru un sistem de transport sustenabil; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă Comisia și statele membre să exploreze potențialul transportului subteran de mărfuri și a logisticii ciclice și să susțină utilizarea acestora, fiind concepte promițătoare pentru un sistem de transport sustenabil;

| 52. | subliniază rolul central jucat de sectorul transporturilor în dezvoltarea turismului, în special în regiunile mai îndepărtate și greu accesibile în prezent ale Uniunii; |
| --- | --- |

52.

subliniază rolul central jucat de sectorul transporturilor în dezvoltarea turismului, în special în regiunile mai îndepărtate și greu accesibile în prezent ale Uniunii;

| 53. | subliniază că există noduri europene care conectează Europa cu restul lumii și că Europa trebuie să își mențină conectivitatea directă cu toate părțile lumii, oferind zboruri directe operate de transportatori europeni din nodurile respective către destinații de peste mări și menținând locurile de muncă și creșterea economică în sectorul aviației europene; subliniază faptul că zborurile în interiorul UE oferă nu numai mobilitate pe piața internă, ci joacă totodată un rol vital în calitate de zboruri secundare pentru a menține conectivitatea la nivelul nodurilor UE; politica UE trebuie să asigure o rețea de zboruri secundare eficientă și competitivă pentru a consolida nodurile europene reducând costurile la niveluri competitive pe plan mondial și asigurând o concurență loială cu transportatorii din țări terțe; statele membre ale UE au nevoie de o politică coerentă și comună pentru a nu ceda și mai mult conectivitatea directă între Europa, Asia și Africa către noduri din Golf și Turcia; prin urmare, solicită Comisiei să implementeze aceste obiective, în toată legislația UE din domeniul aviației, și să le aplice în cadrul negocierilor cu țările terțe; |
| --- | --- |

53.

subliniază că există noduri europene care conectează Europa cu restul lumii și că Europa trebuie să își mențină conectivitatea directă cu toate părțile lumii, oferind zboruri directe operate de transportatori europeni din nodurile respective către destinații de peste mări și menținând locurile de muncă și creșterea economică în sectorul aviației europene; subliniază faptul că zborurile în interiorul UE oferă nu numai mobilitate pe piața internă, ci joacă totodată un rol vital în calitate de zboruri secundare pentru a menține conectivitatea la nivelul nodurilor UE; politica UE trebuie să asigure o rețea de zboruri secundare eficientă și competitivă pentru a consolida nodurile europene reducând costurile la niveluri competitive pe plan mondial și asigurând o concurență loială cu transportatorii din țări terțe; statele membre ale UE au nevoie de o politică coerentă și comună pentru a nu ceda și mai mult conectivitatea directă între Europa, Asia și Africa către noduri din Golf și Turcia; prin urmare, solicită Comisiei să implementeze aceste obiective, în toată legislația UE din domeniul aviației, și să le aplice în cadrul negocierilor cu țările terțe;

| 54. | solicită o politică consolidată în domeniul cercetării și tehnologiei în vederea promovării inovării în sectorul transporturilor; consideră că această politică, care trebuie însoțită de o finanțare corespunzătoare, ar trebui elaborată în colaborare cu toate părțile interesate relevante, inclusiv cu cetățenii și reprezentanți ai utilizatorilor, pentru a înțelege nevoile sectorului și a aloca astfel mai bine fondurile UE, în special prin intermediul programului Orizont 2020; consideră că ar trebui să se acorde prioritate proiectelor cu o valoare adăugată europeană clară care vizează decarbonizarea sectorului transporturilor și promovarea modurilor de transport eficiente din punct de vedere energetic (inclusiv a mersului pe jos și a mersului cu bicicleta), creșterea eficienței și transparenței lanțului de aprovizionare, creșterea accesibilității, siguranței și securității transportului, îmbunătățirea gestionării traficului și reducerea sarcinilor administrative; consideră că ar trebui, de asemenea, să se acorde o atenție deosebită tehnologiilor disruptive din sectorul transporturilor, de exemplu vehiculelor comandate de la distanță, cum ar fi dronele sau vehiculele fără șoferi; |
| --- | --- |

54.

solicită o politică consolidată în domeniul cercetării și tehnologiei în vederea promovării inovării în sectorul transporturilor; consideră că această politică, care trebuie însoțită de o finanțare corespunzătoare, ar trebui elaborată în colaborare cu toate părțile interesate relevante, inclusiv cu cetățenii și reprezentanți ai utilizatorilor, pentru a înțelege nevoile sectorului și a aloca astfel mai bine fondurile UE, în special prin intermediul programului Orizont 2020; consideră că ar trebui să se acorde prioritate proiectelor cu o valoare adăugată europeană clară care vizează decarbonizarea sectorului transporturilor și promovarea modurilor de transport eficiente din punct de vedere energetic (inclusiv a mersului pe jos și a mersului cu bicicleta), creșterea eficienței și transparenței lanțului de aprovizionare, creșterea accesibilității, siguranței și securității transportului, îmbunătățirea gestionării traficului și reducerea sarcinilor administrative; consideră că ar trebui, de asemenea, să se acorde o atenție deosebită tehnologiilor disruptive din sectorul transporturilor, de exemplu vehiculelor comandate de la distanță, cum ar fi dronele sau vehiculele fără șoferi;

| 55. | solicită eforturi similare în domeniul educației, pentru a încuraja apariția de noi studii și procese de formare, în special la nivelul profesional și superior, axate pe noile competențe și profesii care se vor dezvolta ca urmare a mobilității inteligente; |
| --- | --- |

55.

solicită eforturi similare în domeniul educației, pentru a încuraja apariția de noi studii și procese de formare, în special la nivelul profesional și superior, axate pe noile competențe și profesii care se vor dezvolta ca urmare a mobilității inteligente;

| 56. | subliniază că este important să se sprijine programele-cadru ale UE pentru cercetare, dezvoltare și inovare în vederea realizării de combustibili mai curați și a unui grad ridicat de progrese tehnologice, de exemplu în ceea ce privește biocombustibilii rafinați; |
| --- | --- |

56.

subliniază că este important să se sprijine programele-cadru ale UE pentru cercetare, dezvoltare și inovare în vederea realizării de combustibili mai curați și a unui grad ridicat de progrese tehnologice, de exemplu în ceea ce privește biocombustibilii rafinați;

| 57. | solicită, în cadrul programului REFIT și al evaluărilor ulterioare ale legislației europene, realizarea unei revizuiri generale a cerințelor europene în materie de permise de conducere și de siguranță, precum și a obligațiilor de raportare în materie de transporturi, în scopul unei reduceri semnificative a sarcinilor birocratice; |
| --- | --- |

57.

solicită, în cadrul programului REFIT și al evaluărilor ulterioare ale legislației europene, realizarea unei revizuiri generale a cerințelor europene în materie de permise de conducere și de siguranță, precum și a obligațiilor de raportare în materie de transporturi, în scopul unei reduceri semnificative a sarcinilor birocratice;

| 58. | recunoaște importanța frecvențelor radio fără interferențe, în special în ceea ce privește asigurarea respectării perioadelor de condus și de odihnă de către lucrătorii din domeniul transportului rutier și utilizarea sistemelor inteligente de transport; invită Comisia să elaboreze, după caz, cadrul de reglementare relevant; |
| --- | --- |

58.

recunoaște importanța frecvențelor radio fără interferențe, în special în ceea ce privește asigurarea respectării perioadelor de condus și de odihnă de către lucrătorii din domeniul transportului rutier și utilizarea sistemelor inteligente de transport; invită Comisia să elaboreze, după caz, cadrul de reglementare relevant;

Dimensiunea globală a transportului

| 59. | subliniază că crearea unui spațiu european al transporturilor reprezintă o prioritate importantă, care depinde în mare măsură de o acceptare internațională în cadrul acordurilor negociate la nivel global cu partenerii noștri comerciali pentru toate modurile de transport, în special în ceea ce privește transportul aerian și cel maritim, precum și că UE ar trebui să joace un rol formator din ce în ce mai accentuat în cadrul organismelor internaționale relevante; |
| --- | --- |

59.

subliniază că crearea unui spațiu european al transporturilor reprezintă o prioritate importantă, care depinde în mare măsură de o acceptare internațională în cadrul acordurilor negociate la nivel global cu partenerii noștri comerciali pentru toate modurile de transport, în special în ceea ce privește transportul aerian și cel maritim, precum și că UE ar trebui să joace un rol formator din ce în ce mai accentuat în cadrul organismelor internaționale relevante;

| 60. | consideră că UE trebuie să își mențină rolul de lider în contextul eforturilor globale de a reduce emisiile generate de transporturi în cadrul Conferinței de la Paris privind schimbările climatice din 2015 (COP 21), promovând la nivel mondial decarbonizarea sectorului transporturilor și dezvoltarea unor moduri sustenabile de transport, contribuind astfel la atingerea obiectivului convenit la nivel internațional de a limita creșterea temperaturii globale la maximum 2 oC; |
| --- | --- |

60.

consideră că UE trebuie să își mențină rolul de lider în contextul eforturilor globale de a reduce emisiile generate de transporturi în cadrul Conferinței de la Paris privind schimbările climatice din 2015 (COP 21), promovând la nivel mondial decarbonizarea sectorului transporturilor și dezvoltarea unor moduri sustenabile de transport, contribuind astfel la atingerea obiectivului convenit la nivel internațional de a limita creșterea temperaturii globale la maximum 2 oC;

| 61. | solicită o abordare mai integrată între statele membre cu privire la posibilitatea de a aplica principiul reciprocității în relațiile comerciale cu țările terțe, precum și analizarea, în cadrul politicii UE de finanțare a transporturilor, a oportunității finanțării suplimentare din țări terțe; |
| --- | --- |

61.

solicită o abordare mai integrată între statele membre cu privire la posibilitatea de a aplica principiul reciprocității în relațiile comerciale cu țările terțe, precum și analizarea, în cadrul politicii UE de finanțare a transporturilor, a oportunității finanțării suplimentare din țări terțe;

| 62. | subliniază că exploatarea resurselor internaționale pentru dezvoltarea sistemului european de transport (petrol, litiu, metale prețioase, biocombustibili) ar trebui să respecte interesele legitime ale populațiilor care trăiesc în zonele unde sunt comercializate aceste resurse și din care acestea se importă; |
| --- | --- |

62.

subliniază că exploatarea resurselor internaționale pentru dezvoltarea sistemului european de transport (petrol, litiu, metale prețioase, biocombustibili) ar trebui să respecte interesele legitime ale populațiilor care trăiesc în zonele unde sunt comercializate aceste resurse și din care acestea se importă;

Integrarea tuturor modurilor de transport în perspectiva unui sistem de transport mai eficient, mai sustenabil, mai competitiv, mai accesibil, mai ușor de utilizat și mai adecvat cetățenilor

| 63. | solicită, în privința transportului aerian:






  — | abordarea principalelor provocări în ceea ce privește concurența în sectorul aerian european, pe care le implică diminuarea conectivității directe dintre Europa și restul lumii, capacitatea limitată a aeroporturilor, având în vedere creșterea în viitor a traficului aerian, și extinderea gamei de servicii aeriene oferite de întreprinderi din afara UE; |
| --- | --- | --- |

63.

solicită, în privința transportului aerian:

—

abordarea principalelor provocări în ceea ce privește concurența în sectorul aerian european, pe care le implică diminuarea conectivității directe dintre Europa și restul lumii, capacitatea limitată a aeroporturilor, având în vedere creșterea în viitor a traficului aerian, și extinderea gamei de servicii aeriene oferite de întreprinderi din afara UE;

| — | revizuirea Regulamentului (CE) nr. 868/2004 pentru a proteja concurența loială în relațiile externe ale UE în domeniul aviației și a consolida poziția concurențială a industriei aviatice a UE, a asigura reciprocitatea și a elimina practicile neloiale, inclusiv subvențiile care denaturează piața; |
| --- | --- |

—

revizuirea Regulamentului (CE) nr. 868/2004 pentru a proteja concurența loială în relațiile externe ale UE în domeniul aviației și a consolida poziția concurențială a industriei aviatice a UE, a asigura reciprocitatea și a elimina practicile neloiale, inclusiv subvențiile care denaturează piața;

| — | un dialog pe tema aviației cu statele din Golf și Turcia, în vederea creșterii transparenței financiare și a protejării concurenței loiale; includerea unor „clauze de concurență loială” în acordurile privind transportul aerian, dispoziții detaliate privind subvențiile, practicile neloiale și concurența, precum și mijloace eficiente de acțiune în caz de nerespectare a acestor dispoziții; |
| --- | --- |

—

un dialog pe tema aviației cu statele din Golf și Turcia, în vederea creșterii transparenței financiare și a protejării concurenței loiale; includerea unor „clauze de concurență loială” în acordurile privind transportul aerian, dispoziții detaliate privind subvențiile, practicile neloiale și concurența, precum și mijloace eficiente de acțiune în caz de nerespectare a acestor dispoziții;

| — | accelerarea procesului de încheiere, după caz, a unor noi acorduri în domeniul aviației cu principalii parteneri comerciali ai UE, cum ar fi țările învecinate, țările BRIC, țările ASEAN și Mexic, incluzând prevederi privind un mai bun acces pe piață pentru serviciile de transport aerian de mărfuri; |
| --- | --- |

—

accelerarea procesului de încheiere, după caz, a unor noi acorduri în domeniul aviației cu principalii parteneri comerciali ai UE, cum ar fi țările învecinate, țările BRIC, țările ASEAN și Mexic, incluzând prevederi privind un mai bun acces pe piață pentru serviciile de transport aerian de mărfuri;

| — | o revizuire a politicilor de reglementare și fiscale ale UE și ale statelor membre pentru a consolida competitivitatea industriei aviatice europene și a asigura concurența loială cu transportatorii aerieni din țări terțe; invită, prin urmare, Comisia să revizuiască și să elimine toate dispozițiile unilaterale ale UE care denaturează concurența și să îndemne statele membre să acționeze în consecință în ceea ce privește dispozițiile naționale similare; |
| --- | --- |

—

o revizuire a politicilor de reglementare și fiscale ale UE și ale statelor membre pentru a consolida competitivitatea industriei aviatice europene și a asigura concurența loială cu transportatorii aerieni din țări terțe; invită, prin urmare, Comisia să revizuiască și să elimine toate dispozițiile unilaterale ale UE care denaturează concurența și să îndemne statele membre să acționeze în consecință în ceea ce privește dispozițiile naționale similare;

| — | finalizarea pieței interne a aviației prin eliminarea barierelor introduse de statele membre în cazul transportatorilor din UE care doresc să opereze zboruri din statul membru de înregistrare către o țară terță prin tranzitarea altui stat membru; |
| --- | --- |

—

finalizarea pieței interne a aviației prin eliminarea barierelor introduse de statele membre în cazul transportatorilor din UE care doresc să opereze zboruri din statul membru de înregistrare către o țară terță prin tranzitarea altui stat membru;

| — | dezvoltarea coerentă și eficientă a unei rețele europene de aeroporturi, care trebuie să includă în primul rând aeroporturi principale („noduri”) și în al doilea rând o rețea de aeroporturi locale, provinciale și regionale bine deservite, viabile și bine susținute, acestea fiind esențiale pentru creșterea și dezvoltarea teritoriilor în cauză, în special a regiunilor îndepărtate și ultraperiferice, care deseori sunt accesibile numai pe cale aeriană; elaborarea unui cadru legislativ pentru dezvoltarea și valorificarea la maximum a potențialului neexploatat al aeroporturilor regionale și al noilor infrastructuri în aeroporturile aglomerate; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea coerentă și eficientă a unei rețele europene de aeroporturi, care trebuie să includă în primul rând aeroporturi principale („noduri”) și în al doilea rând o rețea de aeroporturi locale, provinciale și regionale bine deservite, viabile și bine susținute, acestea fiind esențiale pentru creșterea și dezvoltarea teritoriilor în cauză, în special a regiunilor îndepărtate și ultraperiferice, care deseori sunt accesibile numai pe cale aeriană; elaborarea unui cadru legislativ pentru dezvoltarea și valorificarea la maximum a potențialului neexploatat al aeroporturilor regionale și al noilor infrastructuri în aeroporturile aglomerate;

| — | aprobarea cu prioritate a proiectelor finanțate din fonduri europene incluse în rețeaua centrală TEN-T; |
| --- | --- |

—

aprobarea cu prioritate a proiectelor finanțate din fonduri europene incluse în rețeaua centrală TEN-T;

| — | o pregătire temeinică și adoptarea rapidă a unui pachet cuprinzător în domeniul aviației, care să includă: un nou cadru de reglementare privind dronele civile, care să garanteze siguranța, securitatea și drepturile fundamentale, stimulând totodată potențialul economic pe care îl oferă dronele civile întreprinderilor europene, în special IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate; revizuirea Regulamentului privind AESA pentru a clarifica rolul acesteia în raport cu autoritățile naționale din domeniul aviației, pentru a-i consolida capacitatea de supraveghere a siguranței aviației în toate statele membre, inclusiv în regiunile îndepărtate ale acestora, și pentru a promova la nivel mondial normele și standardele UE; |
| --- | --- |

—

o pregătire temeinică și adoptarea rapidă a unui pachet cuprinzător în domeniul aviației, care să includă: un nou cadru de reglementare privind dronele civile, care să garanteze siguranța, securitatea și drepturile fundamentale, stimulând totodată potențialul economic pe care îl oferă dronele civile întreprinderilor europene, în special IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate; revizuirea Regulamentului privind AESA pentru a clarifica rolul acesteia în raport cu autoritățile naționale din domeniul aviației, pentru a-i consolida capacitatea de supraveghere a siguranței aviației în toate statele membre, inclusiv în regiunile îndepărtate ale acestora, și pentru a promova la nivel mondial normele și standardele UE;

| — | toate măsurile necesare din partea statelor membre pentru accelerarea implementării cerului unic european, prin adoptarea pachetului SES2+, punerea în aplicare și funcționarea în totalitate a blocurilor funcționale de spațiu aerian (FAB) și lansarea viitorului sistem european pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), în vederea defragmentării spațiului aerian al UE pentru a reduce întârzierile zborurilor, a crește siguranța și a atenua efectele transportului aerian asupra mediului; |
| --- | --- |

—

toate măsurile necesare din partea statelor membre pentru accelerarea implementării cerului unic european, prin adoptarea pachetului SES2+, punerea în aplicare și funcționarea în totalitate a blocurilor funcționale de spațiu aerian (FAB) și lansarea viitorului sistem european pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), în vederea defragmentării spațiului aerian al UE pentru a reduce întârzierile zborurilor, a crește siguranța și a atenua efectele transportului aerian asupra mediului;

| — | adoptarea rapidă de către Consiliu a poziției sale referitoare la revizuirea Regulamentului (CE) nr. 261/2004 și a Regulamentului (CE) nr. 2027/97 privind drepturile pasagerilor aerieni, precum și la revizuirea Regulamentului (CE) nr. 95/93 privind alocarea sloturilor; |
| --- | --- |

—

adoptarea rapidă de către Consiliu a poziției sale referitoare la revizuirea Regulamentului (CE) nr. 261/2004 și a Regulamentului (CE) nr. 2027/97 privind drepturile pasagerilor aerieni, precum și la revizuirea Regulamentului (CE) nr. 95/93 privind alocarea sloturilor;

| — | consolidarea negocierilor în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) cu privire la dezvoltarea unui mecanism global de piață pentru problema emisiilor generate de aviația internațională; |
| --- | --- |

—

consolidarea negocierilor în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) cu privire la dezvoltarea unui mecanism global de piață pentru problema emisiilor generate de aviația internațională;

| — | introducerea de criterii internaționale de sustenabilitate pentru combustibili din surse regenerabile pentru avioane; |
| --- | --- |

—

introducerea de criterii internaționale de sustenabilitate pentru combustibili din surse regenerabile pentru avioane;

| — | susținerea cercetării și dezvoltării în domeniul aeronautic prin intermediul programelor Orizont 2020 și Clean Sky, pentru a crea noi tehnologii, mai ecologice, cu ajutorul cărora să poată fi produse aeronave mai puțin zgomotoase și mai eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil, pentru a promova noi tipuri de aeronave, precum dronele, și pentru a crea creștere economică și locuri de muncă în industria aviatică europeană; |
| --- | --- |

—

susținerea cercetării și dezvoltării în domeniul aeronautic prin intermediul programelor Orizont 2020 și Clean Sky, pentru a crea noi tehnologii, mai ecologice, cu ajutorul cărora să poată fi produse aeronave mai puțin zgomotoase și mai eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil, pentru a promova noi tipuri de aeronave, precum dronele, și pentru a crea creștere economică și locuri de muncă în industria aviatică europeană;

| — | o revizuire riguroasă efectuată de Comisie și de statele membre a strategiei și politicilor acestora privind siguranța și securitatea aviației în vederea evoluției treptate către o abordare bazată pe riscuri în beneficiul pasagerilor; |
| --- | --- |

—

o revizuire riguroasă efectuată de Comisie și de statele membre a strategiei și politicilor acestora privind siguranța și securitatea aviației în vederea evoluției treptate către o abordare bazată pe riscuri în beneficiul pasagerilor;

| — | consolidarea performanței în materie de siguranță a aviației la nivelul UE în ceea ce privește fabricarea aeronavelor, formarea și atestarea echipajelor, operațiunile de zbor, gestionarea traficului aerian și serviciile de navigație aeriană; |
| --- | --- |

—

consolidarea performanței în materie de siguranță a aviației la nivelul UE în ceea ce privește fabricarea aeronavelor, formarea și atestarea echipajelor, operațiunile de zbor, gestionarea traficului aerian și serviciile de navigație aeriană;

| — | o evaluare a posibilelor măsuri de siguranță necesare pentru a evita accidente aviatice precum cel al zborului 9525 al companiei Germanwings petrecut în Alpi în martie 2015; |
| --- | --- |

—

o evaluare a posibilelor măsuri de siguranță necesare pentru a evita accidente aviatice precum cel al zborului 9525 al companiei Germanwings petrecut în Alpi în martie 2015;

| — | o propunere a Comisiei care să includă măsuri de consolidare a normelor de siguranță și a normelor sociale, în special în ceea ce privește perioadele de zbor și timpul de odihnă, pentru a se evita oboseala și a se îmbunătăți calitatea aerului din cabină; |
| --- | --- |

—

o propunere a Comisiei care să includă măsuri de consolidare a normelor de siguranță și a normelor sociale, în special în ceea ce privește perioadele de zbor și timpul de odihnă, pentru a se evita oboseala și a se îmbunătăți calitatea aerului din cabină;

| — | elaborarea unui set de norme coordonate care să reglementeze activitatea școlilor de zbor și înregistrarea orelor de zbor ale piloților care activează în UE, asigurând-se un control și o evaluare mai eficiente ale condițiilor de muncă în industria aeronautică; |
| --- | --- |

—

elaborarea unui set de norme coordonate care să reglementeze activitatea școlilor de zbor și înregistrarea orelor de zbor ale piloților care activează în UE, asigurând-se un control și o evaluare mai eficiente ale condițiilor de muncă în industria aeronautică;

| — | comunicarea de către statele membre a datelor generale legate de aviație către Eurostat, în special în ceea ce privește numărul de avioane, piloți și ore de zbor pentru a îmbunătăți reglementările în vigoare, vizând în special siguranța aeriană; |
| --- | --- |

—

comunicarea de către statele membre a datelor generale legate de aviație către Eurostat, în special în ceea ce privește numărul de avioane, piloți și ore de zbor pentru a îmbunătăți reglementările în vigoare, vizând în special siguranța aeriană;

| — | un dialog social constructiv între părțile interesate din domeniul aviației, pentru a aborda noile provocări care decurg din introducerea de noi tehnologii, care vor implica adaptarea în consecință a locurilor de muncă în sectorul aviației; |
| --- | --- |

—

un dialog social constructiv între părțile interesate din domeniul aviației, pentru a aborda noile provocări care decurg din introducerea de noi tehnologii, care vor implica adaptarea în consecință a locurilor de muncă în sectorul aviației;

| — | adoptarea de măsuri împotriva răspândirii practicilor de afaceri problematice din punct de vedere social, cum ar fi „pavilioanele de complezență”, și a diferitelor forme atipice de ocupare a forței de muncă și de externalizare; revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 pentru a asigura respectarea și aplicarea corespunzătoare a legislației sociale naționale și a contractelor colective în cazul companiilor aeriene care au baze operaționale pe teritoriul UE; o definiție revizuită a sediului principal al activității unei întreprinderi, astfel încât să se impună companiilor aeriene să facă dovada unei activități aeriene semnificative în țara respectivă; recomandări AESA care să prevadă ca cel puțin 50 % din personalul tehnic de întreținere să fie angajat direct și să acopere toate categoriile de personal de la sol, piloți și echipaj de cabină; |
| --- | --- |

—

adoptarea de măsuri împotriva răspândirii practicilor de afaceri problematice din punct de vedere social, cum ar fi „pavilioanele de complezență”, și a diferitelor forme atipice de ocupare a forței de muncă și de externalizare; revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 pentru a asigura respectarea și aplicarea corespunzătoare a legislației sociale naționale și a contractelor colective în cazul companiilor aeriene care au baze operaționale pe teritoriul UE; o definiție revizuită a sediului principal al activității unei întreprinderi, astfel încât să se impună companiilor aeriene să facă dovada unei activități aeriene semnificative în țara respectivă; recomandări AESA care să prevadă ca cel puțin 50 % din personalul tehnic de întreținere să fie angajat direct și să acopere toate categoriile de personal de la sol, piloți și echipaj de cabină;

| 64. | solicită, în privința transportului rutier:






  — | cadre de politică naționale eficiente în vederea dezvoltării pieței în ceea ce privește utilizarea vehiculelor electrice și a combustibililor alternativi [energie electrică, hidrogen, gaze naturale (gaz natural comprimat – GNC și gaz natural lichefiat – GNL), gaz petrolier lichefiat – GPL, combustibili sintetici și parafinici și biocombustibili sustenabili, în special cei produși prin procesarea deșeurilor și reziduurilor, inclusiv etanolul pe bază de melasă] și în vederea construirii rapide a infrastructurii necesare pentru alimentare/încărcare; schimbul de bune practici între proiectele existente din diferitele state membre în ceea ce privește piața combustibililor alternativi și distribuția în orașe; un plan de acțiune al UE pentru punerea în aplicare a strategiei stabilite în Comunicarea Comisiei intitulată „Energie curată pentru transporturi: o strategie europeană privind combustibilii alternativi”, pentru a se ajunge la cea mai extinsă utilizare posibilă a combustibililor alternativi în sectorul transporturilor și pentru a promova mobilitatea electrică sustenabilă în întreaga Uniune; |
| --- | --- | --- |

64.

solicită, în privința transportului rutier:

—

cadre de politică naționale eficiente în vederea dezvoltării pieței în ceea ce privește utilizarea vehiculelor electrice și a combustibililor alternativi [energie electrică, hidrogen, gaze naturale (gaz natural comprimat – GNC și gaz natural lichefiat – GNL), gaz petrolier lichefiat – GPL, combustibili sintetici și parafinici și biocombustibili sustenabili, în special cei produși prin procesarea deșeurilor și reziduurilor, inclusiv etanolul pe bază de melasă] și în vederea construirii rapide a infrastructurii necesare pentru alimentare/încărcare; schimbul de bune practici între proiectele existente din diferitele state membre în ceea ce privește piața combustibililor alternativi și distribuția în orașe; un plan de acțiune al UE pentru punerea în aplicare a strategiei stabilite în Comunicarea Comisiei intitulată „Energie curată pentru transporturi: o strategie europeană privind combustibilii alternativi”, pentru a se ajunge la cea mai extinsă utilizare posibilă a combustibililor alternativi în sectorul transporturilor și pentru a promova mobilitatea electrică sustenabilă în întreaga Uniune;

| — | o creștere globală cu 40 % până în 2020 față de nivelul din 2010 a numărului de locuri de parcare sigure pentru vehiculele grele în rețeaua transeuropeană de transport și îmbunătățirea standardelor de calitate și igienă ale acestora; |
| --- | --- |

—

o creștere globală cu 40 % până în 2020 față de nivelul din 2010 a numărului de locuri de parcare sigure pentru vehiculele grele în rețeaua transeuropeană de transport și îmbunătățirea standardelor de calitate și igienă ale acestora;

| — | inițiative pentru a asigura interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică; |
| --- | --- |

—

inițiative pentru a asigura interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică;

| — | o evaluare de către Comisie a diferitelor sisteme de taxare rutieră a autoturismelor și a compatibilității acestora cu tratatele UE, în special cu principiul nediscriminării în funcție de reședință; |
| --- | --- |

—

o evaluare de către Comisie a diferitelor sisteme de taxare rutieră a autoturismelor și a compatibilității acestora cu tratatele UE, în special cu principiul nediscriminării în funcție de reședință;

| — | aprobarea cu prioritate a proiectelor de infrastructură finanțate de UE care completează rețeaua rutieră care face parte din rețeaua centrală TEN-T; |
| --- | --- |

—

aprobarea cu prioritate a proiectelor de infrastructură finanțate de UE care completează rețeaua rutieră care face parte din rețeaua centrală TEN-T;

| — | includerea unei foi de parcurs a UE pentru ciclism în programul de lucru al Comisiei pentru 2016; |
| --- | --- |

—

includerea unei foi de parcurs a UE pentru ciclism în programul de lucru al Comisiei pentru 2016;

| — | o propunere legislativă care să stabilească limite obligatorii pentru emisiile medii de CO2 generate de noile autoturisme și camionete pentru perioada de după 2020, menținând o direcție clară pe termen lung pentru reducerea emisiilor; |
| --- | --- |

—

o propunere legislativă care să stabilească limite obligatorii pentru emisiile medii de CO2 generate de noile autoturisme și camionete pentru perioada de după 2020, menținând o direcție clară pe termen lung pentru reducerea emisiilor;

| — | finalizarea la timp a unui instrument de simulare care să măsoare cu precizie și fiabilitate și în mod rentabil consumul de combustibil și emisiile de CO2 generate de vehiculele grele (camioane, autobuze și autocare), urmată, după caz, de o propunere legislativă care să stabilească limite obligatorii pentru emisiile medii de CO2 generate de vehiculele grele nou-înmatriculate, la fel ca în cazul autoturismelor și camionetelor; măsuri suplimentare pentru a stimula adoptarea pe piață a celor mai eficiente vehicule și pentru a promova cele mai bune practici de reducere a consumului de combustibil; |
| --- | --- |

—

finalizarea la timp a unui instrument de simulare care să măsoare cu precizie și fiabilitate și în mod rentabil consumul de combustibil și emisiile de CO2 generate de vehiculele grele (camioane, autobuze și autocare), urmată, după caz, de o propunere legislativă care să stabilească limite obligatorii pentru emisiile medii de CO2 generate de vehiculele grele nou-înmatriculate, la fel ca în cazul autoturismelor și camionetelor; măsuri suplimentare pentru a stimula adoptarea pe piață a celor mai eficiente vehicule și pentru a promova cele mai bune practici de reducere a consumului de combustibil;

| — | măsuri menite să crească eficiența consumului de combustibil al vehiculelor grele și să reducă emisiile de CO2 generate de acestea, inclusiv utilizarea în continuare a formării în domeniul condusului ecologic, o logistică de transport îmbunătățită, infrastructuri inteligente și utilizarea mai extinsă a combustibililor alternativi; |
| --- | --- |

—

măsuri menite să crească eficiența consumului de combustibil al vehiculelor grele și să reducă emisiile de CO2 generate de acestea, inclusiv utilizarea în continuare a formării în domeniul condusului ecologic, o logistică de transport îmbunătățită, infrastructuri inteligente și utilizarea mai extinsă a combustibililor alternativi;

| — | un ciclu de încercare revizuit, cu cerințe mai stricte privind testarea conformității, pentru măsurarea emisiilor de CO2 și a altor emisii poluante generate de vehicule, care să înlocuiască „noul ciclu de conducere european” utilizat în prezent, pentru a asigura măsurarea emisiilor și a consumului de combustibil ale autovehiculelor prin intermediul unei proceduri de încercare care reflectă condițiile reale de condus; |
| --- | --- |

—

un ciclu de încercare revizuit, cu cerințe mai stricte privind testarea conformității, pentru măsurarea emisiilor de CO2 și a altor emisii poluante generate de vehicule, care să înlocuiască „noul ciclu de conducere european” utilizat în prezent, pentru a asigura măsurarea emisiilor și a consumului de combustibil ale autovehiculelor prin intermediul unei proceduri de încercare care reflectă condițiile reale de condus;

| — | începerea de către Comisie, fără întârzieri nejustificate, a lucrărilor pentru revizuirea Directivei (UE) 2015/719 privind dimensiunile și greutățile maxime autorizate, astfel încât până cel târziu în 2020 să poată fi înaintat Parlamentului European și Consiliului un raport care să țină seama de caracteristicile specifice ale anumitor segmente de piață, cum ar fi transportatoarele specializate de autoturisme utilizate în sectorul logisticii pentru vehiculele finite; |
| --- | --- |

—

începerea de către Comisie, fără întârzieri nejustificate, a lucrărilor pentru revizuirea Directivei (UE) 2015/719 privind dimensiunile și greutățile maxime autorizate, astfel încât până cel târziu în 2020 să poată fi înaintat Parlamentului European și Consiliului un raport care să țină seama de caracteristicile specifice ale anumitor segmente de piață, cum ar fi transportatoarele specializate de autoturisme utilizate în sectorul logisticii pentru vehiculele finite;

| — | adoptarea unui cod social pentru lucrătorii mobili din sectorul transportului rutier, care să abordeze și problema activității independente mascate, pentru a ține mai bine seama de caracteristicile specific ale lucrătorilor din domeniul transportului rutier internațional și a asigura o concurență loială; |
| --- | --- |

—

adoptarea unui cod social pentru lucrătorii mobili din sectorul transportului rutier, care să abordeze și problema activității independente mascate, pentru a ține mai bine seama de caracteristicile specific ale lucrătorilor din domeniul transportului rutier internațional și a asigura o concurență loială;

| — | o mai bună asigurare a respectării, evaluarea și, dup caz, clarificarea sau revizuirea, normelor comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (Regulamentul (CE) nr. 1072/2009); |
| --- | --- |

—

o mai bună asigurare a respectării, evaluarea și, dup caz, clarificarea sau revizuirea, normelor comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (Regulamentul (CE) nr. 1072/2009);

| — | măsuri menite să asigure conformitatea prevederilor naționale cu legislația UE în domeniul transportului transfrontalier; |
| --- | --- |

—

măsuri menite să asigure conformitatea prevederilor naționale cu legislația UE în domeniul transportului transfrontalier;

| — | analizarea posibilității înființării unei agenții europene pentru transportul rutier pentru a asigura punerea corespunzătoare în aplicare a legislației UE și a promova standardizarea în toate statele membre; |
| --- | --- |

—

analizarea posibilității înființării unei agenții europene pentru transportul rutier pentru a asigura punerea corespunzătoare în aplicare a legislației UE și a promova standardizarea în toate statele membre;

| — | măsuri în vederea asigurării clarități juridice și a unei mai bune puneri în aplicare a normelor privind condițiile de lucru, drepturile sociale, salariile și responsabilitatea socială, pentru a garanta standarde sociale ridicate în domeniul transportului rutier de mărfuri în întreaga UE; măsuri din partea Comisiei pentru combaterea practicilor ilegale care conduc la o concurență neloială și favorizează dumpingul social; sectorul transportului rutier de mărfuri ar trebui considerat un sector special, având în vedere mobilitatea sporită a lucrătorilor și necesitatea ca șoferii să petreacă perioade săptămânale de odihnă acasă; |
| --- | --- |

—

măsuri în vederea asigurării clarități juridice și a unei mai bune puneri în aplicare a normelor privind condițiile de lucru, drepturile sociale, salariile și responsabilitatea socială, pentru a garanta standarde sociale ridicate în domeniul transportului rutier de mărfuri în întreaga UE; măsuri din partea Comisiei pentru combaterea practicilor ilegale care conduc la o concurență neloială și favorizează dumpingul social; sectorul transportului rutier de mărfuri ar trebui considerat un sector special, având în vedere mobilitatea sporită a lucrătorilor și necesitatea ca șoferii să petreacă perioade săptămânale de odihnă acasă;

| — | o ajustare a aplicării principiilor pieței interne, care să delimiteze efectiv libertatea de a presta servicii de libertatea de stabilire, cu scopul de a marca în mod clar caracterul temporar al activităților pe care o întreprindere le efectuează într-un stat membru în care nu este stabilită; |
| --- | --- |

—

o ajustare a aplicării principiilor pieței interne, care să delimiteze efectiv libertatea de a presta servicii de libertatea de stabilire, cu scopul de a marca în mod clar caracterul temporar al activităților pe care o întreprindere le efectuează într-un stat membru în care nu este stabilită;

| 65. | solicită, în privința transportului feroviar:






  — | finalizarea spațiului feroviar unic european prin intermediul adoptării rapide a celui de-al patrulea pachet feroviar, asigurând o deschidere echilibrată a pieței interne a transportului feroviar de călători, independența administratorilor infrastructurilor, proceduri competitive de licitație pentru contractele de servicii publice, cel mai înalt nivel de siguranță feroviară și interoperabilitate, precum și resurse umane și financiare suficiente pentru Agenția Europeană a Căilor Ferate pentru ca aceasta să fie pe deplin funcțională și să își poată îndeplini misiunea de ghișeu unic pentru autorizarea vehiculelor și certificarea siguranței; cel de-al patrulea pachet feroviar ar trebui să asigure un înalt nivel de calitate și eficiență a serviciilor feroviare, să garanteze echilibrul economic al obligațiilor de serviciu public și să promoveze standarde ridicate în ceea ce privește condițiile de muncă și coeziunea teritorială; adoptarea sa ar trebui urmată de transpunerea și punerea în aplicare rapide de către statele membre; |
| --- | --- | --- |

65.

solicită, în privința transportului feroviar:

—

finalizarea spațiului feroviar unic european prin intermediul adoptării rapide a celui de-al patrulea pachet feroviar, asigurând o deschidere echilibrată a pieței interne a transportului feroviar de călători, independența administratorilor infrastructurilor, proceduri competitive de licitație pentru contractele de servicii publice, cel mai înalt nivel de siguranță feroviară și interoperabilitate, precum și resurse umane și financiare suficiente pentru Agenția Europeană a Căilor Ferate pentru ca aceasta să fie pe deplin funcțională și să își poată îndeplini misiunea de ghișeu unic pentru autorizarea vehiculelor și certificarea siguranței; cel de-al patrulea pachet feroviar ar trebui să asigure un înalt nivel de calitate și eficiență a serviciilor feroviare, să garanteze echilibrul economic al obligațiilor de serviciu public și să promoveze standarde ridicate în ceea ce privește condițiile de muncă și coeziunea teritorială; adoptarea sa ar trebui urmată de transpunerea și punerea în aplicare rapide de către statele membre;

| — | adoptarea de către Comisie a unei strategii feroviare care să propună noi măsuri pentru îndeplinirea obiectivelor pentru 2030 și 2050 privind transferul modal stabilite în partea intitulată „Zece obiective în vederea unui sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor” din Cartea albă; |
| --- | --- |

—

adoptarea de către Comisie a unei strategii feroviare care să propună noi măsuri pentru îndeplinirea obiectivelor pentru 2030 și 2050 privind transferul modal stabilite în partea intitulată „Zece obiective în vederea unui sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor” din Cartea albă;

| — | finanțare solidă, suficientă, transparentă și previzibilă pe termen lung, cu norme și proceduri simplificate pentru accesarea fondurilor UE, pentru a îmbunătăți calitatea și capacitatea infrastructurii feroviare naționale și transfrontaliere, tratând cu prioritate întreținerea și modernizarea infrastructurii existente și permițând furnizarea unor servicii fiabile, sigure, accesibile și sustenabile de către operatorii de transport feroviar de marfă și de călători; |
| --- | --- |

—

finanțare solidă, suficientă, transparentă și previzibilă pe termen lung, cu norme și proceduri simplificate pentru accesarea fondurilor UE, pentru a îmbunătăți calitatea și capacitatea infrastructurii feroviare naționale și transfrontaliere, tratând cu prioritate întreținerea și modernizarea infrastructurii existente și permițând furnizarea unor servicii fiabile, sigure, accesibile și sustenabile de către operatorii de transport feroviar de marfă și de călători;

| — | o analiză detaliată a motivelor pentru care spațiul feroviar european este caracterizat de lipsa a numeroase conexiuni pe tronsoanele transfrontaliere din statele membre; măsuri și stimulente din partea Comisiei în vederea revitalizării cu maximă urgență a conexiunilor feroviare transfrontaliere locale, regionale și naționale care au fost dezafectate sau abandonate în timpul celui de Al Doilea Război Mondial sau în perioada de după război, în pofida importanței lor economice sau a utilității publice, precum și construirea de urgență a celor care au fost planificate, dar nu au fost finalizate, pentru a elimina blocajele existente și lipsa conexiunilor din regiunile transfrontaliere; revitalizare și întreținerea liniilor de cale ferată secundare care se desprind din magistralele naționale principale și coridoarele europene; inițiative pentru a identifica funcții noi pentru rețelele abandonate, cum ar fi transportul mărfurilor sau furnizarea de noi servicii pentru turiști; |
| --- | --- |

—

o analiză detaliată a motivelor pentru care spațiul feroviar european este caracterizat de lipsa a numeroase conexiuni pe tronsoanele transfrontaliere din statele membre; măsuri și stimulente din partea Comisiei în vederea revitalizării cu maximă urgență a conexiunilor feroviare transfrontaliere locale, regionale și naționale care au fost dezafectate sau abandonate în timpul celui de Al Doilea Război Mondial sau în perioada de după război, în pofida importanței lor economice sau a utilității publice, precum și construirea de urgență a celor care au fost planificate, dar nu au fost finalizate, pentru a elimina blocajele existente și lipsa conexiunilor din regiunile transfrontaliere; revitalizare și întreținerea liniilor de cale ferată secundare care se desprind din magistralele naționale principale și coridoarele europene; inițiative pentru a identifica funcții noi pentru rețelele abandonate, cum ar fi transportul mărfurilor sau furnizarea de noi servicii pentru turiști;

| — | aprobarea cu prioritate a proiectelor de infrastructură finanțate de UE care completează rețeaua feroviară care face parte din rețeaua principală TEN-T și a proiectelor aprobate în temeiul MIE; |
| --- | --- |

—

aprobarea cu prioritate a proiectelor de infrastructură finanțate de UE care completează rețeaua feroviară care face parte din rețeaua principală TEN-T și a proiectelor aprobate în temeiul MIE;

| — | extinderea rolului Comisiei în vederea finalizării eficiente și rapide a coridoarelor feroviare TEN-T, care au fost planificate, dar amânate de statele membre, în ciuda utilității lor din punct de vedere social și economic; |
| --- | --- |

—

extinderea rolului Comisiei în vederea finalizării eficiente și rapide a coridoarelor feroviare TEN-T, care au fost planificate, dar amânate de statele membre, în ciuda utilității lor din punct de vedere social și economic;

| — | un studiu de documentare privind beneficiile sociale, economice și de mediu ale sprijinirii în continuare a serviciilor feroviare de noapte naționale și internaționale și, după caz, revitalizarea acestor servicii, precum și a serviciilor interurbane transfrontaliere, de exemplu în contextul obligațiilor de serviciu public și al procedurilor de licitație; |
| --- | --- |

—

un studiu de documentare privind beneficiile sociale, economice și de mediu ale sprijinirii în continuare a serviciilor feroviare de noapte naționale și internaționale și, după caz, revitalizarea acestor servicii, precum și a serviciilor interurbane transfrontaliere, de exemplu în contextul obligațiilor de serviciu public și al procedurilor de licitație;

| — | adoptarea de către statele membre, Comisie și părțile interesate din sectorul feroviar a tuturor măsurilor necesare pentru implementarea întreprinderii comune Shift2Rail pentru a accelera integrarea tehnologiilor avansate în soluțiile feroviare inovatoare, a crește atractivitatea transportului feroviar și a consolida poziția industriei feroviare europene; |
| --- | --- |

—

adoptarea de către statele membre, Comisie și părțile interesate din sectorul feroviar a tuturor măsurilor necesare pentru implementarea întreprinderii comune Shift2Rail pentru a accelera integrarea tehnologiilor avansate în soluțiile feroviare inovatoare, a crește atractivitatea transportului feroviar și a consolida poziția industriei feroviare europene;

| — | acțiuni menite să asigure interoperabilitatea reală a rețelei feroviare europene, să reducă barierele tehnice persistente, să promoveze soluțiile tehnice care să permită circulația trenurilor pe diferite ecartamente și să asigure faptul că restricțiile diferite de înălțime din UE nu reprezintă un obstacol suplimentar; |
| --- | --- |

—

acțiuni menite să asigure interoperabilitatea reală a rețelei feroviare europene, să reducă barierele tehnice persistente, să promoveze soluțiile tehnice care să permită circulația trenurilor pe diferite ecartamente și să asigure faptul că restricțiile diferite de înălțime din UE nu reprezintă un obstacol suplimentar;

| — | implementarea prioritară a Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS) pe toate coridoarele centrale ale rețelei TEN-T, inclusiv a echipamentelor de bord corespunzătoare pe locomotive; |
| --- | --- |

—

implementarea prioritară a Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS) pe toate coridoarele centrale ale rețelei TEN-T, inclusiv a echipamentelor de bord corespunzătoare pe locomotive;

| — | punerea rapidă în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 privind crearea de coridoare feroviare internaționale pentru un transport de marfă competitiv și dezvoltarea sau îmbunătățirea ghișeelor unice pentru coordonarea acestor coridoare; |
| --- | --- |

—

punerea rapidă în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 privind crearea de coridoare feroviare internaționale pentru un transport de marfă competitiv și dezvoltarea sau îmbunătățirea ghișeelor unice pentru coordonarea acestor coridoare;

| — | reducerea zgomotului generat de transportul feroviar de marfă prin modernizarea vagoanelor de marfă și îmbunătățirea infrastructurii feroviare prin intermediul finanțării publice specifice; prezentarea de către Comisie a unei propuneri care să prevadă o interdicție la nivelul UE privind vagoanele de marfă excesiv de zgomotoase până în 2020; |
| --- | --- |

—

reducerea zgomotului generat de transportul feroviar de marfă prin modernizarea vagoanelor de marfă și îmbunătățirea infrastructurii feroviare prin intermediul finanțării publice specifice; prezentarea de către Comisie a unei propuneri care să prevadă o interdicție la nivelul UE privind vagoanele de marfă excesiv de zgomotoase până în 2020;

| — | dezvoltarea și implementarea unor sisteme integrate de emitere a biletelor pentru transportul feroviar național și internațional și eliminarea taxelor suplimentare aplicabile pasagerilor care utilizează transportul feroviar transfrontalier; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea și implementarea unor sisteme integrate de emitere a biletelor pentru transportul feroviar național și internațional și eliminarea taxelor suplimentare aplicabile pasagerilor care utilizează transportul feroviar transfrontalier;

| — | eliminarea obstacolelor care împiedică industria feroviară europeană (fabricanții de material rulant, infrastructură feroviară și sisteme de semnalizare) să participe la licitații pentru contractele de achiziții publice în țările din afara UE; |
| --- | --- |

—

eliminarea obstacolelor care împiedică industria feroviară europeană (fabricanții de material rulant, infrastructură feroviară și sisteme de semnalizare) să participe la licitații pentru contractele de achiziții publice în țările din afara UE;

| 66. | solicită, în privința transportului maritim:






  — | măsuri de facilitare a formalităților pentru navele care operează între porturile din UE în vederea creării unui real spațiu european al transportului maritim fără frontiere („Centura albastră”); |
| --- | --- | --- |

66.

solicită, în privința transportului maritim:

—

măsuri de facilitare a formalităților pentru navele care operează între porturile din UE în vederea creării unui real spațiu european al transportului maritim fără frontiere („Centura albastră”);

| — | o mai bună coordonare între autoritățile maritime și cele vamale, la toate nivelurile, pentru a raționaliza fluxurile de informații și a limita sarcinile administrative și formalitățile vamale inutile; |
| --- | --- |

—

o mai bună coordonare între autoritățile maritime și cele vamale, la toate nivelurile, pentru a raționaliza fluxurile de informații și a limita sarcinile administrative și formalitățile vamale inutile;

| — | măsuri în vederea dezvoltării potențialului autostrăzilor maritime ca parte a rețelei transeuropene de transport; |
| --- | --- |

—

măsuri în vederea dezvoltării potențialului autostrăzilor maritime ca parte a rețelei transeuropene de transport;

| — | măsuri suplimentare pentru menținerea și dezvoltarea în continuare a unui transport maritim de calitate atractiv, sigur și sustenabil și pentru a asigura piețe maritime deschise și acces fără restricții la mărfuri; |
| --- | --- |

—

măsuri suplimentare pentru menținerea și dezvoltarea în continuare a unui transport maritim de calitate atractiv, sigur și sustenabil și pentru a asigura piețe maritime deschise și acces fără restricții la mărfuri;

| — | măsuri pentru a sprijini și a coordona adaptarea căilor de acces portuare și a sistemelor de logistică pentru navele mai mari și a promova conexiunile portuare mai bune, în special cu căile ferate și căile navigabile interioare; facilitarea investițiilor portuare prin mobilizarea diferitelor surse de finanțare din partea UE, pentru a crește capacitatea porturilor UE, a moderniza infrastructura existentă, a crea terminale multimodale și a promova crearea de porturi inteligente care folosesc sisteme de transport inteligente și de orașe-port inteligente; măsuri în vederea îmbunătățirii infrastructurii portuare maritime, în special în Marea Mediterană și Marea Neagră, pentru a trece de la transportul rutier de mărfuri la cel maritim în aceste zone; |
| --- | --- |

—

măsuri pentru a sprijini și a coordona adaptarea căilor de acces portuare și a sistemelor de logistică pentru navele mai mari și a promova conexiunile portuare mai bune, în special cu căile ferate și căile navigabile interioare; facilitarea investițiilor portuare prin mobilizarea diferitelor surse de finanțare din partea UE, pentru a crește capacitatea porturilor UE, a moderniza infrastructura existentă, a crea terminale multimodale și a promova crearea de porturi inteligente care folosesc sisteme de transport inteligente și de orașe-port inteligente; măsuri în vederea îmbunătățirii infrastructurii portuare maritime, în special în Marea Mediterană și Marea Neagră, pentru a trece de la transportul rutier de mărfuri la cel maritim în aceste zone;

| — | o garanție că porturile maritime ale rețelei centrale vor fi conectate, până în 2030, la infrastructura de transport feroviar și rutier și, acolo unde este posibil, la infrastructura de transport pe căi navigabile interioare, care fac parte din rețeaua transeuropeană de transport, cu excepția cazurilor în care constrângeri de natură fizică împiedică asemenea conexiuni; |
| --- | --- |

—

o garanție că porturile maritime ale rețelei centrale vor fi conectate, până în 2030, la infrastructura de transport feroviar și rutier și, acolo unde este posibil, la infrastructura de transport pe căi navigabile interioare, care fac parte din rețeaua transeuropeană de transport, cu excepția cazurilor în care constrângeri de natură fizică împiedică asemenea conexiuni;

| — | o mai mare claritate și coerență în aplicarea normelor privind ajutorul de stat pentru porturi, în vederea creării unui mediu pragmatic, previzibil și stabil, care să permită dezvoltarea de strategii de investiții portuare pe termen lung, să reducă sarcinile administrative și să reducă la minimum durata procedurilor; |
| --- | --- |

—

o mai mare claritate și coerență în aplicarea normelor privind ajutorul de stat pentru porturi, în vederea creării unui mediu pragmatic, previzibil și stabil, care să permită dezvoltarea de strategii de investiții portuare pe termen lung, să reducă sarcinile administrative și să reducă la minimum durata procedurilor;

| — | progrese în ceea ce privește propunerea Comisiei de regulament de stabilire a unui cadru privind accesul la piața serviciilor portuare și transparența financiară a porturilor, în vederea modernizării și îmbunătățirii calității și eficienței serviciilor portuare, a consolidării concurenței și a creării de condiții-cadru pentru atragerea investițiilor în porturi; |
| --- | --- |

—

progrese în ceea ce privește propunerea Comisiei de regulament de stabilire a unui cadru privind accesul la piața serviciilor portuare și transparența financiară a porturilor, în vederea modernizării și îmbunătățirii calității și eficienței serviciilor portuare, a consolidării concurenței și a creării de condiții-cadru pentru atragerea investițiilor în porturi;

| — | stabilirea unui obiectiv obligatoriu la nivel mondial în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru a atinge obiectivul stabilit în Cartea albă de reducere, până în 2050, cu cel puțin 40 % a emisiilor de CO2 provenite de la combustibilii pentru transportul maritim, care să fie sprijinit un obiectiv intermediar al UE pentru anul 2030; intensificarea negocierilor în cadrul OMI cu privire la dezvoltarea unui mecanism global de piață pentru problema emisiilor generate de transportul maritim internațional, cum ar fi un mecanism de taxare a emisiilor; în cazul în care se ajunge la un acord internațional privind un sistem global de monitorizare, raportare și verificare (MRV) în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră sau privind adoptarea unor măsuri la nivel mondial pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, revizuirea de către Comisie a Regulamentului (UE) 2015/757 și, după caz, propuneri de modificare a prezentului regulament pentru a asigura alinierea cu acordul internațional; |
| --- | --- |

—

stabilirea unui obiectiv obligatoriu la nivel mondial în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru a atinge obiectivul stabilit în Cartea albă de reducere, până în 2050, cu cel puțin 40 % a emisiilor de CO2 provenite de la combustibilii pentru transportul maritim, care să fie sprijinit un obiectiv intermediar al UE pentru anul 2030; intensificarea negocierilor în cadrul OMI cu privire la dezvoltarea unui mecanism global de piață pentru problema emisiilor generate de transportul maritim internațional, cum ar fi un mecanism de taxare a emisiilor; în cazul în care se ajunge la un acord internațional privind un sistem global de monitorizare, raportare și verificare (MRV) în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră sau privind adoptarea unor măsuri la nivel mondial pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, revizuirea de către Comisie a Regulamentului (UE) 2015/757 și, după caz, propuneri de modificare a prezentului regulament pentru a asigura alinierea cu acordul internațional;

| — | analizarea posibilității extinderii la întregul spațiu maritim european a limitelor conținutului de sulf pentru combustibilul marin aplicabile zonelor de control al emisiilor de SOx (SECA) și a normelor OMI relevante; |
| --- | --- |

—

analizarea posibilității extinderii la întregul spațiu maritim european a limitelor conținutului de sulf pentru combustibilul marin aplicabile zonelor de control al emisiilor de SOx (SECA) și a normelor OMI relevante;

| — | promovarea tehnologiilor de reducere a emisiilor și a măsurilor de eficiență energetică prin intermediul stimulentelor financiare și al măsurilor de sprijin specifice, acordându-se o atenție deosebită utilizării combustibililor alternativi, precum și promovarea măsurilor de navigare cu viteză redusă, care se pare că au un mare potențial de reducere a consumului de combustibil și a emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

—

promovarea tehnologiilor de reducere a emisiilor și a măsurilor de eficiență energetică prin intermediul stimulentelor financiare și al măsurilor de sprijin specifice, acordându-se o atenție deosebită utilizării combustibililor alternativi, precum și promovarea măsurilor de navigare cu viteză redusă, care se pare că au un mare potențial de reducere a consumului de combustibil și a emisiilor de gaze cu efect de seră;

| — | acțiuni în favoarea instalării unor infrastructuri pentru combustibili alternativi în porturi maritime și interioare, inclusiv asigurarea de instalații de buncherare cu GNL și a energiei electrice din rețeaua de pe țărm; |
| --- | --- |

—

acțiuni în favoarea instalării unor infrastructuri pentru combustibili alternativi în porturi maritime și interioare, inclusiv asigurarea de instalații de buncherare cu GNL și a energiei electrice din rețeaua de pe țărm;

| — | o propunere legislativă pentru modernizarea legislației privind siguranța navelor de pasageri; o mai bună punere în aplicare și, după caz, revizuirea celui de-al treilea pachet privind siguranța maritimă în vederea adoptării de măsuri consolidate pentru prevenirea accidentelor pe mare și pentru gestionarea consecințelor acestora; |
| --- | --- |

—

o propunere legislativă pentru modernizarea legislației privind siguranța navelor de pasageri; o mai bună punere în aplicare și, după caz, revizuirea celui de-al treilea pachet privind siguranța maritimă în vederea adoptării de măsuri consolidate pentru prevenirea accidentelor pe mare și pentru gestionarea consecințelor acestora;

| — | o propunere legislativă vizând clarificarea regimului de responsabilitate și compensare în contextul intensificării fenomenului de pierdere a containerelor pe mare, pe baza unui sistem care să permită identificarea proprietarilor acestor containere; |
| --- | --- |

—

o propunere legislativă vizând clarificarea regimului de responsabilitate și compensare în contextul intensificării fenomenului de pierdere a containerelor pe mare, pe baza unui sistem care să permită identificarea proprietarilor acestor containere;

| 67. | solicită, în privința transportului pe căile navigabile interioare:






  — | instituirea unui cadru adecvat pentru optimizarea pieței interne a transportului pe căile navigabile interioare și pentru eliminarea obstacolelor care împiedică utilizarea mai intensivă a acestuia; |
| --- | --- | --- |

67.

solicită, în privința transportului pe căile navigabile interioare:

—

instituirea unui cadru adecvat pentru optimizarea pieței interne a transportului pe căile navigabile interioare și pentru eliminarea obstacolelor care împiedică utilizarea mai intensivă a acestuia;

| — | implementarea integrală a programului de acțiune Naiades II, acordându-se o atenție deosebită infrastructurii, lansării serviciilor de informații fluviale și inovării; o evaluare a programului până în 2017 și, dacă este cazul, adaptarea măsurilor propuse pentru a asigura realizarea obiectivelor programului; |
| --- | --- |

—

implementarea integrală a programului de acțiune Naiades II, acordându-se o atenție deosebită infrastructurii, lansării serviciilor de informații fluviale și inovării; o evaluare a programului până în 2017 și, dacă este cazul, adaptarea măsurilor propuse pentru a asigura realizarea obiectivelor programului;

| — | aprobarea proiectelor finanțate de UE care privesc căile navigabile interioare incluse în rețeaua centrală TEN-T; |
| --- | --- |

—

aprobarea proiectelor finanțate de UE care privesc căile navigabile interioare incluse în rețeaua centrală TEN-T;

| — | modernizarea corespunzătoare și întreținerea pe tot parcursul anului a căilor navigabile interioare care fac parte din coridoarele rețelei centrale TEN-T și eliminarea blocajelor de-a lungul acestora, până în 2025, cu respectarea legislației UE din domeniul mediului, pentru a garanta niveluri adecvate ale serviciilor; |
| --- | --- |

—

modernizarea corespunzătoare și întreținerea pe tot parcursul anului a căilor navigabile interioare care fac parte din coridoarele rețelei centrale TEN-T și eliminarea blocajelor de-a lungul acestora, până în 2025, cu respectarea legislației UE din domeniul mediului, pentru a garanta niveluri adecvate ale serviciilor;

| — | un sprijin sporit din partea Comisiei și a statelor membre pentru promovarea inovării în domeniul transportului pe căile navigabile interioare, în cadrul programului Orizont 2020 și al Mecanismului pentru interconectarea Europei, utilizarea combustibililor alternativi și adaptarea flotei din punct de vedere tehnic și din punctul de vedere al mediului în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

—

un sprijin sporit din partea Comisiei și a statelor membre pentru promovarea inovării în domeniul transportului pe căile navigabile interioare, în cadrul programului Orizont 2020 și al Mecanismului pentru interconectarea Europei, utilizarea combustibililor alternativi și adaptarea flotei din punct de vedere tehnic și din punctul de vedere al mediului în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră;

| — | integrarea transportului pe căile navigabile interioare în transportul și logistica multimodale, precum și în planurile și politicile de mobilitate urbană sustenabilă din orașele europene traversate de căi navigabile și consolidarea rolului porturilor interioare în repartizarea transportului urban de marfă; |
| --- | --- |

—

integrarea transportului pe căile navigabile interioare în transportul și logistica multimodale, precum și în planurile și politicile de mobilitate urbană sustenabilă din orașele europene traversate de căi navigabile și consolidarea rolului porturilor interioare în repartizarea transportului urban de marfă;

| — | o revizuire rapidă a Directivei 2005/44/CE privind serviciile de informații fluviale (RIS) armonizate, care să asigure punerea completă în funcțiune a RIS până în 2020 și conectarea la alte sisteme de transport inteligente cooperative; |
| --- | --- |

—

o revizuire rapidă a Directivei 2005/44/CE privind serviciile de informații fluviale (RIS) armonizate, care să asigure punerea completă în funcțiune a RIS până în 2020 și conectarea la alte sisteme de transport inteligente cooperative;

| — | convergența, după caz, a sistemelor de administrare și reglementare de pe râurile Rin și Dunăre, pentru dezvoltarea unui sistem de transport eficient, multimodal și sustenabil pe principalele căi navigabile interioare ale Europei; |
| --- | --- |

—

convergența, după caz, a sistemelor de administrare și reglementare de pe râurile Rin și Dunăre, pentru dezvoltarea unui sistem de transport eficient, multimodal și sustenabil pe principalele căi navigabile interioare ale Europei;

| — | implicarea Comisiei în alocarea fondurilor UE și în coordonarea punerii în aplicare a proiectelor incluse în Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării; |
| --- | --- |

—

implicarea Comisiei în alocarea fondurilor UE și în coordonarea punerii în aplicare a proiectelor incluse în Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării;

| — | o propunere legislativă privind recunoașterea și modernizarea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și o analiză a măsurilor prin care poate fi atras un număr mai mare de tineri către acest sector; |
| --- | --- |

—

o propunere legislativă privind recunoașterea și modernizarea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și o analiză a măsurilor prin care poate fi atras un număr mai mare de tineri către acest sector;

o

o o

| 68. | invită Comisia să țină seama de propunerile incluse în prezenta rezoluție în cadrul evaluării intermediare a Cărții albe și al inițiativelor viitoare din domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

68.

invită Comisia să țină seama de propunerile incluse în prezenta rezoluție în cadrul evaluării intermediare a Cărții albe și al inițiativelor viitoare din domeniul transporturilor;

| 69. | îndeamnă Comisia să monitorizeze progresele realizate în vederea atingerii obiectivelor Cărții albe și să raporteze o dată la cinci ani cu privire la punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

69.

îndeamnă Comisia să monitorizeze progresele realizate în vederea atingerii obiectivelor Cărții albe și să raporteze o dată la cinci ani cu privire la punerea sa în aplicare;

| 70. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

70.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 72.

(2)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 13.

(3)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 556.

(4)  JO C 43 E, 19.2.2004, p. 250.

(5)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 54.

(6)  Astfel cum este definită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive.

(7)  Siguranța rutieră în Uniunea Europeană, Comisia Europeană, martie 2015.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0094.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/173

---

P8_TA(2015)0311

Carierele femeilor în mediul academic și științific

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la carierele femeilor în mediul științific și universitar și „plafoanele de sticlă” întâlnite (2014/2251(INI))

(2017/C 316/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 19 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 19 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW),

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2010 intitulată „Un angajament consolidat în favoarea egalității între femei și bărbați: o cartă a femeilor” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2010 intitulată „Un angajament consolidat în favoarea egalității între femei și bărbați: o cartă a femeilor” (COM(2010)0078),

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliu la 7 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliu la 7 martie 2011,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2014, intitulată „Spațiul european de cercetare – Raport intermediar de activitate 2014” (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2014, intitulată „Spațiul european de cercetare – Raport intermediar de activitate 2014” (COM(2014)0575),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 februarie 1999 intitulată „Femeile și știința: mobilizarea femeilor pentru a îmbogăți cercetarea europeană” (COM(1999)0076), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 februarie 1999 intitulată „Femeile și știința: mobilizarea femeilor pentru a îmbogăți cercetarea europeană” (COM(1999)0076),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 iulie 2012, intitulată „Un parteneriat consolidat al Spațiului european de cercetare pentru excelență și creștere” (COM(2012)0392), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 iulie 2012, intitulată „Un parteneriat consolidat al Spațiului european de cercetare pentru excelență și creștere” (COM(2012)0392),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 3 septembrie 2014 intitulat „Politici vizând egalitatea de gen în cercetarea publică”, care are la bază un studiu al membrilor Grupului Helsinki (grupul consultativ al Comisiei pe probleme de gen, cercetare și inovare), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 3 septembrie 2014 intitulat „Politici vizând egalitatea de gen în cercetarea publică”, care are la bază un studiu al membrilor Grupului Helsinki (grupul consultativ al Comisiei pe probleme de gen, cercetare și inovare),

| — | având în vedere studiul She Figures 2012- Gender in Research and Innovation Statistics and Indicators (Cifre despre femei – Genul în statistici și indicatori din domeniul cercetării și inovării), publicat de Comisie în 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul She Figures 2012- Gender in Research and Innovation Statistics and Indicators (Cifre despre femei – Genul în statistici și indicatori din domeniul cercetării și inovării), publicat de Comisie în 2013,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 5 decembrie 2014 privind Spațiul european de cercetare – Raport intermediar de activitate 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 5 decembrie 2014 privind Spațiul european de cercetare – Raport intermediar de activitate 2014,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 29 mai 2015 privind Foaia de parcurs a Spațiului european de cercetare pentru 2015-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 29 mai 2015 privind Foaia de parcurs a Spațiului european de cercetare pentru 2015-2020,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (2),

| — | având în vedere articolul 40 din Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 40 din Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor,

| — | având în vedere poziția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare – Orizont 2020 (2014-2020) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare – Orizont 2020 (2014-2020) (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2008 privind femeile și știința (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2008 privind femeile și știința (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2000 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Femeile și știința – mobilizarea femeilor pentru a îmbogăți cercetarea europeană” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2000 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Femeile și știința – mobilizarea femeilor pentru a îmbogăți cercetarea europeană” (5),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0235/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0235/2015),

| A. | întrucât egalitatea de gen este un principiu fundamental al Uniunii Europene, consacrat în Tratatul privind Uniunea Europeană și unul dintre obiectivele și sarcinile sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea de gen este un principiu fundamental al Uniunii Europene, consacrat în Tratatul privind Uniunea Europeană și unul dintre obiectivele și sarcinile sale;

| B. | întrucât egalitatea de gen este o condiție necesară pentru ca femeile și fetele să beneficieze pe deplin de drepturile omului și este esențială pentru capacitarea lor și realizarea unei societăți sustenabile și incluzive; întrucât utilizarea insuficientă a capitalului uman reduce posibilele avantaje pentru întreprinderile care au activități legate de cercetare și inovare și pentru dezvoltarea economică generală, având, de asemenea, consecințe sociale devastatoare; |
| --- | --- |

B.

întrucât egalitatea de gen este o condiție necesară pentru ca femeile și fetele să beneficieze pe deplin de drepturile omului și este esențială pentru capacitarea lor și realizarea unei societăți sustenabile și incluzive; întrucât utilizarea insuficientă a capitalului uman reduce posibilele avantaje pentru întreprinderile care au activități legate de cercetare și inovare și pentru dezvoltarea economică generală, având, de asemenea, consecințe sociale devastatoare;

| C. | întrucât este extrem de important să se asigure că femeile și bărbații sunt parteneri egali, au aceleași drepturi și responsabilități și aceleași oportunități de muncă, iar contribuția lor în cadrul societății este apreciată și respectată în egală măsură; |
| --- | --- |

C.

întrucât este extrem de important să se asigure că femeile și bărbații sunt parteneri egali, au aceleași drepturi și responsabilități și aceleași oportunități de muncă, iar contribuția lor în cadrul societății este apreciată și respectată în egală măsură;

| D. | întrucât, conform statisticilor și anchetelor sociologice disponibile, femeile sunt subreprezentate în majoritatea posturilor din știință, inginerie și management și la nivelurile ierarhice superioare, chiar și în sectoarele în care sunt majoritare, cum ar fi educația; întrucât femeile sunt extrem de subreprezentate în sectoarele educaționale și în carierele din domeniile STIM, reprezentând doar 24 % din profesioniștii din știință și inginerie; întrucât reprezentarea femeilor variază și depinde de specializările din STIM, de exemplu, specializarea în domeniul chimiei se confruntă cu o problemă de păstrare a angajaților, în timp ce ingineria și fizica se confruntă cu o problemă de recrutare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform statisticilor și anchetelor sociologice disponibile, femeile sunt subreprezentate în majoritatea posturilor din știință, inginerie și management și la nivelurile ierarhice superioare, chiar și în sectoarele în care sunt majoritare, cum ar fi educația; întrucât femeile sunt extrem de subreprezentate în sectoarele educaționale și în carierele din domeniile STIM, reprezentând doar 24 % din profesioniștii din știință și inginerie; întrucât reprezentarea femeilor variază și depinde de specializările din STIM, de exemplu, specializarea în domeniul chimiei se confruntă cu o problemă de păstrare a angajaților, în timp ce ingineria și fizica se confruntă cu o problemă de recrutare;

| E. | întrucât știința joacă un rol fundamental în economia europeană și are nevoie de un număr în constantă creștere de profesioniști capabili, printre altele, de activități de cercetare revoluționare, acestea fiind indispensabile pentru creșterea productivității și a competitivității, iar existența unui număr suficient de persoane competente în domeniile STIM este o condiție necesară pentru implementarea Agendei europene pentru creștere și locuri de muncă și pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; întrucât se așteaptă ca cererea de profesioniști STIM să crească până în 2025, iar ultimele statistici relevă o îmbătrânire a sectorului de cercetare; întrucât interacțiunea pozitivă dintre domeniile STIM și cele artistice și umaniste (STIAM) deține un enorm potențial economic, social și cultural, iar femeile din cercetare și inovare sunt bine plasate pentru a face legături între STIM și STIAM; întrucât cercetătoarele sunt o resursă valoroasă pentru Uniunea Europeană, care are nevoie de toate resursele disponibile pentru a se redresa definitiv în urma crizei economice și financiare și pentru a putea face față schimbărilor din întreaga societate; întrucât este necesar să se promoveze și faciliteze dezvoltarea carierelor femeilor și o mai mare prezență a tinerilor, mai ales a studentelor și femeilor din mediul academic, în domeniile STIM; |
| --- | --- |

E.

întrucât știința joacă un rol fundamental în economia europeană și are nevoie de un număr în constantă creștere de profesioniști capabili, printre altele, de activități de cercetare revoluționare, acestea fiind indispensabile pentru creșterea productivității și a competitivității, iar existența unui număr suficient de persoane competente în domeniile STIM este o condiție necesară pentru implementarea Agendei europene pentru creștere și locuri de muncă și pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; întrucât se așteaptă ca cererea de profesioniști STIM să crească până în 2025, iar ultimele statistici relevă o îmbătrânire a sectorului de cercetare; întrucât interacțiunea pozitivă dintre domeniile STIM și cele artistice și umaniste (STIAM) deține un enorm potențial economic, social și cultural, iar femeile din cercetare și inovare sunt bine plasate pentru a face legături între STIM și STIAM; întrucât cercetătoarele sunt o resursă valoroasă pentru Uniunea Europeană, care are nevoie de toate resursele disponibile pentru a se redresa definitiv în urma crizei economice și financiare și pentru a putea face față schimbărilor din întreaga societate; întrucât este necesar să se promoveze și faciliteze dezvoltarea carierelor femeilor și o mai mare prezență a tinerilor, mai ales a studentelor și femeilor din mediul academic, în domeniile STIM;

| F. | întrucât au existat unele evoluții pozitive pentru cercetătoare și participarea lor a crescut mai rapid decât cea a bărbaților în ultimii ani, dar numărul cercetătoarelor este încă semnificativ mai mic decât al cercetătorilor, cel mai mare decalaj fiind în sectorul întreprinderilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât au existat unele evoluții pozitive pentru cercetătoare și participarea lor a crescut mai rapid decât cea a bărbaților în ultimii ani, dar numărul cercetătoarelor este încă semnificativ mai mic decât al cercetătorilor, cel mai mare decalaj fiind în sectorul întreprinderilor;

| G. | întrucât carierele academice ale femeilor sunt în continuare marcate semnificativ de o puternică segregare verticală, numai un procent foarte mic de femei ocupând cele mai înalte poziții academice; întrucât, conform studiului She Figures din 2012, femeile reprezintă doar 10 % din rectorii universitari; |
| --- | --- |

G.

întrucât carierele academice ale femeilor sunt în continuare marcate semnificativ de o puternică segregare verticală, numai un procent foarte mic de femei ocupând cele mai înalte poziții academice; întrucât, conform studiului She Figures din 2012, femeile reprezintă doar 10 % din rectorii universitari;

| H. | întrucât puține state membre par să dispună de prevederi referitoare la egalitatea de gen în cadrul lor juridic din domeniul cercetării și se acordă puțină atenție integrării dimensiunii de gen în programele de cercetare naționale; |
| --- | --- |

H.

întrucât puține state membre par să dispună de prevederi referitoare la egalitatea de gen în cadrul lor juridic din domeniul cercetării și se acordă puțină atenție integrării dimensiunii de gen în programele de cercetare naționale;

| I. | întrucât femeile încă întâmpină obstacole în înființarea propriei afaceri datorită prejudecăților și stereotipurilor persistente; întrucât trebuie promovat și sprijinit un mai puternic spirit antreprenorial în rândul femeilor și trebuie creat un mediu în care femeile antreprenoare și întreprinderile familiale să poată prospera și în care inițiativa este recompensată prin adoptarea măsurilor necesare pe baza schimbului de bune practici și prin acordarea unei atenții deosebite pentru mame; |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile încă întâmpină obstacole în înființarea propriei afaceri datorită prejudecăților și stereotipurilor persistente; întrucât trebuie promovat și sprijinit un mai puternic spirit antreprenorial în rândul femeilor și trebuie creat un mediu în care femeile antreprenoare și întreprinderile familiale să poată prospera și în care inițiativa este recompensată prin adoptarea măsurilor necesare pe baza schimbului de bune practici și prin acordarea unei atenții deosebite pentru mame;

| J. | întrucât motivele pentru această situație sunt numeroase și complexe, inclusiv stereotipuri negative, prejudecăți și atitudini părtinitoare, conștiente sau nu; |
| --- | --- |

J.

întrucât motivele pentru această situație sunt numeroase și complexe, inclusiv stereotipuri negative, prejudecăți și atitudini părtinitoare, conștiente sau nu;

| K. | întrucât statisticile arată în mod constant că fetele devin mai puțin interesate de materiile din școli din domeniile STIM și e puțin probabil ca ele să urmeze o specializare în domeniul științific în învățământul superior; întrucât nu există o singură explicație pentru nivelul scăzut al femeilor în STIM, printre motive numărându-se: o necunoaștere de către profesorii din școli a carierelor în domeniile STIM, o lipsă a modelelor feminine, un număr mare de contracte precare pe termen scurt, prejudecăți inconștiente la interviurile de angajare, faptul că femeile sunt mai puțin înclinate să candideze pentru posturile de conducere în comparație cu bărbații și tendința de a direcționa femeile spre învățământ și tutorat, mai degrabă decât spre de cercetare și mediul academic; |
| --- | --- |

K.

întrucât statisticile arată în mod constant că fetele devin mai puțin interesate de materiile din școli din domeniile STIM și e puțin probabil ca ele să urmeze o specializare în domeniul științific în învățământul superior; întrucât nu există o singură explicație pentru nivelul scăzut al femeilor în STIM, printre motive numărându-se: o necunoaștere de către profesorii din școli a carierelor în domeniile STIM, o lipsă a modelelor feminine, un număr mare de contracte precare pe termen scurt, prejudecăți inconștiente la interviurile de angajare, faptul că femeile sunt mai puțin înclinate să candideze pentru posturile de conducere în comparație cu bărbații și tendința de a direcționa femeile spre învățământ și tutorat, mai degrabă decât spre de cercetare și mediul academic;

| L. | întrucât femeile care lucrează în cercetare, ca și în toate celelalte domenii, sunt obligate să își asume o parte mai mare a obligațiilor de creștere a copiilor sau de familie decât colegii lor bărbați și, prin urmare, toate măsurile propuse trebuie să ia în considerare posibilitatea pentru femei de echilibra viața profesională și cea de familie, astfel încât să includă bărbații în aceste sfere; |
| --- | --- |

L.

întrucât femeile care lucrează în cercetare, ca și în toate celelalte domenii, sunt obligate să își asume o parte mai mare a obligațiilor de creștere a copiilor sau de familie decât colegii lor bărbați și, prin urmare, toate măsurile propuse trebuie să ia în considerare posibilitatea pentru femei de echilibra viața profesională și cea de familie, astfel încât să includă bărbații în aceste sfere;

| M. | întrucât, în pofida eforturilor existente de a promova egalitatea de gen și șansele egale, femeile încă se confruntă cu un acces inegal la posturile de cercetare, finanțare, publicare și la premii academice, fiind totodată afectate de criterii rigide de promovare și recunoaștere și de lipsa finanțărilor și a unor politici adecvate de sprijin, iar perspectivele tinerelor femei de știință sunt deosebit de sumbre; întrucât toți acești factori contribuie la „exodul creierelor”, situație ce impune măsuri mai degrabă radicale decât simple; întrucât, în plus, cooperarea la nivel colectiv este de o importanță majoră și ar trebui realizată și stimulată atât la nivel personal, cât și în cadrul societății; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în pofida eforturilor existente de a promova egalitatea de gen și șansele egale, femeile încă se confruntă cu un acces inegal la posturile de cercetare, finanțare, publicare și la premii academice, fiind totodată afectate de criterii rigide de promovare și recunoaștere și de lipsa finanțărilor și a unor politici adecvate de sprijin, iar perspectivele tinerelor femei de știință sunt deosebit de sumbre; întrucât toți acești factori contribuie la „exodul creierelor”, situație ce impune măsuri mai degrabă radicale decât simple; întrucât, în plus, cooperarea la nivel colectiv este de o importanță majoră și ar trebui realizată și stimulată atât la nivel personal, cât și în cadrul societății;

| N. | întrucât poziția de facto inferioară a femeilor în domeniul științific, în societate, fără ca acest lucru să fie neapărat justificat de vreun criteriu obiectiv, precum și relațiile de gen și stereotipurile de gen trebuie să fie revizuite și revalorizate; întrucât, dacă li se oferă femeilor perspective de carieră mai ample și dacă se modifică modelele educaționale, aceste elemente ar putea avea o contribuție substanțială la eliminarea diferențelor de remunerare între femei și bărbați, de exemplu prin creșterea numărului de femei în domenii ca științele și ingineria; |
| --- | --- |

N.

întrucât poziția de facto inferioară a femeilor în domeniul științific, în societate, fără ca acest lucru să fie neapărat justificat de vreun criteriu obiectiv, precum și relațiile de gen și stereotipurile de gen trebuie să fie revizuite și revalorizate; întrucât, dacă li se oferă femeilor perspective de carieră mai ample și dacă se modifică modelele educaționale, aceste elemente ar putea avea o contribuție substanțială la eliminarea diferențelor de remunerare între femei și bărbați, de exemplu prin creșterea numărului de femei în domenii ca științele și ingineria;

| O. | întrucât Comisia s-a angajat deja să asigure o reprezentare de 40 % a sexului subreprezentat în componența tuturor grupurilor sale de experți, a atelierelor și comitetelor și, în special, să aplice această cotă în programul specific Orizont 2020; |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia s-a angajat deja să asigure o reprezentare de 40 % a sexului subreprezentat în componența tuturor grupurilor sale de experți, a atelierelor și comitetelor și, în special, să aplice această cotă în programul specific Orizont 2020;

| P. | întrucât cele mai recente concluzii ale Consiliului privind consolidarea resurselor umane în știință și tehnologie în Spațiul European de Cercetare au recunoscut importanța promovării egalității de gen în cercetare și includerea femeilor în posturi de răspundere, acest lucru întâmplându-se începând cu 2005, dar întrucât Consiliul nu a făcut nicio altă declarație în această privință; |
| --- | --- |

P.

întrucât cele mai recente concluzii ale Consiliului privind consolidarea resurselor umane în știință și tehnologie în Spațiul European de Cercetare au recunoscut importanța promovării egalității de gen în cercetare și includerea femeilor în posturi de răspundere, acest lucru întâmplându-se începând cu 2005, dar întrucât Consiliul nu a făcut nicio altă declarație în această privință;

| Q. | întrucât, în Foaia de parcurs a Spațiului european de cercetare pentru 2015-2020, se solicită Comisiei și statelor membre să înceapă transpunerea efectivă a legislației naționale privind egalitatea în acțiuni practice, pentru a rezolva dezechilibrele de gen din instituțiile de cercetare și de la nivelul organismelor decizionale și a integra mai bine dimensiunea de gen în politici, programe și proiecte de cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în Foaia de parcurs a Spațiului european de cercetare pentru 2015-2020, se solicită Comisiei și statelor membre să înceapă transpunerea efectivă a legislației naționale privind egalitatea în acțiuni practice, pentru a rezolva dezechilibrele de gen din instituțiile de cercetare și de la nivelul organismelor decizionale și a integra mai bine dimensiunea de gen în politici, programe și proiecte de cercetare și dezvoltare;

| R. | întrucât Convenția de la Istanbul cuprinde un angajament de a trata cauzele profunde ale violenței și de a promova o mai mare egalitate între femei și bărbați, prin schimbarea atitudinilor și eliminarea stereotipurilor nu numai la nivel individual, ci și la nivelul instituțiilor de învățământ superior, precum și în universități și în campusurile universitare, care nu sunt imune la violența de gen, astfel încât femeile să nu mai fie amenințate de violență și de teama pe care aceasta o generează, care de multe ori le împiedică să participe plenar la viața academică și socială: |
| --- | --- |

R.

întrucât Convenția de la Istanbul cuprinde un angajament de a trata cauzele profunde ale violenței și de a promova o mai mare egalitate între femei și bărbați, prin schimbarea atitudinilor și eliminarea stereotipurilor nu numai la nivel individual, ci și la nivelul instituțiilor de învățământ superior, precum și în universități și în campusurile universitare, care nu sunt imune la violența de gen, astfel încât femeile să nu mai fie amenințate de violență și de teama pe care aceasta o generează, care de multe ori le împiedică să participe plenar la viața academică și socială:

| S. | întrucât Institutul European pentru Egalitatea de Gen poate juca un rol fundamental în monitorizarea evoluției diferenței de remunerare dintre femei și bărbați în domeniul științei și cercetării, analizând cauzele acesteia și evaluând impactul legislației; |
| --- | --- |

S.

întrucât Institutul European pentru Egalitatea de Gen poate juca un rol fundamental în monitorizarea evoluției diferenței de remunerare dintre femei și bărbați în domeniul științei și cercetării, analizând cauzele acesteia și evaluând impactul legislației;

Egalitatea de gen în pozițiile academice

| 1. | constată că, în pofida schimbărilor pozitive din ultimii ani, egalitatea de gen nu s-a realizat încă în mediul științific și academic, situația variind în funcție de statele membre, domeniile de cercetare și gradul academic; subliniază prezența surprinzător de scăzută a femeilor în cele mai înalte poziții academice și decizionale din institutele științifice și în universități, ceea ce indică existența unui plafon de sticlă, adică a unor bariere invizibile bazate pe prejudecăți, care împiedică femeile să acceadă la posturi de răspundere; |
| --- | --- |

1.

constată că, în pofida schimbărilor pozitive din ultimii ani, egalitatea de gen nu s-a realizat încă în mediul științific și academic, situația variind în funcție de statele membre, domeniile de cercetare și gradul academic; subliniază prezența surprinzător de scăzută a femeilor în cele mai înalte poziții academice și decizionale din institutele științifice și în universități, ceea ce indică existența unui plafon de sticlă, adică a unor bariere invizibile bazate pe prejudecăți, care împiedică femeile să acceadă la posturi de răspundere;

| 2. | deplânge faptul că există dovezi de segregare de gen în conducerile din universitățile și școlile din Europa și în alte economii avansate, segregare orizontală, dar și verticală, și că, deși 59 % din absolvenții de studii superioare din UE-28 sunt femei, ele reprezintă doar 18 % din numărul profesorilor universitari plini; |
| --- | --- |

2.

deplânge faptul că există dovezi de segregare de gen în conducerile din universitățile și școlile din Europa și în alte economii avansate, segregare orizontală, dar și verticală, și că, deși 59 % din absolvenții de studii superioare din UE-28 sunt femei, ele reprezintă doar 18 % din numărul profesorilor universitari plini;

| 3. | reiterează că egalitatea de gen este unul dintre principiile pe care se întemeiază UE și trebuie respectată și în mediul științific și academic din UE; subliniază că trebuie eliminate toate formele de discriminare directă sau indirectă a femeilor; |
| --- | --- |

3.

reiterează că egalitatea de gen este unul dintre principiile pe care se întemeiază UE și trebuie respectată și în mediul științific și academic din UE; subliniază că trebuie eliminate toate formele de discriminare directă sau indirectă a femeilor;

| 4. | remarcă faptul că lipsa femeilor din domeniul științific și cercetare a dus la o perspectivă androcentrică în C&D și că mai ales: a) manechinele folosite în testările de automobile sunt manechine de bărbați; b) cercetarea în domeniul medical este efectuată de obicei pe subiecți bărbați; c) calcularea dozelor de radiație se bazează pe rata de absorbție a unui bărbat de vârstă mijlocie; și d) în majoritatea manualelor de anatomie, imaginile reprezintă corpul unui bărbat; |
| --- | --- |

4.

remarcă faptul că lipsa femeilor din domeniul științific și cercetare a dus la o perspectivă androcentrică în C&D și că mai ales: a) manechinele folosite în testările de automobile sunt manechine de bărbați; b) cercetarea în domeniul medical este efectuată de obicei pe subiecți bărbați; c) calcularea dozelor de radiație se bazează pe rata de absorbție a unui bărbat de vârstă mijlocie; și d) în majoritatea manualelor de anatomie, imaginile reprezintă corpul unui bărbat;

| 5. | regretă că femeile în continuare nu au un acces egal la posturile de cercetare, la finanțare și la publicare și că există încă o diferență de remunerare între femei și bărbați în mediul științific și academic, în pofida prevederilor legale privind egalitatea de tratament și nediscriminarea pe piața forței de muncă, inclusiv prevederi privind plata egală, în vigoare în UE și în statele membre; |
| --- | --- |

5.

regretă că femeile în continuare nu au un acces egal la posturile de cercetare, la finanțare și la publicare și că există încă o diferență de remunerare între femei și bărbați în mediul științific și academic, în pofida prevederilor legale privind egalitatea de tratament și nediscriminarea pe piața forței de muncă, inclusiv prevederi privind plata egală, în vigoare în UE și în statele membre;

Măsuri pozitive

| 6. | îndeamnă Comisia și statele membre să analizeze prevederile legale existente pentru a le implementa în mod corespunzător și, dacă este necesar, să le revizuiască pentru a asigura respectarea egalității de tratament între femei și bărbați; îndeamnă Comisia și statele membre să asigure conformitatea cu principiul nediscriminării – considerat în Tratatul de la Lisabona drept obiectiv al Uniunii Europene – în toate tipurile de contracte de muncă sau de finanțare, precum și dreptul legal la remunerare egală pentru muncă egală, pentru toate componentele remunerației acordate bărbaților și femeilor, inclusiv pentru granturi și burse, prin asigurarea, de exemplu, a transparenței salariilor; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia și statele membre să analizeze prevederile legale existente pentru a le implementa în mod corespunzător și, dacă este necesar, să le revizuiască pentru a asigura respectarea egalității de tratament între femei și bărbați; îndeamnă Comisia și statele membre să asigure conformitatea cu principiul nediscriminării – considerat în Tratatul de la Lisabona drept obiectiv al Uniunii Europene – în toate tipurile de contracte de muncă sau de finanțare, precum și dreptul legal la remunerare egală pentru muncă egală, pentru toate componentele remunerației acordate bărbaților și femeilor, inclusiv pentru granturi și burse, prin asigurarea, de exemplu, a transparenței salariilor;

| 7. | constată că, pe lângă aplicarea dispozițiilor legale, pentru a realiza egalitatea de gen trebuie îndepărtate barierele culturale și instituționale ce generează discriminarea directă sau indirectă a femeilor în carierele științifice și în procesul decizional; consideră că aceste forme de discriminare, prejudecăți negative și stereotipuri conștiente sau inconștiente au la bază atitudini și standarde care sunt reproduse continuu și că schimbările instituționale pot contribui la eliminarea acestora; invită Comisia să introducă și să sprijine campanii de sensibilizare și programe și inițiative pentru a reduce aceste bariere, atât în mediul academic, cât și în societate în general; |
| --- | --- |

7.

constată că, pe lângă aplicarea dispozițiilor legale, pentru a realiza egalitatea de gen trebuie îndepărtate barierele culturale și instituționale ce generează discriminarea directă sau indirectă a femeilor în carierele științifice și în procesul decizional; consideră că aceste forme de discriminare, prejudecăți negative și stereotipuri conștiente sau inconștiente au la bază atitudini și standarde care sunt reproduse continuu și că schimbările instituționale pot contribui la eliminarea acestora; invită Comisia să introducă și să sprijine campanii de sensibilizare și programe și inițiative pentru a reduce aceste bariere, atât în mediul academic, cât și în societate în general;

| 8. | critică din nou faptul că femeile sunt încă remunerate mai puțin decât bărbații pentru aceeași muncă și în domeniul cercetării și al științei, ca urmare a reprezentării lor inegale; |
| --- | --- |

8.

critică din nou faptul că femeile sunt încă remunerate mai puțin decât bărbații pentru aceeași muncă și în domeniul cercetării și al științei, ca urmare a reprezentării lor inegale;

| 9. | solicită Comisiei și statelor membre să includă sprijinirea și promovarea rețelelor de sprijin reciproc și partajarea celor mai bune practici pe întreg teritoriul Europei și în afara lui; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei și statelor membre să includă sprijinirea și promovarea rețelelor de sprijin reciproc și partajarea celor mai bune practici pe întreg teritoriul Europei și în afara lui;

| 10. | subliniază faptul că campaniile de sensibilizare ar trebui să vizeze atât bărbații cât și femeile, deoarece aceștia (conștient sau inconștient) reproduc stereotipurile de gen care pot duce la internalizarea barierelor culturale și instituționale în evoluția carierei femeilor în domeniul științific; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că campaniile de sensibilizare ar trebui să vizeze atât bărbații cât și femeile, deoarece aceștia (conștient sau inconștient) reproduc stereotipurile de gen care pot duce la internalizarea barierelor culturale și instituționale în evoluția carierei femeilor în domeniul științific;

| 11. | îndeamnă Comisia să aibă ca punct de plecare programele și inițiativele existente și să intensifice campaniile pozitive ce vizează fetele și femeile, încurajându-le să opteze pentru cariere în mediul academic și în cercetare în toate domeniile științifice, cu un accent special pe inginerie și sectorul tehnologic, unde, deși s-au înregistrat recent evoluții pozitive, participarea femeilor rămâne sub medie; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Comisia să aibă ca punct de plecare programele și inițiativele existente și să intensifice campaniile pozitive ce vizează fetele și femeile, încurajându-le să opteze pentru cariere în mediul academic și în cercetare în toate domeniile științifice, cu un accent special pe inginerie și sectorul tehnologic, unde, deși s-au înregistrat recent evoluții pozitive, participarea femeilor rămâne sub medie;

| 12. | solicită Comisiei și statelor membre să promoveze programe educaționale care să încurajeze sinergiile și legăturile pozitive dintre domeniile STIM, arte și disciplinele umaniste, precum și să promoveze o perspectivă de gen, facilitând rolul pe care femeile îl pot juca în realizarea acestor legături; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei și statelor membre să promoveze programe educaționale care să încurajeze sinergiile și legăturile pozitive dintre domeniile STIM, arte și disciplinele umaniste, precum și să promoveze o perspectivă de gen, facilitând rolul pe care femeile îl pot juca în realizarea acestor legături;

| 13. | invită Comisia și statele membre să promoveze modele pozitive de femei, la toate nivelurile de învățământ, începând cu învățământul obligatoriu și până la cel superior, postuniversitar, precum și în învățământul informal și în organizațiile de tineret; recunoaște că promovarea unor modele feminine pozitive include adoptarea de măsuri pentru a sublinia realizările istorice și contemporane ale femeilor în domeniul științei, tehnologiei, al antreprenoriatului, precum și în pozițiile decizionale; remarcă faptul că astfel de măsuri pot include activități specifice legate de Ziua internațională a femeilor, săptămânile științei și utilizarea celor mai bune practici din statele membre și din alte țări; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia și statele membre să promoveze modele pozitive de femei, la toate nivelurile de învățământ, începând cu învățământul obligatoriu și până la cel superior, postuniversitar, precum și în învățământul informal și în organizațiile de tineret; recunoaște că promovarea unor modele feminine pozitive include adoptarea de măsuri pentru a sublinia realizările istorice și contemporane ale femeilor în domeniul științei, tehnologiei, al antreprenoriatului, precum și în pozițiile decizionale; remarcă faptul că astfel de măsuri pot include activități specifice legate de Ziua internațională a femeilor, săptămânile științei și utilizarea celor mai bune practici din statele membre și din alte țări;

| 14. | invită Comisia, statele membre și actorii relevanți să consolideze inițiativele și programele care încurajează femeile să-și continue cariera științifică sau academică, cum ar fi programele de tutorat și de creare a unor rețele care sprijină femeile din mediul științific – în special tinerele – care participă la programele de cercetare și la cererile de finanțare, precum și cele care sprijină carierele individuale ale cercetătoarelor și avansarea lor în carieră până la cele mai înalte poziții; consideră că femeile ar trebui, de asemenea, încurajate să-și depună candidatura pentru pozițiile decizionale, iar concomitent trebuie luate măsuri pentru a combate orice fel de bariere care îngreunează sau fac imposibilă candidaturile lor; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia, statele membre și actorii relevanți să consolideze inițiativele și programele care încurajează femeile să-și continue cariera științifică sau academică, cum ar fi programele de tutorat și de creare a unor rețele care sprijină femeile din mediul științific – în special tinerele – care participă la programele de cercetare și la cererile de finanțare, precum și cele care sprijină carierele individuale ale cercetătoarelor și avansarea lor în carieră până la cele mai înalte poziții; consideră că femeile ar trebui, de asemenea, încurajate să-și depună candidatura pentru pozițiile decizionale, iar concomitent trebuie luate măsuri pentru a combate orice fel de bariere care îngreunează sau fac imposibilă candidaturile lor;

| 15. | îndeamnă Comisia și statele membre ca, în momentul proiectării oricărei strategii vizând egalitatea de gen în învățământul superior, să acorde o atenție specială femeilor care se confruntă cu discriminări multiple, precum femeile LGBTI, femeile cu dizabilități, femeile care provin din mediul minorităților sau migranților, femeilor refugiate sau femeile care au în îngrijire persoane dependente; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă Comisia și statele membre ca, în momentul proiectării oricărei strategii vizând egalitatea de gen în învățământul superior, să acorde o atenție specială femeilor care se confruntă cu discriminări multiple, precum femeile LGBTI, femeile cu dizabilități, femeile care provin din mediul minorităților sau migranților, femeilor refugiate sau femeile care au în îngrijire persoane dependente;

| 16. | îndeamnă statele membre să elaboreze programe și metode eficiente și atractive de predare a disciplinelor STIM, care să atragă fetele spre științe, precum și să recunoască și să investească în profesori ca motoare ale schimbărilor culturale, cu potențialul lor de a impulsiona participarea continuă a fetelor la disciplinele științifice la școală; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă statele membre să elaboreze programe și metode eficiente și atractive de predare a disciplinelor STIM, care să atragă fetele spre științe, precum și să recunoască și să investească în profesori ca motoare ale schimbărilor culturale, cu potențialul lor de a impulsiona participarea continuă a fetelor la disciplinele științifice la școală;

| 17. | îndeamnă statele membre să recunoască potențialul consilierii profesionale de calitate și al formării pentru a încuraja fetele să continue studierea în facultate a disciplinelor STIM; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă statele membre să recunoască potențialul consilierii profesionale de calitate și al formării pentru a încuraja fetele să continue studierea în facultate a disciplinelor STIM;

Echilibrul între viața profesională și cea de familie

| 18. | subliniază că necesitatea de a reconcilia cât mai bine obligațiile profesionale și familiale reprezintă adesea un obstacol major, care afectează în mod particular evoluția femeilor în cariera științifică sau academică și reprezintă una dintre cele mai importante cauze ale renunțării la aceste cariere; |
| --- | --- |

18.

subliniază că necesitatea de a reconcilia cât mai bine obligațiile profesionale și familiale reprezintă adesea un obstacol major, care afectează în mod particular evoluția femeilor în cariera științifică sau academică și reprezintă una dintre cele mai importante cauze ale renunțării la aceste cariere;

| 19. | solicită o mai mare flexibilitate în ceea ce privește condițiile de muncă, atât pentru femeile, cât și pentru bărbații din cercetare, permițându-le să-și concilieze viața profesională cu cea de familie, precum și eliminarea diferențelor de gen în remunerarea cercetătorilor în vederea egalității de gen; |
| --- | --- |

19.

solicită o mai mare flexibilitate în ceea ce privește condițiile de muncă, atât pentru femeile, cât și pentru bărbații din cercetare, permițându-le să-și concilieze viața profesională cu cea de familie, precum și eliminarea diferențelor de gen în remunerarea cercetătorilor în vederea egalității de gen;

| 20. | invită Comisia, statele membre, organizațiile de finanțare a cercetării și alte părți interesate să conceapă programe care încurajează activ femeile să-și continue cariera după concediul de maternitate sau de creștere a copilului și să ofere finanțare pentru programele de reinserție, care ar trebui ajustate nevoilor fiecărei instituții și ar trebui să cuprindă formarea necesară pentru a ține pasul cu dezvoltarea științifică, permițând totodată o mai mare flexibilitate în ceea ce privește rezultatele științifice după nașterea sau adopția unui copil și oferind servicii adecvate de îngrijire a copiilor, încurajând integrarea bărbaților în viața de familie; aceste măsuri ar trebui, de asemenea, aplicate și cercetătorilor care au contracte individuale și personalului din proiectele de cercetare cu finanțare externă; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia, statele membre, organizațiile de finanțare a cercetării și alte părți interesate să conceapă programe care încurajează activ femeile să-și continue cariera după concediul de maternitate sau de creștere a copilului și să ofere finanțare pentru programele de reinserție, care ar trebui ajustate nevoilor fiecărei instituții și ar trebui să cuprindă formarea necesară pentru a ține pasul cu dezvoltarea științifică, permițând totodată o mai mare flexibilitate în ceea ce privește rezultatele științifice după nașterea sau adopția unui copil și oferind servicii adecvate de îngrijire a copiilor, încurajând integrarea bărbaților în viața de familie; aceste măsuri ar trebui, de asemenea, aplicate și cercetătorilor care au contracte individuale și personalului din proiectele de cercetare cu finanțare externă;

| 21. | încurajează statele membre și regiunile să promoveze dezvoltarea unor universități și institute de cercetare adecvate exigențelor pe care le presupune familia; |
| --- | --- |

21.

încurajează statele membre și regiunile să promoveze dezvoltarea unor universități și institute de cercetare adecvate exigențelor pe care le presupune familia;

| 22. | îndeamnă Comisia să recunoască necesitatea unui concediu de paternitate corespunzător, împreună cu o indemnizație adecvată, astfel încât bărbații să poată să-și permită să acorde timp îngrijirii copiilor și să fie combătută norma că femeile trebuie să își întrerupă cariera, pentru a depăși principala barieră în avansarea în carieră a femeilor din știință și mediul academic; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia să recunoască necesitatea unui concediu de paternitate corespunzător, împreună cu o indemnizație adecvată, astfel încât bărbații să poată să-și permită să acorde timp îngrijirii copiilor și să fie combătută norma că femeile trebuie să își întrerupă cariera, pentru a depăși principala barieră în avansarea în carieră a femeilor din știință și mediul academic;

Schimbări și proiecte instituționale

| 23. | ia act de faptul că, pe lângă încurajarea carierei femeilor, sunt necesare schimbări instituționale pentru a depăși barierele din calea egalității de gen, în special în ceea ce privește segregarea verticală și participarea femeilor la structurile decizionale; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că, pe lângă încurajarea carierei femeilor, sunt necesare schimbări instituționale pentru a depăși barierele din calea egalității de gen, în special în ceea ce privește segregarea verticală și participarea femeilor la structurile decizionale;

| 24. | atrage atenția supra implicării instituțiilor în sprijinirea și încurajarea acestor schimbări, prin stabilirea de noi standarde, adresând problemele care apar și monitorizând progresele, astfel încât să se permită femeilor din domeniile științifice să profite de informațiile existente și, în același timp, să își aducă activ contribuția la Spațiul de cercetare European; |
| --- | --- |

24.

atrage atenția supra implicării instituțiilor în sprijinirea și încurajarea acestor schimbări, prin stabilirea de noi standarde, adresând problemele care apar și monitorizând progresele, astfel încât să se permită femeilor din domeniile științifice să profite de informațiile existente și, în același timp, să își aducă activ contribuția la Spațiul de cercetare European;

| 25. | îndeamnă Comisia să propună o recomandare adresată statelor membre care să conțină orientări comune cu privire la schimbările instituționale necesare pentru a promova egalitatea de gen în universități și în institutele de cercetare; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă Comisia să propună o recomandare adresată statelor membre care să conțină orientări comune cu privire la schimbările instituționale necesare pentru a promova egalitatea de gen în universități și în institutele de cercetare;

| 26. | consideră că este necesară o sistematizare a datelor disponibile referitoare la repartiția pe sexe și la monitorizarea poziției femeilor de știință la nivelul statelor membre, pentru a promova egalitatea de gen în toate instituțiile de cercetare din domeniul public sau privat; consideră că este nevoie de un consens pentru desfășurarea unor acțiuni suplimentare de încurajare a proiectelor privind femeile de știință; |
| --- | --- |

26.

consideră că este necesară o sistematizare a datelor disponibile referitoare la repartiția pe sexe și la monitorizarea poziției femeilor de știință la nivelul statelor membre, pentru a promova egalitatea de gen în toate instituțiile de cercetare din domeniul public sau privat; consideră că este nevoie de un consens pentru desfășurarea unor acțiuni suplimentare de încurajare a proiectelor privind femeile de știință;

| 27. | îndeamnă Comisia să își intensifice rolul de coordonare pentru inițiativele de integrare a aspectelor de gen în Spațiul european de cercetare, să le facă mai bine cunoscute și să ofere părților interesate cursuri de pregătire care să sublinieze importanța integrării perspectivei de gen în mediul științific și academic; insistă asupra necesității adoptării unor măsuri care să stimuleze dezvoltarea profesională și a carierei în mediul academic și științific în condiții de egalitate reală între femei și bărbați; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă Comisia să își intensifice rolul de coordonare pentru inițiativele de integrare a aspectelor de gen în Spațiul european de cercetare, să le facă mai bine cunoscute și să ofere părților interesate cursuri de pregătire care să sublinieze importanța integrării perspectivei de gen în mediul științific și academic; insistă asupra necesității adoptării unor măsuri care să stimuleze dezvoltarea profesională și a carierei în mediul academic și științific în condiții de egalitate reală între femei și bărbați;

| 28. | salută finanțarea de către Comisie a creării unor planuri pentru egalitatea de gen prin proiecte în cadrul celui de al 7-lea Program-cadru și Orizont 2020 și, de asemenea, salută proiectul comun al Comisiei și al Institutului European pentru Egalitatea de Gen de creare a unui instrument online pentru planurile vizând egalitatea de gen, ca mijloc de identificare și de schimb de bune practici cu părțile interesate relevante; subliniază că cele mai bune practici propuse ar trebui să ia în considerare independența universităților și organizațiilor de cercetare, precum și varietatea structurilor organizatorice din statele membre; |
| --- | --- |

28.

salută finanțarea de către Comisie a creării unor planuri pentru egalitatea de gen prin proiecte în cadrul celui de al 7-lea Program-cadru și Orizont 2020 și, de asemenea, salută proiectul comun al Comisiei și al Institutului European pentru Egalitatea de Gen de creare a unui instrument online pentru planurile vizând egalitatea de gen, ca mijloc de identificare și de schimb de bune practici cu părțile interesate relevante; subliniază că cele mai bune practici propuse ar trebui să ia în considerare independența universităților și organizațiilor de cercetare, precum și varietatea structurilor organizatorice din statele membre;

| 29. | invită statele membre să se implice în parteneriate cu organizații de cercetare și universități, pentru a promova schimbările culturale și instituționale în ceea ce privește genul; |
| --- | --- |

29.

invită statele membre să se implice în parteneriate cu organizații de cercetare și universități, pentru a promova schimbările culturale și instituționale în ceea ce privește genul;

| 30. | solicită statelor membre să colaboreze cu instituțiile academice pentru a oferi sprijin și mai multe oportunități pentru avansare în carieră în momentele principale de tranziție, precum tranziția de la doctorat la posturi postdoctorale și posturi de predare în mediul academic; |
| --- | --- |

30.

solicită statelor membre să colaboreze cu instituțiile academice pentru a oferi sprijin și mai multe oportunități pentru avansare în carieră în momentele principale de tranziție, precum tranziția de la doctorat la posturi postdoctorale și posturi de predare în mediul academic;

| 31. | subliniază necesitatea integrării în totalitate a dimensiunii de gen în cercetare, precum și a echilibrului de gen în programul Orizont 2020; consideră că acest lucru va necesita eforturi reînnoite pentru a integra dimensiunea de gen în formularea și punerea în aplicare a următorului program de lucru; salută crearea Grupului consultativ privind genul pentru programul Orizont 2020 (AGG); consideră cu tărie că obiectivele programului Orizont 2020 vor putea fi atinse doar cu participarea deplină a femeilor de știință; |
| --- | --- |

31.

subliniază necesitatea integrării în totalitate a dimensiunii de gen în cercetare, precum și a echilibrului de gen în programul Orizont 2020; consideră că acest lucru va necesita eforturi reînnoite pentru a integra dimensiunea de gen în formularea și punerea în aplicare a următorului program de lucru; salută crearea Grupului consultativ privind genul pentru programul Orizont 2020 (AGG); consideră cu tărie că obiectivele programului Orizont 2020 vor putea fi atinse doar cu participarea deplină a femeilor de știință;

| 32. | solicită statelor membre să lucreze cu instituțiile academice pentru a încuraja în mod proactiv femeile să candideze pentru posturi și să asigure reprezentarea femeilor în comisiile de interviu, atunci când este posibil; |
| --- | --- |

32.

solicită statelor membre să lucreze cu instituțiile academice pentru a încuraja în mod proactiv femeile să candideze pentru posturi și să asigure reprezentarea femeilor în comisiile de interviu, atunci când este posibil;

| 33. | este ferm convins că dimensiunea de gen este o sursă de valoare adăugată pentru cercetare și aduce un profit în urma investițiilor; subliniază că analiza de gen poate stimula inovarea și cooperarea multidisciplinară în domeniul științei și al tehnologiei; |
| --- | --- |

33.

este ferm convins că dimensiunea de gen este o sursă de valoare adăugată pentru cercetare și aduce un profit în urma investițiilor; subliniază că analiza de gen poate stimula inovarea și cooperarea multidisciplinară în domeniul științei și al tehnologiei;

Etapele următoare

| 34. | invită statele membre să ofere institutelor de cercetare și universităților stimulente pentru a introduce și aplica planuri de promovare a egalității de gen, pentru a introduce o dimensiune de gen în programele naționale de cercetare, pentru a elimina barierele juridice și alte bariere în recrutarea, păstrarea și evoluția în carieră a cercetătoarelor, precum și să transpună în practică strategii globale vizând schimbări structurale, cu scopul de elimina inegalitățile existente în institutele și programele de cercetare; |
| --- | --- |

34.

invită statele membre să ofere institutelor de cercetare și universităților stimulente pentru a introduce și aplica planuri de promovare a egalității de gen, pentru a introduce o dimensiune de gen în programele naționale de cercetare, pentru a elimina barierele juridice și alte bariere în recrutarea, păstrarea și evoluția în carieră a cercetătoarelor, precum și să transpună în practică strategii globale vizând schimbări structurale, cu scopul de elimina inegalitățile existente în institutele și programele de cercetare;

| 35. | invită Comisia și statele membre să se ocupe de dezechilibrul de gen în procesul decizional și în organismele responsabile de angajarea și promovarea cercetătorilor, precum și să analizeze posibilitatea de a elabora planuri vizând egalitatea de gen ca o condiție prealabilă pentru accesul la finanțarea publică în cercetare, știință și mediul academic, în special prin încurajarea institutelor de cercetare și științifice de a întocmi rapoarte privind eforturile lor de integrare a femeilor din mediul științific și prin asigurarea unui proces de selecție și promovare deschis și transparent; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia și statele membre să se ocupe de dezechilibrul de gen în procesul decizional și în organismele responsabile de angajarea și promovarea cercetătorilor, precum și să analizeze posibilitatea de a elabora planuri vizând egalitatea de gen ca o condiție prealabilă pentru accesul la finanțarea publică în cercetare, știință și mediul academic, în special prin încurajarea institutelor de cercetare și științifice de a întocmi rapoarte privind eforturile lor de integrare a femeilor din mediul științific și prin asigurarea unui proces de selecție și promovare deschis și transparent;

| 36. | recunoaște că strategiile privind egalitatea de gen din învățământul superior trebuie să abordeze, de asemenea, și fenomenele de violență de gen; invită Comisia și statele membre să elaboreze strategii de contracarare a violenței de gen în campusurile universităților și colegiilor, inclusiv campanii de conștientizare, facilitând accesul la justiție pentru femeile afectate și implicând studenții, cadrele universitare și personalul în combaterea violenței; |
| --- | --- |

36.

recunoaște că strategiile privind egalitatea de gen din învățământul superior trebuie să abordeze, de asemenea, și fenomenele de violență de gen; invită Comisia și statele membre să elaboreze strategii de contracarare a violenței de gen în campusurile universităților și colegiilor, inclusiv campanii de conștientizare, facilitând accesul la justiție pentru femeile afectate și implicând studenții, cadrele universitare și personalul în combaterea violenței;

| 37. | invită statele membre să încurajeze angajatorii să ia măsuri de combatere a tuturor formelor de hărțuire a femeilor la locul de muncă, care ar putea produce descurajarea victimelor și în cele din urmă la demisie; |
| --- | --- |

37.

invită statele membre să încurajeze angajatorii să ia măsuri de combatere a tuturor formelor de hărțuire a femeilor la locul de muncă, care ar putea produce descurajarea victimelor și în cele din urmă la demisie;

| 38. | încurajează statele membre să faciliteze comunicarea regulată între miniștrii la nivel național care răspund de universități și de activitatea științifică și miniștrii pentru egalitate sau echivalentul lor corespunzător, pentru a elabora politici naționale care să încurajeze și să sprijine femeile din mediul științific și academic; |
| --- | --- |

38.

încurajează statele membre să faciliteze comunicarea regulată între miniștrii la nivel național care răspund de universități și de activitatea științifică și miniștrii pentru egalitate sau echivalentul lor corespunzător, pentru a elabora politici naționale care să încurajeze și să sprijine femeile din mediul științific și academic;

| 39. | invită statele membre să implice media și sectorul privat în eradicarea stereotipurilor de gen și în promovarea respectului reciproc; subliniază rolul mediei în perpetuarea sau lupta pentru eradicarea stereotipurilor de gen, precum și potențialul acesteia în promovarea proactivă a modelelor pozitive pentru femei și fete, care ar trebui încurajate; |
| --- | --- |

39.

invită statele membre să implice media și sectorul privat în eradicarea stereotipurilor de gen și în promovarea respectului reciproc; subliniază rolul mediei în perpetuarea sau lupta pentru eradicarea stereotipurilor de gen, precum și potențialul acesteia în promovarea proactivă a modelelor pozitive pentru femei și fete, care ar trebui încurajate;

| 40. | invită Comisia și Institutul European pentru Egalitatea de Gen să dezvolte mai mult metodologia existentă pentru a avea statistici diferențiate pe gen pentru întreaga activitate academică și științifică, în afara statisticilor privind resursele umane, precum și să elaboreze indicatori credibili pentru măsurarea proceselor de schimbare instituțională la nivel național și în Spațiul european de cercetare; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia și Institutul European pentru Egalitatea de Gen să dezvolte mai mult metodologia existentă pentru a avea statistici diferențiate pe gen pentru întreaga activitate academică și științifică, în afara statisticilor privind resursele umane, precum și să elaboreze indicatori credibili pentru măsurarea proceselor de schimbare instituțională la nivel național și în Spațiul european de cercetare;

| 41. | invită statele membre, mediul academic și toate părțile interesate relevante să introducă programe specializate în învățământ, în special în învățământul terțiar, pentru a sublinia importanța egalității de gen; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre, mediul academic și toate părțile interesate relevante să introducă programe specializate în învățământ, în special în învățământul terțiar, pentru a sublinia importanța egalității de gen;

| 42. | invită Comisia și statele membre să aplice în mod consecvent bugetarea de gen tuturor programelor și măsurilor care oferă finanțări în domeniul științei, mediul academic și în cercetare și să elaboreze ghiduri și metode pentru monitorizarea și evaluarea includerii dimensiunii de gen în aceste domenii; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia și statele membre să aplice în mod consecvent bugetarea de gen tuturor programelor și măsurilor care oferă finanțări în domeniul științei, mediul academic și în cercetare și să elaboreze ghiduri și metode pentru monitorizarea și evaluarea includerii dimensiunii de gen în aceste domenii;

| 43. | invită statele membre să elaboreze măsuri statistice pentru a monitoriza destinațiile femeilor care părăsesc mediul academic, cu scopul de a îmbunătăți politicile elaborate de instituțiile academice și de guverne în domeniile vizate; |
| --- | --- |

43.

invită statele membre să elaboreze măsuri statistice pentru a monitoriza destinațiile femeilor care părăsesc mediul academic, cu scopul de a îmbunătăți politicile elaborate de instituțiile academice și de guverne în domeniile vizate;

| 44. | încurajează statele membre să ia în considerare recunoașterea pozitivă a instituțiilor academice care au luat măsuri ce vizează inegalitatea de gen; |
| --- | --- |

44.

încurajează statele membre să ia în considerare recunoașterea pozitivă a instituțiilor academice care au luat măsuri ce vizează inegalitatea de gen;

| 45. | solicită Comisiei să integreze dimensiunea de gen în conținutul științific și tehnologic, pentru a pune capăt formelor subtile de discriminare prin intermediul unor stimulente care iau în considerare sexul și de genul în dezvoltarea cercetării; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să integreze dimensiunea de gen în conținutul științific și tehnologic, pentru a pune capăt formelor subtile de discriminare prin intermediul unor stimulente care iau în considerare sexul și de genul în dezvoltarea cercetării;

Mobilizarea

| 46. | invită Comisia și statele membre să consolideze mai mult rețele de femei din mediul științific la nivel național, regional și european; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia și statele membre să consolideze mai mult rețele de femei din mediul științific la nivel național, regional și european;

| 47. | încurajează statele membre să ia în considerare introducerea unor programe de mentorat care să pună un accent specific pe încurajarea femeilor de a depune cereri pentru finanțări, promovări sau alte oportunități, precum și sprijinirea lor în acest proces; |
| --- | --- |

47.

încurajează statele membre să ia în considerare introducerea unor programe de mentorat care să pună un accent specific pe încurajarea femeilor de a depune cereri pentru finanțări, promovări sau alte oportunități, precum și sprijinirea lor în acest proces;

| 48. | reiterează că trebuie asigurate o participare mai mare a femeilor în procesul decizional și echilibrul de gen în comisiile de evaluare, comisiile de selecție și în toate celelalte comisii, precum și în grupurile și comisiile care iau decizii referitoare la recrutare, finanțare, programe de cercetare și publicare; consideră că institutele de cercetare și universitățile ar trebui încurajate să introducă obiective pentru participarea femeilor în astfel de organisme; invită în acest sens Comisia și statele membre să se bazeze pe propunerea de directivă a Comisiei privind îmbunătățirea echilibrului de gen în rândul directorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursele de valori și pe măsurile corespunzătoare (6), pentru propunerea de măsuri legislative similare privind poziții de conducere pentru femei în mediul științific și academic; |
| --- | --- |

48.

reiterează că trebuie asigurate o participare mai mare a femeilor în procesul decizional și echilibrul de gen în comisiile de evaluare, comisiile de selecție și în toate celelalte comisii, precum și în grupurile și comisiile care iau decizii referitoare la recrutare, finanțare, programe de cercetare și publicare; consideră că institutele de cercetare și universitățile ar trebui încurajate să introducă obiective pentru participarea femeilor în astfel de organisme; invită în acest sens Comisia și statele membre să se bazeze pe propunerea de directivă a Comisiei privind îmbunătățirea echilibrului de gen în rândul directorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursele de valori și pe măsurile corespunzătoare (6), pentru propunerea de măsuri legislative similare privind poziții de conducere pentru femei în mediul științific și academic;

| 49. | invită Consiliul să adopte, în timpul Președinției Luxemburgului, concluzii referitoare la egalitatea de gen în cercetare, cu scopul de a asigura o reprezentare și o participare mai mare a femeilor în procesul decizional din cercetare; |
| --- | --- |

49.

invită Consiliul să adopte, în timpul Președinției Luxemburgului, concluzii referitoare la egalitatea de gen în cercetare, cu scopul de a asigura o reprezentare și o participare mai mare a femeilor în procesul decizional din cercetare;

| 50. | invită Parlamentul să instituie premiul „Femeile și știința în Europa”, care să fie acordat angajatorilor (întreprinderi, instituții și autorități) care promovează în mod exemplar femeile în mediul academic și științific, sprijină femeile care ocupă posturi de conducere și asigură remunerare egală; |
| --- | --- |

50.

invită Parlamentul să instituie premiul „Femeile și știința în Europa”, care să fie acordat angajatorilor (întreprinderi, instituții și autorități) care promovează în mod exemplar femeile în mediul academic și științific, sprijină femeile care ocupă posturi de conducere și asigură remunerare egală;

| 51. | invită Comisia să promoveze, prin intermediul campaniilor de informare, scheme și programe care au ca scop creșterea participării femeilor în cercetarea științifică; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să promoveze, prin intermediul campaniilor de informare, scheme și programe care au ca scop creșterea participării femeilor în cercetarea științifică;

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0050.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0499.

(4)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 40.

(5)  JO C 309, 27.10.2000, p. 57.

(6)  COM(2012)0614.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/182

---

P8_TA(2015)0312

Capacitarea fetelor prin educație în UE

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la capacitarea fetelor prin educație în Uniunea Europeană (2014/2250(INI))

(2017/C 316/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979,

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale a ONU privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate în urma acesteia, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite Beijing + 5 (2005), Beijing + 15 (2010) și Beijing + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale a ONU privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate în urma acesteia, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite Beijing + 5 (2005), Beijing + 15 (2010) și Beijing + 20 (2015),

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), din mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), din mai 2011,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (1),

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă și Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă și Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii,

| — | având în vedere Directiva 2002/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 de modificare a Directivei 76/207/CEE a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 de modificare a Directivei 76/207/CEE a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (2),

| — | având în vedere raportul independent din 2009 comandat de Direcția Generală Educație și Cultură a Comisiei (DG EAC), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul independent din 2009 comandat de Direcția Generală Educație și Cultură a Comisiei (DG EAC),

| — | având în vedere Recomandarea CM/Rec(2007)13 din 10 octombrie 2007 a Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre, referitoare la integrarea dimensiunii de gen în educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea CM/Rec(2007)13 din 10 octombrie 2007 a Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre, referitoare la integrarea dimensiunii de gen în educație,

| — | având în vedere „Culegerea de bune practici privind promovarea unei educații fără stereotipuri de gen și identificarea metodelor de punere în aplicare a măsurilor cuprinse în Recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei referitoare la integrarea perspectivei de gen în educație” (revizuită la 12 martie 2015), promovată de Consiliul Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Culegerea de bune practici privind promovarea unei educații fără stereotipuri de gen și identificarea metodelor de punere în aplicare a măsurilor cuprinse în Recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei referitoare la integrarea perspectivei de gen în educație” (revizuită la 12 martie 2015), promovată de Consiliul Europei,

| — | având în vedere Recomandarea Rec(2003)3 a Consiliului de Miniștri adresată statelor membre referitoare la participarea echilibrată a femeilor și a bărbaților la luarea deciziilor politice și publice, adoptată la 12 martie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Rec(2003)3 a Consiliului de Miniștri adresată statelor membre referitoare la participarea echilibrată a femeilor și a bărbaților la luarea deciziilor politice și publice, adoptată la 12 martie 2003,

| — | având în vedere comunicarea Organizației Internaționale a Muncii (OIM) intitulată „Femeile și lumea muncii”, adoptată în 2015, de Ziua internațională a femeii, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Organizației Internaționale a Muncii (OIM) intitulată „Femeile și lumea muncii”, adoptată în 2015, de Ziua internațională a femeii,

| — | având în vedere „Sondajul privind persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale din Uniunea Europeană”, publicat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) în 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Sondajul privind persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale din Uniunea Europeană”, publicat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) în 2013,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0206/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0206/2015),

| A. | întrucât educația reprezintă fundamentul cetățeniei responsabile, este esențială pentru realizarea egalității de gen și a capacitării fetelor prin educație și este un drept fundamental al omului, precum și un drept al fiecărui copil; |
| --- | --- |

A.

întrucât educația reprezintă fundamentul cetățeniei responsabile, este esențială pentru realizarea egalității de gen și a capacitării fetelor prin educație și este un drept fundamental al omului, precum și un drept al fiecărui copil;

| B. | întrucât educația și formarea fetelor și a femeilor constituite o valoare europeană importantă, un drept fundamental al omului și un element esențial pentru capacitarea fetelor și femeilor la nivel social, cultural și profesional, precum și pentru exercitarea deplină a tuturor celorlalte drepturi sociale, economice, culturale și politice și, implicit, pentru prevenirea violenței împotriva femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât educația și formarea fetelor și a femeilor constituite o valoare europeană importantă, un drept fundamental al omului și un element esențial pentru capacitarea fetelor și femeilor la nivel social, cultural și profesional, precum și pentru exercitarea deplină a tuturor celorlalte drepturi sociale, economice, culturale și politice și, implicit, pentru prevenirea violenței împotriva femeilor și fetelor;

| C. | întrucât educația poate transforma o societate și poate contribui la egalitatea socială, economică, politică și de gen; |
| --- | --- |

C.

întrucât educația poate transforma o societate și poate contribui la egalitatea socială, economică, politică și de gen;

| D. | întrucât, conform unui studiu realizat de Direcția Generală Politici Interne a Parlamentului, la nivel mondial 30 de milioane de fete de vârsta școlii primare sunt excluse din sistemul de învățământ; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform unui studiu realizat de Direcția Generală Politici Interne a Parlamentului, la nivel mondial 30 de milioane de fete de vârsta școlii primare sunt excluse din sistemul de învățământ;

| E. | întrucât sărăcia, excluziunea socială și caracterul inadecvat sau insuficiența disponibilității rețelelor preșcolare, școlare și extrașcolare constituie obstacole majore în calea accesului fetelor la educație; |
| --- | --- |

E.

întrucât sărăcia, excluziunea socială și caracterul inadecvat sau insuficiența disponibilității rețelelor preșcolare, școlare și extrașcolare constituie obstacole majore în calea accesului fetelor la educație;

| F. | întrucât numai statele sunt în măsură să ofere educație universală obligatorie gratuită, o condiție sine qua non pentru a garanta oportunități egale pentru ambele sexe; |
| --- | --- |

F.

întrucât numai statele sunt în măsură să ofere educație universală obligatorie gratuită, o condiție sine qua non pentru a garanta oportunități egale pentru ambele sexe;

| G. | întrucât reducerile bugetare în domeniul educației, care provin în mare măsură din politicile de austeritate promovate de UE, pun în pericol învățământul public gratuit de înaltă calitate și, astfel, contribuie la exacerbarea inegalităților; |
| --- | --- |

G.

întrucât reducerile bugetare în domeniul educației, care provin în mare măsură din politicile de austeritate promovate de UE, pun în pericol învățământul public gratuit de înaltă calitate și, astfel, contribuie la exacerbarea inegalităților;

| H. | întrucât o educație publică de bună calitate ar trebui să fie gratuită și disponibilă pentru toți copiii, fără discriminare și indiferent de statutul de rezident al acestora; |
| --- | --- |

H.

întrucât o educație publică de bună calitate ar trebui să fie gratuită și disponibilă pentru toți copiii, fără discriminare și indiferent de statutul de rezident al acestora;

| I. | întrucât sărăcia are o influență puternică asupra accesului egal la educație din cauza costurilor directe și indirecte ale trimiterii copiilor la școală, iar accesul la educație, în special la învățământul superior, este deosebit de dificil pentru tinerii care provin din familii cu venituri reduse, ceea ce conduce la o accentuare a preferinței tradiționale pentru educația băieților; |
| --- | --- |

I.

întrucât sărăcia are o influență puternică asupra accesului egal la educație din cauza costurilor directe și indirecte ale trimiterii copiilor la școală, iar accesul la educație, în special la învățământul superior, este deosebit de dificil pentru tinerii care provin din familii cu venituri reduse, ceea ce conduce la o accentuare a preferinței tradiționale pentru educația băieților;

| J. | întrucât stereotipurile de gen atribuie roluri diferite, prestabilite și limitate femeilor și bărbaților, aceste roluri fiind modelate printr-o multitudine de variabile sociale și diseminate sau reproduse de părinți, învățământ și mass-media; întrucât respectivele roluri de gen sunt însușite în cursul etapelor de socializare din copilărie și din adolescență și, prin urmare, influențează viața și pot limita dezvoltarea personală a femeilor și a bărbaților; |
| --- | --- |

J.

întrucât stereotipurile de gen atribuie roluri diferite, prestabilite și limitate femeilor și bărbaților, aceste roluri fiind modelate printr-o multitudine de variabile sociale și diseminate sau reproduse de părinți, învățământ și mass-media; întrucât respectivele roluri de gen sunt însușite în cursul etapelor de socializare din copilărie și din adolescență și, prin urmare, influențează viața și pot limita dezvoltarea personală a femeilor și a bărbaților;

| K. | întrucât impactul stereotipurilor de gen asupra educației și formării, precum și asupra deciziilor educaționale ale elevilor la școală, le poate influența alegerile de-a lungul vieții și are, în consecință, implicații majore asupra pieței muncii, unde femeile continuă să se confrunte atât cu segregarea orizontală, cât și cu cea verticală, întrucât acest fapt contribuie la considerarea unor sectoare ca fiind „masculine”, cu niveluri de remunerare mai mari decât cele din sectoarele considerate „feminine”; |
| --- | --- |

K.

întrucât impactul stereotipurilor de gen asupra educației și formării, precum și asupra deciziilor educaționale ale elevilor la școală, le poate influența alegerile de-a lungul vieții și are, în consecință, implicații majore asupra pieței muncii, unde femeile continuă să se confrunte atât cu segregarea orizontală, cât și cu cea verticală, întrucât acest fapt contribuie la considerarea unor sectoare ca fiind „masculine”, cu niveluri de remunerare mai mari decât cele din sectoarele considerate „feminine”;

| L. | întrucât mediul social, atitudinea familiei, a colegilor, a modelelor exemplare, a profesorilor și a centrelor de orientare și de consiliere educațională au o influență semnificativă asupra alegerii domeniilor de studiu ale studenților și asupra modificării stereotipurilor de gen, și întrucât profesorii, ca agenți ai schimbării sociale prin atitudinea și metodele lor pedagogice, reprezintă un element esențial pentru promovarea egalității de gen, a diversității și a înțelegerii și respectului reciproc; întrucât, de asemenea, profesorii din școală pot comunica cu părinții și le pot ridica nivelul de conștientizare cu privire la egalitatea de gen și la potențialul copiilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât mediul social, atitudinea familiei, a colegilor, a modelelor exemplare, a profesorilor și a centrelor de orientare și de consiliere educațională au o influență semnificativă asupra alegerii domeniilor de studiu ale studenților și asupra modificării stereotipurilor de gen, și întrucât profesorii, ca agenți ai schimbării sociale prin atitudinea și metodele lor pedagogice, reprezintă un element esențial pentru promovarea egalității de gen, a diversității și a înțelegerii și respectului reciproc; întrucât, de asemenea, profesorii din școală pot comunica cu părinții și le pot ridica nivelul de conștientizare cu privire la egalitatea de gen și la potențialul copiilor;

| M. | întrucât egalitatea de gen ar trebui integrată în toate nivelurile și aspectele sistemului de învățământ, pentru a se promova, în rândul fetelor și băieților și al femeilor și bărbaților, valorile justiției și cetățeniei democratice și pentru a construi un adevărat parteneriat între genuri în ceea ce privește domeniul public și privat; |
| --- | --- |

M.

întrucât egalitatea de gen ar trebui integrată în toate nivelurile și aspectele sistemului de învățământ, pentru a se promova, în rândul fetelor și băieților și al femeilor și bărbaților, valorile justiției și cetățeniei democratice și pentru a construi un adevărat parteneriat între genuri în ceea ce privește domeniul public și privat;

| N. | întrucât este nevoie de mai multe modele pozitive feminine în domenii dominate de bărbați, cum ar fi știința, ingineria, tehnologia, matematica și antreprenoriatul, și întrucât rețelele de mentorat și învățarea inter pares sunt eficiente în capacitarea fetelor în aceste domenii; |
| --- | --- |

N.

întrucât este nevoie de mai multe modele pozitive feminine în domenii dominate de bărbați, cum ar fi știința, ingineria, tehnologia, matematica și antreprenoriatul, și întrucât rețelele de mentorat și învățarea inter pares sunt eficiente în capacitarea fetelor în aceste domenii;

| O. | întrucât datele disponibile confirmă că femeile primesc o remunerație mai mică decât bărbații pentru calificările și experiența lor și că acestea se ocupă în continuare de majoritatea activităților de îngrijire a familiei și a altor persoane dependente, fapt care le limitează accesul la un loc de muncă remunerat cu normă întreagă; întrucât egalitatea de gen ar trebui să implice recunoașterea întregii munci desfășurate de femei, precum și educarea băieților și a bărbaților pentru a îndeplini sarcini în mod tradițional feminizate; întrucât progresele înregistrate în întreaga Europă în domeniul asistenței pentru îngrijirea copiilor și al politicilor privind concediul de maternitate și de paternitate vor contribui la îmbunătățirea perspectivelor de angajare a femeilor, la capacitarea lor economică și la combaterea stereotipurilor de gen, asigurând astfel capacitarea fetelor la toate nivelurile de educație; |
| --- | --- |

O.

întrucât datele disponibile confirmă că femeile primesc o remunerație mai mică decât bărbații pentru calificările și experiența lor și că acestea se ocupă în continuare de majoritatea activităților de îngrijire a familiei și a altor persoane dependente, fapt care le limitează accesul la un loc de muncă remunerat cu normă întreagă; întrucât egalitatea de gen ar trebui să implice recunoașterea întregii munci desfășurate de femei, precum și educarea băieților și a bărbaților pentru a îndeplini sarcini în mod tradițional feminizate; întrucât progresele înregistrate în întreaga Europă în domeniul asistenței pentru îngrijirea copiilor și al politicilor privind concediul de maternitate și de paternitate vor contribui la îmbunătățirea perspectivelor de angajare a femeilor, la capacitarea lor economică și la combaterea stereotipurilor de gen, asigurând astfel capacitarea fetelor la toate nivelurile de educație;

| P. | întrucât, deși din ce în ce mai multe femei sunt absolvente ale unei forme de învățământ mediu sau universitar, atât domeniile lor de formare, cât și activitățile lor profesionale sunt legate în primul rând de sarcini care vizează reproducerea și perpetuarea structurilor sociale și economice tradiționale și întrucât este necesară creșterea prezenței femeilor atât în cadrul formelor de învățământ profesional, cât și în domeniile STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică); |
| --- | --- |

P.

întrucât, deși din ce în ce mai multe femei sunt absolvente ale unei forme de învățământ mediu sau universitar, atât domeniile lor de formare, cât și activitățile lor profesionale sunt legate în primul rând de sarcini care vizează reproducerea și perpetuarea structurilor sociale și economice tradiționale și întrucât este necesară creșterea prezenței femeilor atât în cadrul formelor de învățământ profesional, cât și în domeniile STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică);

| Q. | întrucât o alocare mai echitabilă a resurselor educaționale ar conduce la un acces mai mare al fetelor pe piața muncii, iar o participare echilibrată a femeilor și bărbaților pe piața muncii ar putea îmbunătăți perspectivele economice ale UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât o alocare mai echitabilă a resurselor educaționale ar conduce la un acces mai mare al fetelor pe piața muncii, iar o participare echilibrată a femeilor și bărbaților pe piața muncii ar putea îmbunătăți perspectivele economice ale UE;

| R. | întrucât autoritățile europene și naționale ar trebui să încurajeze egalitatea de gen în instituțiile de învățământ prin toate mijloacele, iar educația privind problematica genului ar trebui să fie un element esențial al programelor școlare; întrucât autoritățile europene și naționale trebuie să se asigure că materialele didactice nu au un conținut discriminatoriu; |
| --- | --- |

R.

întrucât autoritățile europene și naționale ar trebui să încurajeze egalitatea de gen în instituțiile de învățământ prin toate mijloacele, iar educația privind problematica genului ar trebui să fie un element esențial al programelor școlare; întrucât autoritățile europene și naționale trebuie să se asigure că materialele didactice nu au un conținut discriminatoriu;

| S. | întrucât programa școlară oficială reflectă perspectiva culturală și socială a fiecărui stat membru și influențează construcția identității fetelor și băieților; întrucât programa neoficială completează programa oficială, iar curriculumul implicit este prezent în toate definițiile situaționale ale programei; întrucât toate aceste tipuri de programe sunt importante pentru construcția identității fetelor și băieților, iar autoritățile locale, prin apropierea lor de instituțiile de învățământ, au un rol esențial în ceea ce privește educația informală; |
| --- | --- |

S.

întrucât programa școlară oficială reflectă perspectiva culturală și socială a fiecărui stat membru și influențează construcția identității fetelor și băieților; întrucât programa neoficială completează programa oficială, iar curriculumul implicit este prezent în toate definițiile situaționale ale programei; întrucât toate aceste tipuri de programe sunt importante pentru construcția identității fetelor și băieților, iar autoritățile locale, prin apropierea lor de instituțiile de învățământ, au un rol esențial în ceea ce privește educația informală;

| T. | întrucât, pentru a combate inegalitatea de gen, este esențială o supervizare pedagogică constantă a programelor școlare, a obiectivelor de dezvoltare și a rezultatelor învățării, a conținuturilor, a strategiilor, a materialelor, a evaluărilor, a programelor disciplinare și a planificărilor, precum și monitorizarea și evaluarea acestora, care să fie efectuate de centre de cercetare din domeniul educației și de specialiști în egalitatea de gen; |
| --- | --- |

T.

întrucât, pentru a combate inegalitatea de gen, este esențială o supervizare pedagogică constantă a programelor școlare, a obiectivelor de dezvoltare și a rezultatelor învățării, a conținuturilor, a strategiilor, a materialelor, a evaluărilor, a programelor disciplinare și a planificărilor, precum și monitorizarea și evaluarea acestora, care să fie efectuate de centre de cercetare din domeniul educației și de specialiști în egalitatea de gen;

| U. | întrucât violența împotriva femeilor reprezintă principalul impediment în calea egalității dintre bărbați și femei și poate fi combătută prin educație; întrucât nu toate statele membre au ratificat Convenția de la Istanbul și întrucât UE are responsabilități în ceea ce privește inițierea și finanțarea unor proiecte care promovează egalitatea de gen, |
| --- | --- |

U.

întrucât violența împotriva femeilor reprezintă principalul impediment în calea egalității dintre bărbați și femei și poate fi combătută prin educație; întrucât nu toate statele membre au ratificat Convenția de la Istanbul și întrucât UE are responsabilități în ceea ce privește inițierea și finanțarea unor proiecte care promovează egalitatea de gen,

| V. | întrucât violența de gen în context școlar include acte de violență sexuală, fizică și/sau psihologică asupra copiilor din cauza stereotipurilor de gen și a normelor sociale; întrucât violența de gen în context școlar este un obstacol major în calea accesului, a participării și a instruirii; |
| --- | --- |

V.

întrucât violența de gen în context școlar include acte de violență sexuală, fizică și/sau psihologică asupra copiilor din cauza stereotipurilor de gen și a normelor sociale; întrucât violența de gen în context școlar este un obstacol major în calea accesului, a participării și a instruirii;

| W. | întrucât femeile și fetele cu dizabilități și/sau cu nevoi educaționale speciale sunt expuse unei discriminări multiple, întrucât situația fetelor poate fi îmbunătățită doar printr-un acces egal la o educație și o formare de înaltă calitate, acces care să nu fie fondat sau influențat de acest tip de discriminare și să respecte întru totul principiile incluziunii; |
| --- | --- |

W.

întrucât femeile și fetele cu dizabilități și/sau cu nevoi educaționale speciale sunt expuse unei discriminări multiple, întrucât situația fetelor poate fi îmbunătățită doar printr-un acces egal la o educație și o formare de înaltă calitate, acces care să nu fie fondat sau influențat de acest tip de discriminare și să respecte întru totul principiile incluziunii;

| X. | întrucât există disproporționalități semnificative în ceea ce privește identificarea nevoilor educaționale speciale (NES); întrucât, în general, este mai probabil ca băieții să fie identificați ca având nevoi speciale, în special dificultăți „non-normative” precum sindromul deficitului de atenție (SDA) sau dislexia, atunci când diagnosticarea se bazează într-o măsură mai mare pe o evaluare de specialitate; |
| --- | --- |

X.

întrucât există disproporționalități semnificative în ceea ce privește identificarea nevoilor educaționale speciale (NES); întrucât, în general, este mai probabil ca băieții să fie identificați ca având nevoi speciale, în special dificultăți „non-normative” precum sindromul deficitului de atenție (SDA) sau dislexia, atunci când diagnosticarea se bazează într-o măsură mai mare pe o evaluare de specialitate;

| Y. | întrucât la nivel mondial 17 % dintre adulți nu sunt în măsură să citească sau să scrie, iar două treimi dintre aceștia (493 de milioane) sunt femei (3); |
| --- | --- |

Y.

întrucât la nivel mondial 17 % dintre adulți nu sunt în măsură să citească sau să scrie, iar două treimi dintre aceștia (493 de milioane) sunt femei (3);

Recomandări generale

| 1. | solicită statelor membre să ia măsuri pentru realizarea egalității de gen la toate nivelurile sistemelor de învățământ și să îmbunătățească măsurile existente, să integreze o mai bună conștientizare a problemelor de gen în formarea profesorilor, dar și a tuturor categoriilor de personal școlar, de exemplu medici, asistente medicale, psihologi, asistenți sociali și pedagogi, precum și să creeze, în întregul sistem de învățământ, mecanisme care să faciliteze promovarea, realizarea, monitorizarea și evaluarea egalității de gen în instituțiile de învățământ; |
| --- | --- |

1.

solicită statelor membre să ia măsuri pentru realizarea egalității de gen la toate nivelurile sistemelor de învățământ și să îmbunătățească măsurile existente, să integreze o mai bună conștientizare a problemelor de gen în formarea profesorilor, dar și a tuturor categoriilor de personal școlar, de exemplu medici, asistente medicale, psihologi, asistenți sociali și pedagogi, precum și să creeze, în întregul sistem de învățământ, mecanisme care să faciliteze promovarea, realizarea, monitorizarea și evaluarea egalității de gen în instituțiile de învățământ;

| 2. | invită statele membre să promoveze democratizarea educației și celelalte condiții necesare pentru ca educația, atât cea din școli, cât și cea oferită prin alte mijloace de instruire, să contribuie la crearea egalității de gen și a egalității de șanse, la depășirea inegalităților economice, sociale și culturale, la stimularea dezvoltării personale și a unui spirit de toleranță, solidaritate și responsabilitate, facilitând progresul social și participarea democratică la viața comunității; |
| --- | --- |

2.

invită statele membre să promoveze democratizarea educației și celelalte condiții necesare pentru ca educația, atât cea din școli, cât și cea oferită prin alte mijloace de instruire, să contribuie la crearea egalității de gen și a egalității de șanse, la depășirea inegalităților economice, sociale și culturale, la stimularea dezvoltării personale și a unui spirit de toleranță, solidaritate și responsabilitate, facilitând progresul social și participarea democratică la viața comunității;

| 3. | solicită statelor membre să se asigure că printre obiectivele sistemelor lor de învățământ se numără și educația în spiritul drepturilor și libertăților fundamentale și al drepturilor și șanselor egale pentru femei și bărbați; solicită, de asemenea, ca principiile de calitate ale acestor sisteme să includă înlăturarea obstacolelor pentru o egalitate reală între femei și bărbați și promovarea egalității depline; |
| --- | --- |

3.

solicită statelor membre să se asigure că printre obiectivele sistemelor lor de învățământ se numără și educația în spiritul drepturilor și libertăților fundamentale și al drepturilor și șanselor egale pentru femei și bărbați; solicită, de asemenea, ca principiile de calitate ale acestor sisteme să includă înlăturarea obstacolelor pentru o egalitate reală între femei și bărbați și promovarea egalității depline;

| 4. | solicită promovarea unei abordări holiste asupra educației formale și informale în școli, precum și a unei abordări deschise către integrarea drepturilor omului, a demnității umane, a egalității de gen și a dezvoltării respectului de sine și a autoafirmării, care să încurajeze luarea unor decizii autonome și în cunoștință de cauză de către fete și femei, atât la nivel personal, cât și la nivel profesional; recunoaște că educația privind egalitatea de gen trebuie să completeze educația civică cu privire la valorile democratice și să fie integrată într-un mediu de învățare bazat pe drepturi și sensibil la problemele de gen, în care fetele și băieții să fie educați cu privire la drepturile lor și să facă experiența procesului democratic în școli și în mediile pedagogice informale, de exemplu prin participarea la conducerea democratică a școlilor lor; |
| --- | --- |

4.

solicită promovarea unei abordări holiste asupra educației formale și informale în școli, precum și a unei abordări deschise către integrarea drepturilor omului, a demnității umane, a egalității de gen și a dezvoltării respectului de sine și a autoafirmării, care să încurajeze luarea unor decizii autonome și în cunoștință de cauză de către fete și femei, atât la nivel personal, cât și la nivel profesional; recunoaște că educația privind egalitatea de gen trebuie să completeze educația civică cu privire la valorile democratice și să fie integrată într-un mediu de învățare bazat pe drepturi și sensibil la problemele de gen, în care fetele și băieții să fie educați cu privire la drepturile lor și să facă experiența procesului democratic în școli și în mediile pedagogice informale, de exemplu prin participarea la conducerea democratică a școlilor lor;

| 5. | solicită celor responsabili de politicile educaționale din cadrul Comisiei și din statele membre să se asigure că angajamentul pentru egalitatea de gen nu se limitează la nivelul declarațiilor de principiu și al intențiilor politice, ci se manifestă printr-o intensificare substanțială a eforturilor și o multiplicare a resurselor investite în acest sens, evidențiind importanța capitală a educației în producerea schimbărilor culturale; |
| --- | --- |

5.

solicită celor responsabili de politicile educaționale din cadrul Comisiei și din statele membre să se asigure că angajamentul pentru egalitatea de gen nu se limitează la nivelul declarațiilor de principiu și al intențiilor politice, ci se manifestă printr-o intensificare substanțială a eforturilor și o multiplicare a resurselor investite în acest sens, evidențiind importanța capitală a educației în producerea schimbărilor culturale;

| 6. | subliniază faptul că, deși femeile reprezintă majoritatea (60 %) absolvenților de studii superioare din UE, ratele lor de angajare și parcursul de promovare nu le reflectă în întregime potențialul; subliniază faptul că realizarea unei creșteri economice incluzive și pe termen lung depinde de reducerea decalajului dintre nivelul de studii al femeilor și poziția lor pe piața muncii, în primul rând prin depășirea segregării orizontale și verticale; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că, deși femeile reprezintă majoritatea (60 %) absolvenților de studii superioare din UE, ratele lor de angajare și parcursul de promovare nu le reflectă în întregime potențialul; subliniază faptul că realizarea unei creșteri economice incluzive și pe termen lung depinde de reducerea decalajului dintre nivelul de studii al femeilor și poziția lor pe piața muncii, în primul rând prin depășirea segregării orizontale și verticale;

| 7. | subliniază că educația este un instrument important pentru ca femeile să aibă posibilitatea de a participa pe deplin la dezvoltarea socială și economică; subliniază că măsurile vizând învățarea pe tot parcursul vieții sunt esențiale pentru a oferi femeilor abilități care să le permită revenirea pe piața muncii sau găsirea unui loc de muncă mai bun, cu venituri și condiții de muncă mai bune; |
| --- | --- |

7.

subliniază că educația este un instrument important pentru ca femeile să aibă posibilitatea de a participa pe deplin la dezvoltarea socială și economică; subliniază că măsurile vizând învățarea pe tot parcursul vieții sunt esențiale pentru a oferi femeilor abilități care să le permită revenirea pe piața muncii sau găsirea unui loc de muncă mai bun, cu venituri și condiții de muncă mai bune;

| 8. | invită statele membre să crească investițiile esențiale în educație, pentru ca toată populația să poată beneficia de o educație publică gratuită de înaltă calitate; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre să crească investițiile esențiale în educație, pentru ca toată populația să poată beneficia de o educație publică gratuită de înaltă calitate;

| 9. | solicită statelor membre ca autoritățile din domeniul învățământului să garanteze drepturi egale de acces la educație pentru femei și bărbați, printr-o integrare activă a principiului egalității de tratament în obiectivele și acțiunile educaționale, evitând astfel apariția inegalităților între femei și bărbați cauzată de comportamente sexiste și de stereotipurile sociale conexe; |
| --- | --- |

9.

solicită statelor membre ca autoritățile din domeniul învățământului să garanteze drepturi egale de acces la educație pentru femei și bărbați, printr-o integrare activă a principiului egalității de tratament în obiectivele și acțiunile educaționale, evitând astfel apariția inegalităților între femei și bărbați cauzată de comportamente sexiste și de stereotipurile sociale conexe;

| 10. | solicită Comisiei să ia măsuri pentru ca această recomandare să fie transmisă instituțiilor naționale responsabile de implementarea politicilor educaționale la nivel central, regional și local, precum și organismelor de conducere a instituțiilor de învățământ și autorităților regionale și locale; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să ia măsuri pentru ca această recomandare să fie transmisă instituțiilor naționale responsabile de implementarea politicilor educaționale la nivel central, regional și local, precum și organismelor de conducere a instituțiilor de învățământ și autorităților regionale și locale;

| 11. | insistă asupra necesității de a promova o reprezentare egală de gen în conducerea organismelor responsabile de supervizarea și administrarea instituțiilor de învățământ, în special în rândul administratorilor și al directorilor școlilor, precum și în domeniile unde există o subreprezentare, cum este în cazul disciplinelor STIM, deoarece acest lucru va oferi fetelor modele pozitive; |
| --- | --- |

11.

insistă asupra necesității de a promova o reprezentare egală de gen în conducerea organismelor responsabile de supervizarea și administrarea instituțiilor de învățământ, în special în rândul administratorilor și al directorilor școlilor, precum și în domeniile unde există o subreprezentare, cum este în cazul disciplinelor STIM, deoarece acest lucru va oferi fetelor modele pozitive;

| 12. | subliniază că fetele cărora le este interzis să meargă la școală sunt mai expuse la violența domestică; |
| --- | --- |

12.

subliniază că fetele cărora le este interzis să meargă la școală sunt mai expuse la violența domestică;

| 13. | solicită insistent Comisiei să inițieze cât mai curând procedura de aderare a UE la Convenția de la Istanbul; solicită statelor membre să ratifice această convenție și solicită UE și statelor membre să conlucreze în privința egalității de gen în relațiile externe ale UE; subliniază legăturile strânse dintre stereotipurile de gen și hărțuire, comportamentul agresiv pe internet și violența împotriva femeilor, precum și necesitatea de a le combate încă din copilărie; subliniază faptul că în Convenția de la Istanbul se solicită semnatarilor să includă, în programa formală și la toate nivelurile de educație, materiale didactice pe teme cum ar fi rolurile de gen lipsite de stereotipuri, respectul reciproc, rezolvarea pașnică a conflictelor în relațiile interpersonale, violența bazată pe gen și dreptul la integritate personală, adaptate în funcție de evoluția capacităților cursanților; |
| --- | --- |

13.

solicită insistent Comisiei să inițieze cât mai curând procedura de aderare a UE la Convenția de la Istanbul; solicită statelor membre să ratifice această convenție și solicită UE și statelor membre să conlucreze în privința egalității de gen în relațiile externe ale UE; subliniază legăturile strânse dintre stereotipurile de gen și hărțuire, comportamentul agresiv pe internet și violența împotriva femeilor, precum și necesitatea de a le combate încă din copilărie; subliniază faptul că în Convenția de la Istanbul se solicită semnatarilor să includă, în programa formală și la toate nivelurile de educație, materiale didactice pe teme cum ar fi rolurile de gen lipsite de stereotipuri, respectul reciproc, rezolvarea pașnică a conflictelor în relațiile interpersonale, violența bazată pe gen și dreptul la integritate personală, adaptate în funcție de evoluția capacităților cursanților;

| 14. | încurajează statele membre să investească substanțial în campanii de informare, conștientizare și educare și să îmbunătățească oferta de orientare profesională pentru fete și băieți, contracarând percepțiile stereotipe asupra rolurilor de gen și stereotipurile de gen din orientarea profesională, în special în științe și noile tehnologii; reamintește că aceasta ar reduce segregarea de gen de pe piața muncii și ar consolida poziția femeilor, permițându-le totodată să beneficieze în totalitate de capitalul uman reprezentat de fetele și femeile din UE și promovând discutarea opțiunilor de educație și carieră în școli și în sălile de clasă; |
| --- | --- |

14.

încurajează statele membre să investească substanțial în campanii de informare, conștientizare și educare și să îmbunătățească oferta de orientare profesională pentru fete și băieți, contracarând percepțiile stereotipe asupra rolurilor de gen și stereotipurile de gen din orientarea profesională, în special în științe și noile tehnologii; reamintește că aceasta ar reduce segregarea de gen de pe piața muncii și ar consolida poziția femeilor, permițându-le totodată să beneficieze în totalitate de capitalul uman reprezentat de fetele și femeile din UE și promovând discutarea opțiunilor de educație și carieră în școli și în sălile de clasă;

| 15. | reamintește rolul echipelor educaționale în sprijinirea și consilierea familiilor în legătură cu alegerea școlilor pentru copiii lor, urmărind orientarea lor către parcursuri care corespund aptitudinilor, talentelor și gusturilor lor; subliniază că etapa în care se face consilierea școlară este decisivă, având loc într-un moment în care se pot manifesta stereotipurile de gen, fapt care poate afecta pe termen lung capacitatea fetelor de a urma o carieră profesională care să le faciliteze dezvoltarea personală și emanciparea; |
| --- | --- |

15.

reamintește rolul echipelor educaționale în sprijinirea și consilierea familiilor în legătură cu alegerea școlilor pentru copiii lor, urmărind orientarea lor către parcursuri care corespund aptitudinilor, talentelor și gusturilor lor; subliniază că etapa în care se face consilierea școlară este decisivă, având loc într-un moment în care se pot manifesta stereotipurile de gen, fapt care poate afecta pe termen lung capacitatea fetelor de a urma o carieră profesională care să le faciliteze dezvoltarea personală și emanciparea;

| 16. | solicită Comisiei să organizeze, prin intermediul statelor membre, programe specifice de ridicare a nivelului de conștientizare destinate fetelor, legate de integrarea lor în învățământul superior și de posibilele parcursuri de studiu, cu oportunități profesionale care să corespundă aptitudinilor lor, pentru a le încuraja să urmeze cariere care au fost tradițional dominant masculine și să crească încrederea în sine a noii generații de femei; subliniază că, pentru fete și femeile tinere, educația informală joacă un rol esențial în construirea încrederii; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să organizeze, prin intermediul statelor membre, programe specifice de ridicare a nivelului de conștientizare destinate fetelor, legate de integrarea lor în învățământul superior și de posibilele parcursuri de studiu, cu oportunități profesionale care să corespundă aptitudinilor lor, pentru a le încuraja să urmeze cariere care au fost tradițional dominant masculine și să crească încrederea în sine a noii generații de femei; subliniază că, pentru fete și femeile tinere, educația informală joacă un rol esențial în construirea încrederii;

| 17. | invită statele membre să se bazeze pe fondurile structurale și de investiții europene pentru a sprijini programele în care se lucrează în mod activ cu părinții copiilor din comunități excluse și să încurajeze activitățile inteligente și stimulatoare în afara orelor de școală și în timpul vacanțelor școlare; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să se bazeze pe fondurile structurale și de investiții europene pentru a sprijini programele în care se lucrează în mod activ cu părinții copiilor din comunități excluse și să încurajeze activitățile inteligente și stimulatoare în afara orelor de școală și în timpul vacanțelor școlare;

| 18. | invită statele membre să încurajeze promovarea rețelelor publice de grădinițe și creșe, a sistemului de învățământ preșcolar, precum și a serviciilor de recreere publice pentru copii; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre să încurajeze promovarea rețelelor publice de grădinițe și creșe, a sistemului de învățământ preșcolar, precum și a serviciilor de recreere publice pentru copii;

| 19. | solicită statelor membre să îmbunătățească calitatea educației și a formării profesionale pentru persoanele cu dizabilități și/sau cu nevoi educaționale speciale și să reducă rata ridicată a abandonului școlar în rândul acestora, precum și să respecte principiile educației incluzive, punând accent pe participarea activă a acestei categorii de elevi, și să îmbunătățească integrarea lor în societate și în sistemele generale de educație atunci când acest lucru este posibil; solicită îmbunătățirea imediată a formării profesorilor în acest scop și integrarea perspectivei de gen în acest tip de formare, precum și în privința identificării dificultăților de învățare, inclusiv crearea unor instrumente de monitorizare care includ dimensiunea de gen și a unor programe de educație de gen specifice, pentru a oferi femeilor și fetelor în cauză oportunități mai bune în căutarea unui loc de muncă și pentru a le da posibilitatea de a depăși discriminarea multiplă; |
| --- | --- |

19.

solicită statelor membre să îmbunătățească calitatea educației și a formării profesionale pentru persoanele cu dizabilități și/sau cu nevoi educaționale speciale și să reducă rata ridicată a abandonului școlar în rândul acestora, precum și să respecte principiile educației incluzive, punând accent pe participarea activă a acestei categorii de elevi, și să îmbunătățească integrarea lor în societate și în sistemele generale de educație atunci când acest lucru este posibil; solicită îmbunătățirea imediată a formării profesorilor în acest scop și integrarea perspectivei de gen în acest tip de formare, precum și în privința identificării dificultăților de învățare, inclusiv crearea unor instrumente de monitorizare care includ dimensiunea de gen și a unor programe de educație de gen specifice, pentru a oferi femeilor și fetelor în cauză oportunități mai bune în căutarea unui loc de muncă și pentru a le da posibilitatea de a depăși discriminarea multiplă;

| 20. | solicită statelor membre să asigure un acces egal la educație pentru fete și băieți, indiferent de vârstă, gen, statut socioeconomic, mediu cultural sau religie și subliniază necesitatea ca instituțiile europene, naționale și locale să promoveze programe specifice de integrare a comunităților marginalizate în general în scoli – și în special a fetelor din aceste comunități, întrucât ele se confruntă adesea cu o discriminare multiplă – precum și a tuturor minorităților în societatea europeană; subliniază că este important ca fetele să absolve ciclul secundar de învățământ, precum și necesitatea unor programe de asistență financiară pentru familiile economic dezavantajate, astfel încât să se evite abandonul școlar în rândul elevilor și în special în rândul fetelor; |
| --- | --- |

20.

solicită statelor membre să asigure un acces egal la educație pentru fete și băieți, indiferent de vârstă, gen, statut socioeconomic, mediu cultural sau religie și subliniază necesitatea ca instituțiile europene, naționale și locale să promoveze programe specifice de integrare a comunităților marginalizate în general în scoli – și în special a fetelor din aceste comunități, întrucât ele se confruntă adesea cu o discriminare multiplă – precum și a tuturor minorităților în societatea europeană; subliniază că este important ca fetele să absolve ciclul secundar de învățământ, precum și necesitatea unor programe de asistență financiară pentru familiile economic dezavantajate, astfel încât să se evite abandonul școlar în rândul elevilor și în special în rândul fetelor;

| 21. | invită statele membre să ofere sprijinul activ necesar pentru a se asigura că femeile migrante și familiile lor pot învăța limba țării gazdă în instituțiile de învățământ public gratuit de la nivel local; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre să ofere sprijinul activ necesar pentru a se asigura că femeile migrante și familiile lor pot învăța limba țării gazdă în instituțiile de învățământ public gratuit de la nivel local;

| 22. | solicită statelor membre să elaboreze programe concrete pentru ca fetele și tinerele de etnie romă să urmeze școala primară, secundară și învățământul superior și, de asemenea, să adopte măsuri speciale pentru mamele adolescente și pentru fetele care abandonează timpuriu școala, în special pentru a încuraja o educație fără întreruperi, și să ofere formare la locul de muncă; solicită, totodată, statelor membre și Comisiei să ia în considerare aceste măsuri în cadrul coordonării și evaluării strategiilor naționale de integrare a romilor; |
| --- | --- |

22.

solicită statelor membre să elaboreze programe concrete pentru ca fetele și tinerele de etnie romă să urmeze școala primară, secundară și învățământul superior și, de asemenea, să adopte măsuri speciale pentru mamele adolescente și pentru fetele care abandonează timpuriu școala, în special pentru a încuraja o educație fără întreruperi, și să ofere formare la locul de muncă; solicită, totodată, statelor membre și Comisiei să ia în considerare aceste măsuri în cadrul coordonării și evaluării strategiilor naționale de integrare a romilor;

| 23. | subliniază importanța includerii în proiectele de cooperare pentru dezvoltare a unor măsuri referitoare la educația fetelor și femeilor; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța includerii în proiectele de cooperare pentru dezvoltare a unor măsuri referitoare la educația fetelor și femeilor;

| 24. | subliniază că este important să se acorde o atenție deosebită principiului egalității între femei și bărbați în programele de învățământ din toate etapele educației; |
| --- | --- |

24.

subliniază că este important să se acorde o atenție deosebită principiului egalității între femei și bărbați în programele de învățământ din toate etapele educației;

Programa școlară și formarea

| 25. | insistă că trebuie acordată o atenție adecvată egalității de gen, în toate formele sale, programele, obiectivele de dezvoltare și rezultatele învățării, conținuturile, programele și planificările școlare; insistă, de asemenea asupra necesității evaluării locului femeii în programele școlare pentru diferite materii, subliniindu-se rolul lor în conținutul predat; consideră că egalitatea de gen în educație trebuie să evidențieze explicit principiul egalității și să includă o serie de aspecte, precum alfabetizarea, hărțuirea, violența, instigarea la ură, drepturile omului și educația civică; |
| --- | --- |

25.

insistă că trebuie acordată o atenție adecvată egalității de gen, în toate formele sale, programele, obiectivele de dezvoltare și rezultatele învățării, conținuturile, programele și planificările școlare; insistă, de asemenea asupra necesității evaluării locului femeii în programele școlare pentru diferite materii, subliniindu-se rolul lor în conținutul predat; consideră că egalitatea de gen în educație trebuie să evidențieze explicit principiul egalității și să includă o serie de aspecte, precum alfabetizarea, hărțuirea, violența, instigarea la ură, drepturile omului și educația civică;

| 26. | subliniază că educația trebuie să ajute fetele și băieții să devină persoane conștiente, echilibrate, respectuoase cu alții și capabile de empatie și respect reciproc, pentru a preveni discriminarea, agresiunea și intimidarea; |
| --- | --- |

26.

subliniază că educația trebuie să ajute fetele și băieții să devină persoane conștiente, echilibrate, respectuoase cu alții și capabile de empatie și respect reciproc, pentru a preveni discriminarea, agresiunea și intimidarea;

| 27. | subliniază că școala ar trebui să contribuie la dezvoltarea unei perspective interculturale asupra educației, pentru a promova deschiderea, respectul reciproc și dialogul intercultural și interreligios; |
| --- | --- |

27.

subliniază că școala ar trebui să contribuie la dezvoltarea unei perspective interculturale asupra educației, pentru a promova deschiderea, respectul reciproc și dialogul intercultural și interreligios;

| 28. | încurajează autoritățile competente din statele membre să promoveze egalitatea de gen în cadrul programelor lor generale de educație sexuală și relațională, explicându-le, printre altele, fetelor și băieților ce înseamnă o relație consensuală, precum și în cadrul sportului și al activităților recreative, unde stereotipurile și așteptările de gen pot afecta imaginea de sine, sănătatea, dobândirea de competențe, dezvoltarea intelectuală, integrarea socială și construcția identitară a fetelor; |
| --- | --- |

28.

încurajează autoritățile competente din statele membre să promoveze egalitatea de gen în cadrul programelor lor generale de educație sexuală și relațională, explicându-le, printre altele, fetelor și băieților ce înseamnă o relație consensuală, precum și în cadrul sportului și al activităților recreative, unde stereotipurile și așteptările de gen pot afecta imaginea de sine, sănătatea, dobândirea de competențe, dezvoltarea intelectuală, integrarea socială și construcția identitară a fetelor;

| 29. | recunoaște că o educație sensibilă, corespunzătoare vârstei și corectă din punct de vedere științific privind sexul și relațiile reprezintă un instrument esențial în capacitarea fetelor și băieților, ajutându-i să facă alegeri bine informate și contribuind la stabilirea unor priorități mai extinse de sănătate publică, cum ar fi reducerea numărului de sarcini nedorite, reducerea mortalității materne și infantile, prevenirea și tratamentul timpuriu al infecțiilor cu transmitere sexuală și reducerea decalajelor în ceea ce privește inegalitățile în materie de sănătate; încurajează statele membre să ia în considerare ideea de a face obligatorie, în toate programele școlare pentru învățământul primar și secundar, o educație sexuală și relațională adaptată vârstei elevilor, și subliniază importanța punerii unui accent special, în formarea profesorilor, asupra respectului pentru fete și femei și asupra egalității de gen; |
| --- | --- |

29.

recunoaște că o educație sensibilă, corespunzătoare vârstei și corectă din punct de vedere științific privind sexul și relațiile reprezintă un instrument esențial în capacitarea fetelor și băieților, ajutându-i să facă alegeri bine informate și contribuind la stabilirea unor priorități mai extinse de sănătate publică, cum ar fi reducerea numărului de sarcini nedorite, reducerea mortalității materne și infantile, prevenirea și tratamentul timpuriu al infecțiilor cu transmitere sexuală și reducerea decalajelor în ceea ce privește inegalitățile în materie de sănătate; încurajează statele membre să ia în considerare ideea de a face obligatorie, în toate programele școlare pentru învățământul primar și secundar, o educație sexuală și relațională adaptată vârstei elevilor, și subliniază importanța punerii unui accent special, în formarea profesorilor, asupra respectului pentru fete și femei și asupra egalității de gen;

| 30. | solicită includerea educației sexuale și relaționale în programele școlare, pentru a capacita fetele prin cunoașterea și controlul asupra propriului corp și, în același timp, solicită ca toate celelalte discipline școlare să fie coerente cu aceste principii; |
| --- | --- |

30.

solicită includerea educației sexuale și relaționale în programele școlare, pentru a capacita fetele prin cunoașterea și controlul asupra propriului corp și, în același timp, solicită ca toate celelalte discipline școlare să fie coerente cu aceste principii;

| 31. | invită Comisia să combată discriminarea pe motive de orientare sexuală și identitate de gen în instituțiile de învățământ; îndeamnă Comisia să susțină includerea în programele școlare a unor informații obiective privind chestiunile legate de persoanele LGBTI; solicită insistent Comisiei să faciliteze schimbul de experiență între statele membre în privința combaterii intimidărilor și hărțuirilor cu caracter homofob și transfob; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să combată discriminarea pe motive de orientare sexuală și identitate de gen în instituțiile de învățământ; îndeamnă Comisia să susțină includerea în programele școlare a unor informații obiective privind chestiunile legate de persoanele LGBTI; solicită insistent Comisiei să faciliteze schimbul de experiență între statele membre în privința combaterii intimidărilor și hărțuirilor cu caracter homofob și transfob;

| 32. | încurajează fetele și băieții care urmează o formă de învățământ să manifeste un interes egal pentru toate disciplinele, dincolo de stereotipurile de gen, în special în privința disciplinelor științifice și tehnice, și încurajează băieții să se informeze cu privire la activitățile considerate feminine, în domenii cum ar fi munca casnică și îngrijirea familiei, încurajând, totodată, o participare și o reprezentare egală a acestora în procesul decizional colectiv și managementul școlar, precum și în toate activitățile extrașcolare; solicită celor implicați să asigure protecția finanțărilor pentru aceste activități eficiente; |
| --- | --- |

32.

încurajează fetele și băieții care urmează o formă de învățământ să manifeste un interes egal pentru toate disciplinele, dincolo de stereotipurile de gen, în special în privința disciplinelor științifice și tehnice, și încurajează băieții să se informeze cu privire la activitățile considerate feminine, în domenii cum ar fi munca casnică și îngrijirea familiei, încurajând, totodată, o participare și o reprezentare egală a acestora în procesul decizional colectiv și managementul școlar, precum și în toate activitățile extrașcolare; solicită celor implicați să asigure protecția finanțărilor pentru aceste activități eficiente;

| 33. | semnalează că este necesar să se adopte măsuri pentru a încuraja promovarea specifică a femeilor în domeniul culturii și al producției și difuzării de opere artistice și culturale, care să combată discriminarea structurală la scară largă cu care se confruntă femeile în acest domeniu, să promoveze reprezentarea echilibrată a femeilor și a bărbaților în activitățile artistice și culturale publice și să prevadă un sprijin financiar și acțiuni pozitive pentru remedierea inegalităților în acest domeniu; |
| --- | --- |

33.

semnalează că este necesar să se adopte măsuri pentru a încuraja promovarea specifică a femeilor în domeniul culturii și al producției și difuzării de opere artistice și culturale, care să combată discriminarea structurală la scară largă cu care se confruntă femeile în acest domeniu, să promoveze reprezentarea echilibrată a femeilor și a bărbaților în activitățile artistice și culturale publice și să prevadă un sprijin financiar și acțiuni pozitive pentru remedierea inegalităților în acest domeniu;

| 34. | solicită asigurarea accesului egal la tehnologiile informației și comunicațiilor, a utilizării acestora și a educației în acest domeniu în condiții de egalitate pentru fete și băieți începând cu educația preșcolară, acordându-se o atenție deosebită copiilor și tinerilor din zonele rurale, comunități marginalizate sau celor cu nevoi speciale, în vederea îmbunătățirii competențelor digitale, a diseminării unor instrumente eficiente de politică educațională și a îmbunătățirii formării profesorilor, astfel încât să crească numărul studentelor și al absolventelor în domenii precum științele, tehnologia, ingineria și matematica; salută, în acest context, toate inițiativele și programele vizând atragerea fetelor spre aceste domenii de studiu și spre carierele de cercetare corespunzătoare; |
| --- | --- |

34.

solicită asigurarea accesului egal la tehnologiile informației și comunicațiilor, a utilizării acestora și a educației în acest domeniu în condiții de egalitate pentru fete și băieți începând cu educația preșcolară, acordându-se o atenție deosebită copiilor și tinerilor din zonele rurale, comunități marginalizate sau celor cu nevoi speciale, în vederea îmbunătățirii competențelor digitale, a diseminării unor instrumente eficiente de politică educațională și a îmbunătățirii formării profesorilor, astfel încât să crească numărul studentelor și al absolventelor în domenii precum științele, tehnologia, ingineria și matematica; salută, în acest context, toate inițiativele și programele vizând atragerea fetelor spre aceste domenii de studiu și spre carierele de cercetare corespunzătoare;

| 35. | subliniază importanța adoptării unor măsuri educative pentru recunoașterea rolului femeilor în istorie, știință, politică, literatură, artă, educație etc. și pentru a transmite cunoștințe cu privire la rolul lor în aceste domenii; |
| --- | --- |

35.

subliniază importanța adoptării unor măsuri educative pentru recunoașterea rolului femeilor în istorie, știință, politică, literatură, artă, educație etc. și pentru a transmite cunoștințe cu privire la rolul lor în aceste domenii;

| 36. | solicită să se depună toate eforturile pentru ca munca în învățământul preșcolar și primar și în domeniul îngrijirii copiilor să fie recunoscută ca o activitate valoroasă atât pentru femei, cât și pentru bărbați; |
| --- | --- |

36.

solicită să se depună toate eforturile pentru ca munca în învățământul preșcolar și primar și în domeniul îngrijirii copiilor să fie recunoscută ca o activitate valoroasă atât pentru femei, cât și pentru bărbați;

| 37. | invită statele membre să elaboreze sau să consolideze reglementările naționale, pentru a contracara influența negativă a rolurilor stereotipe de gen, care provine din valorile vehiculate de media și publicitate, sectoare care subminează de prea multe ori activitățile din școli centrate pe aceste aspecte; |
| --- | --- |

37.

invită statele membre să elaboreze sau să consolideze reglementările naționale, pentru a contracara influența negativă a rolurilor stereotipe de gen, care provine din valorile vehiculate de media și publicitate, sectoare care subminează de prea multe ori activitățile din școli centrate pe aceste aspecte;

| 38. | solicită dezvoltarea unor activități complementare care să consolideze programa școlară oficială în ceea ce privește egalitatea de gen și formarea în domeniul antreprenoriatului, precum și implementarea unor programe de educație informală privind educația pe probleme de gen în cadrul comunităților, prin intermediul autorităților locale; |
| --- | --- |

38.

solicită dezvoltarea unor activități complementare care să consolideze programa școlară oficială în ceea ce privește egalitatea de gen și formarea în domeniul antreprenoriatului, precum și implementarea unor programe de educație informală privind educația pe probleme de gen în cadrul comunităților, prin intermediul autorităților locale;

| 39. | solicită un nou impuls pentru acreditarea educației informale printr-un certificat de competență și conferirea unui certificat care corespunde unor standarde ridicate pentru formarea la locul de muncă în învățământul profesional, deoarece acest lucru va ajuta fetele și femeile să găsească locuri de muncă mai bune și să se reintegreze sau să revină pe piața forței de muncă, asigurându-se totodată că femeile sunt tratate egal cu bărbații în ceea ce privește demnitatea și competența; |
| --- | --- |

39.

solicită un nou impuls pentru acreditarea educației informale printr-un certificat de competență și conferirea unui certificat care corespunde unor standarde ridicate pentru formarea la locul de muncă în învățământul profesional, deoarece acest lucru va ajuta fetele și femeile să găsească locuri de muncă mai bune și să se reintegreze sau să revină pe piața forței de muncă, asigurându-se totodată că femeile sunt tratate egal cu bărbații în ceea ce privește demnitatea și competența;

| 40. | solicită autorilor și editorilor de materiale didactice să fie conștienți de necesitatea de a include egalitatea de gen printre criteriile legate de producerea de astfel de materiale, recomandând să se recurgă la echipe formate din profesori și elevi atunci când se elaborează materiale didactice referitoare la egalitatea de gen, și să consulte experți în domeniul egalității de gen și al educaţiei privind conștientizarea dimensiunii de gen; |
| --- | --- |

40.

solicită autorilor și editorilor de materiale didactice să fie conștienți de necesitatea de a include egalitatea de gen printre criteriile legate de producerea de astfel de materiale, recomandând să se recurgă la echipe formate din profesori și elevi atunci când se elaborează materiale didactice referitoare la egalitatea de gen, și să consulte experți în domeniul egalității de gen și al educaţiei privind conștientizarea dimensiunii de gen;

| 41. | invită statele membre să elaboreze și să disemineze orientări pentru școli, profesori și responsabilii de elaborarea programelor, în sensul integrării perspectivei de gen și a egalității de gen, precum și al eliminării stereotipurilor și distorsiunilor sexiste care pot exista în conținutul, limbajul și ilustrațiile manualelor și materialelor didactice, încurajându-i totodată să combată sexismul prezent în literatură, cinematografie, muzică, jocuri, media și publicitate și în alte domenii care pot contribui decisiv la schimbarea atitudinilor, a comportamentelor și a identității băieților și fetelor; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre să elaboreze și să disemineze orientări pentru școli, profesori și responsabilii de elaborarea programelor, în sensul integrării perspectivei de gen și a egalității de gen, precum și al eliminării stereotipurilor și distorsiunilor sexiste care pot exista în conținutul, limbajul și ilustrațiile manualelor și materialelor didactice, încurajându-i totodată să combată sexismul prezent în literatură, cinematografie, muzică, jocuri, media și publicitate și în alte domenii care pot contribui decisiv la schimbarea atitudinilor, a comportamentelor și a identității băieților și fetelor;

| 42. | recunoaște că profesorii joacă un rol important în formarea identităților educaționale și au un impact semnificativ asupra unor aspecte care țin de comportamentele de gen în școală; reamintește că mai sunt multe lucruri de făcut ca profesorii să poată promova în mod optim egalitatea de gen; insistă, prin urmare, asupra necesității de a asigura profesorilor o formare inițială și continuă solidă în problema egalității, la toate nivelurile de educație formală și informală, inclusiv învățarea între colegi și cooperarea cu organizațiile și agențiile externe, pentru a-i face conștienți de impactul rolurilor de gen și al stereotipurilor asupra încrederii în sine a elevilor lor și asupra materiilor pe care le aleg în timpul studiilor; subliniază că fetele au nevoie de modele pozitive, feminine și masculine, în școli și universități, cu care să se identifice și prin care să-și valorifice optim potențialul, fără a se teme de discriminare sau ambiguitate pe motive de gen; |
| --- | --- |

42.

recunoaște că profesorii joacă un rol important în formarea identităților educaționale și au un impact semnificativ asupra unor aspecte care țin de comportamentele de gen în școală; reamintește că mai sunt multe lucruri de făcut ca profesorii să poată promova în mod optim egalitatea de gen; insistă, prin urmare, asupra necesității de a asigura profesorilor o formare inițială și continuă solidă în problema egalității, la toate nivelurile de educație formală și informală, inclusiv învățarea între colegi și cooperarea cu organizațiile și agențiile externe, pentru a-i face conștienți de impactul rolurilor de gen și al stereotipurilor asupra încrederii în sine a elevilor lor și asupra materiilor pe care le aleg în timpul studiilor; subliniază că fetele au nevoie de modele pozitive, feminine și masculine, în școli și universități, cu care să se identifice și prin care să-și valorifice optim potențialul, fără a se teme de discriminare sau ambiguitate pe motive de gen;

| 43. | subliniază necesitatea de a include, atât în cadrul formării inițiale a profesorilor, cât și în formarea continuă, studierea și aplicarea principiului egalității între femei și bărbați, astfel încât să elimine toate obstacolele din calea valorificării depline a potențialului studenților, indiferent de gen; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea de a include, atât în cadrul formării inițiale a profesorilor, cât și în formarea continuă, studierea și aplicarea principiului egalității între femei și bărbați, astfel încât să elimine toate obstacolele din calea valorificării depline a potențialului studenților, indiferent de gen;

| 44. | crede cu tărie în potențialul transformator al educației în realizarea egalității de gen; recunoaște că programele oficiale și neoficiale din educație trebuie să trateze și să combată violența de gen, discriminarea de gen, hărțuirea, homofobia și transfobia sub toate formele lor, inclusiv comportamentul agresiv și hărțuirea pe internet; recunoaște că educația privind egalitatea de gen și eliminarea violenței de gen depinde de existența unor medii școlare sigure și lipsite de violență; |
| --- | --- |

44.

crede cu tărie în potențialul transformator al educației în realizarea egalității de gen; recunoaște că programele oficiale și neoficiale din educație trebuie să trateze și să combată violența de gen, discriminarea de gen, hărțuirea, homofobia și transfobia sub toate formele lor, inclusiv comportamentul agresiv și hărțuirea pe internet; recunoaște că educația privind egalitatea de gen și eliminarea violenței de gen depinde de existența unor medii școlare sigure și lipsite de violență;

| 45. | subliniază necesitatea de a organiza campanii de conștientizare și formare și de integrare a perspectivei de gen pentru toți cei implicați în politicile din domeniul educației, precum și pentru părinți și angajatori; |
| --- | --- |

45.

subliniază necesitatea de a organiza campanii de conștientizare și formare și de integrare a perspectivei de gen pentru toți cei implicați în politicile din domeniul educației, precum și pentru părinți și angajatori;

| 46. | invită statele membre să adopte o perspectivă intergenerațională asupra educației și să asigure un acces egal la educația formală și informală, prin integrarea unei oferte de servicii abordabile și de calitate de îngrijire a copiilor în sistemele de învățământ, precum și a unor servicii de îngrijire a persoanelor în vârstă și a altor persoane dependente; solicită statelor membre să lanseze inițiative care să reducă costurile educaționale directe și indirecte și să crească capacitățile tuturor rețelelor de creșe, grădinițe, școli și activități extrașcolare, respectând principiile incluziunii în cazul copiilor săraci sau expuși riscului de sărăcie; subliniază importanța acestui lucru pentru a ajuta toate femeile și toți bărbații, inclusiv părinții singuri, să echilibreze viața de familie în raport cu cea profesională, precum și pentru a garanta participarea femeilor la învățarea pe tot parcursul vieții și la formarea profesională, creând prin aceasta modele de urmat pentru capacitarea fetelor; |
| --- | --- |

46.

invită statele membre să adopte o perspectivă intergenerațională asupra educației și să asigure un acces egal la educația formală și informală, prin integrarea unei oferte de servicii abordabile și de calitate de îngrijire a copiilor în sistemele de învățământ, precum și a unor servicii de îngrijire a persoanelor în vârstă și a altor persoane dependente; solicită statelor membre să lanseze inițiative care să reducă costurile educaționale directe și indirecte și să crească capacitățile tuturor rețelelor de creșe, grădinițe, școli și activități extrașcolare, respectând principiile incluziunii în cazul copiilor săraci sau expuși riscului de sărăcie; subliniază importanța acestui lucru pentru a ajuta toate femeile și toți bărbații, inclusiv părinții singuri, să echilibreze viața de familie în raport cu cea profesională, precum și pentru a garanta participarea femeilor la învățarea pe tot parcursul vieții și la formarea profesională, creând prin aceasta modele de urmat pentru capacitarea fetelor;

| 47. | subliniază că orice strategie de promovare a egalității de gen și de capacitare a fetelor și femeilor trebuie să implice în mod activ băieții și bărbații; |
| --- | --- |

47.

subliniază că orice strategie de promovare a egalității de gen și de capacitare a fetelor și femeilor trebuie să implice în mod activ băieții și bărbații;

| 48. | subliniază importanța promovării de către autoritățile publice, în domeniul învățământului superior, a cursurilor despre semnificația și sfera egalității de gen, în special prin includerea în programele de învățământ a unor materii legate de egalitatea de gen, introducând cursuri postuniversitare specifice și alte programe specializate de studii și cercetare în acest domeniu; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța promovării de către autoritățile publice, în domeniul învățământului superior, a cursurilor despre semnificația și sfera egalității de gen, în special prin includerea în programele de învățământ a unor materii legate de egalitatea de gen, introducând cursuri postuniversitare specifice și alte programe specializate de studii și cercetare în acest domeniu;

| 49. | solicită instituțiilor europene și statelor membre să progreseze în direcția recunoașterii reciproce a diplomelor, certificatelor și a altor titluri oficiale care dovedesc calificările profesionale acordate în diferitele state membre, precum și în direcția coordonării și armonizării normelor naționale ce reglementează accesul la diferite profesii, astfel încât femeile migrante, din interiorul și din afara Uniunii Europene, să poată avea acces la locuri de muncă corespunzătoare formării și calificărilor de care dispun; |
| --- | --- |

49.

solicită instituțiilor europene și statelor membre să progreseze în direcția recunoașterii reciproce a diplomelor, certificatelor și a altor titluri oficiale care dovedesc calificările profesionale acordate în diferitele state membre, precum și în direcția coordonării și armonizării normelor naționale ce reglementează accesul la diferite profesii, astfel încât femeile migrante, din interiorul și din afara Uniunii Europene, să poată avea acces la locuri de muncă corespunzătoare formării și calificărilor de care dispun;

Investiții, monitorizare și evaluare

| 50. | semnalează necesitatea monitorizării și evaluării de către organisme independente a progreselor rezultate în urma adoptării politicilor privind egalitatea de gen în instituțiile de învățământ, precum și necesitatea unei comunicări permanente între factori decizionali politici de la nivel local, regional, național și european cu privire la toate măsurile luate și la progresele înregistrate în acest domeniu; evidențiază necesitatea imperioasă a transformării perspectivei de gen într-un criteriu de evaluare internă și externă a instituțiilor de învățământ; |
| --- | --- |

50.

semnalează necesitatea monitorizării și evaluării de către organisme independente a progreselor rezultate în urma adoptării politicilor privind egalitatea de gen în instituțiile de învățământ, precum și necesitatea unei comunicări permanente între factori decizionali politici de la nivel local, regional, național și european cu privire la toate măsurile luate și la progresele înregistrate în acest domeniu; evidențiază necesitatea imperioasă a transformării perspectivei de gen într-un criteriu de evaluare internă și externă a instituțiilor de învățământ;

| 51. | subliniază importanța cooperării între diferitele autorități educaționale și a schimbului de bune practici în materie de dezvoltare a unor proiecte și programe pentru promovarea conștientizării principiilor coeducației și a unei egalități reale între bărbați și femei, și pentru diseminarea acestora în rândul actorilor din comunitatea educațională; |
| --- | --- |

51.

subliniază importanța cooperării între diferitele autorități educaționale și a schimbului de bune practici în materie de dezvoltare a unor proiecte și programe pentru promovarea conștientizării principiilor coeducației și a unei egalități reale între bărbați și femei, și pentru diseminarea acestora în rândul actorilor din comunitatea educațională;

| 52. | invită Institutul European pentru Egalitatea de Gen (IEEG) să își continue activitatea de compilare a unor date și tabele comparabile defalcate pe gen în toate domeniile de politică, inclusiv educația, și reafirmă importanța realizării unor studii privind impactul politicilor educaționale în privința remedierii inegalităților de gen, furnizând instrumente calitative și cantitative pentru evaluarea acestui impact și folosind, de asemenea, o strategie bugetară care ţine seama de aspectele de gen pentru a promova atât accesul, cât și dreptul la resurse educative; |
| --- | --- |

52.

invită Institutul European pentru Egalitatea de Gen (IEEG) să își continue activitatea de compilare a unor date și tabele comparabile defalcate pe gen în toate domeniile de politică, inclusiv educația, și reafirmă importanța realizării unor studii privind impactul politicilor educaționale în privința remedierii inegalităților de gen, furnizând instrumente calitative și cantitative pentru evaluarea acestui impact și folosind, de asemenea, o strategie bugetară care ţine seama de aspectele de gen pentru a promova atât accesul, cât și dreptul la resurse educative;

| 53. | recunoaște că evaluarea impactului legislației viitoare din domeniul educației asupra egalității de gen este esențială, precum și, dacă este necesar, revizuirea legislației existente în conformitate cu acest principiu; |
| --- | --- |

53.

recunoaște că evaluarea impactului legislației viitoare din domeniul educației asupra egalității de gen este esențială, precum și, dacă este necesar, revizuirea legislației existente în conformitate cu acest principiu;

| 54. | subliniază faptul că monitorizarea procedurilor de implementare a programelor privind egalitatea de gen și evaluarea acestora trebuie realizate de centre de cercetare din domeniul educației, în strânsă colaborare cu specialiști pe probleme de gen, cu organismele create de UE și cu autoritățile locale; solicită colectarea de către statele membre și Comisie a unor date cantitative și calitative defalcate pe genuri; |
| --- | --- |

54.

subliniază faptul că monitorizarea procedurilor de implementare a programelor privind egalitatea de gen și evaluarea acestora trebuie realizate de centre de cercetare din domeniul educației, în strânsă colaborare cu specialiști pe probleme de gen, cu organismele create de UE și cu autoritățile locale; solicită colectarea de către statele membre și Comisie a unor date cantitative și calitative defalcate pe genuri;

| 55. | recomandă instituirea unui Premiu anual european pentru egalitatea de gen, care să fie acordat instituțiilor de învățământ care au excelat în atingerea acestui obiectiv, și încurajează statele membre să facă același lucru la nivel național; |
| --- | --- |

55.

recomandă instituirea unui Premiu anual european pentru egalitatea de gen, care să fie acordat instituțiilor de învățământ care au excelat în atingerea acestui obiectiv, și încurajează statele membre să facă același lucru la nivel național;

| 56. | subliniază necesitatea de a elabora planuri de acțiune și de a aloca resurse pentru realizarea unor proiecte educaționale privind egalitatea de gen și a unor structuri de învățământ sensibile la aspectele de gen, recomandând să se recurgă la instrumentele europene disponibile în acest sens, în special la Planul de investiții, la programul Orizont 2020 și la fondurile structurale al UE, inclusiv la Fondul social european; |
| --- | --- |

56.

subliniază necesitatea de a elabora planuri de acțiune și de a aloca resurse pentru realizarea unor proiecte educaționale privind egalitatea de gen și a unor structuri de învățământ sensibile la aspectele de gen, recomandând să se recurgă la instrumentele europene disponibile în acest sens, în special la Planul de investiții, la programul Orizont 2020 și la fondurile structurale al UE, inclusiv la Fondul social european;

o

o o

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

57.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0074.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0050.

(3)  https://europa.eu/eyd2015/en/eu-european-parliament/posts/every-girl-and-woman-has-right-education

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/192 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/192

---

P8_TA(2015)0313

SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne

Rezoluţia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (2015/2061(INI))

(2017/C 316/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de liber schimb din 22 iulie 1972 dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de liber schimb din 22 iulie 1972 dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană,

| — | având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, și îndeosebi anexa I privind libera circulație a persoanelor și anexa III privind recunoașterea calificărilor profesionale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, și îndeosebi anexa I privind libera circulație a persoanelor și anexa III privind recunoașterea calificărilor profesionale,

| — | având în vedere Acordul din 25 iunie 2009 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind simplificarea controalelor și formalităților în ceea ce privește transportul mărfurilor și privind măsurile vamale de securitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 25 iunie 2009 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind simplificarea controalelor și formalităților în ceea ce privește transportul mărfurilor și privind măsurile vamale de securitate,

| — | având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității,

| — | având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind anumite aspecte ale contractelor de achiziții publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind anumite aspecte ale contractelor de achiziții publice,

| — | având în vedere Protocolul din 27 mai 2008 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Bulgaria și a României ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul din 27 mai 2008 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Bulgaria și a României ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul din 26 octombrie 2004 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace, ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul din 26 octombrie 2004 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace, ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European,

| — | având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (Directiva privind serviciile) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (Directiva privind serviciile) (1),

| — | având în vedere Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind recunoașterea calificărilor profesionale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind recunoașterea calificărilor profesionale (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la raportul de țară pentru 2012 privind Islanda și perspectivele postelectorale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la raportul de țară pentru 2012 privind Islanda și perspectivele postelectorale (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2015 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2015 (5),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 21 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 21 martie 2014,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 decembrie 2014 privind o piață unică extinsă omogenă și relațiile UE cu țările vest-europene care nu sunt membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 decembrie 2014 privind o piață unică extinsă omogenă și relațiile UE cu țările vest-europene care nu sunt membre ale UE,

| — | având în vedere concluziile adoptate de Consiliul SEE cu ocazia celei de-a 42-a reuniuni, care a avut loc la 19 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile adoptate de Consiliul SEE cu ocazia celei de-a 42-a reuniuni, care a avut loc la 19 noiembrie 2014,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 decembrie 2012 privind o evaluare a funcționării Spațiului Economic European (SWD(2012)0425), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 decembrie 2012 privind o evaluare a funcționării Spațiului Economic European (SWD(2012)0425),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012 intitulată „Relațiile UE cu Principatul Andorra, Principatul Monaco și Republica San Marino – Opțiuni pentru o integrare mai strânsă cu UE” (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012 intitulată „Relațiile UE cu Principatul Andorra, Principatul Monaco și Republica San Marino – Opțiuni pentru o integrare mai strânsă cu UE” (COM(2012)0680),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 18 noiembrie 2013 privind relațiile UE cu Principatul Andorra, Principatul Monaco și Republica San Marino: opțiuni pentru participarea acestora la piața internă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 18 noiembrie 2013 privind relațiile UE cu Principatul Andorra, Principatul Monaco și Republica San Marino: opțiuni pentru participarea acestora la piața internă,

| — | având în vedere Raportul Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European privind Raportul anual referitor la funcționarea Acordului privind SEE în 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European privind Raportul anual referitor la funcționarea Acordului privind SEE în 2013,

| — | având în vedere Rezoluția Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European din 30 mai 2013 referitoare la viitorul SEE și relațiile UE cu țările de mici dimensiuni și cu Elveția, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European din 30 mai 2013 referitoare la viitorul SEE și relațiile UE cu țările de mici dimensiuni și cu Elveția,

| — | având în vedere Rezoluția Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European din 26 martie 2014 privind guvernanța pieței unice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European din 26 martie 2014 privind guvernanța pieței unice,

| — | având în vedere Rezoluția Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European din 17 martie 2015 referitoare la politica industrială în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European din 17 martie 2015 referitoare la politica industrială în Europa,

| — | având în vedere Rezoluția Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European din 17 martie 2015 referitoare la Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții și posibilele efecte ale acestuia asupra statelor SEE-AELS; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European din 17 martie 2015 referitoare la Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții și posibilele efecte ale acestuia asupra statelor SEE-AELS;

| — | având în vedere Raportul din 14 ianuarie 2015 privind politica externă elvețiană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 14 ianuarie 2015 privind politica externă elvețiană,

| — | având în vedere cel de-al 35-lea Tablou de bord al pieței interne a statelor SEE-AELS, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 35-lea Tablou de bord al pieței interne a statelor SEE-AELS,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217 care abilitează Uniunea să încheie acorduri internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217 care abilitează Uniunea să încheie acorduri internaționale,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorului și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0244/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorului și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0244/2015),

| A. | întrucât cele patru state membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS), și anume Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveția, reprezintă parteneri comerciali importanți ai Uniunii Europene (UE), Elveția și Norvegia fiind cel de-al patrulea și, respectiv, cel de-al cincilea partener comercial al UE, în ordinea importanței volumului de schimburi; |
| --- | --- |

A.

întrucât cele patru state membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS), și anume Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveția, reprezintă parteneri comerciali importanți ai Uniunii Europene (UE), Elveția și Norvegia fiind cel de-al patrulea și, respectiv, cel de-al cincilea partener comercial al UE, în ordinea importanței volumului de schimburi;

| B. | întrucât relațiile dintre UE și trei state membre ale AELS (Islanda, Liechtenstein și Norvegia) sunt întemeiate pe Spațiul Economic European (SEE), ceea ce prevede participarea la piața internă, Acordul SEE fiind gestionat și monitorizat într-un cadru extrem de instituționalizat; |
| --- | --- |

B.

întrucât relațiile dintre UE și trei state membre ale AELS (Islanda, Liechtenstein și Norvegia) sunt întemeiate pe Spațiul Economic European (SEE), ceea ce prevede participarea la piața internă, Acordul SEE fiind gestionat și monitorizat într-un cadru extrem de instituționalizat;

| C. | întrucât participarea Elveției la Acordul privind SEE a fost respinsă prin referendum în 1992 și, prin urmare, relațiile dintre Elveția și UE se întemeiază în prezent pe mai bine de 100 de acorduri sectoriale care permit un grad ridicat de integrare; |
| --- | --- |

C.

întrucât participarea Elveției la Acordul privind SEE a fost respinsă prin referendum în 1992 și, prin urmare, relațiile dintre Elveția și UE se întemeiază în prezent pe mai bine de 100 de acorduri sectoriale care permit un grad ridicat de integrare;

| D. | întrucât pentru stimularea creșterii economice și a competitivității și pentru crearea de locuri de muncă în vederea revitalizării economiei europene este necesară o piață unică funcțională și eficace, bazată pe conceptul unei economii sociale de piață foarte competitive, însă legislația privind piața unică trebuie să fie transpusă, pusă în aplicare și controlată în mod corespunzător pentru ca statele membre și statele SEE-AELS să beneficieze pe deplin de avantajele acesteia, |
| --- | --- |

D.

întrucât pentru stimularea creșterii economice și a competitivității și pentru crearea de locuri de muncă în vederea revitalizării economiei europene este necesară o piață unică funcțională și eficace, bazată pe conceptul unei economii sociale de piață foarte competitive, însă legislația privind piața unică trebuie să fie transpusă, pusă în aplicare și controlată în mod corespunzător pentru ca statele membre și statele SEE-AELS să beneficieze pe deplin de avantajele acesteia,

Introducere

| 1. | consideră Acordul privind SEE drept element-cheie al creșterii economice și drept instrumentul cel mai amplu, cel mai cuprinzător, de extindere a pieței unice la țări terțe; consideră că, luând în considerare evoluțiile interne din UE, acesta s-a dovedit a fi un acord trainic, eficient și funcțional, care asigură integritatea pieței unice inclusiv pe termen lung; |
| --- | --- |

1.

consideră Acordul privind SEE drept element-cheie al creșterii economice și drept instrumentul cel mai amplu, cel mai cuprinzător, de extindere a pieței unice la țări terțe; consideră că, luând în considerare evoluțiile interne din UE, acesta s-a dovedit a fi un acord trainic, eficient și funcțional, care asigură integritatea pieței unice inclusiv pe termen lung;

| 2. | recunoaște că relațiile strânse dintre UE, țările SEE-AELS și Elveția merg dincolo de integrarea economică și de extinderea pieței unice și contribuie la stabilitate și la prosperitate, în beneficiul tuturor cetățenilor și întreprinderilor, inclusiv al IMM-urilor; subliniază importanța asigurării funcționării în mod corespunzător a pieței unice, cu scopul de a crea condiții de concurență echitabile și de a crea noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că relațiile strânse dintre UE, țările SEE-AELS și Elveția merg dincolo de integrarea economică și de extinderea pieței unice și contribuie la stabilitate și la prosperitate, în beneficiul tuturor cetățenilor și întreprinderilor, inclusiv al IMM-urilor; subliniază importanța asigurării funcționării în mod corespunzător a pieței unice, cu scopul de a crea condiții de concurență echitabile și de a crea noi locuri de muncă;

Punerea în aplicare a legislației privind piața unică: țările SEE-AELS

| 3. | constată cu îngrijorare că, potrivit Tabloului de bord al pieței interne a statelor SEE-AELS, deficitul actual mediu în materie de transpunere al celor trei state AELS a crescut la 2,0 % de la 1,9 % (iulie 2014); |
| --- | --- |

3.

constată cu îngrijorare că, potrivit Tabloului de bord al pieței interne a statelor SEE-AELS, deficitul actual mediu în materie de transpunere al celor trei state AELS a crescut la 2,0 % de la 1,9 % (iulie 2014);

| 4. | salută eforturile considerabile întreprinse în ceea ce privește îmbunătățirea integrării rapide în Acordul privind SEE a porțiunii relevante din acquis-ul UE, precum și acordul recent încheiat referitor la principiile de integrare în Acordul privind SEE a regulamentelor UE privind instituirea autorităților europene de supraveghere în domeniul serviciilor financiare; |
| --- | --- |

4.

salută eforturile considerabile întreprinse în ceea ce privește îmbunătățirea integrării rapide în Acordul privind SEE a porțiunii relevante din acquis-ul UE, precum și acordul recent încheiat referitor la principiile de integrare în Acordul privind SEE a regulamentelor UE privind instituirea autorităților europene de supraveghere în domeniul serviciilor financiare;

| 5. | amintește că statele SEE-AELS sunt implicate în numeroase programe și agenții ale UE, precum și în acțiuni practice de cooperarea, cum ar fi, de exemplu, Sistemul de informare al pieței interne sau rețeaua de soluționare a problemelor intervenite pe piața internă (SOLVIT), și contribuie la coeziunea UE prin mecanismele de finanțare ale SEE și Norvegiei; consideră că această cooperare contribuie la funcționarea eficace a unei piețe unice extinse; încurajează UE și statele SEE-AELS să continue să elaboreze instrumente de prevenire și răspunsuri la potențiale amenințări pentru a asigura funcționarea pieței interne a energiei; |
| --- | --- |

5.

amintește că statele SEE-AELS sunt implicate în numeroase programe și agenții ale UE, precum și în acțiuni practice de cooperarea, cum ar fi, de exemplu, Sistemul de informare al pieței interne sau rețeaua de soluționare a problemelor intervenite pe piața internă (SOLVIT), și contribuie la coeziunea UE prin mecanismele de finanțare ale SEE și Norvegiei; consideră că această cooperare contribuie la funcționarea eficace a unei piețe unice extinse; încurajează UE și statele SEE-AELS să continue să elaboreze instrumente de prevenire și răspunsuri la potențiale amenințări pentru a asigura funcționarea pieței interne a energiei;

| 6. | consideră că punerea în aplicare în timp util și cu cea mai mare simultaneitate posibilă a legislației relevante privind piața unică de către statele AELS-SEE este esențială și că acest proces ar putea fi și mai mult îmbunătățit și accelerat; |
| --- | --- |

6.

consideră că punerea în aplicare în timp util și cu cea mai mare simultaneitate posibilă a legislației relevante privind piața unică de către statele AELS-SEE este esențială și că acest proces ar putea fi și mai mult îmbunătățit și accelerat;

| 7. | evidențiază faptul că întârzierile în materie de încorporare a actelor legislative rămân o preocupare, prin urmare, îndeamnă statele SEE-AELS ca, în strânsă cooperare cu UE, să-și intensifice eforturile pentru a susține integritatea pieței unice; |
| --- | --- |

7.

evidențiază faptul că întârzierile în materie de încorporare a actelor legislative rămân o preocupare, prin urmare, îndeamnă statele SEE-AELS ca, în strânsă cooperare cu UE, să-și intensifice eforturile pentru a susține integritatea pieței unice;

| 8. | recunoaște că în ceea ce privește determinarea relevanței pentru SEE este necesar acordul prealabil al tuturor statelor SEE-AELS și că ar putea fi nevoie de adaptări cu caracter tehnic înaintea încorporării; este preocupat totuși de faptul că numeroasele cereri de adaptare și de exceptare duc la întârzieri inutile și sunt susceptibile de a fragmenta piața unică; solicită ferm statelor respective să redreseze această situație și să colaboreze îndeaproape cu UE pentru a asigura condiții de concurență echitabile pe piața unică extinsă; |
| --- | --- |

8.

recunoaște că în ceea ce privește determinarea relevanței pentru SEE este necesar acordul prealabil al tuturor statelor SEE-AELS și că ar putea fi nevoie de adaptări cu caracter tehnic înaintea încorporării; este preocupat totuși de faptul că numeroasele cereri de adaptare și de exceptare duc la întârzieri inutile și sunt susceptibile de a fragmenta piața unică; solicită ferm statelor respective să redreseze această situație și să colaboreze îndeaproape cu UE pentru a asigura condiții de concurență echitabile pe piața unică extinsă;

| 9. | subliniază că de la semnarea Acordului privind SEE, UE a recurs tot mai mult la agenții; salută participarea statelor SEE-AELS la operațiunile acestor agenții; invită statele SEE-AELS și Comisia să îmbunătățească în continuare această cooperare și gradul de participare; |
| --- | --- |

9.

subliniază că de la semnarea Acordului privind SEE, UE a recurs tot mai mult la agenții; salută participarea statelor SEE-AELS la operațiunile acestor agenții; invită statele SEE-AELS și Comisia să îmbunătățească în continuare această cooperare și gradul de participare;

| 10. | amintește că în prezent UE și SUA negociază un acord cuprinzător de liber schimb și investiții; subliniază că, în temeiul Acordului SEE, statele SEE-AELS aplică normele pieței unice și că impactul unui parteneriat reușit pentru comerț și investiții se va răsfrânge probabil și asupra statelor SEE-AELS; subliniază, de asemenea, că TTIP nu poate conduce la noi bariere comerciale între UE și statele SEE-AELS; |
| --- | --- |

10.

amintește că în prezent UE și SUA negociază un acord cuprinzător de liber schimb și investiții; subliniază că, în temeiul Acordului SEE, statele SEE-AELS aplică normele pieței unice și că impactul unui parteneriat reușit pentru comerț și investiții se va răsfrânge probabil și asupra statelor SEE-AELS; subliniază, de asemenea, că TTIP nu poate conduce la noi bariere comerciale între UE și statele SEE-AELS;

Principatul Liechtenstein

| 11. | este îngrijorat că deficitul în materie de transpunere al statului Liechtenstein a crescut de la 0,7 % la 1,2 %; este, de asemenea, preocupat de faptul că legislația statului Liechtenstein referitoare la drepturile de intrare și de ședere ale unor membri de familie ai cetățenilor SEE și la restricțiile impuse cetățenilor SEE având domiciliul în Liechtenstein cu privire la angajarea într-un alt stat al SEE, reglementare care, din punctul de vedere al statului Liechtenstein, se bazează pe un sistem special de cote prevăzut în Acordul SEE, nu pare a fi pe deplin în conformitate cu legislația SEE; |
| --- | --- |

11.

este îngrijorat că deficitul în materie de transpunere al statului Liechtenstein a crescut de la 0,7 % la 1,2 %; este, de asemenea, preocupat de faptul că legislația statului Liechtenstein referitoare la drepturile de intrare și de ședere ale unor membri de familie ai cetățenilor SEE și la restricțiile impuse cetățenilor SEE având domiciliul în Liechtenstein cu privire la angajarea într-un alt stat al SEE, reglementare care, din punctul de vedere al statului Liechtenstein, se bazează pe un sistem special de cote prevăzut în Acordul SEE, nu pare a fi pe deplin în conformitate cu legislația SEE;

Republica Islanda

| 12. | ia act de scrisoarea din 12 martie 2015 trimisă de guvernul islandez privind poziția Islandei în calitate de țară candidată; îndeamnă cu fermitate Islanda să își intensifice eforturile pentru a-și îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul Acordului privind SEE, având în vedere că are un deficit de 2,8 % în materie de transpunere, cel mai ridicat dintre deficitele tuturor statelor interesate; încurajează UE și Islanda să consolideze în continuare cooperarea, între altele, în ceea ce privește pregătirea pentru dezastre în zona Atlanticului de Nord și să aloce resurse pentru a face față provocărilor legate de acest lucru; |
| --- | --- |

12.

ia act de scrisoarea din 12 martie 2015 trimisă de guvernul islandez privind poziția Islandei în calitate de țară candidată; îndeamnă cu fermitate Islanda să își intensifice eforturile pentru a-și îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul Acordului privind SEE, având în vedere că are un deficit de 2,8 % în materie de transpunere, cel mai ridicat dintre deficitele tuturor statelor interesate; încurajează UE și Islanda să consolideze în continuare cooperarea, între altele, în ceea ce privește pregătirea pentru dezastre în zona Atlanticului de Nord și să aloce resurse pentru a face față provocărilor legate de acest lucru;

Regatul Norvegiei

| 13. | salută faptul că Norvegia, cu care s-au consolidat relațiile în ultimii ani, participă la Inițiativa de avangardă, care urmărește îmbunătățirea pieței unice; observă totuși că deficitul în materie de transpunere a crescut la 2 % și îndeamnă Norvegia să își intensifice eforturile în acest sens, în special în vederea finalizării pieței interne a energiei; încurajează intensificarea cooperării, între altele, în domeniul politicii energetice; subliniază, însă, că există încă unele aspecte legate de majorarea taxelor de import pentru unele produse care trebuie tratate; |
| --- | --- |

13.

salută faptul că Norvegia, cu care s-au consolidat relațiile în ultimii ani, participă la Inițiativa de avangardă, care urmărește îmbunătățirea pieței unice; observă totuși că deficitul în materie de transpunere a crescut la 2 % și îndeamnă Norvegia să își intensifice eforturile în acest sens, în special în vederea finalizării pieței interne a energiei; încurajează intensificarea cooperării, între altele, în domeniul politicii energetice; subliniază, însă, că există încă unele aspecte legate de majorarea taxelor de import pentru unele produse care trebuie tratate;

Principatul Andorra, Principatul Monaco și Republica San Marino

| 14. | recunoaște că strângerea relațiilor ar putea aduce avantaje reciproce, în special la nivel regional și local, în regiunile învecinate din UE și, prin urmare, salută inițierea negocierilor privind acordurile de asociere ca fiind un important pas înainte în ceea ce privește participarea acestor state la piața unică și eventual la domenii care depășesc piața unică, ținând totodată seama de caracterul particular al acestor țări; |
| --- | --- |

14.

recunoaște că strângerea relațiilor ar putea aduce avantaje reciproce, în special la nivel regional și local, în regiunile învecinate din UE și, prin urmare, salută inițierea negocierilor privind acordurile de asociere ca fiind un important pas înainte în ceea ce privește participarea acestor state la piața unică și eventual la domenii care depășesc piața unică, ținând totodată seama de caracterul particular al acestor țări;

Punerea în aplicare a legislației privind piața unică: Confederația Elvețiană

| 15. | elogiază relațiile trainice, mereu prospere și de lungă durată dintre UE și Elveția, care au contribuit la pacea, prosperitatea și creșterea în Europa în ultimele decenii; este convins că se pot intensifica aceste relații, în avantajul ambelor părți, prin revizuirea amănunțită a acordurilor sectoriale, în deplină conformitate cu principiile fundamentale ale UE și se pot dezvolta numeroasele puncte și interese comune; |
| --- | --- |

15.

elogiază relațiile trainice, mereu prospere și de lungă durată dintre UE și Elveția, care au contribuit la pacea, prosperitatea și creșterea în Europa în ultimele decenii; este convins că se pot intensifica aceste relații, în avantajul ambelor părți, prin revizuirea amănunțită a acordurilor sectoriale, în deplină conformitate cu principiile fundamentale ale UE și se pot dezvolta numeroasele puncte și interese comune;

| 16. | salută în acest context inițierea, în mai 2014, a negocierilor privind cadrul instituțional, ca o condiție prealabilă a dezvoltării în continuare a unei abordări bilaterale; subliniază că, în lipsa unui asemenea acord-cadru, nu va fi încheiat niciun alt acord privind participarea Elveției la piața internă; îndeamnă guvernul elvețian să-și intensifice eforturile pentru a avansa în ceea ce privește negocierile referitoare la chestiunile nesoluționate; |
| --- | --- |

16.

salută în acest context inițierea, în mai 2014, a negocierilor privind cadrul instituțional, ca o condiție prealabilă a dezvoltării în continuare a unei abordări bilaterale; subliniază că, în lipsa unui asemenea acord-cadru, nu va fi încheiat niciun alt acord privind participarea Elveției la piața internă; îndeamnă guvernul elvețian să-și intensifice eforturile pentru a avansa în ceea ce privește negocierile referitoare la chestiunile nesoluționate;

| 17. | ia notă de rezultatul inițiativei populare din 9 februarie 2014 intitulată „Împotriva imigrației în masă” și de deciziile adoptate la 11 februarie 2015 de către Consiliul Federal Elvețian cu privire la transpunerea acestuia, și anume elaborarea unui proiect de act legislativ de transpunere și a unor noi măsuri de însoțire; subliniază că acest lucru încalcă obligațiile care decurg din Acordul privind libera circulație a persoanelor și se așteaptă ca Elveția să respecte aceste obligații; subliniază că problema migrației cetățenilor din țări terțe nu trebuie confundată cu libera circulație a persoanelor, așa cum este consacrată în tratate; subliniază în această privință că măsurile unilaterale introduse de Elveția în scopul de a evita discriminarea cetățenilor croați nu pot înlocui ratificarea Protocolului de extindere a Acordului de liberă circulație a persoanelor pentru a include Croația și că ratificarea acestui protocol ar permite continuarea și prelungirea după 2016 a participării Elveției la programul Orizont 2020, pentru a încuraja accesul cercetătorilor la finanțarea din cadrul Orizont 2020; solicită Comisiei să colaboreze cu Elveția și cu statele membre pentru a găsi o soluție satisfăcătoare, care să respecte dispozițiile acordurilor în cauză și statul de drept; |
| --- | --- |

17.

ia notă de rezultatul inițiativei populare din 9 februarie 2014 intitulată „Împotriva imigrației în masă” și de deciziile adoptate la 11 februarie 2015 de către Consiliul Federal Elvețian cu privire la transpunerea acestuia, și anume elaborarea unui proiect de act legislativ de transpunere și a unor noi măsuri de însoțire; subliniază că acest lucru încalcă obligațiile care decurg din Acordul privind libera circulație a persoanelor și se așteaptă ca Elveția să respecte aceste obligații; subliniază că problema migrației cetățenilor din țări terțe nu trebuie confundată cu libera circulație a persoanelor, așa cum este consacrată în tratate; subliniază în această privință că măsurile unilaterale introduse de Elveția în scopul de a evita discriminarea cetățenilor croați nu pot înlocui ratificarea Protocolului de extindere a Acordului de liberă circulație a persoanelor pentru a include Croația și că ratificarea acestui protocol ar permite continuarea și prelungirea după 2016 a participării Elveției la programul Orizont 2020, pentru a încuraja accesul cercetătorilor la finanțarea din cadrul Orizont 2020; solicită Comisiei să colaboreze cu Elveția și cu statele membre pentru a găsi o soluție satisfăcătoare, care să respecte dispozițiile acordurilor în cauză și statul de drept;

| 18. | reiterează faptul că libera circulație a persoanelor este una dintre libertățile fundamentale și unul dintre pilonii pieței unice și că a fost dintotdeauna parte integrantă și condiție prealabilă a abordării bilaterale UE-Elveția; prin urmare, sprijină pe deplin refuzul formulat de UE în iulie 2014 la solicitarea autorităților elvețiene de a renegocia Acordul privind libera circulație a persoanelor în vederea introducerii unui regim de cote sau a unui regim preferențial național; ia act cu îngrijorare de rapoartele privind practica anumitor întreprinderi și cantoane de a aplica principiul priorității acordate resortisanților naționali și amintește că o astfel de practică nu este conformă cu Acordul privind libera circulație; |
| --- | --- |

18.

reiterează faptul că libera circulație a persoanelor este una dintre libertățile fundamentale și unul dintre pilonii pieței unice și că a fost dintotdeauna parte integrantă și condiție prealabilă a abordării bilaterale UE-Elveția; prin urmare, sprijină pe deplin refuzul formulat de UE în iulie 2014 la solicitarea autorităților elvețiene de a renegocia Acordul privind libera circulație a persoanelor în vederea introducerii unui regim de cote sau a unui regim preferențial național; ia act cu îngrijorare de rapoartele privind practica anumitor întreprinderi și cantoane de a aplica principiul priorității acordate resortisanților naționali și amintește că o astfel de practică nu este conformă cu Acordul privind libera circulație;

| 19. | remarcă faptul că limitarea liberei circulații a persoanelor adoptată prin referendum de Elveția riscă să creeze un dezechilibru și să diminueze efectele pozitive ale acordurilor pentru țările membre UE; |
| --- | --- |

19.

remarcă faptul că limitarea liberei circulații a persoanelor adoptată prin referendum de Elveția riscă să creeze un dezechilibru și să diminueze efectele pozitive ale acordurilor pentru țările membre UE;

| 20. | remarcă faptul că Elveția a introdus măsuri tranzitorii în urma suspendării negocierilor privind participarea sa la programul Erasmus+; este preocupat de faptul că aceste măsuri vor afecta, cel mai probabil, libera circulație a studenților din învățământul superior între UE și Elveția; invită Elveția și UE să depună toate eforturile pentru a se conforma cerințelor convenite cu privire la participarea lor la programul Erasmus+, pentru a garanta reciprocitatea schimburilor și pentru a nu penaliza tinerii; |
| --- | --- |

20.

remarcă faptul că Elveția a introdus măsuri tranzitorii în urma suspendării negocierilor privind participarea sa la programul Erasmus+; este preocupat de faptul că aceste măsuri vor afecta, cel mai probabil, libera circulație a studenților din învățământul superior între UE și Elveția; invită Elveția și UE să depună toate eforturile pentru a se conforma cerințelor convenite cu privire la participarea lor la programul Erasmus+, pentru a garanta reciprocitatea schimburilor și pentru a nu penaliza tinerii;

| 21. | încurajează continuarea practicii actuale, prin care companiile de taximetrie din statele membre ale UE pot presta servicii fără restricții, fiind o practică care contribuie de vreme îndelungată la dezvoltarea economică în regiunile de frontieră elvețiene și care este reciproc avantajoasă; |
| --- | --- |

21.

încurajează continuarea practicii actuale, prin care companiile de taximetrie din statele membre ale UE pot presta servicii fără restricții, fiind o practică care contribuie de vreme îndelungată la dezvoltarea economică în regiunile de frontieră elvețiene și care este reciproc avantajoasă;

| 22. | solicită Comisiei să analizeze mai riguros impactul achizițiilor și arendărilor de terenuri de către agricultorii elvețieni în regiunile de frontieră ale UE; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să analizeze mai riguros impactul achizițiilor și arendărilor de terenuri de către agricultorii elvețieni în regiunile de frontieră ale UE;

| 23. | regretă introducerea și consolidarea ulterioară de către Elveția a măsurilor complementare unilaterale în contextul Acordului privind libera circulație a persoanelor, printre care se numără impunerea de taxe pentru a acoperi costurile administrative, obligația de a prezenta garanții bancare sau o îmbinare a acestor măsuri, întrucât acestea ridică obstacole majore în calea prestării de servicii în Elveția în cadrul acordului, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; în consecință, solicită Elveției să revizuiască aceste măsuri pentru a asigura conformitatea lor cu Acordul privind libera circulație; |
| --- | --- |

23.

regretă introducerea și consolidarea ulterioară de către Elveția a măsurilor complementare unilaterale în contextul Acordului privind libera circulație a persoanelor, printre care se numără impunerea de taxe pentru a acoperi costurile administrative, obligația de a prezenta garanții bancare sau o îmbinare a acestor măsuri, întrucât acestea ridică obstacole majore în calea prestării de servicii în Elveția în cadrul acordului, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; în consecință, solicită Elveției să revizuiască aceste măsuri pentru a asigura conformitatea lor cu Acordul privind libera circulație;

| 24. | este de opinie că aplicarea în 2013 a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale a fost prea îndelung așteptată și solicită includerea rapidă a Directivei revizuite 2013/55/UE în anexa la Acordul privind libera circulație, în speranța că Elveția va găsi modalitatea de a asigura continuitatea acordului; constată că anexa II la Acordul privind libera circulație a persoanelor a fost recent actualizată, pentru a asigura o coordonare mai eficace a sistemelor de securitate socială ale UE și ale Elveției; invită Elveția să își continue eforturile de punere în aplicare a legislației UE, conform obligațiilor sale; |
| --- | --- |

24.

este de opinie că aplicarea în 2013 a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale a fost prea îndelung așteptată și solicită includerea rapidă a Directivei revizuite 2013/55/UE în anexa la Acordul privind libera circulație, în speranța că Elveția va găsi modalitatea de a asigura continuitatea acordului; constată că anexa II la Acordul privind libera circulație a persoanelor a fost recent actualizată, pentru a asigura o coordonare mai eficace a sistemelor de securitate socială ale UE și ale Elveției; invită Elveția să își continue eforturile de punere în aplicare a legislației UE, conform obligațiilor sale;

| 25. | este de părere că ar trebui să existe reciprocitate și echitate între SEE și Elveția în utilizarea pieței unice; |
| --- | --- |

25.

este de părere că ar trebui să existe reciprocitate și echitate între SEE și Elveția în utilizarea pieței unice;

| 26. | solicită Comisiei ca, în viitor, orice introducere a unor noi reglementări să fie precedată de o analiză completă de impact asupra regiunilor UE de la frontiera cu Elveția, un exemplu în acest sens fiind recenta modificare a articolului 561 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar, prin care se urmărește să se impună condiții stricte pentru utilizarea în scop privat a unui autovehicul de serviciu înmatriculat într-o țară terță de către angajații care își au reședința pe teritoriul vamal al UE; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei ca, în viitor, orice introducere a unor noi reglementări să fie precedată de o analiză completă de impact asupra regiunilor UE de la frontiera cu Elveția, un exemplu în acest sens fiind recenta modificare a articolului 561 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar, prin care se urmărește să se impună condiții stricte pentru utilizarea în scop privat a unui autovehicul de serviciu înmatriculat într-o țară terță de către angajații care își au reședința pe teritoriul vamal al UE;

| 27. | constată că, în general, cooperarea în cadrul Acordului privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității este satisfăcătoare, însă consideră că funcționarea acestuia ar putea fi îmbunătățită considerabil prin angajamentul Elveției de adaptare dinamică a acordului la evoluția acquis-ului UE; |
| --- | --- |

27.

constată că, în general, cooperarea în cadrul Acordului privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității este satisfăcătoare, însă consideră că funcționarea acestuia ar putea fi îmbunătățită considerabil prin angajamentul Elveției de adaptare dinamică a acordului la evoluția acquis-ului UE;

| 28. | solicită eliminarea obstacolelor ce afectează mobilitatea profesională transfrontalieră pentru a consolida piața internă; insistă, în acest scop, asupra importanței de a încuraja învățarea limbilor străine și de a furniza informații mai adecvate și asistență practică lucrătorilor în găsirea unui loc de muncă, în special prin rețeaua EURES, în Elveția și în toate țările membre ale SEE; salută, prin urmare, implicarea activă a Elveției în activitățile desfășurate de rețeaua EURES, în special în cele care vizează regiunile transfrontaliere; invită Elveția să dezvolte în continuare serviciile sale transnaționale și transfrontaliere furnizate în cadrul rețelei EURES, în conformitate cu Regulamentul în vigoare privind EURES, cu scopul de a crește mobilitatea lucrătorilor și de a institui o piață pe deplin integrată a forței de muncă între UE și Elveția; încurajează, de asemenea, în vederea creșterii mobilității lucrătorilor, eforturile de a identifica o gamă largă de industrii emergente și sectoare-cheie de creștere pe care ar trebui să se concentreze dezvoltarea bazei de competențe a țărilor din SEE, a Elveției și a statelor membre, astfel încât competențele și calificările să corespundă în mai mare măsură cererii și ofertei. |
| --- | --- |

28.

solicită eliminarea obstacolelor ce afectează mobilitatea profesională transfrontalieră pentru a consolida piața internă; insistă, în acest scop, asupra importanței de a încuraja învățarea limbilor străine și de a furniza informații mai adecvate și asistență practică lucrătorilor în găsirea unui loc de muncă, în special prin rețeaua EURES, în Elveția și în toate țările membre ale SEE; salută, prin urmare, implicarea activă a Elveției în activitățile desfășurate de rețeaua EURES, în special în cele care vizează regiunile transfrontaliere; invită Elveția să dezvolte în continuare serviciile sale transnaționale și transfrontaliere furnizate în cadrul rețelei EURES, în conformitate cu Regulamentul în vigoare privind EURES, cu scopul de a crește mobilitatea lucrătorilor și de a institui o piață pe deplin integrată a forței de muncă între UE și Elveția; încurajează, de asemenea, în vederea creșterii mobilității lucrătorilor, eforturile de a identifica o gamă largă de industrii emergente și sectoare-cheie de creștere pe care ar trebui să se concentreze dezvoltarea bazei de competențe a țărilor din SEE, a Elveției și a statelor membre, astfel încât competențele și calificările să corespundă în mai mare măsură cererii și ofertei.

o

o o

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(2)  JO L 354, 28.12.2013, p. 132.

(3)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 18.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0041.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0069.

---

Joi, 10 septembrie 2015

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/198

---

P8_TA(2015)0314

Rusia, în special cazurile lui Eston Kohver, lui Oleg Sențov și al lui Alexander Colcenko

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la Rusia, îndeosebi la cazurile lui Eston Kohver, lui Oleg Sențov și al lui Alexander Colcenko (2015/2838(RSP))

(2017/C 316/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Constituția Rusiei, în special articolul 118, care prevede că, în Federația Rusă, justiția poate fi administrată doar de către instanțe, și articolul 120, care prevede că judecătorii sunt independenți și subordonați doar Constituției Rusiei și legislației federale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Rusiei, în special articolul 118, care prevede că, în Federația Rusă, justiția poate fi administrată doar de către instanțe, și articolul 120, care prevede că judecătorii sunt independenți și subordonați doar Constituției Rusiei și legislației federale,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la uciderea liderului opoziției ruse, Boris Nemțov, și la starea democrației în Rusia (1); având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special rezoluția sa din 15 ianuarie 2015 referitoare la Rusia, îndeosebi cazul Alexei Navalny (2), rezoluția sa din 30 aprilie 2015 referitoare la cazul Nadiei Savcenko (3) și rezoluția sa din 10 iunie 2015 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-Rusia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la uciderea liderului opoziției ruse, Boris Nemțov, și la starea democrației în Rusia (1); având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special rezoluția sa din 15 ianuarie 2015 referitoare la Rusia, îndeosebi cazul Alexei Navalny (2), rezoluția sa din 30 aprilie 2015 referitoare la cazul Nadiei Savcenko (3) și rezoluția sa din 10 iunie 2015 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-Rusia (4),

| — | având în vedere declarația din 19 august 2015 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, privind verdictul pronunțat împotriva lui Eston Kohver, un ofițer de poliție din Estonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 august 2015 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, privind verdictul pronunțat împotriva lui Eston Kohver, un ofițer de poliție din Estonia,

| — | având în vedere declarația Vicepreședintei/Înaltei Reprezentante, Federica Mogherini, din 25 august 2015, privind condamnarea de către un tribunal din Rusia a cetățenilor ucraineni Oleg Sențov și Alexander Colcenko, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintei/Înaltei Reprezentante, Federica Mogherini, din 25 august 2015, privind condamnarea de către un tribunal din Rusia a cetățenilor ucraineni Oleg Sențov și Alexander Colcenko,

| — | având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, îndeosebi recomandarea sa din 23 octombrie 2012, adresată Consiliului, referitoare la stabilirea de restricții comune de acordare a vizelor pentru funcționari ruși implicați în cazul Serghei Magnitsky (5), rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la statul de drept în Rusia (6), din 13 martie 2014 referitoare la Rusia: condamnarea demonstranților care au participat la evenimentele din Piața Bolotnaia (7), și din 23 octombrie 2014 referitoare la dizolvarea ONG-ului „Memorial” (laureat al Premiului Saharov în 2009) din Rusia (8) și recomandarea sa din 2 aprilie 2014 adresată Consiliului referitoare la stabilirea unor restricții comune de acordare a vizelor pentru funcționarii ruși implicați în cazul Serghei Magnitsky (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, îndeosebi recomandarea sa din 23 octombrie 2012, adresată Consiliului, referitoare la stabilirea de restricții comune de acordare a vizelor pentru funcționari ruși implicați în cazul Serghei Magnitsky (5), rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la statul de drept în Rusia (6), din 13 martie 2014 referitoare la Rusia: condamnarea demonstranților care au participat la evenimentele din Piața Bolotnaia (7), și din 23 octombrie 2014 referitoare la dizolvarea ONG-ului „Memorial” (laureat al Premiului Saharov în 2009) din Rusia (8) și recomandarea sa din 2 aprilie 2014 adresată Consiliului referitoare la stabilirea unor restricții comune de acordare a vizelor pentru funcționarii ruși implicați în cazul Serghei Magnitsky (9),

| — | având în vedere cel de-al șaptelea raport periodic al Federației Ruse (10), examinat de către Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU în cadrul celei de-a 3136-a și 3137-a reuniuni (11), care au avut loc la 16 și 17 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaptelea raport periodic al Federației Ruse (10), examinat de către Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU în cadrul celei de-a 3136-a și 3137-a reuniuni (11), care au avut loc la 16 și 17 martie 2015,

| — | având în vedere consultările dintre UE și Rusia privind drepturile omului, din 28 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultările dintre UE și Rusia privind drepturile omului, din 28 noiembrie 2013,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Federația Rusă, în calitate de membru cu drepturi depline al Consiliului Europei, al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și al ONU, s-a angajat să respecte principiile democrației, ale statului de drept, precum și libertățile fundamentale și drepturile omului; întrucât, care urmare a numeroaselor încălcări ale principiilor statului de drept și a adoptării unor legi cu caracter restrictiv în ultimele luni, există temeri grave cu privire la respectarea de către Rusia a obligațiilor sale naționale și internaționale; întrucât Uniunea Europeană a oferit în mod repetat asistență suplimentară și experiență în domeniu pentru a ajuta Rusia să se modernizeze și să-și respecte ordinea constituțională și de drept, în concordanță cu standardele Consiliului Europei; |
| --- | --- |

A.

întrucât Federația Rusă, în calitate de membru cu drepturi depline al Consiliului Europei, al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și al ONU, s-a angajat să respecte principiile democrației, ale statului de drept, precum și libertățile fundamentale și drepturile omului; întrucât, care urmare a numeroaselor încălcări ale principiilor statului de drept și a adoptării unor legi cu caracter restrictiv în ultimele luni, există temeri grave cu privire la respectarea de către Rusia a obligațiilor sale naționale și internaționale; întrucât Uniunea Europeană a oferit în mod repetat asistență suplimentară și experiență în domeniu pentru a ajuta Rusia să se modernizeze și să-și respecte ordinea constituțională și de drept, în concordanță cu standardele Consiliului Europei;

| B. | întrucât ofițerul de poliție estonian Eston Kohver a fost răpit în luna septembrie 2014 de pe teritoriul estonian de către FSB și ulterior deținut ilegal în Rusia, o acțiune care constituie o încălcare clară și gravă a dreptului internațional; |
| --- | --- |

B.

întrucât ofițerul de poliție estonian Eston Kohver a fost răpit în luna septembrie 2014 de pe teritoriul estonian de către FSB și ulterior deținut ilegal în Rusia, o acțiune care constituie o încălcare clară și gravă a dreptului internațional;

| C. | întrucât cineastul ucrainean Oleg Sențov și activistul civic Alexander Colcenko, care s-a opus anexării ilegale a peninsulei Crimeea de către Rusia, au fost arestați în mai 2014 în legătură cu presupusele activități desfășurate în Crimeea; întrucât aceștia au fost tratați ca cetățeni ruși, în ciuda faptului că sunt cetățeni ucraineni; |
| --- | --- |

C.

întrucât cineastul ucrainean Oleg Sențov și activistul civic Alexander Colcenko, care s-a opus anexării ilegale a peninsulei Crimeea de către Rusia, au fost arestați în mai 2014 în legătură cu presupusele activități desfășurate în Crimeea; întrucât aceștia au fost tratați ca cetățeni ruși, în ciuda faptului că sunt cetățeni ucraineni;

| D. | întrucât atât în cazul lui Oleg Sențov, cât și în cazul lui Alexander Colcenko, au existat acuzații de tortură și de maltratare grave, conducând la extracția ilegală de mărturii cărora ulterior li s-a atribuit valoare juridică; |
| --- | --- |

D.

întrucât atât în cazul lui Oleg Sențov, cât și în cazul lui Alexander Colcenko, au existat acuzații de tortură și de maltratare grave, conducând la extracția ilegală de mărturii cărora ulterior li s-a atribuit valoare juridică;

| E. | întrucât Oleg Sențov și Alexander Colcenko au fost judecați de un tribunal militar pentru infracțiuni pentru care instanțele civile au competență deplină; întrucât procesul a fost marcat de numeroase vicii procedurale grave; |
| --- | --- |

E.

întrucât Oleg Sențov și Alexander Colcenko au fost judecați de un tribunal militar pentru infracțiuni pentru care instanțele civile au competență deplină; întrucât procesul a fost marcat de numeroase vicii procedurale grave;

| F. | întrucât Raportorul special al ONU privind independența judecătorilor și avocaților, Gabriela Knaul, în raportul său din aprilie 2014, după o vizită oficială în Federația Rusă, și-a exprimat profunda îngrijorare cu privire la acuzațiile de amenințări directe și indirecte, precum și cu privire la influența, interferența și presiunile necorespunzătoare exercitate asupra sistemului judiciar; |
| --- | --- |

F.

întrucât Raportorul special al ONU privind independența judecătorilor și avocaților, Gabriela Knaul, în raportul său din aprilie 2014, după o vizită oficială în Federația Rusă, și-a exprimat profunda îngrijorare cu privire la acuzațiile de amenințări directe și indirecte, precum și cu privire la influența, interferența și presiunile necorespunzătoare exercitate asupra sistemului judiciar;

| G. | întrucât există o nevoie tot mai mare de o politică fermă, coerentă și cuprinzătoare a UE față de Rusia, politică care să fie respectată de către toate statele membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât există o nevoie tot mai mare de o politică fermă, coerentă și cuprinzătoare a UE față de Rusia, politică care să fie respectată de către toate statele membre;

| H. | întrucât pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk avea în vedere eliberarea și schimbul ostaticilor și al tuturor persoanelor deținute în mod ilegal, pe baza principiului „toți pentru toți”; |
| --- | --- |

H.

întrucât pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk avea în vedere eliberarea și schimbul ostaticilor și al tuturor persoanelor deținute în mod ilegal, pe baza principiului „toți pentru toți”;

| I. | întrucât, de-a lungul ultimilor ani, mai multe procese și acțiuni judiciare, ca, de exemplu, cauzele Navalnâi, Magnițky și Hodorkovski, au ridicat semne de întrebare cu privire la independența și imparțialitatea instituțiilor judiciare ale Federației Ruse; |
| --- | --- |

I.

întrucât, de-a lungul ultimilor ani, mai multe procese și acțiuni judiciare, ca, de exemplu, cauzele Navalnâi, Magnițky și Hodorkovski, au ridicat semne de întrebare cu privire la independența și imparțialitatea instituțiilor judiciare ale Federației Ruse;

| J. | întrucât UE a oferit în mod repetat asistență și consultanță suplimentară, prin intermediul Parteneriatului pentru modernizare, pentru a sprijini eforturile Rusiei de democratizare și respectare a cerințelor constituționale și legale, în conformitate cu standardele Consiliului Europei; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE a oferit în mod repetat asistență și consultanță suplimentară, prin intermediul Parteneriatului pentru modernizare, pentru a sprijini eforturile Rusiei de democratizare și respectare a cerințelor constituționale și legale, în conformitate cu standardele Consiliului Europei;

| 1. | condamnă în mod ferm sentința pronunțată de Tribunalul regional Pskov, precum și întregul proces al ofițerului de poliție estonian Eston Kohver, care a fost condamnat la 15 ani de închisoare în urma răpirii sale în 2014 de pe teritoriul Estoniei, care face parte din UE; consideră că acest caz constituie o încălcare a dreptului internațional și a standardelor elementare de justiție; |
| --- | --- |

1.

condamnă în mod ferm sentința pronunțată de Tribunalul regional Pskov, precum și întregul proces al ofițerului de poliție estonian Eston Kohver, care a fost condamnat la 15 ani de închisoare în urma răpirii sale în 2014 de pe teritoriul Estoniei, care face parte din UE; consideră că acest caz constituie o încălcare a dreptului internațional și a standardelor elementare de justiție;

| 2. | îndeamnă Federația Rusă să acționeze în conformitate cu obligațiile sale internaționale, să îl elibereze imediat pe Eston Kohver și să garanteze întoarcerea sa în condiții de siguranță în Estonia; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Federația Rusă să acționeze în conformitate cu obligațiile sale internaționale, să îl elibereze imediat pe Eston Kohver și să garanteze întoarcerea sa în condiții de siguranță în Estonia;

| 3. | își exprimă profunda convingere că, de la bun început, lui Eston Kohver nu I s-a acordat dreptul la un proces echitabil, dat fiind că nu a existat nicio audiere publică în acest caz, că consulului estonian nu i s-a permis să fie prezent la audieri, că Eston Kohver a fost privat de asistență juridică adecvată, că, în plus, acestuia i s-a refuzat vizitarea de către soție și familia sa și că a fost obligat să se supună unor examinări psihiatrice neîntemeiate, ale căror detalii rămân necunoscute; |
| --- | --- |

3.

își exprimă profunda convingere că, de la bun început, lui Eston Kohver nu I s-a acordat dreptul la un proces echitabil, dat fiind că nu a existat nicio audiere publică în acest caz, că consulului estonian nu i s-a permis să fie prezent la audieri, că Eston Kohver a fost privat de asistență juridică adecvată, că, în plus, acestuia i s-a refuzat vizitarea de către soție și familia sa și că a fost obligat să se supună unor examinări psihiatrice neîntemeiate, ale căror detalii rămân necunoscute;

| 4. | condamnă cu fermitate condamnarea ilegală și încarcerarea lui Oleg Sențov și a lui Alexander Colcenko; solicită Federației Ruse să îi elibereze imediat și să garanteze întoarcerea în condiții de siguranță a acestora în Ucraina; solicită autorităților ruse să ancheteze imediat în mod imparțial și eficient acuzațiile de tortură făcute de către acuzați și de către martorii din acest caz, care au fost respinse de procuror în timpul procesului; solicită ca această anchetă să fie deschisă, de asemenea, observatorilor internaționali; |
| --- | --- |

4.

condamnă cu fermitate condamnarea ilegală și încarcerarea lui Oleg Sențov și a lui Alexander Colcenko; solicită Federației Ruse să îi elibereze imediat și să garanteze întoarcerea în condiții de siguranță a acestora în Ucraina; solicită autorităților ruse să ancheteze imediat în mod imparțial și eficient acuzațiile de tortură făcute de către acuzați și de către martorii din acest caz, care au fost respinse de procuror în timpul procesului; solicită ca această anchetă să fie deschisă, de asemenea, observatorilor internaționali;

| 5. | solicită eliberarea tuturor cetățenilor ucraineni deținuți în mod ilegal, inclusiv a Nadiei Savcenko, acest lucru fiind în conformitate cu pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk și cu angajamentul privind eliberarea tuturor ostaticilor și a tuturor persoanelor deținute în legătură cu conflictul din Ucraina; |
| --- | --- |

5.

solicită eliberarea tuturor cetățenilor ucraineni deținuți în mod ilegal, inclusiv a Nadiei Savcenko, acest lucru fiind în conformitate cu pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk și cu angajamentul privind eliberarea tuturor ostaticilor și a tuturor persoanelor deținute în legătură cu conflictul din Ucraina;

| 6. | regretă faptul că în Federația Rusă legea și justiția sunt utilizate ca instrumente politice, încălcând dreptul și standardele internaționale, permițând astfel condamnarea cineastului ucrainean Oleg Sențov și a lui Alexander Colcenko la 20 și, respectiv, 10 ani de închisoare, pentru a-și fi exprimat opiniile care reflectă o poziție clar pro-ucraineană, împotriva anexării ilegale a Crimeii de către Federația Rusă; subliniază, în orice caz, că aceștia nu ar fi trebuit să fie judecați de către un tribunal militar și că toate mărturiile obținute prin tortură sau prin alte metode ilegale ar trebuit să fie excluse; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că în Federația Rusă legea și justiția sunt utilizate ca instrumente politice, încălcând dreptul și standardele internaționale, permițând astfel condamnarea cineastului ucrainean Oleg Sențov și a lui Alexander Colcenko la 20 și, respectiv, 10 ani de închisoare, pentru a-și fi exprimat opiniile care reflectă o poziție clar pro-ucraineană, împotriva anexării ilegale a Crimeii de către Federația Rusă; subliniază, în orice caz, că aceștia nu ar fi trebuit să fie judecați de către un tribunal militar și că toate mărturiile obținute prin tortură sau prin alte metode ilegale ar trebuit să fie excluse;

| 7. | condamnă în mod ferm încălcarea flagrantă a integrității teritoriale a Ucrainei și a Estoniei prin răpirea ilegală a unor cetățeni din ambele țări pentru a-i aduce în fața unei instanțe din Rusia; |
| --- | --- |

7.

condamnă în mod ferm încălcarea flagrantă a integrității teritoriale a Ucrainei și a Estoniei prin răpirea ilegală a unor cetățeni din ambele țări pentru a-i aduce în fața unei instanțe din Rusia;

| 8. | subliniază faptul că instanțele din Rusia nu sunt competente să judece fapte comise în afara teritoriului Rusiei recunoscut la nivel internațional și subliniază faptul că procedurile judiciare în toate cele trei cazuri nu ar trebui să fie considerate legitime; invită Consiliul și Comisia să abordeze aceste cazuri în contactele cu autoritățile ruse și să informeze Parlamentul; invită statele membre să facă același lucru în reuniunile bilaterale; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că instanțele din Rusia nu sunt competente să judece fapte comise în afara teritoriului Rusiei recunoscut la nivel internațional și subliniază faptul că procedurile judiciare în toate cele trei cazuri nu ar trebui să fie considerate legitime; invită Consiliul și Comisia să abordeze aceste cazuri în contactele cu autoritățile ruse și să informeze Parlamentul; invită statele membre să facă același lucru în reuniunile bilaterale;

| 9. | subliniază că autoritățile ruse și personalul judiciar poartă întreaga responsabilitate pentru siguranța și condițiile decente ale persoanelor aflate în detenție, că trebuie să fie respectate dreptul acestora de a fi vizitați de familii, de a intra în contact cu reprezentanții diplomatici ai acestora, la asistență medicală adecvată, la asistență juridică și consulară și la un acces cuprinzător, atât pentru acestea, cât și pentru reprezentanții lor legali, la toate documentele și probele referitoare la acuzațiile care le sunt aduse; |
| --- | --- |

9.

subliniază că autoritățile ruse și personalul judiciar poartă întreaga responsabilitate pentru siguranța și condițiile decente ale persoanelor aflate în detenție, că trebuie să fie respectate dreptul acestora de a fi vizitați de familii, de a intra în contact cu reprezentanții diplomatici ai acestora, la asistență medicală adecvată, la asistență juridică și consulară și la un acces cuprinzător, atât pentru acestea, cât și pentru reprezentanții lor legali, la toate documentele și probele referitoare la acuzațiile care le sunt aduse;

| 10. | reiterează condamnarea cu fermitate a represiunii continue a guvernului împotriva dizidenților, care vizează ONG-urile independente prin intermediul așa-numitei „legi privind agenții străini”, precum și represiunea persistentă și sub mai multe forme a activiștilor, a oponenților politici și a criticilor regimului; |
| --- | --- |

10.

reiterează condamnarea cu fermitate a represiunii continue a guvernului împotriva dizidenților, care vizează ONG-urile independente prin intermediul așa-numitei „legi privind agenții străini”, precum și represiunea persistentă și sub mai multe forme a activiștilor, a oponenților politici și a criticilor regimului;

| 11. | readuce în atenția Rusiei importanța respectării pe deplin a obligațiilor juridice internaționale pe care și le-a asumat, precum și faptul că hotărârile judecătorești trebuie să fie luate în mod eficace și imparțial, independent și în deplină conformitate cu legea și pe baza unor probe justificate și fără interferențe politice; consideră că, în calitatea sa de membră a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Federația Rusă ar trebui să își onoreze obligațiile pe care și le-a asumat; |
| --- | --- |

11.

readuce în atenția Rusiei importanța respectării pe deplin a obligațiilor juridice internaționale pe care și le-a asumat, precum și faptul că hotărârile judecătorești trebuie să fie luate în mod eficace și imparțial, independent și în deplină conformitate cu legea și pe baza unor probe justificate și fără interferențe politice; consideră că, în calitatea sa de membră a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Federația Rusă ar trebui să își onoreze obligațiile pe care și le-a asumat;

| 12. | invită Consiliul să stabilească o listă comună la nivelul UE a funcționarilor responsabili pentru răpirea, detenția ilegală și condamnarea lui Eston Kohver, a Nadiei Savcenko, a lui Oleg Sanțov și a lui Alexander Colcenko, să impună și să pună în practică o interdicție de acordare a vizelor în întreaga UE pentru acești funcționari și să înghețe toate activele financiare pe care aceștia sau rudele lor apropiate le dețin în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

12.

invită Consiliul să stabilească o listă comună la nivelul UE a funcționarilor responsabili pentru răpirea, detenția ilegală și condamnarea lui Eston Kohver, a Nadiei Savcenko, a lui Oleg Sanțov și a lui Alexander Colcenko, să impună și să pună în practică o interdicție de acordare a vizelor în întreaga UE pentru acești funcționari și să înghețe toate activele financiare pe care aceștia sau rudele lor apropiate le dețin în Uniunea Europeană;

| 13. | solicită intensificarea monitorizării permanente a încălcărilor drepturilor omului în Rusia și în teritoriile anexate în prezent de către Rusia; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea situației drepturilor omului și invită autoritățile ruse să respecte drepturile acestora, inclusiv dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire și statul de drept, în Rusia și în Crimeea, ca urmare a anexării ilegale a acesteia din urmă; ia act de faptul că Rusia continua să încalce Convenția europeană a drepturilor omului; |
| --- | --- |

13.

solicită intensificarea monitorizării permanente a încălcărilor drepturilor omului în Rusia și în teritoriile anexate în prezent de către Rusia; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea situației drepturilor omului și invită autoritățile ruse să respecte drepturile acestora, inclusiv dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire și statul de drept, în Rusia și în Crimeea, ca urmare a anexării ilegale a acesteia din urmă; ia act de faptul că Rusia continua să încalce Convenția europeană a drepturilor omului;

| 14. | îndeamnă Președintele Consiliului European și VP/ÎR să prezinte o strategie cuprinzătoare de politici care ar permite UE să recâștige inițiativa și să urmărească o politică mai clară față de Rusia; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Președintele Consiliului European și VP/ÎR să prezinte o strategie cuprinzătoare de politici care ar permite UE să recâștige inițiativa și să urmărească o politică mai clară față de Rusia;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0074.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0006.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0186.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0225.

(5)  JO C 68 E, 7.3.2014, p. 13.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0284.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0253.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0039.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0258.

(10)  CCPR/C/SR.3136 și 3137.

(11)  CCPR/C/RUS/7.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/202 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/202

---

P8_TA(2015)0315

Angola

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la Angola (2015/2839(RSP))

(2017/C 316/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Angola, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Angola,

| — | având în vedere declarația din 12 mai 2015 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitoare la Angola, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 12 mai 2015 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitoare la Angola,

| — | având în vedere declarația comună din 17 octombrie 2014 în urma primei reuniuni ministeriale Angola-Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 17 octombrie 2014 în urma primei reuniuni ministeriale Angola-Uniunea Europeană,

| — | având în vedere documentul „Calea comună de urmat UE-Angola” din 23 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul „Calea comună de urmat UE-Angola” din 23 iulie 2012,

| — | având în vedere Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului și libertatea de exprimare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului și libertatea de exprimare,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din iunie 2014 privind cea de a 10-a aniversare a Orientărilor UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din iunie 2014 privind cea de a 10-a aniversare a Orientărilor UE,

| — | având în vedere articolul 21 din TUE și Cadrul strategic al UE privind drepturile omului, în care UE se angajează să continue „să se implice total în susținerea apărării libertății, democrației și drepturilor omului în întreaga lume”; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din TUE și Cadrul strategic al UE privind drepturile omului, în care UE se angajează să continue „să se implice total în susținerea apărării libertății, democrației și drepturilor omului în întreaga lume”;

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în ultimele luni, guvernul angolez a intensificat reprimarea oricăror acte pe care le-a perceput ca amenințări la adresa autorității sale, încălcând în acest fel drepturile omului astfel cum sunt consacrate în Constituția din Angola; întrucât libertatea de asociere și de întrunire în Angola continuă să fie îngrădită și se înregistrează o îngrijorare crescândă cu privire la faptul că forțele militare și serviciile secrete stau în spatele arestării și urmăririi în justiție a activiștilor pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ultimele luni, guvernul angolez a intensificat reprimarea oricăror acte pe care le-a perceput ca amenințări la adresa autorității sale, încălcând în acest fel drepturile omului astfel cum sunt consacrate în Constituția din Angola; întrucât libertatea de asociere și de întrunire în Angola continuă să fie îngrădită și se înregistrează o îngrijorare crescândă cu privire la faptul că forțele militare și serviciile secrete stau în spatele arestării și urmăririi în justiție a activiștilor pentru drepturile omului;

| B. | întrucât, la 14 martie 2015, activistul pentru drepturile omului José Marcos Mavungo a fost arestat în absența unui mandat, iar la 28 august 2015 procurorul António Nito a solicitat instanței din provincia angoleză Cabinda să îl condamne pe Mavungo la 12 ani de închisoare sub acuzația de instigare la rebeliune, chiar dacă nu au fost prezentate dovezi că acesta ar fi comis vreo infracțiune; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 14 martie 2015, activistul pentru drepturile omului José Marcos Mavungo a fost arestat în absența unui mandat, iar la 28 august 2015 procurorul António Nito a solicitat instanței din provincia angoleză Cabinda să îl condamne pe Mavungo la 12 ani de închisoare sub acuzația de instigare la rebeliune, chiar dacă nu au fost prezentate dovezi că acesta ar fi comis vreo infracțiune;

| C. | întrucât avocatul Arão Bula Tempo a fost arestat în aceeași zi pentru presupusa implicare în organizarea aceluiași protest; întrucât Arão Bula Tempo a fost eliberat ulterior pe 13 mai 2015 în așteptarea procesului intentat pentru acuzații de instigare la rebeliune; |
| --- | --- |

C.

întrucât avocatul Arão Bula Tempo a fost arestat în aceeași zi pentru presupusa implicare în organizarea aceluiași protest; întrucât Arão Bula Tempo a fost eliberat ulterior pe 13 mai 2015 în așteptarea procesului intentat pentru acuzații de instigare la rebeliune;

| D. | întrucât jurnalistul și activistul pentru drepturile omului Rafael Marques a fost condamnat la 28 mai 2015 la 6 luni de închisoare, cu suspendare pe o perioadă de doi ani, pentru publicarea în 2011 a cărții „Diamante însângerate: corupția și tortura în Angola”, care a prezentat în detaliu peste 100 de asasinate și sute de cazuri de tortură despre care se presupune că au fost comise de agenți de pază și soldați din zonele minelor de diamante din regiunea Lundas; întrucât plângerile transmise procurorului de către Marques cu privire la încălcări ale drepturilor omului în regiunea Lundas nu au făcut obiectul vreunei anchete; |
| --- | --- |

D.

întrucât jurnalistul și activistul pentru drepturile omului Rafael Marques a fost condamnat la 28 mai 2015 la 6 luni de închisoare, cu suspendare pe o perioadă de doi ani, pentru publicarea în 2011 a cărții „Diamante însângerate: corupția și tortura în Angola”, care a prezentat în detaliu peste 100 de asasinate și sute de cazuri de tortură despre care se presupune că au fost comise de agenți de pază și soldați din zonele minelor de diamante din regiunea Lundas; întrucât plângerile transmise procurorului de către Marques cu privire la încălcări ale drepturilor omului în regiunea Lundas nu au făcut obiectul vreunei anchete;

| E. | întrucât 15 tineri activiști au fost arestați între 20 și 24 iunie 2015 în legătură cu o discuție politică cu caracter privat; întrucât căpitanul Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba a fost arestat ulterior la 30 iunie 2015 pe baza unor presupuse legături cu cei 15 activiști arestați; |
| --- | --- |

E.

întrucât 15 tineri activiști au fost arestați între 20 și 24 iunie 2015 în legătură cu o discuție politică cu caracter privat; întrucât căpitanul Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba a fost arestat ulterior la 30 iunie 2015 pe baza unor presupuse legături cu cei 15 activiști arestați;

| F. | întrucât toate aceste arestări au fost ilegale și arbitrare, activiștii fiind acuzați că ar fi pregătit o rebeliune și o tentativă de lovitură de stat împotriva președintelui și a celorlalți membri ai guvernului; |
| --- | --- |

F.

întrucât toate aceste arestări au fost ilegale și arbitrare, activiștii fiind acuzați că ar fi pregătit o rebeliune și o tentativă de lovitură de stat împotriva președintelui și a celorlalți membri ai guvernului;

| G. | întrucât cei 15 activiști arestați se află în arest preventiv, nu au fost acuzați în mod oficial, nu au acces deplin la consiliere juridică și vizite din partea membrilor de familie care încearcă să le aducă alimente și, de asemenea, sunt deținuți în izolare; |
| --- | --- |

G.

întrucât cei 15 activiști arestați se află în arest preventiv, nu au fost acuzați în mod oficial, nu au acces deplin la consiliere juridică și vizite din partea membrilor de familie care încearcă să le aducă alimente și, de asemenea, sunt deținuți în izolare;

| H. | întrucât activiștii au fost arestați, iar casele lor percheziționate fără ca autoritățile să prezinte vreun mandat; întrucât s-a raportat că ei au fost supuși unor acte de tortură fizică și psihologică, precum și unor amenințări cu moartea; |
| --- | --- |

H.

întrucât activiștii au fost arestați, iar casele lor percheziționate fără ca autoritățile să prezinte vreun mandat; întrucât s-a raportat că ei au fost supuși unor acte de tortură fizică și psihologică, precum și unor amenințări cu moartea;

| I. | întrucât autoritățile proferează amenințări la adresa mamelor tinerilor prizonieri care se mobilizează, iar partidul de guvernământ MPLA a împiedicat susținătorii să demonstreze în sprijinul eliberării lor; întrucât o demonstrație pașnică a rudelor prizonierilor care a avut loc la Luanda pe 8 august 2015 a fost întâmpinată cu atacuri și reprimată violent de către forțele de securitate de la fața locului; |
| --- | --- |

I.

întrucât autoritățile proferează amenințări la adresa mamelor tinerilor prizonieri care se mobilizează, iar partidul de guvernământ MPLA a împiedicat susținătorii să demonstreze în sprijinul eliberării lor; întrucât o demonstrație pașnică a rudelor prizonierilor care a avut loc la Luanda pe 8 august 2015 a fost întâmpinată cu atacuri și reprimată violent de către forțele de securitate de la fața locului;

| J. | întrucât, în iulie 2015, patru apărători ai drepturilor omului și un corespondent al postului de radio Deutsche Welle au fost deținuți temporar în timp ce vizitau alți activiști într-o închisoare din provincia Luanda, sub învinuirea de a fi avut intenția de a face politică în închisoare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în iulie 2015, patru apărători ai drepturilor omului și un corespondent al postului de radio Deutsche Welle au fost deținuți temporar în timp ce vizitau alți activiști într-o închisoare din provincia Luanda, sub învinuirea de a fi avut intenția de a face politică în închisoare;

| K. | întrucât dreptul la proteste pașnice și dreptul la libertatea de asociere și de exprimare sunt recunoscute în Constituția din Angola; |
| --- | --- |

K.

întrucât dreptul la proteste pașnice și dreptul la libertatea de asociere și de exprimare sunt recunoscute în Constituția din Angola;

| L. | întrucât au existat relatări privind un masacru comis în Huambo în aprilie 2015 de către forțele de poliție ale adepților sectei religioase Luz do Mundo; întrucât cifrele raportate de surse diferite variază de la câteva zeci la câteva mii de decese și multe persoane strămutate; întrucât timp de mai multe luni, guvernul nu a răspuns nevoii urgente de a desfășura o anchetă independentă, negând cu vehemență cifrele mari; întrucât ombudsmanul pregătește în prezent un raport privind aceste evenimente; |
| --- | --- |

L.

întrucât au existat relatări privind un masacru comis în Huambo în aprilie 2015 de către forțele de poliție ale adepților sectei religioase Luz do Mundo; întrucât cifrele raportate de surse diferite variază de la câteva zeci la câteva mii de decese și multe persoane strămutate; întrucât timp de mai multe luni, guvernul nu a răspuns nevoii urgente de a desfășura o anchetă independentă, negând cu vehemență cifrele mari; întrucât ombudsmanul pregătește în prezent un raport privind aceste evenimente;

| M. | întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului a solicitat o anchetă internațională privind incidentul, fapt care a dus la deschiderea unei anchete judiciare de către guvern; |
| --- | --- |

M.

întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului a solicitat o anchetă internațională privind incidentul, fapt care a dus la deschiderea unei anchete judiciare de către guvern;

| N. | întrucât guvernul din Angola a intensificat, de asemenea, evacuările forțate desfășurate atât la scară largă, cât și la scară mică în Luanda și în alte orașe pentru a îndepărta persoanele care trăiesc în așezări improvizate și a elimina comercianții stradali, inclusiv femeile însărcinate și femeile cu copii; |
| --- | --- |

N.

întrucât guvernul din Angola a intensificat, de asemenea, evacuările forțate desfășurate atât la scară largă, cât și la scară mică în Luanda și în alte orașe pentru a îndepărta persoanele care trăiesc în așezări improvizate și a elimina comercianții stradali, inclusiv femeile însărcinate și femeile cu copii;

| O. | întrucât a fost introdusă o nouă legislație în martie 2015, care prevede creșterea controlului asupra organizațiilor neguvernamentale; |
| --- | --- |

O.

întrucât a fost introdusă o nouă legislație în martie 2015, care prevede creșterea controlului asupra organizațiilor neguvernamentale;

| P. | întrucât societatea civilă a denunțat în repetate rânduri legătura dintre corupție, epuizarea și deturnarea resurselor naturale de către clasa conducătoare și abuzurile în materie de drepturi ale omului comise împotriva persoanelor care reprezintă o amenințare la adresa statu-quoului și îl denunță; |
| --- | --- |

P.

întrucât societatea civilă a denunțat în repetate rânduri legătura dintre corupție, epuizarea și deturnarea resurselor naturale de către clasa conducătoare și abuzurile în materie de drepturi ale omului comise împotriva persoanelor care reprezintă o amenințare la adresa statu-quoului și îl denunță;

| Q. | întrucât, în ciuda angajamentelor asumate de guvernul angolez de a-și intensifica eforturile de îmbunătățire a măsurilor de combatere a spălării banilor/de combatere a finanțării terorismului (AML/CTF), precum și a unor progrese realizate, Grupul de Acțiune Financiară Internațională – o organizație interguvernamentală înființată în 1989 la inițiativa G7 cu scopul de a elabora politici de combatere a spălării banilor – continuă să identifice deficiențe strategice în cadrul sistemului AML/CTF angolez; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în ciuda angajamentelor asumate de guvernul angolez de a-și intensifica eforturile de îmbunătățire a măsurilor de combatere a spălării banilor/de combatere a finanțării terorismului (AML/CTF), precum și a unor progrese realizate, Grupul de Acțiune Financiară Internațională – o organizație interguvernamentală înființată în 1989 la inițiativa G7 cu scopul de a elabora politici de combatere a spălării banilor – continuă să identifice deficiențe strategice în cadrul sistemului AML/CTF angolez;

| R. | întrucât rapoarte independente au stabilit că veniturile din petrol, principala resursă a guvernului, nu au fost direcționate către dezvoltarea sustenabilă sau comunitățile locale, în timp ce clasa conducătoare a devenit mai bogată; |
| --- | --- |

R.

întrucât rapoarte independente au stabilit că veniturile din petrol, principala resursă a guvernului, nu au fost direcționate către dezvoltarea sustenabilă sau comunitățile locale, în timp ce clasa conducătoare a devenit mai bogată;

| S. | întrucât Angola dispune de rezerve vaste de petrol și minereuri și reprezintă una dintre economiile cu cea mai rapidă creștere din lume, în special de la sfârșitul războiului civil; întrucât creșterea sa economică este extrem de dezechilibrată, cea mai mare parte a avuției naționale concentrându-se într-un segment disproporționat de mic al populației; |
| --- | --- |

S.

întrucât Angola dispune de rezerve vaste de petrol și minereuri și reprezintă una dintre economiile cu cea mai rapidă creștere din lume, în special de la sfârșitul războiului civil; întrucât creșterea sa economică este extrem de dezechilibrată, cea mai mare parte a avuției naționale concentrându-se într-un segment disproporționat de mic al populației;

| T. | întrucât criza economică din țară produsă după scăderea bruscă a veniturilor din petrol poate să genereze noi tulburări sociale și proteste îndreptate împotriva guvernului; |
| --- | --- |

T.

întrucât criza economică din țară produsă după scăderea bruscă a veniturilor din petrol poate să genereze noi tulburări sociale și proteste îndreptate împotriva guvernului;

| U. | întrucât, în octombrie 2014, Angola și-a reafirmat angajamentul față de dialogul politic și de cooperare asumat în documentul privind calea comună de urmat UE-Angola, în care buna guvernanță, democrația și drepturile omului sunt elemente esențiale; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în octombrie 2014, Angola și-a reafirmat angajamentul față de dialogul politic și de cooperare asumat în documentul privind calea comună de urmat UE-Angola, în care buna guvernanță, democrația și drepturile omului sunt elemente esențiale;

| V. | întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Acordul de la Cotonou dintre UE și Angola, schimbul de informații privind buna guvernanță și drepturile omului se desfășoară sub forma unui dialog politic formal cel puțin o dată pe an, în cadrul oferit de documentul din 2012 privind calea comună de urmat UE-Angola; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Acordul de la Cotonou dintre UE și Angola, schimbul de informații privind buna guvernanță și drepturile omului se desfășoară sub forma unui dialog politic formal cel puțin o dată pe an, în cadrul oferit de documentul din 2012 privind calea comună de urmat UE-Angola;

| 1. | este profund îngrijorat din cauza situației care se deteriorează rapid în domeniul drepturilor omului, al libertăților fundamentale și al spațiului democratic în Angola, precum și din cauza abuzurilor grave săvârșite de forțele de securitate și a lipsei de independență a sistemului judiciar; |
| --- | --- |

1.

este profund îngrijorat din cauza situației care se deteriorează rapid în domeniul drepturilor omului, al libertăților fundamentale și al spațiului democratic în Angola, precum și din cauza abuzurilor grave săvârșite de forțele de securitate și a lipsei de independență a sistemului judiciar;

| 2. | invită autoritățile din Angola să elibereze de îndată și necondiționat toți apărătorii drepturilor omului, inclusiv pe Marcos Mavungo și pe cei 15+1 activiști arestați în iunie 2015, precum și să retragă toate acuzațiile împotriva acestora; solicită, de asemenea, eliberarea imediată și necondiționată a tuturor celorlalți activiști, deținuți politici sau oponenți politici arestați arbitrar și reținuți doar pentru opiniile lor politice, activitățile lor jurnalistice sau participarea lor la activități pașnice; |
| --- | --- |

2.

invită autoritățile din Angola să elibereze de îndată și necondiționat toți apărătorii drepturilor omului, inclusiv pe Marcos Mavungo și pe cei 15+1 activiști arestați în iunie 2015, precum și să retragă toate acuzațiile împotriva acestora; solicită, de asemenea, eliberarea imediată și necondiționată a tuturor celorlalți activiști, deținuți politici sau oponenți politici arestați arbitrar și reținuți doar pentru opiniile lor politice, activitățile lor jurnalistice sau participarea lor la activități pașnice;

| 3. | îndeamnă autoritățile să se asigure că deținuții nu sunt supuși torturii sau unor rele tratamente și să garanteze protecția deplină și accesul familiilor și avocaților acestora; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă autoritățile să se asigure că deținuții nu sunt supuși torturii sau unor rele tratamente și să garanteze protecția deplină și accesul familiilor și avocaților acestora;

| 4. | invită autoritățile din Angola să pună capăt de îndată arestărilor arbitrare, reținerilor ilegale și actelor de tortură săvârșite de poliție și de forțele de securitate; reiterează că trebuie efectuate anchete prompte, imparțiale și temeinice în ceea ce privește toate presupusele acuzații de încălcări ale drepturilor omului, printre care torturile, săvârșite de poliție și de forțele de securitate, iar făptașii trebuie aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

4.

invită autoritățile din Angola să pună capăt de îndată arestărilor arbitrare, reținerilor ilegale și actelor de tortură săvârșite de poliție și de forțele de securitate; reiterează că trebuie efectuate anchete prompte, imparțiale și temeinice în ceea ce privește toate presupusele acuzații de încălcări ale drepturilor omului, printre care torturile, săvârșite de poliție și de forțele de securitate, iar făptașii trebuie aduși în fața justiției;

| 5. | este profund preocupat de încercările constante de limitare a libertății de exprimare și a libertății mass-media, a întrunirii și asocierii pașnice și de încălcările tot mai frecvente ale acestor libertăți de către autorități și invită autoritățile din Angola să asigure respectarea imediată și necondiționată a acestor libertăți; de asemenea, solicită acestora să pună în aplicare integral prevederile Declarației ONU privind drepturile omului, ale Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor și ale altor instrumente internaționale și regionale privind drepturile omului ratificate de Angola; |
| --- | --- |

5.

este profund preocupat de încercările constante de limitare a libertății de exprimare și a libertății mass-media, a întrunirii și asocierii pașnice și de încălcările tot mai frecvente ale acestor libertăți de către autorități și invită autoritățile din Angola să asigure respectarea imediată și necondiționată a acestor libertăți; de asemenea, solicită acestora să pună în aplicare integral prevederile Declarației ONU privind drepturile omului, ale Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor și ale altor instrumente internaționale și regionale privind drepturile omului ratificate de Angola;

| 6. | solicită delegației UE din Luanda să pună în practică angajamentele SEAE de a sprijini și proteja apărătorii drepturilor omului din toată lumea prin măsuri concrete, vizibile care să includă mai ales observarea proceselor, sprijin politic și material pentru apărătorii drepturilor omului, avocații și familiile acestora și dialogul sistematic al UE și al statelor sale membre cu autoritățile din Angola pe tema drepturilor omului la toate nivelurile relaționale, inclusiv la cel mai înalt nivel; de asemenea, solicită delegației să intensifice dialogul politic cu guvernul din Angola în toate relațiile politice, comerciale și de dezvoltare, pentru a se asigura că aceasta își respectă angajamentele asumate la nivel național și internațional în domeniul drepturilor omului, conform promisiunilor făcute în cadrul primei reuniuni ministeriale UE-Angola din octombrie 2014; îndeamnă aceasta să recurgă în acest scop la toate uneltele și instrumentele adecvate, inclusiv la Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului; |
| --- | --- |

6.

solicită delegației UE din Luanda să pună în practică angajamentele SEAE de a sprijini și proteja apărătorii drepturilor omului din toată lumea prin măsuri concrete, vizibile care să includă mai ales observarea proceselor, sprijin politic și material pentru apărătorii drepturilor omului, avocații și familiile acestora și dialogul sistematic al UE și al statelor sale membre cu autoritățile din Angola pe tema drepturilor omului la toate nivelurile relaționale, inclusiv la cel mai înalt nivel; de asemenea, solicită delegației să intensifice dialogul politic cu guvernul din Angola în toate relațiile politice, comerciale și de dezvoltare, pentru a se asigura că aceasta își respectă angajamentele asumate la nivel național și internațional în domeniul drepturilor omului, conform promisiunilor făcute în cadrul primei reuniuni ministeriale UE-Angola din octombrie 2014; îndeamnă aceasta să recurgă în acest scop la toate uneltele și instrumentele adecvate, inclusiv la Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului;

| 7. | invită UE și statele membre să recunoască nivelul ridicat de corupție al autorităților din Angola, care subminează în mod serios respectarea drepturilor omului și dezvoltarea, să pună în aplicare principiile instrumentarului de abordare a drepturilor omului înainte de a intra în orice tratative cu Angola și să revizuiască sectoarele principale ale programului indicativ național în cadrul celui de al 11-lea FED; |
| --- | --- |

7.

invită UE și statele membre să recunoască nivelul ridicat de corupție al autorităților din Angola, care subminează în mod serios respectarea drepturilor omului și dezvoltarea, să pună în aplicare principiile instrumentarului de abordare a drepturilor omului înainte de a intra în orice tratative cu Angola și să revizuiască sectoarele principale ale programului indicativ național în cadrul celui de al 11-lea FED;

| 8. | regretă faptul că, în ciuda realizării unui studiu național în 2007 și a unui program de acțiune major de luptă împotriva minelor, amploarea amenințării APL/ERW nu este încă bine cunoscută; îndeamnă UE să monitorizeze, să controleze și să evalueze utilizarea efectivă a fondurilor și să se asigure că bugetul alocat este utilizat într-o manieră eficientă și focalizată, pentru ca terenurile să fie curățate de mine așa cum trebuie; |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că, în ciuda realizării unui studiu național în 2007 și a unui program de acțiune major de luptă împotriva minelor, amploarea amenințării APL/ERW nu este încă bine cunoscută; îndeamnă UE să monitorizeze, să controleze și să evalueze utilizarea efectivă a fondurilor și să se asigure că bugetul alocat este utilizat într-o manieră eficientă și focalizată, pentru ca terenurile să fie curățate de mine așa cum trebuie;

| 9. | îndeamnă autoritățile judiciare din Angola să-și exercite independența față de orice instrumentalizare politică și să asigure protecția drepturilor recunoscute de instrumentele legale, cum ar fi accesul la justiție și dreptul la un proces echitabil; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă autoritățile judiciare din Angola să-și exercite independența față de orice instrumentalizare politică și să asigure protecția drepturilor recunoscute de instrumentele legale, cum ar fi accesul la justiție și dreptul la un proces echitabil;

| 10. | îndeamnă guvernul din Angola să efectueze de urgență o anchetă transparentă și credibilă în privința masacrului din Huambo și să ofere sprijin supraviețuitorilor care au fost strămutați; se alătură apelurilor ONU de efectuare a unei anchete suplimentare internaționale și independente; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă guvernul din Angola să efectueze de urgență o anchetă transparentă și credibilă în privința masacrului din Huambo și să ofere sprijin supraviețuitorilor care au fost strămutați; se alătură apelurilor ONU de efectuare a unei anchete suplimentare internaționale și independente;

| 11. | rămâne îngrijorat din cauza faptului că măsurile de combatere a violenței împotriva femeilor și copiilor nu au fost puse în aplicare; invită autoritățile să întețească lupta împotriva practicilor tradiționale vătămătoare precum stigmatizarea copiilor acuzați de vrăjitorie; |
| --- | --- |

11.

rămâne îngrijorat din cauza faptului că măsurile de combatere a violenței împotriva femeilor și copiilor nu au fost puse în aplicare; invită autoritățile să întețească lupta împotriva practicilor tradiționale vătămătoare precum stigmatizarea copiilor acuzați de vrăjitorie;

| 12. | amintește angajamentul asumat de Angola în temeiul Acordului de la Cotonou privind respectarea principiilor democrației, statului de drept și drepturilor omului, care includ libertatea de exprimare și libertatea mass-media, buna guvernanță și transparența în funcțiile politice; îndeamnă guvernul din Angola să respecte aceste dispoziții în conformitate cu articolul 11b și articolele 96 și 97 din Acordul de la Cotonou și, în caz contrar, solicită Comisiei Europene să demareze procedura aplicabilă în conformitate cu articolele 8, 9 și 96 din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

12.

amintește angajamentul asumat de Angola în temeiul Acordului de la Cotonou privind respectarea principiilor democrației, statului de drept și drepturilor omului, care includ libertatea de exprimare și libertatea mass-media, buna guvernanță și transparența în funcțiile politice; îndeamnă guvernul din Angola să respecte aceste dispoziții în conformitate cu articolul 11b și articolele 96 și 97 din Acordul de la Cotonou și, în caz contrar, solicită Comisiei Europene să demareze procedura aplicabilă în conformitate cu articolele 8, 9 și 96 din Acordul de la Cotonou;

| 13. | îndeamnă UE și statele membre să abordeze chestiunea transparenței comerțului cu toate resursele naturale, inclusiv petrolul, și mai ales să pună în aplicare integral și să monitorizeze legislația existentă privind raportarea pentru fiecare țară în parte; invită autoritățile din Angola și întreprinderile străine să sprijine consolidarea guvernanței în sectorul extractiv prin aplicarea Inițiativei privind transparența în industriile extractive și să revizuiască punerea în aplicare a Procesului Kimberley; de asemenea, invită guvernul din Angola să prezinte un plan de aderare la Parteneriatul pentru o guvernare deschisă și începând de acum să schițeze un plan concret de combatere a corupției, de sporire a transparenței și de consolidare a răspunderii publice; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă UE și statele membre să abordeze chestiunea transparenței comerțului cu toate resursele naturale, inclusiv petrolul, și mai ales să pună în aplicare integral și să monitorizeze legislația existentă privind raportarea pentru fiecare țară în parte; invită autoritățile din Angola și întreprinderile străine să sprijine consolidarea guvernanței în sectorul extractiv prin aplicarea Inițiativei privind transparența în industriile extractive și să revizuiască punerea în aplicare a Procesului Kimberley; de asemenea, invită guvernul din Angola să prezinte un plan de aderare la Parteneriatul pentru o guvernare deschisă și începând de acum să schițeze un plan concret de combatere a corupției, de sporire a transparenței și de consolidare a răspunderii publice;

| 14. | încurajează cooperarea și coordonarea între UE și SUA în ceea ce privește punerea în aplicare a articolului 1504 din Legea Dodd-Frank; |
| --- | --- |

14.

încurajează cooperarea și coordonarea între UE și SUA în ceea ce privește punerea în aplicare a articolului 1504 din Legea Dodd-Frank;

| 15. | invită administrațiile naționale și autoritățile de supraveghere din statele membre să fie mai vigilente în ceea ce privește respectarea legislației europene de combatere a spălării banilor, inclusiv a principiilor normative ale procesului de diligență și a efectuării unei analize corespunzătoare a riscurilor, în special în privința persoanelor expuse politic care provin din Angola; |
| --- | --- |

15.

invită administrațiile naționale și autoritățile de supraveghere din statele membre să fie mai vigilente în ceea ce privește respectarea legislației europene de combatere a spălării banilor, inclusiv a principiilor normative ale procesului de diligență și a efectuării unei analize corespunzătoare a riscurilor, în special în privința persoanelor expuse politic care provin din Angola;

| 16. | salută admiterea de către guvernul din Angola a problemelor legate de compensații în cazurile de acaparare a terenurilor și salută relatările din mass-media care sugerează că mecanismele de distribuție și de compensare cunosc îmbunătățiri; încurajează guvernul să își continue eforturile în această direcție; |
| --- | --- |

16.

salută admiterea de către guvernul din Angola a problemelor legate de compensații în cazurile de acaparare a terenurilor și salută relatările din mass-media care sugerează că mecanismele de distribuție și de compensare cunosc îmbunătățiri; încurajează guvernul să își continue eforturile în această direcție;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor, guvernelor țărilor din regiunea SADC, președintelui și parlamentului din Angola, guvernului SUA, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și APP ACP-UE. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor, guvernelor țărilor din regiunea SADC, președintelui și parlamentului din Angola, guvernului SUA, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și APP ACP-UE.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/207

---

P8_TA(2015)0316

Azerbaidjan

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la Azerbaidjan (2015/2840(RSP))

(2017/C 316/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Azerbaidjan, în special cele privind drepturile omului și statul de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Azerbaidjan, în special cele privind drepturile omului și statul de drept,

| — | având în vedere relațiile dintre UE și Azerbaidjan, stabilite încă din 1999 prin punerea în aplicare a planului de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV), crearea Parteneriatului estic, negocierea unui acord de asociere UE-Azerbaidjan și participarea Republicii Azerbaidjan la Adunarea Parlamentară Euronest, |
| --- | --- |

—

având în vedere relațiile dintre UE și Azerbaidjan, stabilite încă din 1999 prin punerea în aplicare a planului de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV), crearea Parteneriatului estic, negocierea unui acord de asociere UE-Azerbaidjan și participarea Republicii Azerbaidjan la Adunarea Parlamentară Euronest,

| — | având în vedere Raportul din 25 martie 2015 privind progresele înregistrate de Republica Azerbaidjan în cadrul PEV în 2014 (SWD(2015)0064), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 25 martie 2015 privind progresele înregistrate de Republica Azerbaidjan în cadrul PEV în 2014 (SWD(2015)0064),

| — | având în vedere Planul de acțiune UE-Azerbaidjan sub egida PEV, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune UE-Azerbaidjan sub egida PEV,

| — | având în vedere observațiile formulate la 22 iulie 2015 de către Președintele Consiliului European, Donald Tusk, în urma întâlnirii cu Președintele Azerbaidjanului, Ilham Aliyev, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile formulate la 22 iulie 2015 de către Președintele Consiliului European, Donald Tusk, în urma întâlnirii cu Președintele Azerbaidjanului, Ilham Aliyev,

| — | având în vedere vizita efectuată la Baku, în perioada 23-26 februarie 2015, de către Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului, Stavros Lambrinidis, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita efectuată la Baku, în perioada 23-26 februarie 2015, de către Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului, Stavros Lambrinidis,

| — | având în vedere declarația din 8 septembrie 2015 a Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, în care este condamnată campania în curs de pedepsire a societății civile și a vocilor independente din Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 8 septembrie 2015 a Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, în care este condamnată campania în curs de pedepsire a societății civile și a vocilor independente din Azerbaidjan,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, și ale comisarului Johannes Hahn privind recenta reținere, trimitere în închisoare, condamnare și asasinare a celor mai importanți jurnaliști și apărători ai drepturilor omului din Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, și ale comisarului Johannes Hahn privind recenta reținere, trimitere în închisoare, condamnare și asasinare a celor mai importanți jurnaliști și apărători ai drepturilor omului din Azerbaidjan,

| — | având în vedere declarația UE din 19 august 2015 privind drepturile omului în Azerbaidjan, făcută în cadrul reuniunii speciale a Consiliului permanent al OSCE nr. 1064 din Viena, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația UE din 19 august 2015 privind drepturile omului în Azerbaidjan, făcută în cadrul reuniunii speciale a Consiliului permanent al OSCE nr. 1064 din Viena,

| — | având în vedere declarațiile recente ale Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, privind cazul lui Khadija Ismayilova, cazurile Leylei Yunus, directoarea Institutului pentru Pace și Democrație din Azerbaidjan și al soțului acesteia, Arif Yunus, precum și asasinarea jurnalistului Rasim Aliyev din Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile recente ale Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, privind cazul lui Khadija Ismayilova, cazurile Leylei Yunus, directoarea Institutului pentru Pace și Democrație din Azerbaidjan și al soțului acesteia, Arif Yunus, precum și asasinarea jurnalistului Rasim Aliyev din Azerbaidjan,

| — | având în vedere Declarația de la Helsinki, adoptată de Adunarea Parlamentară a OSCE în cadrul sesiunii sale anuale din 5-9 iulie 2015, care este condamnată persecutarea neîncetată și trimiterea în închisoare, în urma unor acuzații motivate politic, a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului în mai multe state participante la OSCE și este exprimată îngrijorarea pe care o provoacă recurgerea abuzivă la legislația fiscală și administrativă pentru justificarea acestor acțiuni, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Helsinki, adoptată de Adunarea Parlamentară a OSCE în cadrul sesiunii sale anuale din 5-9 iulie 2015, care este condamnată persecutarea neîncetată și trimiterea în închisoare, în urma unor acuzații motivate politic, a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului în mai multe state participante la OSCE și este exprimată îngrijorarea pe care o provoacă recurgerea abuzivă la legislația fiscală și administrativă pentru justificarea acestor acțiuni,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 23 iunie 2015 referitoare la funcționarea instituțiilor democratice în Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 23 iunie 2015 referitoare la funcționarea instituțiilor democratice în Azerbaidjan,

| — | având în vedere avizul din 15 decembrie 2014 a Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei, prin care aceasta afirmă că legea privind organizațiile neguvernamentale restricționează și mai mult funcționarea ONG-urilor în Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 15 decembrie 2014 a Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei, prin care aceasta afirmă că legea privind organizațiile neguvernamentale restricționează și mai mult funcționarea ONG-urilor în Azerbaidjan,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și Concluziile Consiliului din 23 iunie 2014 referitoare la cea de a zecea aniversare a acestor orientări, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și Concluziile Consiliului din 23 iunie 2014 referitoare la cea de a zecea aniversare a acestor orientări,

| — | având în vedere prevederile Declarației Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 9 decembrie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere prevederile Declarației Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 9 decembrie 1998,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația drepturilor omului din Azerbaidjan s-a deteriorat neîncetat, în ansamblul ei, în ultimii câțiva ani, odată cu intimidarea și reprimarea din ce în ce mai intense, precum și cu intensificarea practicii de urmărire penală a liderilor ONG-urilor, a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor și a altor reprezentanți ai societății civile; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația drepturilor omului din Azerbaidjan s-a deteriorat neîncetat, în ansamblul ei, în ultimii câțiva ani, odată cu intimidarea și reprimarea din ce în ce mai intense, precum și cu intensificarea practicii de urmărire penală a liderilor ONG-urilor, a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor și a altor reprezentanți ai societății civile;

| B. | întrucât jurnalista de investigație a RFE/RL, Khadija Ismayilova, care a fost premiată pentru activitatea sa, a fost condamnată la șapte ani și jumătate pentru presupuse acuzații de deturnare de fonduri, delapidare și evaziunea fiscală, în urma publicării mai multor relatări privind corupția în sânul familiei prezidențiale; întrucât apărătorii drepturilor omului Leyla și Arif Yunus au fost condamnați la opt ani și jumătate și, respectiv, la șapte ani de închisoare, pentru acuzații incluzând fraude și evaziunea fiscală, în cadrul unui proces desfășurat în condiții aflate departe de standardele internaționale; întrucât bine-cunoscutul activist pentru drepturile omului, Rasul Jafarov, și foarte respectatul avocat pledant pentru drepturile omului, Intigam Aliyev, au fost condamnați pe baza unor acuzații similare, în urma unor procese viciate de încălcări și ispășesc în prezent pedepse cu închisoarea de șase ani și trei luni și, respectiv, șapte ani și jumătate; întrucât numeroase alte personalități proeminente ale societății civile din Azerbaidjan continuă să se afle în închisoare, printre aceștia numărându-se Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Ilgar Mammadov, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov și Taleh Khasmammadov, iar starea de sănătate a unora dintre aceștia se deteriorează constant; |
| --- | --- |

B.

întrucât jurnalista de investigație a RFE/RL, Khadija Ismayilova, care a fost premiată pentru activitatea sa, a fost condamnată la șapte ani și jumătate pentru presupuse acuzații de deturnare de fonduri, delapidare și evaziunea fiscală, în urma publicării mai multor relatări privind corupția în sânul familiei prezidențiale; întrucât apărătorii drepturilor omului Leyla și Arif Yunus au fost condamnați la opt ani și jumătate și, respectiv, la șapte ani de închisoare, pentru acuzații incluzând fraude și evaziunea fiscală, în cadrul unui proces desfășurat în condiții aflate departe de standardele internaționale; întrucât bine-cunoscutul activist pentru drepturile omului, Rasul Jafarov, și foarte respectatul avocat pledant pentru drepturile omului, Intigam Aliyev, au fost condamnați pe baza unor acuzații similare, în urma unor procese viciate de încălcări și ispășesc în prezent pedepse cu închisoarea de șase ani și trei luni și, respectiv, șapte ani și jumătate; întrucât numeroase alte personalități proeminente ale societății civile din Azerbaidjan continuă să se afle în închisoare, printre aceștia numărându-se Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Ilgar Mammadov, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov și Taleh Khasmammadov, iar starea de sănătate a unora dintre aceștia se deteriorează constant;

| C. | întrucât Leyla Yunus și Rasul Jafarov, înainte de a fi ei înșiși arestați, au condus un grup de apărători proeminenți ai drepturilor omului și de experți din Azerbaidjan, care au întocmit o listă de aproape o sută de persoane care pot fi considerate prizonieri politici conform definiției adoptate de Consiliul Europei în 2012; |
| --- | --- |

C.

întrucât Leyla Yunus și Rasul Jafarov, înainte de a fi ei înșiși arestați, au condus un grup de apărători proeminenți ai drepturilor omului și de experți din Azerbaidjan, care au întocmit o listă de aproape o sută de persoane care pot fi considerate prizonieri politici conform definiției adoptate de Consiliul Europei în 2012;

| D. | întrucât jurnaliștii și liderii societății civile sunt supuși unei intimidări și hărțuiri neîncetate, prin aceștia numărându-se Emin Milli, directorul postului Meydan TV, care a primit amenințări cu moartea și ale cărei rude au fost arestate î baza unor acuzații închipuite, ca și jurnaliști care lucrează la postul Meydan TV din Azerbaidjan; întrucât fondatorul Institutului pentru Libertatea și Siguranța Reporterilor (IRSF) și apărător al drepturilor omului, Emin Huseynov, s-a refugiat în Elveția, după ce s-a confruntat cu acuzații închipuite și i-a fost retrasă cetățenia azeră; |
| --- | --- |

D.

întrucât jurnaliștii și liderii societății civile sunt supuși unei intimidări și hărțuiri neîncetate, prin aceștia numărându-se Emin Milli, directorul postului Meydan TV, care a primit amenințări cu moartea și ale cărei rude au fost arestate î baza unor acuzații închipuite, ca și jurnaliști care lucrează la postul Meydan TV din Azerbaidjan; întrucât fondatorul Institutului pentru Libertatea și Siguranța Reporterilor (IRSF) și apărător al drepturilor omului, Emin Huseynov, s-a refugiat în Elveția, după ce s-a confruntat cu acuzații închipuite și i-a fost retrasă cetățenia azeră;

| E. | întrucât un număr mult mai mare de jurnaliști și activiști din cadrul societății civile se confruntă cu trimiterea în judecată, interdicții de călătorie și restrângerea libertății lor de mișcare în raport cu activitățile lor legate de drepturile omului; întrucât guvernul azer reduce la tăcere grupările independente prin noi legi restrictive care reglementează ONG-urile; întrucât, din cauza acestor legi, numeroase grupări au fost efectiv forțate să-și înceteze activitatea după ce conturile lor bancare au fost înghețate sau după ce sursele lor de finanțare au fost blocate, în urma refuzului guvernului de a autoriza noi granturi din partea organizatorilor donatoare străine; |
| --- | --- |

E.

întrucât un număr mult mai mare de jurnaliști și activiști din cadrul societății civile se confruntă cu trimiterea în judecată, interdicții de călătorie și restrângerea libertății lor de mișcare în raport cu activitățile lor legate de drepturile omului; întrucât guvernul azer reduce la tăcere grupările independente prin noi legi restrictive care reglementează ONG-urile; întrucât, din cauza acestor legi, numeroase grupări au fost efectiv forțate să-și înceteze activitatea după ce conturile lor bancare au fost înghețate sau după ce sursele lor de finanțare au fost blocate, în urma refuzului guvernului de a autoriza noi granturi din partea organizatorilor donatoare străine;

| F. | întrucât protestele pașnice au fost efectiv interzise în centrul orașului Baku încă din 2006, iar recent au fost introduse amenzi usturătoare sau detenția administrativă pentru cei ce organizează sau participă la adunări publice neautorizate; |
| --- | --- |

F.

întrucât protestele pașnice au fost efectiv interzise în centrul orașului Baku încă din 2006, iar recent au fost introduse amenzi usturătoare sau detenția administrativă pentru cei ce organizează sau participă la adunări publice neautorizate;

| G. | întrucât președintele IRFS, jurnalistul Rasim Aliyev, a murit într-un spital din Baku după ce a fost bătut cu sălbăticie, în urma unor amenințări și intimidări neîncetate la care a fost supus ulterior criticilor la adresa Președintelui Aliyev, exprimate în rețelele de socializare; |
| --- | --- |

G.

întrucât președintele IRFS, jurnalistul Rasim Aliyev, a murit într-un spital din Baku după ce a fost bătut cu sălbăticie, în urma unor amenințări și intimidări neîncetate la care a fost supus ulterior criticilor la adresa Președintelui Aliyev, exprimate în rețelele de socializare;

| H. | întrucât Azerbaidjanul este unul dintre membrii fondatori ai Parteneriatului estic; întrucât liderii UE și ai Parteneriatului estic au afirmat în numeroase rânduri că Parteneriatul estic se bazează pe o comunitate de valori și pe principii cum ar fi libertatea, democrația, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și statul de drept; întrucât Azerbaidjanul aspiră la intensificarea și aprofundarea relațiilor sale cu UE, urmărind un parteneriat strategic; |
| --- | --- |

H.

întrucât Azerbaidjanul este unul dintre membrii fondatori ai Parteneriatului estic; întrucât liderii UE și ai Parteneriatului estic au afirmat în numeroase rânduri că Parteneriatul estic se bazează pe o comunitate de valori și pe principii cum ar fi libertatea, democrația, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și statul de drept; întrucât Azerbaidjanul aspiră la intensificarea și aprofundarea relațiilor sale cu UE, urmărind un parteneriat strategic;

| I. | întrucât, în 2014, UE nu a fost în măsură să acorde 11 dintre cele 13 granturi ale sale destinate ONG-urilor, din cauza legislației restrictive și continuă să întâmpine limitări grave ale capacității sale de a finanța grupările independente din cadrul societății civile și activiștii din Azerbaidjan; întrucât numeroși beneficiari ai granturilor UE se află fie în închisoare – de exemplu, avocatul pledant pentru drepturile omului Intigam Aliyev – fie au părăsit țara și și-au încetat activitatea; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2014, UE nu a fost în măsură să acorde 11 dintre cele 13 granturi ale sale destinate ONG-urilor, din cauza legislației restrictive și continuă să întâmpine limitări grave ale capacității sale de a finanța grupările independente din cadrul societății civile și activiștii din Azerbaidjan; întrucât numeroși beneficiari ai granturilor UE se află fie în închisoare – de exemplu, avocatul pledant pentru drepturile omului Intigam Aliyev – fie au părăsit țara și și-au încetat activitatea;

| J. | întrucât biroul OSCE de la Baku a fost închis la 4 iulie 2015, în urma deciziei autorităților azere de a înceta memorandumul de înțelegere dintre guvernul azer și OSCE; |
| --- | --- |

J.

întrucât biroul OSCE de la Baku a fost închis la 4 iulie 2015, în urma deciziei autorităților azere de a înceta memorandumul de înțelegere dintre guvernul azer și OSCE;

| K. | întrucât Freedom House consideră că Azerbaidjanul nu este liber, apreciază că presa din această țară nu este liberă și că internetul este parțial liber; întrucât, în ultimii zece ani, Azerbaidjanul a suferit cel mai drastic declin în ceea ce privește guvernanța democratică din întreaga Eurasie; |
| --- | --- |

K.

întrucât Freedom House consideră că Azerbaidjanul nu este liber, apreciază că presa din această țară nu este liberă și că internetul este parțial liber; întrucât, în ultimii zece ani, Azerbaidjanul a suferit cel mai drastic declin în ceea ce privește guvernanța democratică din întreaga Eurasie;

| L. | întrucât, în noiembrie 2015, Azerbaidjanul nu va organiza alegeri parlamentare; întrucât Parlamentul European a refuzat să trimită o misiune de observare a alegerilor, deoarece s-a considerat că nu sunt întrunite condițiile de bază pentru organizarea unor alegeri libere și echitabile și că restricțiile impuse în ceea ce privește libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere din țară împiedică instituirea unor circumstanțe echitabile pentru candidați și organizarea unui vot cu adevărat competitiv; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în noiembrie 2015, Azerbaidjanul nu va organiza alegeri parlamentare; întrucât Parlamentul European a refuzat să trimită o misiune de observare a alegerilor, deoarece s-a considerat că nu sunt întrunite condițiile de bază pentru organizarea unor alegeri libere și echitabile și că restricțiile impuse în ceea ce privește libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere din țară împiedică instituirea unor circumstanțe echitabile pentru candidați și organizarea unui vot cu adevărat competitiv;

| M. | întrucât cooperarea sectorială este reciproc avantajoasă, în special în sectorul energetic; întrucât Azerbaidjanul dispune de potențialul necesar pentru a deveni unul dintre partenerii comerciali majori ai UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât cooperarea sectorială este reciproc avantajoasă, în special în sectorul energetic; întrucât Azerbaidjanul dispune de potențialul necesar pentru a deveni unul dintre partenerii comerciali majori ai UE;

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea în continuare a situației drepturilor omului din această țară și reamintește că UE acordă o importanță deosebită drepturilor omului și libertăților fundamentale în contextul cooperării bilaterale, acestea fiind elemente esențiale ale Parteneriatului estic și pilonii de temelie ai unor organizații internaționale, precum Consiliul Europei și OSCE, Azerbaidjanul fiind membru al ambelor organizații; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea în continuare a situației drepturilor omului din această țară și reamintește că UE acordă o importanță deosebită drepturilor omului și libertăților fundamentale în contextul cooperării bilaterale, acestea fiind elemente esențiale ale Parteneriatului estic și pilonii de temelie ai unor organizații internaționale, precum Consiliul Europei și OSCE, Azerbaidjanul fiind membru al ambelor organizații;

| 2. | solicită eliberarea imediată și necondiționată din închisoare a tuturor deținuților politici, apărătorilor drepturilor omului, jurnaliștilor și altor activiști ai societății civile, inclusiv a lui Khadija Ismayilova, Leyla Yunus și Arif Yunus, Anar Mammadli, Rasul Jafarov, Intigam Aliyev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov, Taleh Khasmammadov și Ilgar Mammadov, în conformitate cu hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), și solicită anularea tuturor acuzațiilor aduse acestor persoane și restabilirea integrală a drepturilor lor politice și civile, precum și reabilitarea imaginii lor publice; |
| --- | --- |

2.

solicită eliberarea imediată și necondiționată din închisoare a tuturor deținuților politici, apărătorilor drepturilor omului, jurnaliștilor și altor activiști ai societății civile, inclusiv a lui Khadija Ismayilova, Leyla Yunus și Arif Yunus, Anar Mammadli, Rasul Jafarov, Intigam Aliyev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov, Taleh Khasmammadov și Ilgar Mammadov, în conformitate cu hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), și solicită anularea tuturor acuzațiilor aduse acestor persoane și restabilirea integrală a drepturilor lor politice și civile, precum și reabilitarea imaginii lor publice;

| 3. | condamnă ferm represiunea fără precedent a societății civile din Azerbaidjan; își repetă profunda îngrijorare cu privire la soarta colegilor persoanelor încarcerate, care se află încă în libertate dar fac obiectul unor anchete penale, având în vedere informațiile parvenite de la apărători ai drepturilor omului și ONG-uri interne și internaționale cu privire la presupusa utilizare a unor acuzații fabricate împotriva personalităților politice, a activiștilor și a jurnaliștilor; îndeamnă autoritățile din Azerbaidjan să pună capăt practicii de urmărire penală și încarcerare selectivă a jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului și a altor persoane care critică guvernul și să le asigure tuturor persoanelor deținute, inclusiv jurnaliștilor, activiștilor politici și ai societății civile, toate drepturile legate de respectarea garanțiilor procedurale, în special accesul la un avocat ales de acestea și accesul la familiile lor, și respectarea tuturor celorlalte norme legate de dreptul la un proces echitabil; |
| --- | --- |

3.

condamnă ferm represiunea fără precedent a societății civile din Azerbaidjan; își repetă profunda îngrijorare cu privire la soarta colegilor persoanelor încarcerate, care se află încă în libertate dar fac obiectul unor anchete penale, având în vedere informațiile parvenite de la apărători ai drepturilor omului și ONG-uri interne și internaționale cu privire la presupusa utilizare a unor acuzații fabricate împotriva personalităților politice, a activiștilor și a jurnaliștilor; îndeamnă autoritățile din Azerbaidjan să pună capăt practicii de urmărire penală și încarcerare selectivă a jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului și a altor persoane care critică guvernul și să le asigure tuturor persoanelor deținute, inclusiv jurnaliștilor, activiștilor politici și ai societății civile, toate drepturile legate de respectarea garanțiilor procedurale, în special accesul la un avocat ales de acestea și accesul la familiile lor, și respectarea tuturor celorlalte norme legate de dreptul la un proces echitabil;

| 4. | salută posibilitatea acordată de autoritățile din Azerbaidjan unei echipe europene de medici de a-i vizita pe Leyla și Arif Yunus și solicită eliberarea acestora, inclusiv din motive umanitare; atrage atenția asupra condițiilor de detenție a lui Leyla și Arif Yunus și a lui Intigam Aliyev, care au condus la deteriorarea gravă a stării sănătății acestor persoane, ceea ce le poate pune în pericol viața însăși; solicită autorităților din Azerbaidjan să permită unei echipe europene de medici să-l examineze pe Intigam Aliyev și să le asigure tuturor deținuților îngrijiri medicale adecvate atunci când este cazul; |
| --- | --- |

4.

salută posibilitatea acordată de autoritățile din Azerbaidjan unei echipe europene de medici de a-i vizita pe Leyla și Arif Yunus și solicită eliberarea acestora, inclusiv din motive umanitare; atrage atenția asupra condițiilor de detenție a lui Leyla și Arif Yunus și a lui Intigam Aliyev, care au condus la deteriorarea gravă a stării sănătății acestor persoane, ceea ce le poate pune în pericol viața însăși; solicită autorităților din Azerbaidjan să permită unei echipe europene de medici să-l examineze pe Intigam Aliyev și să le asigure tuturor deținuților îngrijiri medicale adecvate atunci când este cazul;

| 5. | solicită să fie organizată de urgență o anchetă cu privire la decesul jurnalistului și președintelui IRFS Rasim Aliyev; ia act cu îngrijorare de acuzațiile formulate de un grup de jurnaliști privind faptul că dl. Aliyev ar fi decedat din cauză că medicii în a căror responsabilitate se afla în spital nu i-au acordat asistența medicală necesară; |
| --- | --- |

5.

solicită să fie organizată de urgență o anchetă cu privire la decesul jurnalistului și președintelui IRFS Rasim Aliyev; ia act cu îngrijorare de acuzațiile formulate de un grup de jurnaliști privind faptul că dl. Aliyev ar fi decedat din cauză că medicii în a căror responsabilitate se afla în spital nu i-au acordat asistența medicală necesară;

| 6. | reamintește autorităților din Azerbaidjan că bunăstarea populației, care presupune respectarea drepturilor și a libertăților, reprezintă o componentă esențială a creșterii economice sustenabile; |
| --- | --- |

6.

reamintește autorităților din Azerbaidjan că bunăstarea populației, care presupune respectarea drepturilor și a libertăților, reprezintă o componentă esențială a creșterii economice sustenabile;

| 7. | invită Azerbaidjanul să-și respecte și să pună în practică angajamentele pe care și le-a asumat atunci când a aderat la Consiliul Europei; își repetă apelul adresat autorităților din Azerbaidjan de a respecta toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) care se referă la Azerbaidjan; solicită ca hotărârea din 16 iunie 2015 și toate celelalte hotărâri ale CEDO să fie respectate; |
| --- | --- |

7.

invită Azerbaidjanul să-și respecte și să pună în practică angajamentele pe care și le-a asumat atunci când a aderat la Consiliul Europei; își repetă apelul adresat autorităților din Azerbaidjan de a respecta toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) care se referă la Azerbaidjan; solicită ca hotărârea din 16 iunie 2015 și toate celelalte hotărâri ale CEDO să fie respectate;

| 8. | îndeamnă guvernul Azerbaidjanului să coopereze pe deplin cu Comisia de la Veneția a Consiliului Europei și cu comisarul pentru drepturile omului și să pună în aplicare recomandările acestora, precum și procedurile speciale ale ONU cu privire la apărătorii drepturilor omului, dreptul la libertatea de asociere și de întrunire pașnică, libertatea de exprimare și detenția arbitrară, cu scopul de a-și modifica legislația și de a-și adapta pe deplin practicile în conformitate cu concluziile experților; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă guvernul Azerbaidjanului să coopereze pe deplin cu Comisia de la Veneția a Consiliului Europei și cu comisarul pentru drepturile omului și să pună în aplicare recomandările acestora, precum și procedurile speciale ale ONU cu privire la apărătorii drepturilor omului, dreptul la libertatea de asociere și de întrunire pașnică, libertatea de exprimare și detenția arbitrară, cu scopul de a-și modifica legislația și de a-și adapta pe deplin practicile în conformitate cu concluziile experților;

| 9. | solicită guvernului Azerbaidjanului să pună capăt imediat represaliilor îndreptate împotriva societății civile și a activităților legate de drepturile omului și să le garanteze grupurilor și activiștilor independenți din societatea civilă posibilitatea de a-și desfășura activitățile fără obstacole nejustificate și fără teama de a fi persecutați, inclusiv prin abrogarea legilor care limitează puternic activitatea societății civile, deblocarea conturilor bancare ale grupurilor neguvernamentale și ale liderilor acestora și prin autorizarea accesului la finanțare externă; |
| --- | --- |

9.

solicită guvernului Azerbaidjanului să pună capăt imediat represaliilor îndreptate împotriva societății civile și a activităților legate de drepturile omului și să le garanteze grupurilor și activiștilor independenți din societatea civilă posibilitatea de a-și desfășura activitățile fără obstacole nejustificate și fără teama de a fi persecutați, inclusiv prin abrogarea legilor care limitează puternic activitatea societății civile, deblocarea conturilor bancare ale grupurilor neguvernamentale și ale liderilor acestora și prin autorizarea accesului la finanțare externă;

| 10. | regretă măsurile întreprinse permanent de guvernul azer pentru a pune capăt contactelor dintre grupurile societății civile, tinerii activiști și intelectualii din Armenia și Azerbaidjan, aceste contacte fiind de o importanță determinantă pentru eliminarea ostilității de lungă durată dintre cele două țări; în acest sens, reamintește activitatea importantă desfășurată în acest domeniu de Leyla și Arif Yunus; |
| --- | --- |

10.

regretă măsurile întreprinse permanent de guvernul azer pentru a pune capăt contactelor dintre grupurile societății civile, tinerii activiști și intelectualii din Armenia și Azerbaidjan, aceste contacte fiind de o importanță determinantă pentru eliminarea ostilității de lungă durată dintre cele două țări; în acest sens, reamintește activitatea importantă desfășurată în acest domeniu de Leyla și Arif Yunus;

| 11. | solicită autorităților azere să respecte libertatea presei și a mass-mediei, atât în legislație, cât și în practică, și atât online, cât și în alte mijloace de comunicare, să garanteze libertatea de exprimare în conformitate cu standardele internaționale și să pună capăt cenzurii aplicate criticilor exprimate în mass-media la adresa guvernului; |
| --- | --- |

11.

solicită autorităților azere să respecte libertatea presei și a mass-mediei, atât în legislație, cât și în practică, și atât online, cât și în alte mijloace de comunicare, să garanteze libertatea de exprimare în conformitate cu standardele internaționale și să pună capăt cenzurii aplicate criticilor exprimate în mass-media la adresa guvernului;

| 12. | este extrem de îngrijorat cu privire la situația persoanelor LGBTI din Azerbaidjan; condamnă ferm discursurile politice de incitare la ură îndreptate împotriva persoanelor LGBTI de la cele mai înalte niveluri; solicită guvernului din Azerbaidjan să înceteze blocarea și intimidarea apărătorilor drepturilor omului care apără drepturile persoanelor LGBTI; |
| --- | --- |

12.

este extrem de îngrijorat cu privire la situația persoanelor LGBTI din Azerbaidjan; condamnă ferm discursurile politice de incitare la ură îndreptate împotriva persoanelor LGBTI de la cele mai înalte niveluri; solicită guvernului din Azerbaidjan să înceteze blocarea și intimidarea apărătorilor drepturilor omului care apără drepturile persoanelor LGBTI;

| 13. | subliniază importanța unui dialog serios și bazat pe respect reciproc între UE și guvernul din Azerbaidjan, forțele de opoziție și societatea civilă; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța unui dialog serios și bazat pe respect reciproc între UE și guvernul din Azerbaidjan, forțele de opoziție și societatea civilă;

| 14. | repetă că negocierile cu privire la un acord de parteneriat strategic cu Azerbaidjanul ar trebui suspendate imediat, atât timp cât guvernul nu adoptă măsuri concrete în vederea realizării de progrese în ceea ce privește respectarea drepturilor omului universale; |
| --- | --- |

14.

repetă că negocierile cu privire la un acord de parteneriat strategic cu Azerbaidjanul ar trebui suspendate imediat, atât timp cât guvernul nu adoptă măsuri concrete în vederea realizării de progrese în ceea ce privește respectarea drepturilor omului universale;

| 15. | invită Consiliul, Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să aplice cu strictețe principiul „mai mult pentru mai mult”, axându-se în mod special pe situația apărătorilor drepturilor omului, în conformitate cu Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, pe independența puterii judecătorești, pe reformele democratice și pe drepturile și libertățile fundamentale și să prezinte clar consecințele întârzierilor în realizarea reformelor; invită Comisia să examineze și să suspende temporar, dacă este cazul, toate finanțările care nu au legătură cu drepturile omului, societatea civilă și cooperarea la nivel individual între cetățeni, care au fost acordate Azerbaidjanului prin intermediul Instrumentului european de vecinătate, având în vedere incidentele menționate mai sus în care apărători ai drepturilor omului sunt vizați pentru că documentează încălcări ale drepturilor omului comise în Azerbaidjan; invită Comisia și statele membre să mențină finanțarea destinată contactelor dintre cetățeni și cooperării din domenii precum societatea civilă, educația și cercetarea științifică, precum și schimburilor de tineri și studenți; |
| --- | --- |

15.

invită Consiliul, Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să aplice cu strictețe principiul „mai mult pentru mai mult”, axându-se în mod special pe situația apărătorilor drepturilor omului, în conformitate cu Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, pe independența puterii judecătorești, pe reformele democratice și pe drepturile și libertățile fundamentale și să prezinte clar consecințele întârzierilor în realizarea reformelor; invită Comisia să examineze și să suspende temporar, dacă este cazul, toate finanțările care nu au legătură cu drepturile omului, societatea civilă și cooperarea la nivel individual între cetățeni, care au fost acordate Azerbaidjanului prin intermediul Instrumentului european de vecinătate, având în vedere incidentele menționate mai sus în care apărători ai drepturilor omului sunt vizați pentru că documentează încălcări ale drepturilor omului comise în Azerbaidjan; invită Comisia și statele membre să mențină finanțarea destinată contactelor dintre cetățeni și cooperării din domenii precum societatea civilă, educația și cercetarea științifică, precum și schimburilor de tineri și studenți;

| 16. | invită Consiliul, Comisia și VP/ÎR să opună o reacție puternică și unită represaliilor ce au loc în prezent în Azerbaidjan, pentru a demonstra clar că situația actuală este total inacceptabilă și că relațiile cu Azerbaidjanul nu vor reveni la normalitate atât timp cât guvernul nu-i eliberează pe toți cei deținuți în baza unor acuzații motivate politic și nu pune capăt represaliilor în curs împotriva grupurilor independente din societatea civilă; |
| --- | --- |

16.

invită Consiliul, Comisia și VP/ÎR să opună o reacție puternică și unită represaliilor ce au loc în prezent în Azerbaidjan, pentru a demonstra clar că situația actuală este total inacceptabilă și că relațiile cu Azerbaidjanul nu vor reveni la normalitate atât timp cât guvernul nu-i eliberează pe toți cei deținuți în baza unor acuzații motivate politic și nu pune capăt represaliilor în curs împotriva grupurilor independente din societatea civilă;

| 17. | îndeamnă întreprinderile europene care au activități în Azerbaidjan să ceară insistent și deschis standarde înalte în domeniul drepturilor omului și să adopte standarde înalte în materie de răspundere socială a întreprinderilor, ținând seama de impactul acțiunilor lor asupra situației drepturilor omului din această țară; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă întreprinderile europene care au activități în Azerbaidjan să ceară insistent și deschis standarde înalte în domeniul drepturilor omului și să adopte standarde înalte în materie de răspundere socială a întreprinderilor, ținând seama de impactul acțiunilor lor asupra situației drepturilor omului din această țară;

| 18. | regretă faptul că dialogul dintre UE și Azerbaidjan privind drepturile omului nu a înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește situația drepturilor omului din această țară; invită SEAE să intensifice acest dialog pentru a-i spori eficiența și a-l orienta către rezultate și să informeze Parlamentul cu regularitate în acest sens; |
| --- | --- |

18.

regretă faptul că dialogul dintre UE și Azerbaidjan privind drepturile omului nu a înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește situația drepturilor omului din această țară; invită SEAE să intensifice acest dialog pentru a-i spori eficiența și a-l orienta către rezultate și să informeze Parlamentul cu regularitate în acest sens;

| 19. | invită autoritățile din UE să desfășoară o anchetă aprofundată cu privire la acuzațiile de corupție aduse președintelui Aliyev și membrilor familiei sale în urma activității jurnalistului de investigație Khadija Ismaylova; |
| --- | --- |

19.

invită autoritățile din UE să desfășoară o anchetă aprofundată cu privire la acuzațiile de corupție aduse președintelui Aliyev și membrilor familiei sale în urma activității jurnalistului de investigație Khadija Ismaylova;

| 20. | invită Consiliul să evite aplicarea unor standarde duble țărilor din Parteneriatul estic și să aibă în vedere, în acest sens, aplicarea unor sancțiuni specifice și a unor interdicții de emitere a vizelor tuturor politicienilor, oficialităților și judecătorilor implicați în persecuții politice; |
| --- | --- |

20.

invită Consiliul să evite aplicarea unor standarde duble țărilor din Parteneriatul estic și să aibă în vedere, în acest sens, aplicarea unor sancțiuni specifice și a unor interdicții de emitere a vizelor tuturor politicienilor, oficialităților și judecătorilor implicați în persecuții politice;

| 21. | invită autoritățile din Azerbaidjan să coopereze cu organizații regionale, precum Consiliul Europei și OSCE, și să faciliteze organizarea unor vizite din partea reprezentanților acestor organizații; regretă profund decizia autorităților din Azerbaidjan de a închide sediul OSCE din Baku; |
| --- | --- |

21.

invită autoritățile din Azerbaidjan să coopereze cu organizații regionale, precum Consiliul Europei și OSCE, și să faciliteze organizarea unor vizite din partea reprezentanților acestor organizații; regretă profund decizia autorităților din Azerbaidjan de a închide sediul OSCE din Baku;

| 22. | constată că observatori independenți ai alegerilor, inclusiv misiunea pe termen lung a OSCE de observare a alegerilor și observatori interni, au documentat încălcări grave ale standardelor electorale în Azerbaidjan în cazul tuturor alegerilor prezidențiale și parlamentare din octombrie 2003 încoace, inclusiv în cazul alegerilor prezidențiale din acel an; își exprimă profunda preocupare cu privire la faptul dacă există sau nu condițiile necesare pentru organizarea unui vot liber și echitabil la 1 noiembrie 2015, având în vedere faptul că liderii partidelor de opoziție au fost încarcerați, mass-media și jurnaliștii nu au dreptul să-și desfășoare activitatea liber și fără a fi intimidați, iar în țară domină un climat al fricii; |
| --- | --- |

22.

constată că observatori independenți ai alegerilor, inclusiv misiunea pe termen lung a OSCE de observare a alegerilor și observatori interni, au documentat încălcări grave ale standardelor electorale în Azerbaidjan în cazul tuturor alegerilor prezidențiale și parlamentare din octombrie 2003 încoace, inclusiv în cazul alegerilor prezidențiale din acel an; își exprimă profunda preocupare cu privire la faptul dacă există sau nu condițiile necesare pentru organizarea unui vot liber și echitabil la 1 noiembrie 2015, având în vedere faptul că liderii partidelor de opoziție au fost încarcerați, mass-media și jurnaliștii nu au dreptul să-și desfășoare activitatea liber și fără a fi intimidați, iar în țară domină un climat al fricii;

| 23. | invită SEAE și statele membre să se abțină, deocamdată, de la activități de observare a alegerilor; constată că o misiune ODIHR se află acum la fața locului și ar fi extrem de important de aflat analiza acesteia asupra situației țării respective; |
| --- | --- |

23.

invită SEAE și statele membre să se abțină, deocamdată, de la activități de observare a alegerilor; constată că o misiune ODIHR se află acum la fața locului și ar fi extrem de important de aflat analiza acesteia asupra situației țării respective;

| 24. | își reamintește decizia de a trimite în Azerbaidjan o delegație a Parlamentului European și subliniază importanța trimiterii acestei delegații cât mai curând posibil, pentru a discuta cu autoritățile azere problemele stringente, precum drepturile omului și conflictul din Karabahul de Munte; |
| --- | --- |

24.

își reamintește decizia de a trimite în Azerbaidjan o delegație a Parlamentului European și subliniază importanța trimiterii acestei delegații cât mai curând posibil, pentru a discuta cu autoritățile azere problemele stringente, precum drepturile omului și conflictul din Karabahul de Munte;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Serviciului European de Acțiune Externă, Consiliului European, Comisiei, guvernului și parlamentului Republicii Azerbaidjan, Consiliului Europei, OSCE și Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Serviciului European de Acțiune Externă, Consiliului European, Comisiei, guvernului și parlamentului Republicii Azerbaidjan, Consiliului Europei, OSCE și Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/212

---

P8_TA(2015)0317

Migrația și refugiații în Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la migrație și refugiați în Europa (2015/2833(RSP))

(2017/C 316/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere Convenția privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul adițional la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul adițional la aceasta,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2013 referitoare la măsurile UE și ale statelor membre pentru a face față fluxului de refugiați ca urmare a conflictului din Siria (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2013 referitoare la măsurile UE și ale statelor membre pentru a face față fluxului de refugiați ca urmare a conflictului din Siria (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la fluxurile migratorii din Mediterana, cu o atenție specială acordată evenimentelor tragice petrecute în largul coastelor insulei Lampedusa (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la fluxurile migratorii din Mediterana, cu o atenție specială acordată evenimentelor tragice petrecute în largul coastelor insulei Lampedusa (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (4),

| — | având în vedere Agenda europeană privind migrația a Comisiei din 13 mai 2015 (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda europeană privind migrația a Comisiei din 13 mai 2015 (COM(2015)0240),

| — | având în vedere planul de acțiune în zece puncte privind migrația adoptat la 20 aprilie 2015 de către Consiliul mixt Afaceri Externe și Afaceri Interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune în zece puncte privind migrația adoptat la 20 aprilie 2015 de către Consiliul mixt Afaceri Externe și Afaceri Interne,

| — | având în vedere concluziile summitului special din 23 aprilie 2015 al Consiliului European privind criza refugiaților din Mediterana, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile summitului special din 23 aprilie 2015 al Consiliului European privind criza refugiaților din Mediterana,

| — | având în vedere raportul din aprilie 2012 al Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE) intitulat: „Pierderile de vieți omenești din Marea Mediterană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din aprilie 2012 al Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE) intitulat: „Pierderile de vieți omenești din Marea Mediterană”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 iulie 2015,

| — | având în vedere Inițiativa privind ruta de migrație UE-Cornul Africii („Procesul de la Khartoum), adoptată la 28 noiembrie 2014 de către Uniunea Africană și statele membre și instituțiile UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa privind ruta de migrație UE-Cornul Africii („Procesul de la Khartoum), adoptată la 28 noiembrie 2014 de către Uniunea Africană și statele membre și instituțiile UE,

| — | având în vedere rapoartele raportorului special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților, în special cel intitulat „Să mizăm pe mobilitate de-a lungul unei generații: urmare a studiului regional privind gestionarea frontierelor externe ale Uniunii Europene și impactul acesteia asupra drepturilor omului în cazul migranților”, publicat în mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele raportorului special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților, în special cel intitulat „Să mizăm pe mobilitate de-a lungul unei generații: urmare a studiului regional privind gestionarea frontierelor externe ale Uniunii Europene și impactul acesteia asupra drepturilor omului în cazul migranților”, publicat în mai 2015,

| — | având în vedere raportul anual pe 2014 al Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO) privind situația azilului în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual pe 2014 al Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO) privind situația azilului în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere dezbaterea privind migrația și refugiații în Europa care a avut loc în Parlament la 9 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea privind migrația și refugiații în Europa care a avut loc în Parlament la 9 septembrie 2015,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, ca urmare a conflictelor persistente, instabilității regionale și încălcărilor drepturilor omului, un număr fără precedent de persoane doresc să obțină protecție în UE; întrucât numărul cererilor de azil pentru copii a crescut cu 75 % față de anul trecut; întrucât perioada de vară a demonstrat din nou că migrația nu reprezintă o problemă temporară iar creșterea semnificativă a numărului refugiaților va continua, fapt care pune în lumină încă o dată nevoia urgentă de a face tot posibilul pentru a salva viețile persoanelor care își părăsesc țara și se află în pericol și faptul că statele membre ar trebui să își respecte obligațiile internaționale, inclusiv pe cele privind salvarea pe mare; |
| --- | --- |

A.

întrucât, ca urmare a conflictelor persistente, instabilității regionale și încălcărilor drepturilor omului, un număr fără precedent de persoane doresc să obțină protecție în UE; întrucât numărul cererilor de azil pentru copii a crescut cu 75 % față de anul trecut; întrucât perioada de vară a demonstrat din nou că migrația nu reprezintă o problemă temporară iar creșterea semnificativă a numărului refugiaților va continua, fapt care pune în lumină încă o dată nevoia urgentă de a face tot posibilul pentru a salva viețile persoanelor care își părăsesc țara și se află în pericol și faptul că statele membre ar trebui să își respecte obligațiile internaționale, inclusiv pe cele privind salvarea pe mare;

| B. | întrucât, potrivit datelor ICNUR, 2 800 de femei, bărbați și copii au fost declarați decedați sau dispăruți în 2015 în încercarea lor de a ajunge într-un loc sigur în Europa; întrucât refugiații și migranții își pierd viața și traversând Europa; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit datelor ICNUR, 2 800 de femei, bărbați și copii au fost declarați decedați sau dispăruți în 2015 în încercarea lor de a ajunge într-un loc sigur în Europa; întrucât refugiații și migranții își pierd viața și traversând Europa;

| C. | întrucât traficanții de persoane și membrii filierelor de migrație clandestină exploatează migrația ilegală și pun în pericol viețile migranților pentru a obține profituri pentru propriile afaceri, poartă responsabilitatea pentru moartea a mii de persoane și reprezintă o problemă gravă pentru UE și statele membre; întrucât traficanții de persoane generează profituri de 20 de miliarde de EUR pe an din activitățile lor infracționale; întrucât, conform Europol, grupurile infracționale organizate care facilitează activ transportul de migranți ilegali prin Marea Mediterană au avut legături directe cu traficul de persoane, drogurile, armele de foc și terorismul; |
| --- | --- |

C.

întrucât traficanții de persoane și membrii filierelor de migrație clandestină exploatează migrația ilegală și pun în pericol viețile migranților pentru a obține profituri pentru propriile afaceri, poartă responsabilitatea pentru moartea a mii de persoane și reprezintă o problemă gravă pentru UE și statele membre; întrucât traficanții de persoane generează profituri de 20 de miliarde de EUR pe an din activitățile lor infracționale; întrucât, conform Europol, grupurile infracționale organizate care facilitează activ transportul de migranți ilegali prin Marea Mediterană au avut legături directe cu traficul de persoane, drogurile, armele de foc și terorismul;

| D. | întrucât, potrivit datelor FRONTEX, în 2015 principalele țări de origine ale solicitanților de azil sunt Siria, Afganistan, Eritreea și Irak; întrucât, potrivit Eurostat, marea majoritate a persoanelor care fug din aceste țări în Europa primesc protecție; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit datelor FRONTEX, în 2015 principalele țări de origine ale solicitanților de azil sunt Siria, Afganistan, Eritreea și Irak; întrucât, potrivit Eurostat, marea majoritate a persoanelor care fug din aceste țări în Europa primesc protecție;

| E. | întrucât instabilitatea și conflictele din regiune, precum și prezența în creștere a SI/Da’esh în zonele de conflict învecinate au impact asupra afluxului masiv de imigranți și a fluxurilor de persoane strămutate și, prin urmare, asupra numărului de persoane care încearcă să ajungă în UE, |
| --- | --- |

E.

întrucât instabilitatea și conflictele din regiune, precum și prezența în creștere a SI/Da’esh în zonele de conflict învecinate au impact asupra afluxului masiv de imigranți și a fluxurilor de persoane strămutate și, prin urmare, asupra numărului de persoane care încearcă să ajungă în UE,

| F. | întrucât în cadrul ultimei reuniuni a Consiliului European din 25-26 iunie 2015 și al reuniunii Consiliului Afaceri Interne, care a urmat pe 20 iulie 2015, nu s-a ajuns la un acord privind un mecanism obligatoriu de redistribuire pentru transferul și relocarea persoanelor și s-a convenit în schimb asupra unui mecanism voluntar; întrucât statele membre nu au ajuns la un acord referitor la punerea la dispoziție a 40 000 de locuri pentru transferul refugiaților din Grecia și Italia, ci s-au angajat să ofere doar 32 256 de locuri; |
| --- | --- |

F.

întrucât în cadrul ultimei reuniuni a Consiliului European din 25-26 iunie 2015 și al reuniunii Consiliului Afaceri Interne, care a urmat pe 20 iulie 2015, nu s-a ajuns la un acord privind un mecanism obligatoriu de redistribuire pentru transferul și relocarea persoanelor și s-a convenit în schimb asupra unui mecanism voluntar; întrucât statele membre nu au ajuns la un acord referitor la punerea la dispoziție a 40 000 de locuri pentru transferul refugiaților din Grecia și Italia, ci s-au angajat să ofere doar 32 256 de locuri;

| G. | întrucât la 3 septembrie 2015, președintele Consiliului European, Donald Tusk, a solicitat redistribuirea a cel puțin 100 000 de refugiați; |
| --- | --- |

G.

întrucât la 3 septembrie 2015, președintele Consiliului European, Donald Tusk, a solicitat redistribuirea a cel puțin 100 000 de refugiați;

| H. | întrucât, în locul actualului proces ad hoc de luare a deciziilor, este necesar să se dezvolte o abordare pe termen mai lung privind azilul și migrația; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în locul actualului proces ad hoc de luare a deciziilor, este necesar să se dezvolte o abordare pe termen mai lung privind azilul și migrația;

| I. | întrucât un mare număr de cetățeni dau dovadă de o solidaritate fără precedent cu refugiații, primindu-i cu căldură și oferindu-le un sprijin impresionant; întrucât cetățenii europeni demonstrează astfel că protejarea celor care au nevoie de ajutor și compasiunea sunt în continuare valori cu adevărat europene; |
| --- | --- |

I.

întrucât un mare număr de cetățeni dau dovadă de o solidaritate fără precedent cu refugiații, primindu-i cu căldură și oferindu-le un sprijin impresionant; întrucât cetățenii europeni demonstrează astfel că protejarea celor care au nevoie de ajutor și compasiunea sunt în continuare valori cu adevărat europene;

| J. | întrucât actuala situație a evidențiat o lipsă regretabilă de solidaritate din partea guvernelor față de solicitanții de azil și acțiuni insuficient coordonate și coerente; întrucât acest lucru are ca rezultat o situație haotică și încălcări ale drepturilor omului; întrucât pozițiile diverse adoptate de diferitele state membre subliniază în continuare faptul că UE are 28 de politici fragmentate în domeniul migrației; întrucât lipsa unor proceduri și standarde unitare privind azilul în statele membre duce la niveluri diferite de protecție și, în unele cazuri, chiar la garanții inadecvate pentru solicitanții de azil; |
| --- | --- |

J.

întrucât actuala situație a evidențiat o lipsă regretabilă de solidaritate din partea guvernelor față de solicitanții de azil și acțiuni insuficient coordonate și coerente; întrucât acest lucru are ca rezultat o situație haotică și încălcări ale drepturilor omului; întrucât pozițiile diverse adoptate de diferitele state membre subliniază în continuare faptul că UE are 28 de politici fragmentate în domeniul migrației; întrucât lipsa unor proceduri și standarde unitare privind azilul în statele membre duce la niveluri diferite de protecție și, în unele cazuri, chiar la garanții inadecvate pentru solicitanții de azil;

| K. | întrucât unele state membre și conducătorii lor au abordat situația în mod proactiv și s-au arătat pregătiți și dispuși să primească refugiați și să instituie un mecanism permanent și obligatoriu de distribuire a refugiaților între toate statele membre; întrucât alte state membre ar trebui să le urmeze exemplul; |
| --- | --- |

K.

întrucât unele state membre și conducătorii lor au abordat situația în mod proactiv și s-au arătat pregătiți și dispuși să primească refugiați și să instituie un mecanism permanent și obligatoriu de distribuire a refugiaților între toate statele membre; întrucât alte state membre ar trebui să le urmeze exemplul;

| L. | întrucât raportul strategic privind o abordare globală în materie de migrație al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne va aborda politica UE în domeniul azilului și migrației în ansamblul său; |
| --- | --- |

L.

întrucât raportul strategic privind o abordare globală în materie de migrație al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne va aborda politica UE în domeniul azilului și migrației în ansamblul său;

| M. | întrucât, în temeiul Convenției de la Geneva din 1951 privind statutul refugiaților (Convenția de la Geneva), cetățenii pot solicita azil într-o altă țară, indiferent de țara lor de origine, atât timp cât teama lor de a fi persecutați din cauza rasei, religiei, naționalității, apartenenței la un anumit grup social sau din cauza opiniei politice este întemeiată; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în temeiul Convenției de la Geneva din 1951 privind statutul refugiaților (Convenția de la Geneva), cetățenii pot solicita azil într-o altă țară, indiferent de țara lor de origine, atât timp cât teama lor de a fi persecutați din cauza rasei, religiei, naționalității, apartenenței la un anumit grup social sau din cauza opiniei politice este întemeiată;

| 1. | își exprimă regretul și tristețea profunde pentru pierderile tragice de vieți omenești în rândul persoanelor care au solicitat azil în UE; îndeamnă UE și statele sale membre să facă tot posibilul pentru a preveni alte pierderi de vieți omenești pe mare sau pe uscat; |
| --- | --- |

1.

își exprimă regretul și tristețea profunde pentru pierderile tragice de vieți omenești în rândul persoanelor care au solicitat azil în UE; îndeamnă UE și statele sale membre să facă tot posibilul pentru a preveni alte pierderi de vieți omenești pe mare sau pe uscat;

| 2. | își exprimă solidaritatea față de numărul mare de refugiați și de migranți care sunt victimele unui conflictelor, ale unor încălcări grave ale drepturilor omului, ale unor greșeli palpabile comise în actul de guvernare și ale represiunii severe; |
| --- | --- |

2.

își exprimă solidaritatea față de numărul mare de refugiați și de migranți care sunt victimele unui conflictelor, ale unor încălcări grave ale drepturilor omului, ale unor greșeli palpabile comise în actul de guvernare și ale represiunii severe;

| 3. | salută eforturile societății civile și ale persoanelor fizice din întreaga Europă care se mobilizează în număr mare pentru a îi primi pe refugiați și migranți și pentru a le oferi ajutor; îi încurajează pe cetățenii europeni să își mențină sprijinul și angajamentul în favoarea unui răspuns umanitar la criza refugiaților; consideră că astfel de acțiuni fac dovada unei veritabile adeziuni la valorile europene și sunt un semn de speranță pentru viitorul Europei; |
| --- | --- |

3.

salută eforturile societății civile și ale persoanelor fizice din întreaga Europă care se mobilizează în număr mare pentru a îi primi pe refugiați și migranți și pentru a le oferi ajutor; îi încurajează pe cetățenii europeni să își mențină sprijinul și angajamentul în favoarea unui răspuns umanitar la criza refugiaților; consideră că astfel de acțiuni fac dovada unei veritabile adeziuni la valorile europene și sunt un semn de speranță pentru viitorul Europei;

| 4. | își reafirmă sprijinul pentru Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil; reamintește necesitatea ca UE să își fondeze măsurile imediate pentru a răspunde situației actuale a refugiaților pe solidaritate și partajarea echitabilă a responsabilității, astfel cum este prevăzut la articolul 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și să adopte o abordare europeană globală care ține seama de migrația legală și în condiții de siguranță și respectarea deplină a drepturilor și valorilor fundamentale; |
| --- | --- |

4.

își reafirmă sprijinul pentru Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil; reamintește necesitatea ca UE să își fondeze măsurile imediate pentru a răspunde situației actuale a refugiaților pe solidaritate și partajarea echitabilă a responsabilității, astfel cum este prevăzut la articolul 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și să adopte o abordare europeană globală care ține seama de migrația legală și în condiții de siguranță și respectarea deplină a drepturilor și valorilor fundamentale;

| 5. | își reiterează angajamentul de a deschide frontierele în spațiul Schengen, asigurând totodată gestionare eficientă a frontierelor externe; subliniază că libera circulație a persoanelor în spațiul Schengen este una dintre cele mai mari realizări ale integrării europene; |
| --- | --- |

5.

își reiterează angajamentul de a deschide frontierele în spațiul Schengen, asigurând totodată gestionare eficientă a frontierelor externe; subliniază că libera circulație a persoanelor în spațiul Schengen este una dintre cele mai mari realizări ale integrării europene;

| 6. | salută inițiativele Comisiei privind transferul și relocarea, inclusiv noua inițiativă privind transferul de urgență a unui număr în creștere de solicitanți de azil care au nevoie de protecție internațională, care acoperă Grecia, Italia și Ungaria; sprijină anunțul Comisiei referitor la mecanismul permanent de transfer care să fie activat în situații de urgență, luând în considerare numărul de refugiați prezenți în statul membre, care își are temeiul în articolul 78 alineatul (2) din TFUE; este pregătit să abordeze noul regim de transferuri de urgență în cadrul unei proceduri accelerate și își declară intenția de a promova toate celelalte măsuri propuse de Comisie în paralel pentru a garanta că statele membre nu amână regimul permanent de transferuri; îi reamintește Consiliului faptul că Parlamentul este ferm în favoarea unui mecanism obligatoriu de transfer, care, pe cât posibil, să țină seama de preferințele refugiaților; |
| --- | --- |

6.

salută inițiativele Comisiei privind transferul și relocarea, inclusiv noua inițiativă privind transferul de urgență a unui număr în creștere de solicitanți de azil care au nevoie de protecție internațională, care acoperă Grecia, Italia și Ungaria; sprijină anunțul Comisiei referitor la mecanismul permanent de transfer care să fie activat în situații de urgență, luând în considerare numărul de refugiați prezenți în statul membre, care își are temeiul în articolul 78 alineatul (2) din TFUE; este pregătit să abordeze noul regim de transferuri de urgență în cadrul unei proceduri accelerate și își declară intenția de a promova toate celelalte măsuri propuse de Comisie în paralel pentru a garanta că statele membre nu amână regimul permanent de transferuri; îi reamintește Consiliului faptul că Parlamentul este ferm în favoarea unui mecanism obligatoriu de transfer, care, pe cât posibil, să țină seama de preferințele refugiaților;

| 7. | salută sprijinul operațional pe care îl va acorda Comisia statelor membre din prima linie, precum Grecia, Italia și Ungaria, prin intermediul abordării de tip „focar”, folosind experiența din cadrul agențiilor UE, cum ar fi FRONTEX, EASO și Oficiul European de Poliție (Europol), pentru a ajuta statele membre în procesul de înregistrare a persoanelor care ajung în Europa; le reamintește statelor membre că succesul unor astfel de centre de înregistrare depinde de disponibilitatea lor de a transfera refugiați din aceste „focare” către teritoriile lor; consideră că o astfel de abordare ar trebui în mod clar să asigure mecanisme eficiente de identificare a persoanelor cu nevoi specifice și de orientare a lor către serviciile competente; |
| --- | --- |

7.

salută sprijinul operațional pe care îl va acorda Comisia statelor membre din prima linie, precum Grecia, Italia și Ungaria, prin intermediul abordării de tip „focar”, folosind experiența din cadrul agențiilor UE, cum ar fi FRONTEX, EASO și Oficiul European de Poliție (Europol), pentru a ajuta statele membre în procesul de înregistrare a persoanelor care ajung în Europa; le reamintește statelor membre că succesul unor astfel de centre de înregistrare depinde de disponibilitatea lor de a transfera refugiați din aceste „focare” către teritoriile lor; consideră că o astfel de abordare ar trebui în mod clar să asigure mecanisme eficiente de identificare a persoanelor cu nevoi specifice și de orientare a lor către serviciile competente;

| 8. | ia act de propunerea Comisiei de consolidare a dispoziției privind „țara de origine sigură” din Directiva privind procedurile de azil prin stabilirea unei liste comune a UE cu țările de origine sigure; înțelege că această abordare ar putea limita drepturile procedurale ale cetățenilor din țările respective; reamintește că rata de acceptare a cererilor de azil variază mult de la un stat membru la altul, inclusiv în ceea ce privește anumite țări de origine; solicită să se ia măsuri pentru a se garanta faptul că această abordare nu subminează principiul nereturnării și dreptul individual la azil, în special al persoanelor care aparțin grupurilor vulnerabile; |
| --- | --- |

8.

ia act de propunerea Comisiei de consolidare a dispoziției privind „țara de origine sigură” din Directiva privind procedurile de azil prin stabilirea unei liste comune a UE cu țările de origine sigure; înțelege că această abordare ar putea limita drepturile procedurale ale cetățenilor din țările respective; reamintește că rata de acceptare a cererilor de azil variază mult de la un stat membru la altul, inclusiv în ceea ce privește anumite țări de origine; solicită să se ia măsuri pentru a se garanta faptul că această abordare nu subminează principiul nereturnării și dreptul individual la azil, în special al persoanelor care aparțin grupurilor vulnerabile;

| 9. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a modifica Regulamentul Dublin în vigoare pentru a include dispoziții referitoare la un sistem permanent și obligatoriu de distribuție a solicitanților de azil între cele 28 de state membre, utilizând o cheie de alocare obligatorie și echitabilă, ținând seama de perspectivele de integrare și de nevoile și circumstanțele specifice ale solicitanților de azil; |
| --- | --- |

9.

își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a modifica Regulamentul Dublin în vigoare pentru a include dispoziții referitoare la un sistem permanent și obligatoriu de distribuție a solicitanților de azil între cele 28 de state membre, utilizând o cheie de alocare obligatorie și echitabilă, ținând seama de perspectivele de integrare și de nevoile și circumstanțele specifice ale solicitanților de azil;

| 10. | invită Comisia și statele membre să asigure o marjă de manevră semnificativă și disponibilitate în cadrul bugetului pe 2016 și al prevederilor cadrului financiar multianual (CFM), permițând acordarea unui sprijin mai rapid și mai substanțial EASO și statelor membre în ceea ce privește acțiunile de primire și integrare a refugiaților, inclusiv în cadrul sistemelor de transfer și relocare; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia și statele membre să asigure o marjă de manevră semnificativă și disponibilitate în cadrul bugetului pe 2016 și al prevederilor cadrului financiar multianual (CFM), permițând acordarea unui sprijin mai rapid și mai substanțial EASO și statelor membre în ceea ce privește acțiunile de primire și integrare a refugiaților, inclusiv în cadrul sistemelor de transfer și relocare;

| 11. | solicită transpunerea rapidă și integrală a Sistemului european comun de azil și punerea în aplicare efectivă a acestuia de către toate statele membre participante; îndeamnă Comisia să se asigure că toate statele membre pun în aplicare în mod adecvat legislația UE pentru a garanta aplicarea unor standarde eficiente, consecvente și umane pe tot teritoriul UE, luând în considerare interesul superior al copilului; |
| --- | --- |

11.

solicită transpunerea rapidă și integrală a Sistemului european comun de azil și punerea în aplicare efectivă a acestuia de către toate statele membre participante; îndeamnă Comisia să se asigure că toate statele membre pun în aplicare în mod adecvat legislația UE pentru a garanta aplicarea unor standarde eficiente, consecvente și umane pe tot teritoriul UE, luând în considerare interesul superior al copilului;

| 12. | consideră că punerea în aplicare a Directivei privind returnarea ar trebui să fie însoțită de respectarea procedurilor și standardelor care permit Europei să asigure tratamentul uman și demn al persoanelor repatriate, în conformitate cu principiul nereturnării; reamintește că returnările voluntare ar trebui să aibă prioritate în raport cu returnările forțate; |
| --- | --- |

12.

consideră că punerea în aplicare a Directivei privind returnarea ar trebui să fie însoțită de respectarea procedurilor și standardelor care permit Europei să asigure tratamentul uman și demn al persoanelor repatriate, în conformitate cu principiul nereturnării; reamintește că returnările voluntare ar trebui să aibă prioritate în raport cu returnările forțate;

| 13. | reamintește faptul că posibilitățile de intrare în mod legal în UE ale persoanelor care au nevoie de protecție sunt foarte reduse și deplânge faptul că acestea nu au altă opțiune decât să recurgă la persoane care să le introducă ilegal și la rute periculoase pentru a obține protecție în Europa, ca urmare, printre alți factori, a construirii de garduri și a securizării frontierelor externe; consideră, prin urmare, o prioritate de prim rang punerea la dispoziția refugiaților de către UE și statele sale membre a unor căi sigure și legale, cum ar fi coridoarele umanitare și vizele umanitare; subliniază faptul că, pe lângă un program de relocare obligatoriu, statele membre ar trebui să convină să asigure alte instrumente, cum ar fi reîntregirea familiei îmbunătățită, sistemele de sponsorizare private, regimurile de vize flexibile, inclusiv pentru studii sau muncă; consideră că este necesară modificarea Codului de vize pentru a include dispoziții comune mai specifice privind vizele umanitare; solicită statelor membre să ofere posibilitatea de solicitare a azilului la ambasadele și birourile lor consulare; |
| --- | --- |

13.

reamintește faptul că posibilitățile de intrare în mod legal în UE ale persoanelor care au nevoie de protecție sunt foarte reduse și deplânge faptul că acestea nu au altă opțiune decât să recurgă la persoane care să le introducă ilegal și la rute periculoase pentru a obține protecție în Europa, ca urmare, printre alți factori, a construirii de garduri și a securizării frontierelor externe; consideră, prin urmare, o prioritate de prim rang punerea la dispoziția refugiaților de către UE și statele sale membre a unor căi sigure și legale, cum ar fi coridoarele umanitare și vizele umanitare; subliniază faptul că, pe lângă un program de relocare obligatoriu, statele membre ar trebui să convină să asigure alte instrumente, cum ar fi reîntregirea familiei îmbunătățită, sistemele de sponsorizare private, regimurile de vize flexibile, inclusiv pentru studii sau muncă; consideră că este necesară modificarea Codului de vize pentru a include dispoziții comune mai specifice privind vizele umanitare; solicită statelor membre să ofere posibilitatea de solicitare a azilului la ambasadele și birourile lor consulare;

| 14. | reamintește că statele membre ar trebui să instituie sancțiuni penale severe împotriva traficului de persoane și a imigrației clandestine atât la intrarea în UE, cât și în interiorul acesteia; invită statele membre să combată rețelele criminale de imigrație clandestină, dar în același timp să nu îi penalizeze pe cei care îi ajută în mod voluntar pe migranți din motive umanitare, inclusiv transportatori, solicitând Comisiei să ia în considerare revizuirea Directivei Consiliului nr. 2001/51/CE; ia act de operațiunea EUNAVFOR Med împotriva persoanelor care introduc ilegal migranți și a traficanților de persoane din Mediterana; |
| --- | --- |

14.

reamintește că statele membre ar trebui să instituie sancțiuni penale severe împotriva traficului de persoane și a imigrației clandestine atât la intrarea în UE, cât și în interiorul acesteia; invită statele membre să combată rețelele criminale de imigrație clandestină, dar în același timp să nu îi penalizeze pe cei care îi ajută în mod voluntar pe migranți din motive umanitare, inclusiv transportatori, solicitând Comisiei să ia în considerare revizuirea Directivei Consiliului nr. 2001/51/CE; ia act de operațiunea EUNAVFOR Med împotriva persoanelor care introduc ilegal migranți și a traficanților de persoane din Mediterana;

| 15. | regretă faptul că liderii unor state membre și partidele de extremă dreapta folosesc situația actuală pentru a alimenta sentimentele anti-migrație, dând totodată vina pe UE pentru criză, ceea ce contribuie la creșterea numărului de acte de violență împotriva migranților; invită Comisia și statele membre să ia măsuri urgente împotriva acțiunilor violente și a discursurilor de incitare la ură la adresa migranților; de asemenea, invită liderii UE și statele membre să ia o poziție fermă în favoarea solidarității europene și a respectului pentru demnitatea umană; |
| --- | --- |

15.

regretă faptul că liderii unor state membre și partidele de extremă dreapta folosesc situația actuală pentru a alimenta sentimentele anti-migrație, dând totodată vina pe UE pentru criză, ceea ce contribuie la creșterea numărului de acte de violență împotriva migranților; invită Comisia și statele membre să ia măsuri urgente împotriva acțiunilor violente și a discursurilor de incitare la ură la adresa migranților; de asemenea, invită liderii UE și statele membre să ia o poziție fermă în favoarea solidarității europene și a respectului pentru demnitatea umană;

| 16. | reamintește faptul că migrația este un fenomen global și complex care cere, de asemenea, o strategie pe termen lung care să abordeze cauzele sale profunde, precum sărăcia, inegalitățile, injustiția, schimbările climatice, corupția, proasta guvernare și conflictele armate; îndeamnă Comisia și Consiliul să orienteze reuniunea la nivel înalt de la Valletta din noiembrie 2015 spre astfel de cauze profunde; subliniază necesitatea unei abordări globale a UE, a consolidării coerenței dintre politicile sale interne și externe, în special în ceea ce privește politica externă și de securitate comună, politica de dezvoltare și politica privind migrația; pune sub semnul întrebării planurile de condiționare a ajutorului pentru dezvoltare de controale mai numeroase la frontieră sau acorduri de readmisie cu țări terțe; |
| --- | --- |

16.

reamintește faptul că migrația este un fenomen global și complex care cere, de asemenea, o strategie pe termen lung care să abordeze cauzele sale profunde, precum sărăcia, inegalitățile, injustiția, schimbările climatice, corupția, proasta guvernare și conflictele armate; îndeamnă Comisia și Consiliul să orienteze reuniunea la nivel înalt de la Valletta din noiembrie 2015 spre astfel de cauze profunde; subliniază necesitatea unei abordări globale a UE, a consolidării coerenței dintre politicile sale interne și externe, în special în ceea ce privește politica externă și de securitate comună, politica de dezvoltare și politica privind migrația; pune sub semnul întrebării planurile de condiționare a ajutorului pentru dezvoltare de controale mai numeroase la frontieră sau acorduri de readmisie cu țări terțe;

| 17. | îndeamnă UE, statele membre și ceilalți donatori internaționali să respecte de urgență angajamentele luate la Conferința privind finanțarea pentru dezvoltare din iulie 2015 de la Addis Abeba și subliniază necesitatea de a reorienta politica de dezvoltare pe crearea de societăți pașnice, combaterea corupției și promovarea bunei guvernanțe, așa cum se specifică în obiectivul de dezvoltare durabilă 16 din cadrul de dezvoltare globală post-2015; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă UE, statele membre și ceilalți donatori internaționali să respecte de urgență angajamentele luate la Conferința privind finanțarea pentru dezvoltare din iulie 2015 de la Addis Abeba și subliniază necesitatea de a reorienta politica de dezvoltare pe crearea de societăți pașnice, combaterea corupției și promovarea bunei guvernanțe, așa cum se specifică în obiectivul de dezvoltare durabilă 16 din cadrul de dezvoltare globală post-2015;

| 18. | îndeamnă UE, statele membre și comunitatea internațională să își consolideze rolul în soluționarea conflictelor și, în special, în găsirea de soluții politice durabile în regiunile aflate în conflict, precum Irak, Siria, Libia și Orientul Mijlociu și în consolidarea dialogului politic, inclusiv cu organizații regionale, incluzând toate elementele legate de drepturile omului, pentru a sprijini instituțiile favorabile incluziunii și democratice, precum și statul de drept, pentru a construi reziliența comunităților locale și a promova dezvoltarea socială și democratică în țările de origine și în rândul populației lor; solicită, în această privință, o colaborare sporită cu țările din regiune care fac parte din Liga Arabă și din Uniunea Africană, în scopul gestionării, relocării și acordării de azil persoanelor care au nevoie de protecție; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă UE, statele membre și comunitatea internațională să își consolideze rolul în soluționarea conflictelor și, în special, în găsirea de soluții politice durabile în regiunile aflate în conflict, precum Irak, Siria, Libia și Orientul Mijlociu și în consolidarea dialogului politic, inclusiv cu organizații regionale, incluzând toate elementele legate de drepturile omului, pentru a sprijini instituțiile favorabile incluziunii și democratice, precum și statul de drept, pentru a construi reziliența comunităților locale și a promova dezvoltarea socială și democratică în țările de origine și în rândul populației lor; solicită, în această privință, o colaborare sporită cu țările din regiune care fac parte din Liga Arabă și din Uniunea Africană, în scopul gestionării, relocării și acordării de azil persoanelor care au nevoie de protecție;

| 19. | invită Comisia și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să convoace o conferință internațională pe tema crizei refugiaților, cu participarea UE, a statelor membre, a agențiilor ONU, a SUA, a ONG-urilor internaționale relevante și a statelor arabe, printre alții, în scopul instituirii unei strategii globale comune de ajutor umanitar; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să convoace o conferință internațională pe tema crizei refugiaților, cu participarea UE, a statelor membre, a agențiilor ONU, a SUA, a ONG-urilor internaționale relevante și a statelor arabe, printre alții, în scopul instituirii unei strategii globale comune de ajutor umanitar;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0414.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0448.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0105.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0176.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/217

---

P8_TA(2015)0318

Rolul UE în procesul de pace din Orientul Mijlociu

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la rolul UE în procesul de pace din Orientul Mijlociu (2015/2685(RSP))

(2017/C 316/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la procesul de pace din Orientul Mijlociu, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la procesul de pace din Orientul Mijlociu,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 iulie 2015 privind procesul de pace din Orientul Mijlociu, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 iulie 2015 privind procesul de pace din Orientul Mijlociu,

| — | având în vedere recentele declarații ale Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, și ale purtătorului său de cuvânt referitoare la Israel, teritoriile palestiniene ocupate, procesul de pace din Orientul Mijlociu și sprijinul acordat de UE Agenției Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat, |
| --- | --- |

—

având în vedere recentele declarații ale Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, și ale purtătorului său de cuvânt referitoare la Israel, teritoriile palestiniene ocupate, procesul de pace din Orientul Mijlociu și sprijinul acordat de UE Agenției Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat,

| — | având în vedere Acordul euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte,

| — | având în vedere Acordul de asociere euro-mediteranean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere euro-mediteranean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte,

| — | având în vedere rezoluțiile aplicabile ale Adunării Generale a ONU și ale Consiliului de Securitate al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile aplicabile ale Adunării Generale a ONU și ale Consiliului de Securitate al ONU,

| — | având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949 privind protecția civililor în timp de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949 privind protecția civililor în timp de război,

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea respectării dreptului internațional umanitar, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea respectării dreptului internațional umanitar,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât instaurarea păcii în Orientul Mijlociu rămâne o prioritate majoră pentru comunitatea internațională și un element indispensabil pentru stabilitatea și securitatea regională; întrucât, în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, se depun eforturi în vederea reluării procesului de pace; |
| --- | --- |

A.

întrucât instaurarea păcii în Orientul Mijlociu rămâne o prioritate majoră pentru comunitatea internațională și un element indispensabil pentru stabilitatea și securitatea regională; întrucât, în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, se depun eforturi în vederea reluării procesului de pace;

| B. | întrucât conflictul israeliano-palestinian trebuie considerat în contextul mai larg al conflictului israeliano-arab; întrucât UE consideră că pacea în Orientul Mijlociu necesită o soluție regională cuprinzătoare; întrucât criza violentă din Siria, ascensiunea Da’esh, creșterea radicalismului și răspândirea terorismului în Orientul Mijlociu generează amenințări semnificative la adresa securității Israelului și a întregii regiuni și agravează și mai mult suferințele palestinienilor, dar creează totodată interese comune între statele arabe și Israel, iar acordul nuclear cu Iranul, la încheierea căruia UE a jucat un rol semnificativ, oferă un impuls unic procesului de pace, care nu ar trebui ratat; |
| --- | --- |

B.

întrucât conflictul israeliano-palestinian trebuie considerat în contextul mai larg al conflictului israeliano-arab; întrucât UE consideră că pacea în Orientul Mijlociu necesită o soluție regională cuprinzătoare; întrucât criza violentă din Siria, ascensiunea Da’esh, creșterea radicalismului și răspândirea terorismului în Orientul Mijlociu generează amenințări semnificative la adresa securității Israelului și a întregii regiuni și agravează și mai mult suferințele palestinienilor, dar creează totodată interese comune între statele arabe și Israel, iar acordul nuclear cu Iranul, la încheierea căruia UE a jucat un rol semnificativ, oferă un impuls unic procesului de pace, care nu ar trebui ratat;

| C. | întrucât UE și-a confirmat în mod repetat sprijinul pentru soluția bazată pe coexistența a două state, pe baza frontierelor din 1967, cu Ierusalimul servind drept capitală pentru ambele state și cu un stat Israel sigur și un stat palestinian independent, democratic, contiguu și viabil care să conviețuiască în pace și securitate, și a solicitat reluarea tratativelor de pace directe dintre Israel și Autoritatea Palestiniană; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și-a confirmat în mod repetat sprijinul pentru soluția bazată pe coexistența a două state, pe baza frontierelor din 1967, cu Ierusalimul servind drept capitală pentru ambele state și cu un stat Israel sigur și un stat palestinian independent, democratic, contiguu și viabil care să conviețuiască în pace și securitate, și a solicitat reluarea tratativelor de pace directe dintre Israel și Autoritatea Palestiniană;

| D. | întrucât UE este cel mai important partener comercial al Israelului și principalul furnizor de ajutoare către palestinieni; întrucât Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, și-a exprimat în mai multe rânduri angajamentul pentru reînnoirea și intensificarea rolului UE în procesul de pace din Orientul Mijlociu; întrucât Fernando Gentilini a fost numit în aprilie 2015 noul Reprezentant Special al Uniunii Europene pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu; întrucât UE, în pofida ambiției sale și a angajamentului de a juca un rol efectiv în acest domeniu, nu a dezvoltat încă o viziune cuprinzătoare și coerentă a angajamentului său în procesul de pace din Orientul Mijlociu, care ar trebui să reflecte contextul regional în rapidă schimbare, |
| --- | --- |

D.

întrucât UE este cel mai important partener comercial al Israelului și principalul furnizor de ajutoare către palestinieni; întrucât Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, și-a exprimat în mai multe rânduri angajamentul pentru reînnoirea și intensificarea rolului UE în procesul de pace din Orientul Mijlociu; întrucât Fernando Gentilini a fost numit în aprilie 2015 noul Reprezentant Special al Uniunii Europene pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu; întrucât UE, în pofida ambiției sale și a angajamentului de a juca un rol efectiv în acest domeniu, nu a dezvoltat încă o viziune cuprinzătoare și coerentă a angajamentului său în procesul de pace din Orientul Mijlociu, care ar trebui să reflecte contextul regional în rapidă schimbare,

| 1. | este profund preocupat de impasul persistent în care se află procesul de pace din Orientul Mijlociu și solicită reluarea fără întârziere a eforturilor credibile pentru pace; invită atât israelienii, cât și palestinienii să evite măsurile care ar putea declanșa o nouă escaladare, inclusiv discursurile de incitare la ură și incitările în spațiul public, precum și măsurile unilaterale care ar putea prejudicia rezultatul negocierilor și amenința viabilitatea soluției bazate pe coexistența a două state; subliniază faptul că orice soluționare durabilă a conflictului poate fi obținută doar în context regional cu implicarea tuturor părților interesate pertinente din regiune și cu sprijinul comunității internaționale; |
| --- | --- |

1.

este profund preocupat de impasul persistent în care se află procesul de pace din Orientul Mijlociu și solicită reluarea fără întârziere a eforturilor credibile pentru pace; invită atât israelienii, cât și palestinienii să evite măsurile care ar putea declanșa o nouă escaladare, inclusiv discursurile de incitare la ură și incitările în spațiul public, precum și măsurile unilaterale care ar putea prejudicia rezultatul negocierilor și amenința viabilitatea soluției bazate pe coexistența a două state; subliniază faptul că orice soluționare durabilă a conflictului poate fi obținută doar în context regional cu implicarea tuturor părților interesate pertinente din regiune și cu sprijinul comunității internaționale;

| 2. | își reafirmă sprijinul ferm în favoarea unei soluții bazate pe coexistența a două state, pe baza frontierelor din 1967, cu Ierusalimul servind drept capitală pentru ambele state, cu un stat Israel sigur și un stat palestinian independent, democratic, contiguu și viabil care să conviețuiască în pace, securitate și recunoaștere reciprocă, pe baza dreptului la autodeterminare și a respectului deplin al dreptului internațional; subliniază că mijloacele non-violente și respectarea drepturilor omului și a dreptului umanitar reprezintă singura modalitate de a instaura o pace justă și de durată între israelieni și palestinieni; |
| --- | --- |

2.

își reafirmă sprijinul ferm în favoarea unei soluții bazate pe coexistența a două state, pe baza frontierelor din 1967, cu Ierusalimul servind drept capitală pentru ambele state, cu un stat Israel sigur și un stat palestinian independent, democratic, contiguu și viabil care să conviețuiască în pace, securitate și recunoaștere reciprocă, pe baza dreptului la autodeterminare și a respectului deplin al dreptului internațional; subliniază că mijloacele non-violente și respectarea drepturilor omului și a dreptului umanitar reprezintă singura modalitate de a instaura o pace justă și de durată între israelieni și palestinieni;

| 3. | subliniază că prezervarea viabilității soluției bazate pe coexistența a două state prin acțiuni concrete și asigurarea respectării depline a drepturilor civililor din ambele părți trebuie să reprezinte o prioritate imediată pentru UE și comunitatea internațională; așteaptă cu interes lansarea dialogului structurat al UE cu Israelul pe tema situației din Cisiordania și a prezervării soluției bazate pe coexistența a două state, care ar trebui să vizeze și problema coloniilor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că prezervarea viabilității soluției bazate pe coexistența a două state prin acțiuni concrete și asigurarea respectării depline a drepturilor civililor din ambele părți trebuie să reprezinte o prioritate imediată pentru UE și comunitatea internațională; așteaptă cu interes lansarea dialogului structurat al UE cu Israelul pe tema situației din Cisiordania și a prezervării soluției bazate pe coexistența a două state, care ar trebui să vizeze și problema coloniilor;

| 4. | salută rolul pozitiv și susținerea necesară pe care UE dorește să o ofere în facilitarea soluționării conflictului israeliano-palestinian și a conflictului mai extins israeliano-arab prin mijloace pașnice și constructive, care să servească interesul UE de a vedea instaurată securitatea, stabilitatea și prosperitatea în Orientul Mijlociu; solicită însă adoptarea unei noi abordări la nivelul UE, care să fie cu adevărat în interesul păcii și al securității, atât pentru poporul palestinian, cât și pentru cel israelian; salută angajamentul personal al VP/ÎR și numirea noului Reprezentant Special al UE pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu și sprijină eforturile lor în acest sens; |
| --- | --- |

4.

salută rolul pozitiv și susținerea necesară pe care UE dorește să o ofere în facilitarea soluționării conflictului israeliano-palestinian și a conflictului mai extins israeliano-arab prin mijloace pașnice și constructive, care să servească interesul UE de a vedea instaurată securitatea, stabilitatea și prosperitatea în Orientul Mijlociu; solicită însă adoptarea unei noi abordări la nivelul UE, care să fie cu adevărat în interesul păcii și al securității, atât pentru poporul palestinian, cât și pentru cel israelian; salută angajamentul personal al VP/ÎR și numirea noului Reprezentant Special al UE pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu și sprijină eforturile lor în acest sens;

| 5. | salută angajamentul UE de a lucra în mod activ la o abordare multilaterală reînnoită a procesului de pace, cu consultarea tuturor părților interesate pertinente, și de a sprijini în mod activ părțile pentru a restabili încrederea și a crea climatul de încredere necesar pentru angajarea în cât mai scurt timp în negocieri de substanță; observă că UE consideră că înființarea unui grup de sprijin internațional poate reprezenta o modalitate de a contribui la realizarea acestui obiectiv; subliniază că UE este pregătită să se angajeze într-un efort comun cu partenerii săi regionali, pe baza Inițiativei arabe pentru pace; |
| --- | --- |

5.

salută angajamentul UE de a lucra în mod activ la o abordare multilaterală reînnoită a procesului de pace, cu consultarea tuturor părților interesate pertinente, și de a sprijini în mod activ părțile pentru a restabili încrederea și a crea climatul de încredere necesar pentru angajarea în cât mai scurt timp în negocieri de substanță; observă că UE consideră că înființarea unui grup de sprijin internațional poate reprezenta o modalitate de a contribui la realizarea acestui obiectiv; subliniază că UE este pregătită să se angajeze într-un efort comun cu partenerii săi regionali, pe baza Inițiativei arabe pentru pace;

| 6. | îndeamnă VP/ÎR și Reprezentantul Special al UE să fructifice în mai mare măsură relațiile politice și expertiza instituțională a UE și a statelor sale membre, bazate pe proximitatea geografică a Europei, pe legăturile istorice și pe schimburile economice intense cu regiunea Orientului Mijlociu, pentru a juca un rol politic veritabil în cadrul procesului de pace dintre israelieni și palestinieni, precum și, într-un context mai larg, dintre statele arabe și Israel; reamintește statelor membre că au datoria de a contribui în mod activ la creionarea unei poziții comune a UE privind soluționarea procesului de pace din Orientul Mijlociu și de a nu se lansa în inițiative unilaterale care slăbesc acțiunile UE; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă VP/ÎR și Reprezentantul Special al UE să fructifice în mai mare măsură relațiile politice și expertiza instituțională a UE și a statelor sale membre, bazate pe proximitatea geografică a Europei, pe legăturile istorice și pe schimburile economice intense cu regiunea Orientului Mijlociu, pentru a juca un rol politic veritabil în cadrul procesului de pace dintre israelieni și palestinieni, precum și, într-un context mai larg, dintre statele arabe și Israel; reamintește statelor membre că au datoria de a contribui în mod activ la creionarea unei poziții comune a UE privind soluționarea procesului de pace din Orientul Mijlociu și de a nu se lansa în inițiative unilaterale care slăbesc acțiunile UE;

| 7. | sprijină eforturile depuse în cadrul Consiliului de Securitate al ONU pentru reluarea negocierilor de pace dintre israelieni și palestinieni; cu toate acestea, îndeamnă UE să își îndeplinească responsabilitățile în calitate de actor influent și să lanseze o inițiativă ambițioasă și cuprinzătoare pentru pace în regiune; consideră că UE ar trebui să joace un rol-cheie în redefinirea obiectivelor Cvartetului – care ar trebui redirecționate înspre găsirea unei soluții politice la conflict – și a formatului acestuia; |
| --- | --- |

7.

sprijină eforturile depuse în cadrul Consiliului de Securitate al ONU pentru reluarea negocierilor de pace dintre israelieni și palestinieni; cu toate acestea, îndeamnă UE să își îndeplinească responsabilitățile în calitate de actor influent și să lanseze o inițiativă ambițioasă și cuprinzătoare pentru pace în regiune; consideră că UE ar trebui să joace un rol-cheie în redefinirea obiectivelor Cvartetului – care ar trebui redirecționate înspre găsirea unei soluții politice la conflict – și a formatului acestuia;

| 8. | condamnă extinderea continuă a coloniilor israeliene, care încalcă dreptul umanitar internațional, alimentează resentimentele palestiniene și subminează viabilitatea și perspectivele soluției coexistenței a două state, și invită autoritățile israeliene să înceteze imediat și să inverseze sensul politicii lor de colonizare; |
| --- | --- |

8.

condamnă extinderea continuă a coloniilor israeliene, care încalcă dreptul umanitar internațional, alimentează resentimentele palestiniene și subminează viabilitatea și perspectivele soluției coexistenței a două state, și invită autoritățile israeliene să înceteze imediat și să inverseze sensul politicii lor de colonizare;

| 9. | salută angajamentul UE – în spiritul diferențierii între Israel și activitățile sale în Teritoriile Palestiniene ocupate – de a se asigura că toate acordurile dintre UE și Israel specifică în mod explicit și neechivoc că nu sunt aplicabile în cazul teritoriilor ocupate de Israel în 1967, după cum se reafirmă în concluziile Consiliului Afaceri Externe din 20 iulie 2015; ia act de orientările Comisiei din 19 iulie 2013 privind eligibilitatea entităților israeliene și a activităților acestora în teritoriile ocupate de Israel începând cu iunie 1967 pentru granturi, premii și instrumente financiare finanțate de UE începând cu anul 2014, precum și de scrisoarea adresată VP/ÎR de către 16 de miniștri de externe ai UE, la 13 aprilie 2015, în care este încurajată să preia inițiativa, în cadrul Comisiei, în vederea finalizării lucrărilor pentru elaborarea unor orientări la nivelul UE privind etichetarea produselor provenite din coloniile israeliene; |
| --- | --- |

9.

salută angajamentul UE – în spiritul diferențierii între Israel și activitățile sale în Teritoriile Palestiniene ocupate – de a se asigura că toate acordurile dintre UE și Israel specifică în mod explicit și neechivoc că nu sunt aplicabile în cazul teritoriilor ocupate de Israel în 1967, după cum se reafirmă în concluziile Consiliului Afaceri Externe din 20 iulie 2015; ia act de orientările Comisiei din 19 iulie 2013 privind eligibilitatea entităților israeliene și a activităților acestora în teritoriile ocupate de Israel începând cu iunie 1967 pentru granturi, premii și instrumente financiare finanțate de UE începând cu anul 2014, precum și de scrisoarea adresată VP/ÎR de către 16 de miniștri de externe ai UE, la 13 aprilie 2015, în care este încurajată să preia inițiativa, în cadrul Comisiei, în vederea finalizării lucrărilor pentru elaborarea unor orientări la nivelul UE privind etichetarea produselor provenite din coloniile israeliene;

| 10. | subliniază că autoritățile relevante ale UE au responsabilitatea de a se asigura în continuare că nicio finanțare acordată de UE nu poate fi deturnată în mod direct sau indirect către organizații sau activități teroriste; |
| --- | --- |

10.

subliniază că autoritățile relevante ale UE au responsabilitatea de a se asigura în continuare că nicio finanțare acordată de UE nu poate fi deturnată în mod direct sau indirect către organizații sau activități teroriste;

| 11. | subliniază că atacul cu rachetă al unor grupări militante pe teritoriul israelian este inacceptabil și atrage atenția asupra pericolului escaladării; subliniază că este imperios necesar ca UE să acționeze în parteneriat cu Israelul, Autoritatea Palestiniană, Egiptul și Iordania pentru împiedicarea reînarmării grupurilor teroriste din Fâșia Gaza și Cisiordania, a contrabandei lor cu arme, a fabricării de rachete și a construirii de tuneluri; subliniază încă o dată necesitatea absolută a dezarmării tuturor grupărilor teroriste din Gaza, în conformitate cu concluziile Consiliului Afaceri Externe din iulie 2014; |
| --- | --- |

11.

subliniază că atacul cu rachetă al unor grupări militante pe teritoriul israelian este inacceptabil și atrage atenția asupra pericolului escaladării; subliniază că este imperios necesar ca UE să acționeze în parteneriat cu Israelul, Autoritatea Palestiniană, Egiptul și Iordania pentru împiedicarea reînarmării grupurilor teroriste din Fâșia Gaza și Cisiordania, a contrabandei lor cu arme, a fabricării de rachete și a construirii de tuneluri; subliniază încă o dată necesitatea absolută a dezarmării tuturor grupărilor teroriste din Gaza, în conformitate cu concluziile Consiliului Afaceri Externe din iulie 2014;

| 12. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea violenței colonilor în Cisiordania; salută condamnarea generalizată de către conducerea israeliană a recentului atac prin incendiere împotriva familiei Dawabshah în satul Duma, însă reamintește Israelului responsabilitatea sa totală pentru protejarea populației palestiniene și aducerea în fața justiției a tuturor colonilor vinovați de acte de violență; |
| --- | --- |

12.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea violenței colonilor în Cisiordania; salută condamnarea generalizată de către conducerea israeliană a recentului atac prin incendiere împotriva familiei Dawabshah în satul Duma, însă reamintește Israelului responsabilitatea sa totală pentru protejarea populației palestiniene și aducerea în fața justiției a tuturor colonilor vinovați de acte de violență;

| 13. | salută activitatea desfășurată de misiunile de poliție și susținere a statului de drept (EUPOL COPPS) în Teritoriile Palestiniene ocupate, în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC), pentru a asista AP la edificarea instituțiilor viitorului stat Palestina în domeniile poliției și justiției penale; solicită reactivarea misiunii de asistență frontalieră (EUBAM Rafah) din cadrul PSAC, cu un mandat mai ambițios, cu mijloace și personal adecvat, astfel încât să joace un rol concret în controlul frontierelor Fâșiei Gaza cu Egiptul și Israelul; |
| --- | --- |

13.

salută activitatea desfășurată de misiunile de poliție și susținere a statului de drept (EUPOL COPPS) în Teritoriile Palestiniene ocupate, în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC), pentru a asista AP la edificarea instituțiilor viitorului stat Palestina în domeniile poliției și justiției penale; solicită reactivarea misiunii de asistență frontalieră (EUBAM Rafah) din cadrul PSAC, cu un mandat mai ambițios, cu mijloace și personal adecvat, astfel încât să joace un rol concret în controlul frontierelor Fâșiei Gaza cu Egiptul și Israelul;

| 14. | solicită Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și Comisiei să raporteze Parlamentului cu privire la distrugerea și daunele provocate structurilor și proiectelor finanțate de UE în Teritoriile Palestiniene ocupate; |
| --- | --- |

14.

solicită Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și Comisiei să raporteze Parlamentului cu privire la distrugerea și daunele provocate structurilor și proiectelor finanțate de UE în Teritoriile Palestiniene ocupate;

| 15. | invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să acorde finanțare și protecție ONG-urilor din regiune ale căror obiective politice sunt în conformitate cu obiectivele generale ale procesului de pace din Orientul Mijlociu și solicită insistent autorităților UE să se implice, alături de autoritățile similare ale celorlalte părți, în această chestiune; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să acorde finanțare și protecție ONG-urilor din regiune ale căror obiective politice sunt în conformitate cu obiectivele generale ale procesului de pace din Orientul Mijlociu și solicită insistent autorităților UE să se implice, alături de autoritățile similare ale celorlalte părți, în această chestiune;

| 16. | își reiterează apelul pentru încheierea blocadei în Fâșia Gaza și pentru reconstrucția și reabilitarea urgentă a acestei zone după războiul din vara anului 2014, care trebuie să fie o prioritate în materie de ajutor umanitar pentru UE și pentru comunitatea internațională; salută acțiunile eroice ale Agenției ONU de Ajutorare și Lucrări (UNRWA) în această privință; invită insistent donatorii să-și materializeze cât mai curând angajamentele financiare asumate în cadrul Conferinței internaționale de la Cairo privind Palestina („Reconstrucția Fâșiei Gaza”) din 12 octombrie 2014; |
| --- | --- |

16.

își reiterează apelul pentru încheierea blocadei în Fâșia Gaza și pentru reconstrucția și reabilitarea urgentă a acestei zone după războiul din vara anului 2014, care trebuie să fie o prioritate în materie de ajutor umanitar pentru UE și pentru comunitatea internațională; salută acțiunile eroice ale Agenției ONU de Ajutorare și Lucrări (UNRWA) în această privință; invită insistent donatorii să-și materializeze cât mai curând angajamentele financiare asumate în cadrul Conferinței internaționale de la Cairo privind Palestina („Reconstrucția Fâșiei Gaza”) din 12 octombrie 2014;

| 17. | salută măsurile recente luate de Israel pentru a diminua restricțiile impuse în Gaza, însă regretă menținerea restricțiilor pentru introducerea materialelor de construcții; subliniază importanța luării unor măsuri pozitive suplimentare – luând totodată în considerare preocupările legitime ale Israelului privind securitatea – pentru a permite livrarea integrală a ajutorului umanitar, reconstrucția și redresarea economică; invită insistent statele membre să își îndeplinească angajamentul de a susține mecanismul trilateral pentru monitorizarea și verificarea materialelor destinate reconstrucției; |
| --- | --- |

17.

salută măsurile recente luate de Israel pentru a diminua restricțiile impuse în Gaza, însă regretă menținerea restricțiilor pentru introducerea materialelor de construcții; subliniază importanța luării unor măsuri pozitive suplimentare – luând totodată în considerare preocupările legitime ale Israelului privind securitatea – pentru a permite livrarea integrală a ajutorului umanitar, reconstrucția și redresarea economică; invită insistent statele membre să își îndeplinească angajamentul de a susține mecanismul trilateral pentru monitorizarea și verificarea materialelor destinate reconstrucției;

| 18. | solicită insistent VP/ÎR să acționeze în vederea implementării totale a recomandărilor formulate în raportul Comisiei independente de anchetă a ONU pentru conflictul din Gaza din 2014, inclusiv recomandarea de a susține activ demersurile Curții Penale Internaționale; salută votul unanim al statelor membre ale UE care fac parte din Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în favoarea rezoluției acestuia din 3 iulie 2015 privind „Asumarea răspunderii și justiție pentru toate încălcările dreptului internațional în Teritoriile Palestiniene ocupate, inclusiv în Ierusalimul de Est”; |
| --- | --- |

18.

solicită insistent VP/ÎR să acționeze în vederea implementării totale a recomandărilor formulate în raportul Comisiei independente de anchetă a ONU pentru conflictul din Gaza din 2014, inclusiv recomandarea de a susține activ demersurile Curții Penale Internaționale; salută votul unanim al statelor membre ale UE care fac parte din Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în favoarea rezoluției acestuia din 3 iulie 2015 privind „Asumarea răspunderii și justiție pentru toate încălcările dreptului internațional în Teritoriile Palestiniene ocupate, inclusiv în Ierusalimul de Est”;

| 19. | subliniază că reconcilierea intra-palestiniană reprezintă un element important pentru realizarea soluției coexistenței a două state și regretă că palestinienii sunt în continuare dezuniți; susține apelul UE adresat facțiunilor palestiniene de a acorda o prioritate absolută reconcilierii și revenirii Autorității Palestiniene în Fâșia Gaza; solicită insistent forțelor palestiniene să reia fără întârziere eforturile de reconciliere, în special prin desfășurarea îndelung așteptatelor alegeri prezidențiale și legislative; subliniază că Autoritatea Palestiniană trebuie să dea dovadă de o mai mare responsabilitate în această privință și să își asume funcția de guvernare în Fâșia Gaza, inclusiv în domeniul securității și al administrației civile, dar și prin prezența sa la punctele de trecere din Gaza; |
| --- | --- |

19.

subliniază că reconcilierea intra-palestiniană reprezintă un element important pentru realizarea soluției coexistenței a două state și regretă că palestinienii sunt în continuare dezuniți; susține apelul UE adresat facțiunilor palestiniene de a acorda o prioritate absolută reconcilierii și revenirii Autorității Palestiniene în Fâșia Gaza; solicită insistent forțelor palestiniene să reia fără întârziere eforturile de reconciliere, în special prin desfășurarea îndelung așteptatelor alegeri prezidențiale și legislative; subliniază că Autoritatea Palestiniană trebuie să dea dovadă de o mai mare responsabilitate în această privință și să își asume funcția de guvernare în Fâșia Gaza, inclusiv în domeniul securității și al administrației civile, dar și prin prezența sa la punctele de trecere din Gaza;

| 20. | invită toate părțile implicate în conflict să respecte în totalitate drepturile deținuților și ale prizonierilor, inclusiv ale celor aflați în greva foamei; |
| --- | --- |

20.

invită toate părțile implicate în conflict să respecte în totalitate drepturile deținuților și ale prizonierilor, inclusiv ale celor aflați în greva foamei;

| 21. | se arată profund îngrijorat de criza serioasă de fonduri cu care se confruntă UNRWA; solicită creșterea sprijinului financiar al UE pentru UNRWA și invită insistent toți ceilalți donatori să își respecte promisiunile față de agenție, iar UNRWA să continue să își îmbunătățească managementul, dar solicită, de asemenea, și soluționarea problemei subiacente de fond a refugiaților palestinieni; felicită UNRWA pentru eforturile sale extraordinare, care au făcut posibilă declararea deschiderii anului școlar 2015/2016 elevilor refugiați din Palestina; |
| --- | --- |

21.

se arată profund îngrijorat de criza serioasă de fonduri cu care se confruntă UNRWA; solicită creșterea sprijinului financiar al UE pentru UNRWA și invită insistent toți ceilalți donatori să își respecte promisiunile față de agenție, iar UNRWA să continue să își îmbunătățească managementul, dar solicită, de asemenea, și soluționarea problemei subiacente de fond a refugiaților palestinieni; felicită UNRWA pentru eforturile sale extraordinare, care au făcut posibilă declararea deschiderii anului școlar 2015/2016 elevilor refugiați din Palestina;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Knessetului și Guvernului Israelului, Consiliului Legislativ Palestinian și Autorității Palestiniene, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, parlamentelor și guvernelor Egiptului, Iordaniei și Libanului, precum și Comisarului General al Agenției ONU de Ajutorare și Lucrări. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Knessetului și Guvernului Israelului, Consiliului Legislativ Palestinian și Autorității Palestiniene, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, parlamentelor și guvernelor Egiptului, Iordaniei și Libanului, precum și Comisarului General al Agenției ONU de Ajutorare și Lucrări.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/221 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/221

---

P8_TA(2015)0319

Situația din Belarus

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la situația din Belarus (2015/2834(RSP))

(2017/C 316/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile și recomandările sale anterioare referitoare la Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile și recomandările sale anterioare referitoare la Belarus,

| — | având în vedere Summitul Parteneriatului estic organizat la Riga în mai 2015 și declarația elaborată cu ocazia acestui summit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Summitul Parteneriatului estic organizat la Riga în mai 2015 și declarația elaborată cu ocazia acestui summit,

| — | având în vedere dialogul dintre Uniunea Europeană și Belarus privind drepturile omului, care a avut loc la 28 iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul dintre Uniunea Europeană și Belarus privind drepturile omului, care a avut loc la 28 iulie 2015,

| — | având în vedere eliberarea a șase deținuți politici de către autoritățile din Belarus la 22 august 2015 și, ca urmare a acestui fapt, declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant, Federica Mogherini, și a comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocierile privind extinderea, Johannes Hahn, referitoare la eliberarea deținuților politici din Belarus la 22 august 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere eliberarea a șase deținuți politici de către autoritățile din Belarus la 22 august 2015 și, ca urmare a acestui fapt, declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant, Federica Mogherini, și a comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocierile privind extinderea, Johannes Hahn, referitoare la eliberarea deținuților politici din Belarus la 22 august 2015;

| — | având în vedere viitoarele alegeri prezidențiale din Belarus, planificate a se desfășura la 11 octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitoarele alegeri prezidențiale din Belarus, planificate a se desfășura la 11 octombrie 2015,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în pofida intensificării contactelor dintre Belarus, UE și SUA, în Belarus continuă să existe încălcări ale drepturilor omului, inclusiv cazuri de intimidare a apărătorilor drepturilor omului, de razii ale poliției asupra organizațiilor de promovare a drepturilor omului și de confiscare a echipamentelor acestora, precum și de îndepărtare forțată a activiștilor din Belarus, astfel cum se confirmă în raportul Raportorului Special al ONU referitor la situația drepturilor omului din Belarus; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în pofida intensificării contactelor dintre Belarus, UE și SUA, în Belarus continuă să existe încălcări ale drepturilor omului, inclusiv cazuri de intimidare a apărătorilor drepturilor omului, de razii ale poliției asupra organizațiilor de promovare a drepturilor omului și de confiscare a echipamentelor acestora, precum și de îndepărtare forțată a activiștilor din Belarus, astfel cum se confirmă în raportul Raportorului Special al ONU referitor la situația drepturilor omului din Belarus;

| B. | întrucât, la 18 și 19 iunie 2015, a avut loc la Minsk prima vizită oficială după 2002 a Delegației Parlamentului pentru relațiile cu Belarus; întrucât, în prezent, Parlamentul European nu întreține relații oficiale cu parlamentul din Belarus; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 18 și 19 iunie 2015, a avut loc la Minsk prima vizită oficială după 2002 a Delegației Parlamentului pentru relațiile cu Belarus; întrucât, în prezent, Parlamentul European nu întreține relații oficiale cu parlamentul din Belarus;

| C. | întrucât o creștere semnificativă a libertății de exprimare și a libertății mass-mediei, respectarea drepturilor politice ale cetățenilor de rând și ale activiștilor din opoziție, precum și respectarea deplină a statului de drept și a drepturilor fundamentale reprezintă toate premise ale unor relații mai bune între UE și Belarus; întrucât Uniunea Europeană este în continuare hotărâtă să apere drepturile omului în Belarus, incluzând libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei; |
| --- | --- |

C.

întrucât o creștere semnificativă a libertății de exprimare și a libertății mass-mediei, respectarea drepturilor politice ale cetățenilor de rând și ale activiștilor din opoziție, precum și respectarea deplină a statului de drept și a drepturilor fundamentale reprezintă toate premise ale unor relații mai bune între UE și Belarus; întrucât Uniunea Europeană este în continuare hotărâtă să apere drepturile omului în Belarus, incluzând libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei;

| D. | întrucât s-au înregistrat progrese în cooperarea cu privire la anumite politici sectoriale, cum ar fi învățământul superior, formarea profesională, piața digitală, sectorul energetic, siguranța alimentară și cultura, fapt care a avut un impact pozitiv asupra inițierii unei dezbateri constructive în cadrul societății belaruse cu privire la reformele necesare în această țară și la măsurile de sensibilizare în legătură cu UE; întrucât, cu toate acestea, UE trebuie să se asigure că resursele sale nu sunt folosite pentru eliminarea organizațiilor societății civile, a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor independenți și a liderilor opoziției; |
| --- | --- |

D.

întrucât s-au înregistrat progrese în cooperarea cu privire la anumite politici sectoriale, cum ar fi învățământul superior, formarea profesională, piața digitală, sectorul energetic, siguranța alimentară și cultura, fapt care a avut un impact pozitiv asupra inițierii unei dezbateri constructive în cadrul societății belaruse cu privire la reformele necesare în această țară și la măsurile de sensibilizare în legătură cu UE; întrucât, cu toate acestea, UE trebuie să se asigure că resursele sale nu sunt folosite pentru eliminarea organizațiilor societății civile, a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor independenți și a liderilor opoziției;

| E. | întrucât din 1994 în Belarus nu au mai avut loc alegeri libere și echitabile conform unei legislații electorale care să respecte standardele internaționale și întrucât legislația actuală îi asigură președintelui actual un avantaj enorm; întrucât OSCE/ODIHR a trimis o misiune pe termen lung pentru observarea alegerilor din Belarus și va coordona activitatea observatorilor prezenți pe termen scurt; |
| --- | --- |

E.

întrucât din 1994 în Belarus nu au mai avut loc alegeri libere și echitabile conform unei legislații electorale care să respecte standardele internaționale și întrucât legislația actuală îi asigură președintelui actual un avantaj enorm; întrucât OSCE/ODIHR a trimis o misiune pe termen lung pentru observarea alegerilor din Belarus și va coordona activitatea observatorilor prezenți pe termen scurt;

| F. | întrucât Președintele Lukașenko a semnat, la 2 aprilie 2015, Decretul nr. 3 privind „prevenirea dependenței sociale”, care prevede încadrarea obligatorie în muncă a șomerilor, sub amenințarea plății unei taxe speciale la bugetul de stat sau a răspunderii administrative sub formă de amendă sau arest administrativ; |
| --- | --- |

F.

întrucât Președintele Lukașenko a semnat, la 2 aprilie 2015, Decretul nr. 3 privind „prevenirea dependenței sociale”, care prevede încadrarea obligatorie în muncă a șomerilor, sub amenințarea plății unei taxe speciale la bugetul de stat sau a răspunderii administrative sub formă de amendă sau arest administrativ;

| G. | întrucât la 1 ianuarie 2015 a fost introdusă o nouă lege care reglementează toate mijloacele de comunicare în masă; întrucât această lege permite guvernului să închidă orice canal de media, aparținând inclusiv mass-mediei online, în cazul în care acesta publică un conținut pe care îl consideră „inadecvat”; |
| --- | --- |

G.

întrucât la 1 ianuarie 2015 a fost introdusă o nouă lege care reglementează toate mijloacele de comunicare în masă; întrucât această lege permite guvernului să închidă orice canal de media, aparținând inclusiv mass-mediei online, în cazul în care acesta publică un conținut pe care îl consideră „inadecvat”;

| H. | întrucât autoritățile din Belarus i-au eliberat, în sfârșit, pe toți cei șase deținuți politici, printre care se află și foști candidați la președinție, după ani de negare a existenței lor; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile din Belarus i-au eliberat, în sfârșit, pe toți cei șase deținuți politici, printre care se află și foști candidați la președinție, după ani de negare a existenței lor;

| I. | întrucât, la 13 iulie și 31 iulie 2015, Consiliul a revizuit măsurile restrictive aplicate Belarusului și a modificat lista persoanelor care fac obiectul unei interdicții de a obține vize și al unor măsuri de înghețare a bunurilor, ștergând de pe această listă unele oficialități și întreprinderi; întrucât 175 de persoane, inclusiv Alexander Lukașenko, fac în prezent obiectul unei interdicții de intrare în UE, iar toate aceste persoane și 18 agenți economici fac obiectul unor măsuri de indisponibilizare a bunurilor lor aflate pe teritoriul UE; întrucât în următoarele luni va avea loc o evaluare a măsurilor restrictive aplicate de UE, iar în cadrul acestei evaluări se va ține seama de cele mai recente evoluții și de toți ceilalți factori pe baza cărora s-au adoptat măsurile restrictive în cauză; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 13 iulie și 31 iulie 2015, Consiliul a revizuit măsurile restrictive aplicate Belarusului și a modificat lista persoanelor care fac obiectul unei interdicții de a obține vize și al unor măsuri de înghețare a bunurilor, ștergând de pe această listă unele oficialități și întreprinderi; întrucât 175 de persoane, inclusiv Alexander Lukașenko, fac în prezent obiectul unei interdicții de intrare în UE, iar toate aceste persoane și 18 agenți economici fac obiectul unor măsuri de indisponibilizare a bunurilor lor aflate pe teritoriul UE; întrucât în următoarele luni va avea loc o evaluare a măsurilor restrictive aplicate de UE, iar în cadrul acestei evaluări se va ține seama de cele mai recente evoluții și de toți ceilalți factori pe baza cărora s-au adoptat măsurile restrictive în cauză;

| J. | întrucât la 28 iulie 2015 UE și Republica Belarus au susținut la Bruxelles un dialog cu privire la drepturile omului, care s-a axat pe o serie de subiecte, inclusiv pe înființarea unei instituții naționale pentru drepturile omului, pe libertatea de exprimare, întrunire și asociere, pe pedeapsa cu moartea, pe combaterea torturii și a maltratării și pe drepturile copiilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât la 28 iulie 2015 UE și Republica Belarus au susținut la Bruxelles un dialog cu privire la drepturile omului, care s-a axat pe o serie de subiecte, inclusiv pe înființarea unei instituții naționale pentru drepturile omului, pe libertatea de exprimare, întrunire și asociere, pe pedeapsa cu moartea, pe combaterea torturii și a maltratării și pe drepturile copiilor;

| K. | întrucât Belarus a jucat un rol constructiv în facilitarea unui acord cu privire la încetarea focului în Ucraina; |
| --- | --- |

K.

întrucât Belarus a jucat un rol constructiv în facilitarea unui acord cu privire la încetarea focului în Ucraina;

| L. | întrucât conflictul din Ucraina a sporit temerile din societatea belarusă cu privire la o eventuală destabilizare a situației interne în urma unei schimbări a puterii; |
| --- | --- |

L.

întrucât conflictul din Ucraina a sporit temerile din societatea belarusă cu privire la o eventuală destabilizare a situației interne în urma unei schimbări a puterii;

| M. | întrucât Belarus rămâne singura țară din Europa în care se mai aplică pedeapsa capitală, |
| --- | --- |

M.

întrucât Belarus rămâne singura țară din Europa în care se mai aplică pedeapsa capitală,

| 1. | rămâne profund preocupat de situația drepturilor omului și a libertăților fundamentale din Belarus, precum și de deficiențele constatate în timpul alegerilor anterioare de către observatori internaționali independenți și de persecutarea activă a liderilor opoziției în urma alegerilor; |
| --- | --- |

1.

rămâne profund preocupat de situația drepturilor omului și a libertăților fundamentale din Belarus, precum și de deficiențele constatate în timpul alegerilor anterioare de către observatori internaționali independenți și de persecutarea activă a liderilor opoziției în urma alegerilor;

| 2. | salută eliberarea recentă a deținuților politici rămași; invită guvernul din Belarus să-i reabiliteze pe deținuții politici eliberați și să le restabilească pe deplin drepturile civile și politice; accentuează faptul că acest lucru ar putea reprezenta un prim pas potențial în direcția îmbunătățirii relațiilor dintre Uniunea Europeană și Belarus; subliniază totuși că astfel de demersuri întreprinse în trecut au reprezentat mai curând gesturi simbolice și nici nu au contribuit la îmbunătățirea situației societății din Belarus, nici nu au îmbunătățit relațiile cu UE; |
| --- | --- |

2.

salută eliberarea recentă a deținuților politici rămași; invită guvernul din Belarus să-i reabiliteze pe deținuții politici eliberați și să le restabilească pe deplin drepturile civile și politice; accentuează faptul că acest lucru ar putea reprezenta un prim pas potențial în direcția îmbunătățirii relațiilor dintre Uniunea Europeană și Belarus; subliniază totuși că astfel de demersuri întreprinse în trecut au reprezentat mai curând gesturi simbolice și nici nu au contribuit la îmbunătățirea situației societății din Belarus, nici nu au îmbunătățit relațiile cu UE;

| 3. | invită Belarus să organizeze viitoarele alegeri prezidențiale în conformitate cu standardele recunoscute internațional, să ofere opoziției acces neîngrădit la toate mijloacele de comunicare controlate de guvern și să îi permită să participe la alegeri de pe o poziție de egalitate, în special prin înființarea de comisii electorale independente și prin oferirea posibilității de a fi reprezentată adecvat în cadrul acestora, la toate nivelurile, și de numărare transparentă a voturilor; |
| --- | --- |

3.

invită Belarus să organizeze viitoarele alegeri prezidențiale în conformitate cu standardele recunoscute internațional, să ofere opoziției acces neîngrădit la toate mijloacele de comunicare controlate de guvern și să îi permită să participe la alegeri de pe o poziție de egalitate, în special prin înființarea de comisii electorale independente și prin oferirea posibilității de a fi reprezentată adecvat în cadrul acestora, la toate nivelurile, și de numărare transparentă a voturilor;

| 4. | așteaptă din partea autorităților să înceteze hărțuirea presei independente din motive politice; solicită insistent să fie încetată practica urmăririi administrative și a utilizării arbitrare a articolului 22 alineatul (9) din partea a II-a a Codului Administrativ împotriva jurnaliștilor independenți, pe motivul colaborării acestora cu organe de presă străine fără acreditare, restricționând astfel dreptul la liberă exprimare și difuzarea informației; |
| --- | --- |

4.

așteaptă din partea autorităților să înceteze hărțuirea presei independente din motive politice; solicită insistent să fie încetată practica urmăririi administrative și a utilizării arbitrare a articolului 22 alineatul (9) din partea a II-a a Codului Administrativ împotriva jurnaliștilor independenți, pe motivul colaborării acestora cu organe de presă străine fără acreditare, restricționând astfel dreptul la liberă exprimare și difuzarea informației;

| 5. | își exprimă preocuparea cu privire la recenta încarcerare și trimitere în judecată a tinerilor activiști Maksim Piakarski, Vadzim Jaromski și Viaceaslau Kasinerau, acuzați de „huliganism răuvoitor”, considerându-le disproporționate, și condamnă cu fermitate violențele la care au fost supuși aceștia; |
| --- | --- |

5.

își exprimă preocuparea cu privire la recenta încarcerare și trimitere în judecată a tinerilor activiști Maksim Piakarski, Vadzim Jaromski și Viaceaslau Kasinerau, acuzați de „huliganism răuvoitor”, considerându-le disproporționate, și condamnă cu fermitate violențele la care au fost supuși aceștia;

| 6. | reamintește că în Belarus au fost executate, din 2010 și până în prezent, zece persoane, numai în 2014 având loc trei execuții și o nouă condamnare la moarte fiind pronunțată la 18 martie 2015; în acest context, îndeamnă Belarus, singura țară din Europa care încă mai aplică pedeapsa cu moartea, să se alăture unui moratoriu global asupra pedepsei cu moartea, ca un prim pas în direcția abolirii definitive a acesteia; |
| --- | --- |

6.

reamintește că în Belarus au fost executate, din 2010 și până în prezent, zece persoane, numai în 2014 având loc trei execuții și o nouă condamnare la moarte fiind pronunțată la 18 martie 2015; în acest context, îndeamnă Belarus, singura țară din Europa care încă mai aplică pedeapsa cu moartea, să se alăture unui moratoriu global asupra pedepsei cu moartea, ca un prim pas în direcția abolirii definitive a acesteia;

| 7. | invită guvernul Republicii Belarus să respecte recomandările Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale cu privire la abolirea elementelor de muncă forțată în această țară; |
| --- | --- |

7.

invită guvernul Republicii Belarus să respecte recomandările Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale cu privire la abolirea elementelor de muncă forțată în această țară;

| 8. | atrage atenția asupra situației minorităților naționale din această țară și a organizațiilor culturale ale acestora, ai căror lideri au fost înlocuiți în unele cazuri de lideri susținuți de autoritățile statului, încălcându-se astfel una dintre libertățile fundamentale ale omului: libertatea de asociere; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra situației minorităților naționale din această țară și a organizațiilor culturale ale acestora, ai căror lideri au fost înlocuiți în unele cazuri de lideri susținuți de autoritățile statului, încălcându-se astfel una dintre libertățile fundamentale ale omului: libertatea de asociere;

| 9. | își repetă apelul către autoritățile belaruse de a asigura, în toate circumstanțele, respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu Declarația Universală a Drepturilor Omului și cu instrumentele internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului ratificate de Belarus; |
| --- | --- |

9.

își repetă apelul către autoritățile belaruse de a asigura, în toate circumstanțele, respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu Declarația Universală a Drepturilor Omului și cu instrumentele internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului ratificate de Belarus;

| 10. | ia act de organizarea la Bruxelles, la 3 septembrie 2015, a celei de a șasea runde de consultări dintre UE și Belarus cu privire la problemele modernizării, în cadrul căreia delegațiile au discutat perspectivele cooperării în domenii esențiale în baza acordurilor convenite în 2014 și 2015; îndeamnă SEAE și Consiliul să garanteze că orice participare a autorităților la dialogul privind modernizarea, împreună și pe baze egale cu opoziția democratică și societatea civilă, se desfășoară cu respectarea deplină a principiilor democratice, având ca obiectiv dezvoltarea unei economii durabile și competitive și încurajarea reformelor democratice, precum și promovarea unei societăți pluraliste și a statului de drept; |
| --- | --- |

10.

ia act de organizarea la Bruxelles, la 3 septembrie 2015, a celei de a șasea runde de consultări dintre UE și Belarus cu privire la problemele modernizării, în cadrul căreia delegațiile au discutat perspectivele cooperării în domenii esențiale în baza acordurilor convenite în 2014 și 2015; îndeamnă SEAE și Consiliul să garanteze că orice participare a autorităților la dialogul privind modernizarea, împreună și pe baze egale cu opoziția democratică și societatea civilă, se desfășoară cu respectarea deplină a principiilor democratice, având ca obiectiv dezvoltarea unei economii durabile și competitive și încurajarea reformelor democratice, precum și promovarea unei societăți pluraliste și a statului de drept;

| 11. | sprijină politica Comisiei de „implicare cu menținerea unui punct de vedere critic” față de autoritățile din Belarus și își exprimă disponibilitatea de a contribui la aceasta, inclusiv prin intermediul Delegației pentru relațiile cu Belarus; reamintește totuși că UE trebuie să rămână atentă la scopurile pentru care sunt alocate resursele sale și să se asigure că acestea nu contribuie la înrăutățirea situației opoziției și a societății civile; |
| --- | --- |

11.

sprijină politica Comisiei de „implicare cu menținerea unui punct de vedere critic” față de autoritățile din Belarus și își exprimă disponibilitatea de a contribui la aceasta, inclusiv prin intermediul Delegației pentru relațiile cu Belarus; reamintește totuși că UE trebuie să rămână atentă la scopurile pentru care sunt alocate resursele sale și să se asigure că acestea nu contribuie la înrăutățirea situației opoziției și a societății civile;

| 12. | își repetă apelul adresat Comisiei de a sprijini, prin mijloace financiare și politice, eforturile depuse de societatea civilă belarusă, de presa independentă și de organizațiile neguvernamentale din Belarus pentru a susține aspirațiile democratice ale poporului belarus; |
| --- | --- |

12.

își repetă apelul adresat Comisiei de a sprijini, prin mijloace financiare și politice, eforturile depuse de societatea civilă belarusă, de presa independentă și de organizațiile neguvernamentale din Belarus pentru a susține aspirațiile democratice ale poporului belarus;

| 13. | salută progresele constatate în cooperarea sectorială cu Belarusul în domenii precum învățământul superior, formarea profesională, piața digitală, sectorul energetic, siguranța alimentară și cultura, printre altele; |
| --- | --- |

13.

salută progresele constatate în cooperarea sectorială cu Belarusul în domenii precum învățământul superior, formarea profesională, piața digitală, sectorul energetic, siguranța alimentară și cultura, printre altele;

| 14. | ia act de inițierea, în ianuarie 2014, a negocierilor privind facilitarea obținerii vizelor, cu scopul de a îmbunătăți contactele interpersonale și de a încuraja societatea civilă; subliniază necesitatea de a accelera realizarea de progrese în această direcție; |
| --- | --- |

14.

ia act de inițierea, în ianuarie 2014, a negocierilor privind facilitarea obținerii vizelor, cu scopul de a îmbunătăți contactele interpersonale și de a încuraja societatea civilă; subliniază necesitatea de a accelera realizarea de progrese în această direcție;

| 15. | recunoaște utilizarea în măsură mai mare a limbii belaruse în viața publică; ia act de faptul că ministerul educației intenționează să încurajeze utilizarea limbii belaruse în educație, precum și publicarea de acte legislative de către Curtea Constituțională atât în limba rusă, cât și în limba belarusă; |
| --- | --- |

15.

recunoaște utilizarea în măsură mai mare a limbii belaruse în viața publică; ia act de faptul că ministerul educației intenționează să încurajeze utilizarea limbii belaruse în educație, precum și publicarea de acte legislative de către Curtea Constituțională atât în limba rusă, cât și în limba belarusă;

| 16. | invită Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia Europeană să găsească noi modalități de a sprijini organizațiile societății civile din Belarus; subliniază în acest sens că este necesar să fie sprijinite toate sursele independente de informare a societății din Belarus, inclusiv difuzarea din străinătate de emisiuni în limba belarusă; |
| --- | --- |

16.

invită Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia Europeană să găsească noi modalități de a sprijini organizațiile societății civile din Belarus; subliniază în acest sens că este necesar să fie sprijinite toate sursele independente de informare a societății din Belarus, inclusiv difuzarea din străinătate de emisiuni în limba belarusă;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Serviciului European de Acțiune Externă, Consiliului, Comisiei, precum și statelor membre. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Serviciului European de Acțiune Externă, Consiliului, Comisiei, precum și statelor membre.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/224

---

P8_TA(2015)0320

Antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (2014/2236(INI))

(2017/C 316/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 intitulată „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 intitulată „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă” (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 iulie 2013 referitoare la contribuția cooperativelor la depășirea crizei, (3) |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 iulie 2013 referitoare la contribuția cooperativelor la depășirea crizei, (3)

| — | având în vedere articolul 184 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 184 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 346/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind fondurile europene de antreprenoriat social, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 346/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind fondurile europene de antreprenoriat social,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la inițiativa pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la inițiativa pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale (4),

| — | având în vedere Declarația sa din 10 martie 2011 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația sa din 10 martie 2011 (5),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”), care introduce componenta referitoare la microfinanțare și antreprenoriat social, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”), care introduce componenta referitoare la microfinanțare și antreprenoriat social,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social” (COM(2011)0682),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0247/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0247/2015),

| A. | întrucât economia socială și solidară este o sursă de locuri de muncă pentru mai mult de 14 milioane de persoane, ceea ce reprezintă aproximativ 6,5 % din lucrătorii din UE; întrucât există două milioane de întreprinderi în domeniul economiei sociale și solidare în UE, acestea reprezentând 10 % din întreprinderile din Uniune; |
| --- | --- |

A.

întrucât economia socială și solidară este o sursă de locuri de muncă pentru mai mult de 14 milioane de persoane, ceea ce reprezintă aproximativ 6,5 % din lucrătorii din UE; întrucât există două milioane de întreprinderi în domeniul economiei sociale și solidare în UE, acestea reprezentând 10 % din întreprinderile din Uniune;

| B. | întrucât, ca urmare a crizei economice și financiare, nivelul sărăciei și al excluziunii sociale a crescut, precum și șomajul pe termen lung și inegalitățile sociale; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca urmare a crizei economice și financiare, nivelul sărăciei și al excluziunii sociale a crescut, precum și șomajul pe termen lung și inegalitățile sociale;

| C. | întrucât printre cei mai afectați de criza economică și financiară au fost grupurile cele mai excluse și mai dezavantajate de pe piața muncii, cum ar fi persoanele cu dizabilități, tinerii, persoanele în vârstă, femeile, șomerii de lungă durată și lucrătorii defavorizați; |
| --- | --- |

C.

întrucât printre cei mai afectați de criza economică și financiară au fost grupurile cele mai excluse și mai dezavantajate de pe piața muncii, cum ar fi persoanele cu dizabilități, tinerii, persoanele în vârstă, femeile, șomerii de lungă durată și lucrătorii defavorizați;

| D. | întrucât criza economică și financiară ar trebuie să fie o oportunitate de a acționa în direcția unui model economic mai durabil al Uniunii Europene, acordând o mai mare atenție coeziunii sociale și teritoriale și durabilității mediului; întrucât orice îmbunătățire a situației economice și financiare ar trebui completată de un sprijin puternic pentru locuri de muncă incluzive, durabile și de calitate; întrucât economia socială și solidară poate contribui la atingerea acestui obiectiv și ar trebui, de asemenea, considerată ca un motor în această tranziție, capabilă să contribuie la echilibrarea aspectelor sociale, de mediu și economice; |
| --- | --- |

D.

întrucât criza economică și financiară ar trebuie să fie o oportunitate de a acționa în direcția unui model economic mai durabil al Uniunii Europene, acordând o mai mare atenție coeziunii sociale și teritoriale și durabilității mediului; întrucât orice îmbunătățire a situației economice și financiare ar trebui completată de un sprijin puternic pentru locuri de muncă incluzive, durabile și de calitate; întrucât economia socială și solidară poate contribui la atingerea acestui obiectiv și ar trebui, de asemenea, considerată ca un motor în această tranziție, capabilă să contribuie la echilibrarea aspectelor sociale, de mediu și economice;

| E. | întrucât furnizorii de sprijin social și servicii de sănătate, mulți dintre aceștia fiind întreprinderi sociale, reprezintă unul dintre sectoarele esențiale pentru creșterea numărului de locuri de muncă în UE, creând 1,3 milioane de locuri de muncă între 2009 și 2013; întrucât acest lucru demonstrează capacitatea duală a sectorului de a crea noi locuri de muncă, chiar și pe timp de criză și, în același timp, de a consolida coeziunea socială și teritorială în Europa, în special ajutând utilizatorii de servicii să reintegreze piața muncii; |
| --- | --- |

E.

întrucât furnizorii de sprijin social și servicii de sănătate, mulți dintre aceștia fiind întreprinderi sociale, reprezintă unul dintre sectoarele esențiale pentru creșterea numărului de locuri de muncă în UE, creând 1,3 milioane de locuri de muncă între 2009 și 2013; întrucât acest lucru demonstrează capacitatea duală a sectorului de a crea noi locuri de muncă, chiar și pe timp de criză și, în același timp, de a consolida coeziunea socială și teritorială în Europa, în special ajutând utilizatorii de servicii să reintegreze piața muncii;

| F. | întrucât conferința „Deblocarea potențialului economiei sociale pentru creștere economică în UE”, desfășurată la Roma între 17 și 18 noiembrie 2014, a recunoscut că economia socială și solidară are un rol cheie în țările europene și contribuie la atingerea unui număr de obiective esențiale ale UE, precum crearea și păstrarea locurilor de muncă, coeziunea socială, inovarea socială, dezvoltarea rurală și regională sau protecția mediului înconjurător; |
| --- | --- |

F.

întrucât conferința „Deblocarea potențialului economiei sociale pentru creștere economică în UE”, desfășurată la Roma între 17 și 18 noiembrie 2014, a recunoscut că economia socială și solidară are un rol cheie în țările europene și contribuie la atingerea unui număr de obiective esențiale ale UE, precum crearea și păstrarea locurilor de muncă, coeziunea socială, inovarea socială, dezvoltarea rurală și regională sau protecția mediului înconjurător;

| G. | întrucât creșterea ratei de ocupare a forței de muncă a persoanelor între 20 și 64 de ani de la 69 % la cel puțin 75 % și reducerea cu cel puțin 25 % a numărului europenilor care trăiesc sub pragul național de sărăcie, scoțând peste 20 de milioane de persoane din sărăcie, sunt obiective ale strategiei Europa 2020 care încă nu au fost atinse; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea ratei de ocupare a forței de muncă a persoanelor între 20 și 64 de ani de la 69 % la cel puțin 75 % și reducerea cu cel puțin 25 % a numărului europenilor care trăiesc sub pragul național de sărăcie, scoțând peste 20 de milioane de persoane din sărăcie, sunt obiective ale strategiei Europa 2020 care încă nu au fost atinse;

| H. | întrucât Declarația de la Strasbourg din ianuarie 2014 afirmă că întreprinderile economiei sociale trebuie să aibă un rol mai important în viitorul Europei; |
| --- | --- |

H.

întrucât Declarația de la Strasbourg din ianuarie 2014 afirmă că întreprinderile economiei sociale trebuie să aibă un rol mai important în viitorul Europei;

| I. | întrucât Europa este regiunea cu numărul cel mai mare de persoane în vârstă și cu cea mai scăzută creștere a populației din lume; întrucât, potrivit previziunilor, în 2050 vârsta medie cetățenilor UE va depăși 50 de ani; întrucât îmbătrânirea populației și schimbările demografice reprezintă provocări pentru sistemele de protecție socială; |
| --- | --- |

I.

întrucât Europa este regiunea cu numărul cel mai mare de persoane în vârstă și cu cea mai scăzută creștere a populației din lume; întrucât, potrivit previziunilor, în 2050 vârsta medie cetățenilor UE va depăși 50 de ani; întrucât îmbătrânirea populației și schimbările demografice reprezintă provocări pentru sistemele de protecție socială;

| J. | întrucât întreprinderile din economia socială și solidară, pe lângă faptul că au ca obiectiv îmbunătățirea condițiilor economice și sociale, pot oferi, de asemenea, condiții de muncă flexibile și inovatoare și se pot adapta mai bine la circumstanțele economice și sociale; |
| --- | --- |

J.

întrucât întreprinderile din economia socială și solidară, pe lângă faptul că au ca obiectiv îmbunătățirea condițiilor economice și sociale, pot oferi, de asemenea, condiții de muncă flexibile și inovatoare și se pot adapta mai bine la circumstanțele economice și sociale;

| K. | întrucât întreprinderile din economia socială și solidară se caracterizează prin guvernanța lor democratică, printr-o puternică implicare a membrilor sau a acționarilor lor în administrarea societății și un nivel înalt de transparență a operațiunilor lor și răspund cerințelor adresate tot mai frecvent de cetățeni cu privire la un comportament al întreprinderilor etic, social și respectuos față de mediu; |
| --- | --- |

K.

întrucât întreprinderile din economia socială și solidară se caracterizează prin guvernanța lor democratică, printr-o puternică implicare a membrilor sau a acționarilor lor în administrarea societății și un nivel înalt de transparență a operațiunilor lor și răspund cerințelor adresate tot mai frecvent de cetățeni cu privire la un comportament al întreprinderilor etic, social și respectuos față de mediu;

| L. | întrucât întreprinderile din economia socială și solidară cuprind o gamă largă de întreprinderi, iar majoritatea acestora nu sunt recunoscute printr-un cadru juridic la nivel european, ci numai la nivel național în unele state membre ale UE, sub diferite forme juridice; |
| --- | --- |

L.

întrucât întreprinderile din economia socială și solidară cuprind o gamă largă de întreprinderi, iar majoritatea acestora nu sunt recunoscute printr-un cadru juridic la nivel european, ci numai la nivel național în unele state membre ale UE, sub diferite forme juridice;

| M. | întrucât societățile cooperative oferă locuri de muncă de calitate care nu sunt vulnerabile la delocalizare, sunt deschise tuturor și rezistente la criză; întrucât, mulțumită modelului de societate cooperativă aplicat de acestea, cifra de afaceri și creșterea societăților cooperative s-au majorat pe durata crizei, fiind afectate în mai mică măsură de faliment și de disponibilizări; |
| --- | --- |

M.

întrucât societățile cooperative oferă locuri de muncă de calitate care nu sunt vulnerabile la delocalizare, sunt deschise tuturor și rezistente la criză; întrucât, mulțumită modelului de societate cooperativă aplicat de acestea, cifra de afaceri și creșterea societăților cooperative s-au majorat pe durata crizei, fiind afectate în mai mică măsură de faliment și de disponibilizări;

| N. | întrucât Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) definește „întreprinderile sociale” și „inovările sociale” la articolul 2 alineatul (1) și articolul 2 alineatul (5); |
| --- | --- |

N.

întrucât Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) definește „întreprinderile sociale” și „inovările sociale” la articolul 2 alineatul (1) și articolul 2 alineatul (5);

| O. | întrucât inovarea socială are în vedere dezvoltarea și implementarea de noi idei de produse, servicii sau modele de organizare socială, menite să răspundă noilor cerințe și provocări sociale, teritoriale și de mediu, cum ar fi îmbătrânirea populației, depopularea, concilierea vieții profesionale cu viața familială, gestionarea diversității, combaterea șomajului în rândul tinerilor, integrarea celor mai excluși de pe piața muncii și combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

O.

întrucât inovarea socială are în vedere dezvoltarea și implementarea de noi idei de produse, servicii sau modele de organizare socială, menite să răspundă noilor cerințe și provocări sociale, teritoriale și de mediu, cum ar fi îmbătrânirea populației, depopularea, concilierea vieții profesionale cu viața familială, gestionarea diversității, combaterea șomajului în rândul tinerilor, integrarea celor mai excluși de pe piața muncii și combaterea schimbărilor climatice;

| P. | întrucât investițiile sociale sunt investiții în oameni menite să le amelioreze competențele și capacitățile și să-i ajute să participe pe deplin la viața profesională și socială; întrucât investițiile sociale se referă în general la politici în domeniile educației, îngrijirii copiilor, sănătății, formării, asistenței în căutarea unui loc de muncă și reabilitării; |
| --- | --- |

P.

întrucât investițiile sociale sunt investiții în oameni menite să le amelioreze competențele și capacitățile și să-i ajute să participe pe deplin la viața profesională și socială; întrucât investițiile sociale se referă în general la politici în domeniile educației, îngrijirii copiilor, sănătății, formării, asistenței în căutarea unui loc de muncă și reabilitării;

| Q. | întrucât lipsa de recunoaștere cu care se confruntă întreprinderile din economia socială și solidară, care uneori nu sunt recunoscute nici măcar ca actori economici, le îngreunează accesul la finanțare atât publică, cât și privată; întrucât fondurile structurale și programele europene ar trebui să contribuie la modernizarea structurilor economice, inclusiv la economia socială și solidară, care acoperă o varietate de tipuri de societăți de diferite dimensiuni (cooperative, societăți mutuale, fundații, asociații sau forme noi ale economiei sociale și solidare), majoritatea lor fiind IMM-uri și microîntreprinderi; |
| --- | --- |

Q.

întrucât lipsa de recunoaștere cu care se confruntă întreprinderile din economia socială și solidară, care uneori nu sunt recunoscute nici măcar ca actori economici, le îngreunează accesul la finanțare atât publică, cât și privată; întrucât fondurile structurale și programele europene ar trebui să contribuie la modernizarea structurilor economice, inclusiv la economia socială și solidară, care acoperă o varietate de tipuri de societăți de diferite dimensiuni (cooperative, societăți mutuale, fundații, asociații sau forme noi ale economiei sociale și solidare), majoritatea lor fiind IMM-uri și microîntreprinderi;

| R. | întrucât educația și formarea trebuie să fie domenii prioritare în ceea ce privește promovarea culturii antreprenoriale în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât educația și formarea trebuie să fie domenii prioritare în ceea ce privește promovarea culturii antreprenoriale în rândul tinerilor;

| S. | întrucât diferențele de gen în antreprenoriatul social sunt mai reduse decât în formele tradiționale de antreprenoriat; întrucât femeile care activează ca antreprenori sociali contribuie semnificativ la reducerea excluderii sociale și la crearea de noi oportunități de dezvoltare; |
| --- | --- |

S.

întrucât diferențele de gen în antreprenoriatul social sunt mai reduse decât în formele tradiționale de antreprenoriat; întrucât femeile care activează ca antreprenori sociali contribuie semnificativ la reducerea excluderii sociale și la crearea de noi oportunități de dezvoltare;

| T. | întrucât trebuie să se ofere formare și recalificare în sectorul social șomerilor pe termen lung pentru a le oferi noi șanse într-un cadru inovator, precum cel al economiei sociale și solidare; |
| --- | --- |

T.

întrucât trebuie să se ofere formare și recalificare în sectorul social șomerilor pe termen lung pentru a le oferi noi șanse într-un cadru inovator, precum cel al economiei sociale și solidare;

| U. | întrucât economia socială și, în special, întreprinderile de inserție, oferă oportunități de angajare în special persoanelor cele mai excluse de piața forței de muncă, pentru care șomajul adesea este un șomaj pe termen lung; întrucât statele membre ar putea lua în considerare modalități de sprijinire a întreprinderilor din economia socială și solidară care recrutează șomeri sau beneficiari de alocații sociale, inclusiv, dacă este cazul, reduceri de taxe și prime sociale; |
| --- | --- |

U.

întrucât economia socială și, în special, întreprinderile de inserție, oferă oportunități de angajare în special persoanelor cele mai excluse de piața forței de muncă, pentru care șomajul adesea este un șomaj pe termen lung; întrucât statele membre ar putea lua în considerare modalități de sprijinire a întreprinderilor din economia socială și solidară care recrutează șomeri sau beneficiari de alocații sociale, inclusiv, dacă este cazul, reduceri de taxe și prime sociale;

| V. | întrucât efectul complementar și suplimentar al economiei sociale și solidare este, de asemenea, important alături de alte măsuri de promovare a ocupării forței de muncă; întrucât trebuie acordată o mai mare atenție soluțiilor de promovare a reintegrării pe piața muncii a persoanelor care nu dispun de capacitățile de bază și de mijloacele competitive pentru a beneficia de avantajele oferite de soluțiile mai inovatoare ale economiei sociale și solidare; |
| --- | --- |

V.

întrucât efectul complementar și suplimentar al economiei sociale și solidare este, de asemenea, important alături de alte măsuri de promovare a ocupării forței de muncă; întrucât trebuie acordată o mai mare atenție soluțiilor de promovare a reintegrării pe piața muncii a persoanelor care nu dispun de capacitățile de bază și de mijloacele competitive pentru a beneficia de avantajele oferite de soluțiile mai inovatoare ale economiei sociale și solidare;

| W. | întrucât dialogul social este esențial pentru funcționarea economiei sociale de piață a UE și crucial pentru promovarea competitivității și a echității; întrucât dialogul social și consultarea partenerilor sociali în elaborarea politicilor UE reprezintă o inovare socială majoră; |
| --- | --- |

W.

întrucât dialogul social este esențial pentru funcționarea economiei sociale de piață a UE și crucial pentru promovarea competitivității și a echității; întrucât dialogul social și consultarea partenerilor sociali în elaborarea politicilor UE reprezintă o inovare socială majoră;

| X. | întrucât adeseori achizițiile publice iau forma unor oferte unice mari de servicii sau bunuri, ceea ce poate exclude actorii de dimensiuni mai mici; |
| --- | --- |

X.

întrucât adeseori achizițiile publice iau forma unor oferte unice mari de servicii sau bunuri, ceea ce poate exclude actorii de dimensiuni mai mici;

Introducere

| 1. | afirmă că întreprinderile din economia socială și solidară, care nu trebuie să fie neapărat organizații fără scop lucrativ, sunt acele întreprinderi al căror scop constă în realizarea obiectivului lor social, care poate fi crearea de locuri de muncă pentru grupurile vulnerabile, furnizarea de servicii membrilor lor sau, în general, generarea unui impact social și de mediu pozitiv, și care își reinvestesc profiturile în principal în scopul atingerii acestor obiective; subliniază că întreprinderile din economia socială și solidară sunt caracterizate de angajamentul lor de a respecta următoarele valori:






  — | prioritatea persoanei și a obiectivelor sociale asupra intereselor capitalului; |
| --- | --- | --- |

1.

afirmă că întreprinderile din economia socială și solidară, care nu trebuie să fie neapărat organizații fără scop lucrativ, sunt acele întreprinderi al căror scop constă în realizarea obiectivului lor social, care poate fi crearea de locuri de muncă pentru grupurile vulnerabile, furnizarea de servicii membrilor lor sau, în general, generarea unui impact social și de mediu pozitiv, și care își reinvestesc profiturile în principal în scopul atingerii acestor obiective; subliniază că întreprinderile din economia socială și solidară sunt caracterizate de angajamentul lor de a respecta următoarele valori:

—

prioritatea persoanei și a obiectivelor sociale asupra intereselor capitalului;

| — | guvernanța democratică efectuată de către membri; |
| --- | --- |

—

guvernanța democratică efectuată de către membri;

| — | îmbinarea intereselor membrilor și utilizatorilor cu interesul general; |
| --- | --- |

—

îmbinarea intereselor membrilor și utilizatorilor cu interesul general;

| — | apărarea și aplicarea principiilor de solidaritate și responsabilitate; |
| --- | --- |

—

apărarea și aplicarea principiilor de solidaritate și responsabilitate;

| — | reinvestirea surplusului de finanțare în obiective de dezvoltare pe termen lung sau în prestarea de servicii de interes pentru membri sau servicii de interes general; |
| --- | --- |

—

reinvestirea surplusului de finanțare în obiective de dezvoltare pe termen lung sau în prestarea de servicii de interes pentru membri sau servicii de interes general;

| — | adeziunea voluntară și deschisă; |
| --- | --- |

—

adeziunea voluntară și deschisă;

| — | gestionarea autonomă și independentă de autoritățile publice; |
| --- | --- |

—

gestionarea autonomă și independentă de autoritățile publice;

| 2. | consideră că Comisia ar trebui să recunoască diversitatea întreprinderilor sociale și să se asigure că se adoptă măsuri la nivelul UE pentru a sprijini toate tipurile de întreprinderi sociale și solidare; |
| --- | --- |

2.

consideră că Comisia ar trebui să recunoască diversitatea întreprinderilor sociale și să se asigure că se adoptă măsuri la nivelul UE pentru a sprijini toate tipurile de întreprinderi sociale și solidare;

| 3. | invită Comisia și statele membre să implementeze în mod consecvent și fără întârziere toate măsurile stabilite în inițiativa pentru antreprenoriatul social din 2012; invită Comisia să prezinte a doua etapă a inițiativei cât mai curând posibil, în parteneriat cu statele membre și autoritățile locale și regionale, organizațiile societății civile și actorii cheie din economia socială și solidară, care ar lărgi și ar adânci domeniul de aplicare al respectivei inițiative; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia și statele membre să implementeze în mod consecvent și fără întârziere toate măsurile stabilite în inițiativa pentru antreprenoriatul social din 2012; invită Comisia să prezinte a doua etapă a inițiativei cât mai curând posibil, în parteneriat cu statele membre și autoritățile locale și regionale, organizațiile societății civile și actorii cheie din economia socială și solidară, care ar lărgi și ar adânci domeniul de aplicare al respectivei inițiative;

| 4. | constată că economia socială și solidară nu poate să înlocuiască statul social și serviciile publice; |
| --- | --- |

4.

constată că economia socială și solidară nu poate să înlocuiască statul social și serviciile publice;

| 5. | observă faptul că modelul antreprenoriatului social atrage adeseori tinerii și le oferă o oportunitate de a găsi soluții inovatoare la actualele provocări economice, sociale și ecologice; |
| --- | --- |

5.

observă faptul că modelul antreprenoriatului social atrage adeseori tinerii și le oferă o oportunitate de a găsi soluții inovatoare la actualele provocări economice, sociale și ecologice;

| 6. | subliniază faptul că întreprinderile sociale și solidare se caracterizează printr-o puternică ancorare locală și regională, care le asigură avantajul de a înțelege mai bine nevoile specifice și de a oferi produse și servicii, majoritatea de proximitate, în conformitate cu acestea, precum și de a îmbunătăți coeziunea socială și teritorială; consideră că trebuie promovată cooperarea între întreprinderile sociale și solidare din țări și sectoare diferite pentru a permite schimbul de cunoștințe și practici astfel încât să poată fi sprijinită în special creșterea acestor întreprinderi; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că întreprinderile sociale și solidare se caracterizează printr-o puternică ancorare locală și regională, care le asigură avantajul de a înțelege mai bine nevoile specifice și de a oferi produse și servicii, majoritatea de proximitate, în conformitate cu acestea, precum și de a îmbunătăți coeziunea socială și teritorială; consideră că trebuie promovată cooperarea între întreprinderile sociale și solidare din țări și sectoare diferite pentru a permite schimbul de cunoștințe și practici astfel încât să poată fi sprijinită în special creșterea acestor întreprinderi;

| 7. | solicită Comisiei și statelor membre să propună planuri și măsuri pentru a îmbunătăți organizarea teritorială, în special în zone cu dezavantaje naturale sau demografice permanente, ceea ce va contribui la crearea și dezvoltarea întreprinderilor din economia socială și solidară și la promovarea inovării și a antreprenoriatului social și va permite consolidarea coeziunii sociale și teritoriale în UE și va facilita abordarea cu succes a provocărilor demografice cu care se confruntă UE; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei și statelor membre să propună planuri și măsuri pentru a îmbunătăți organizarea teritorială, în special în zone cu dezavantaje naturale sau demografice permanente, ceea ce va contribui la crearea și dezvoltarea întreprinderilor din economia socială și solidară și la promovarea inovării și a antreprenoriatului social și va permite consolidarea coeziunii sociale și teritoriale în UE și va facilita abordarea cu succes a provocărilor demografice cu care se confruntă UE;

| 8. | salută călduros creșterea numărului de întreprinderi tradiționale care pun în aplicare strategii de responsabilitate socială a întreprinderilor în cadrul programele lor comerciale; subliniază totuși că punerea în aplicare a acestor strategii nu este o condiție suficientă pentru ca o societate să fie considerată întreprindere din economia socială și solidară; |
| --- | --- |

8.

salută călduros creșterea numărului de întreprinderi tradiționale care pun în aplicare strategii de responsabilitate socială a întreprinderilor în cadrul programele lor comerciale; subliniază totuși că punerea în aplicare a acestor strategii nu este o condiție suficientă pentru ca o societate să fie considerată întreprindere din economia socială și solidară;

| 9. | consideră că este important să se stabilească originea disparității de gen mai reduse în antreprenoriatul social pentru ca acești factori să poată fi avuți în vedere de actorii care elaborează politici, promovând, în același timp, antreprenoriatul social și tradițional; |
| --- | --- |

9.

consideră că este important să se stabilească originea disparității de gen mai reduse în antreprenoriatul social pentru ca acești factori să poată fi avuți în vedere de actorii care elaborează politici, promovând, în același timp, antreprenoriatul social și tradițional;

| 10. | consideră că inovarea socială contribuie în mod semnificativ la stabilirea bazelor unei creșteri economice în serviciul unei societăți mai sustenabile, bazate pe incluziune și generatoare de coeziune economică, socială și teritorială; observă faptul că inovarea socială trebuie să vizeze îmbunătățirea calității serviciilor într-o manieră mai eficientă, în loc de a reduce pur și simplu costurile; |
| --- | --- |

10.

consideră că inovarea socială contribuie în mod semnificativ la stabilirea bazelor unei creșteri economice în serviciul unei societăți mai sustenabile, bazate pe incluziune și generatoare de coeziune economică, socială și teritorială; observă faptul că inovarea socială trebuie să vizeze îmbunătățirea calității serviciilor într-o manieră mai eficientă, în loc de a reduce pur și simplu costurile;

| 11. | salută faptul că patru state membre ale UE (Spania, Franța, Portugalia și Belgia) dispun de legislație națională privind economia socială, în timp ce Polonia a lansat o strategie pentru dezvoltarea economiei sociale și solidare, iar în România se dezbate adoptarea unei normative de reglementare a economiei sociale și solidare; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că patru state membre ale UE (Spania, Franța, Portugalia și Belgia) dispun de legislație națională privind economia socială, în timp ce Polonia a lansat o strategie pentru dezvoltarea economiei sociale și solidare, iar în România se dezbate adoptarea unei normative de reglementare a economiei sociale și solidare;

| 12. | consideră că Comisia ar trebui să recunoască și să sprijine, din punct de vedere politic și financiar, rolul furnizorilor de servicii sociale fără scop lucrativ; |
| --- | --- |

12.

consideră că Comisia ar trebui să recunoască și să sprijine, din punct de vedere politic și financiar, rolul furnizorilor de servicii sociale fără scop lucrativ;

| 13. | subliniază nevoia de a promova schimburile de practici între întreprinderile sociale și solidare inovatoare, școli, mediul academic și părțile interesate din domeniul investițiilor sociale, ținând seama de nevoile societale, pentru a stimula competențele antreprenoriale și consolida condițiile care să permită întreprinderilor din economia socială și solidară să se dezvolte și să crească, precum și să creeze poluri de inovare socială; consideră important să se ia în considerare opiniile părților interesate, inclusiv partenerii sociali și organizațiile de consumatori; invită statele membre să promoveze modelul de întreprindere cooperativă; |
| --- | --- |

13.

subliniază nevoia de a promova schimburile de practici între întreprinderile sociale și solidare inovatoare, școli, mediul academic și părțile interesate din domeniul investițiilor sociale, ținând seama de nevoile societale, pentru a stimula competențele antreprenoriale și consolida condițiile care să permită întreprinderilor din economia socială și solidară să se dezvolte și să crească, precum și să creeze poluri de inovare socială; consideră important să se ia în considerare opiniile părților interesate, inclusiv partenerii sociali și organizațiile de consumatori; invită statele membre să promoveze modelul de întreprindere cooperativă;

| 14. | subliniază necesitatea cooperării între toate statele membre pentru a crea condițiile-cadru necesare pentru un sistem de inovare socială în toate statele membre, deoarece economia socială și solidară nu poate combate singură simptomele și cauzele celor mai presante probleme sociale; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea cooperării între toate statele membre pentru a crea condițiile-cadru necesare pentru un sistem de inovare socială în toate statele membre, deoarece economia socială și solidară nu poate combate singură simptomele și cauzele celor mai presante probleme sociale;

Strategia Europa 2020

| 15. | recunoaște că UE este departe de atingerea obiectivelor stabilite în Strategia Europa 2020, în special a celor referitoare la locuri de muncă, inovare și reducerea sărăciei și a excluziunii sociale; remarcă faptul că economia sociala și solidară contribuie nu numai la un model economic mai durabil, mai inteligent și mai bazat pe incluziune, dar și la modelul social european, fiind o parte a pieței unice și, prin urmare, merită o recunoaștere deplină și un sprijin total din partea UE și a statelor membre, astfel cum prevăd constituțiile unora dintre statele membre și diferite documente fundamentale ale UE; solicită, prin urmare, să se ia în considerare economia socială și solidară la revizuirea Strategiei Europa 2020, dată fiind contribuția semnificativă pe care o poate avea în atingerea obiectivelor strategiei; |
| --- | --- |

15.

recunoaște că UE este departe de atingerea obiectivelor stabilite în Strategia Europa 2020, în special a celor referitoare la locuri de muncă, inovare și reducerea sărăciei și a excluziunii sociale; remarcă faptul că economia sociala și solidară contribuie nu numai la un model economic mai durabil, mai inteligent și mai bazat pe incluziune, dar și la modelul social european, fiind o parte a pieței unice și, prin urmare, merită o recunoaștere deplină și un sprijin total din partea UE și a statelor membre, astfel cum prevăd constituțiile unora dintre statele membre și diferite documente fundamentale ale UE; solicită, prin urmare, să se ia în considerare economia socială și solidară la revizuirea Strategiei Europa 2020, dată fiind contribuția semnificativă pe care o poate avea în atingerea obiectivelor strategiei;

| 16. | subliniază că tendințele demografice sunt legate de noile modele de consum și că îmbătrânirea populației în țările dezvoltate conduce la creșterea cererilor pentru servicii sociale, însă va oferi, de asemenea, oportunități pentru crearea de întreprinderi responsabile din punct de vedere social; |
| --- | --- |

16.

subliniază că tendințele demografice sunt legate de noile modele de consum și că îmbătrânirea populației în țările dezvoltate conduce la creșterea cererilor pentru servicii sociale, însă va oferi, de asemenea, oportunități pentru crearea de întreprinderi responsabile din punct de vedere social;

| 17. | subliniază faptul că economia socială și solidară, având în vedere caracterul său social și favorabil incluziunii, oferă locuri de muncă grupurilor cel mai adesea excluse de pe piața deschisă a forței de muncă, contribuind astfel la solidaritate, coeziunea socială, precum și la creșterea economică; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că economia socială și solidară, având în vedere caracterul său social și favorabil incluziunii, oferă locuri de muncă grupurilor cel mai adesea excluse de pe piața deschisă a forței de muncă, contribuind astfel la solidaritate, coeziunea socială, precum și la creșterea economică;

| 18. | consideră că întreprinderile din sectorul economiei sociale și solidare pot dezvolta procese care să permită o gestionare mai eficientă, responsabilă și transparentă a resurselor aflate în scădere și pot intensifica punerea în aplicare a unor măsuri de responsabilitate socială; |
| --- | --- |

18.

consideră că întreprinderile din sectorul economiei sociale și solidare pot dezvolta procese care să permită o gestionare mai eficientă, responsabilă și transparentă a resurselor aflate în scădere și pot intensifica punerea în aplicare a unor măsuri de responsabilitate socială;

| 19. | invită statele membre să integreze mai bine întreprinderile din economia socială în planurile de acțiune privind ocuparea forței de muncă și integrarea socială, precum și în programele naționale de reformă pentru a elibera și exploata pe deplin potențialul de creare de locuri de muncă din acest sector și contribuția pe care o pot aduce la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre să integreze mai bine întreprinderile din economia socială în planurile de acțiune privind ocuparea forței de muncă și integrarea socială, precum și în programele naționale de reformă pentru a elibera și exploata pe deplin potențialul de creare de locuri de muncă din acest sector și contribuția pe care o pot aduce la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 20. | salută faptul că bugetul de prefinanțare pentru inițiative privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor a crescut cu 30 %; invită statele membre să coordoneze măsuri de promovare a spiritului antreprenorial social cu planurile lor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret; invită Comisia și statele membre să încurajeze antreprenoriatul social și inovarea socială în programele operaționale naționale din cadrul FSE; solicită ca programele privind garanția pentru tineret să fie implementate efectiv și eficient; |
| --- | --- |

20.

salută faptul că bugetul de prefinanțare pentru inițiative privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor a crescut cu 30 %; invită statele membre să coordoneze măsuri de promovare a spiritului antreprenorial social cu planurile lor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret; invită Comisia și statele membre să încurajeze antreprenoriatul social și inovarea socială în programele operaționale naționale din cadrul FSE; solicită ca programele privind garanția pentru tineret să fie implementate efectiv și eficient;

Achiziții publice

| 21. | subliniază faptul că întreprinderile din economia socială și solidară se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la achizițiile publice, cum ar fi obstacolele legate de dimensiunea acestora și de capacitatea lor financiară; solicită punerea în aplicare rapidă și eficace a noilor directive privind achizițiile publice și concesiunile (Directivele 2014/24/UE, 2014/25/UE și 2014/23/UE), cu scopul de a se ajunge la o participare mai mare a întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare în cadrul procedurilor de licitație pentru contracte de achiziții publice, de a se îmbunătăți atribuirea contractelor pentru aceste întreprinderi, pentru a încuraja rolul lor și a promova incluziunea socială și inovarea socială; solicită ca participarea acestor întreprinderi la achizițiile publice să fie facilitată prin furnizarea de consiliere adecvată, simplificarea procedurilor și întocmirea ofertelor astfel încât să fie accesibile pentru micii operatori; solicită ca în cadrul achizițiilor publice să se acorde prioritate mai curând ofertelor care aduc mai multă valoare economică și societală, decât celor care propun cel mai mic preț, introducând criterii sociale sau de mediu în cadrul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că întreprinderile din economia socială și solidară se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la achizițiile publice, cum ar fi obstacolele legate de dimensiunea acestora și de capacitatea lor financiară; solicită punerea în aplicare rapidă și eficace a noilor directive privind achizițiile publice și concesiunile (Directivele 2014/24/UE, 2014/25/UE și 2014/23/UE), cu scopul de a se ajunge la o participare mai mare a întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare în cadrul procedurilor de licitație pentru contracte de achiziții publice, de a se îmbunătăți atribuirea contractelor pentru aceste întreprinderi, pentru a încuraja rolul lor și a promova incluziunea socială și inovarea socială; solicită ca participarea acestor întreprinderi la achizițiile publice să fie facilitată prin furnizarea de consiliere adecvată, simplificarea procedurilor și întocmirea ofertelor astfel încât să fie accesibile pentru micii operatori; solicită ca în cadrul achizițiilor publice să se acorde prioritate mai curând ofertelor care aduc mai multă valoare economică și societală, decât celor care propun cel mai mic preț, introducând criterii sociale sau de mediu în cadrul achizițiilor publice;

| 22. | salută reforma directivelor privind achizițiile publice și concesiunile, care include clauze și criterii sociale pentru a promova incluziunea și inovarea sociale și contracte rezervate pentru sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul persoanelor cele mai defavorizate de pe piața muncii; invită statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător aceste principii privind achizițiile publice în cadrul tuturor procedurilor de selecție și de atribuire, utilizând pe scară largă principiul ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, în conformitate cu obligațiile de mediu, sociale și cu cele legate de dreptul a muncii; încurajează statele membre să introducă clauze și criterii sociale în cadrul procedurilor de achiziții publice, pentru consolidarea poziției persoanelor vulnerabile pe piața forței de muncă, reducerea sarcinilor administrative, simplificarea procedurilor și adoptarea unor măsuri mai eficiente împotriva corupției; |
| --- | --- |

22.

salută reforma directivelor privind achizițiile publice și concesiunile, care include clauze și criterii sociale pentru a promova incluziunea și inovarea sociale și contracte rezervate pentru sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul persoanelor cele mai defavorizate de pe piața muncii; invită statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător aceste principii privind achizițiile publice în cadrul tuturor procedurilor de selecție și de atribuire, utilizând pe scară largă principiul ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, în conformitate cu obligațiile de mediu, sociale și cu cele legate de dreptul a muncii; încurajează statele membre să introducă clauze și criterii sociale în cadrul procedurilor de achiziții publice, pentru consolidarea poziției persoanelor vulnerabile pe piața forței de muncă, reducerea sarcinilor administrative, simplificarea procedurilor și adoptarea unor măsuri mai eficiente împotriva corupției;

| 23. | regretă faptul că strategia Comisiei privind piața unică digitală pentru Europa nu menționează întreprinderile din sectorul economiei sociale și solidare și contribuția lor potențială la realizarea obiectivelor Uniunii; regretă faptul că strategia nu ia în considerare necesitatea de a se asigura un acces deplin, egal și neîngrădit pentru toți la noile tehnologii, piețe și telecomunicații digitale, în special pentru persoanele cu handicap; subliniază faptul că întreprinderile din sectorul economiei sociale și solidare axate pe tehnologie pot juca un rol important în soluționarea provocărilor societale într-un mod simplu și rentabil; |
| --- | --- |

23.

regretă faptul că strategia Comisiei privind piața unică digitală pentru Europa nu menționează întreprinderile din sectorul economiei sociale și solidare și contribuția lor potențială la realizarea obiectivelor Uniunii; regretă faptul că strategia nu ia în considerare necesitatea de a se asigura un acces deplin, egal și neîngrădit pentru toți la noile tehnologii, piețe și telecomunicații digitale, în special pentru persoanele cu handicap; subliniază faptul că întreprinderile din sectorul economiei sociale și solidare axate pe tehnologie pot juca un rol important în soluționarea provocărilor societale într-un mod simplu și rentabil;

Finanțare

| 24. | regretă faptul că întreprinderile din economia socială întâmpină chiar mai multe probleme decât întreprinderile tradiționale pentru a găsi finanțare, fie publică, fie privată, și solicită, prin urmare, autorităților publice și furnizorilor de servicii financiare să elaboreze o gamă largă de instrumente financiare adecvate, care să sprijine în mod eficient întreprinderile sociale în toate etapele lor de dezvoltare, în special la înființarea lor, și să creeze un cadru adaptat în scopul de a reuni investitorii potențiali și fondurile specializate; |
| --- | --- |

24.

regretă faptul că întreprinderile din economia socială întâmpină chiar mai multe probleme decât întreprinderile tradiționale pentru a găsi finanțare, fie publică, fie privată, și solicită, prin urmare, autorităților publice și furnizorilor de servicii financiare să elaboreze o gamă largă de instrumente financiare adecvate, care să sprijine în mod eficient întreprinderile sociale în toate etapele lor de dezvoltare, în special la înființarea lor, și să creeze un cadru adaptat în scopul de a reuni investitorii potențiali și fondurile specializate;

| 25. | ia act de faptul că necunoașterea situației întreprinderilor sociale și solidare de către administratorii intermediarilor financiari îngreunează accesul la finanțare; subliniază necesitatea de a îmbunătăți formarea acestor administratori cu privire la aceste întreprinderi pentru a facilita accesul acestora la finanțare; solicită, prin urmare, introducerea unui marcaj de garanție european pentru „antreprenoriatul social” care să le permită investitorilor să identifice fondurile cu un portofoliu care cuprinde întreprinderile sociale, în special fondul european de antreprenoriat social; |
| --- | --- |

25.

ia act de faptul că necunoașterea situației întreprinderilor sociale și solidare de către administratorii intermediarilor financiari îngreunează accesul la finanțare; subliniază necesitatea de a îmbunătăți formarea acestor administratori cu privire la aceste întreprinderi pentru a facilita accesul acestora la finanțare; solicită, prin urmare, introducerea unui marcaj de garanție european pentru „antreprenoriatul social” care să le permită investitorilor să identifice fondurile cu un portofoliu care cuprinde întreprinderile sociale, în special fondul european de antreprenoriat social;

| 26. | subliniază necesitatea de a oferi mai multe stimulente pentru crearea și susținerea unor rețele de întreprinderi sociale în scopul de a promova sinergiile în organizarea, schimbul și diseminarea de tehnologii, precum și în dezvoltarea de servicii între producătorii din diferite regiuni; |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea de a oferi mai multe stimulente pentru crearea și susținerea unor rețele de întreprinderi sociale în scopul de a promova sinergiile în organizarea, schimbul și diseminarea de tehnologii, precum și în dezvoltarea de servicii între producătorii din diferite regiuni;

| 27. | subliniază necesitatea de a promova un dialog mai structurat între IMM-uri, întreprinderile sociale și solidare și instituțiile financiare, prin intermediul platformelor online specializate; |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea de a promova un dialog mai structurat între IMM-uri, întreprinderile sociale și solidare și instituțiile financiare, prin intermediul platformelor online specializate;

| 28. | salută adoptarea regulamentului privind fondurile europene de antreprenoriat social; |
| --- | --- |

28.

salută adoptarea regulamentului privind fondurile europene de antreprenoriat social;

| 29. | salută faptul că o parte din fondurile pentru programul EaSI este alocată pentru a contribui la finanțarea întreprinderilor sociale și solidare; subliniază rolul pe care trebuie să îl dețină componenta privind antreprenoriatul social din programul EaSI, precum și FSE și toate celelalte programe relevante ale UE, pentru îmbunătățirea finanțării acestor întreprinderi; subliniază necesitatea îmbunătățirii informării cu privire la oportunitățile de finanțare; invită statele membre să înființeze puncte de contact naționale sau ghișee unice care să asiste actorii economiei sociale și solidare în ceea ce privește accesul la programele de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că o parte din fondurile pentru programul EaSI este alocată pentru a contribui la finanțarea întreprinderilor sociale și solidare; subliniază rolul pe care trebuie să îl dețină componenta privind antreprenoriatul social din programul EaSI, precum și FSE și toate celelalte programe relevante ale UE, pentru îmbunătățirea finanțării acestor întreprinderi; subliniază necesitatea îmbunătățirii informării cu privire la oportunitățile de finanțare; invită statele membre să înființeze puncte de contact naționale sau ghișee unice care să asiste actorii economiei sociale și solidare în ceea ce privește accesul la programele de finanțare ale UE;

| 30. | invită Comisia să verifice dacă plafonul privind împrumuturile pentru întreprinderile sociale, stabilit în cadrul programului EaSI, corespunde condițiilor pieței; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să verifice dacă plafonul privind împrumuturile pentru întreprinderile sociale, stabilit în cadrul programului EaSI, corespunde condițiilor pieței;

| 31. | subliniază necesitatea de a sprijini întreprinderile din economia socială și solidară prin mijloace financiare suficiente la nivel local, regional, național și la nivelul UE, creând sinergii între diferitele tipuri de întreprinderi; invită statele membre și Comisia să recunoască faptul că finanțarea necesară trebuie pusă la dispoziție; consideră, prin urmare, că este necesar să se îmbunătățească accesul la finanțare al întreprinderilor din economia socială și solidară prin diferite mijloace, cum ar fi fondurile europene, fondurile de capital de risc, microcreditele, precum și finanțarea participativă (crowdfunding); |
| --- | --- |

31.

subliniază necesitatea de a sprijini întreprinderile din economia socială și solidară prin mijloace financiare suficiente la nivel local, regional, național și la nivelul UE, creând sinergii între diferitele tipuri de întreprinderi; invită statele membre și Comisia să recunoască faptul că finanțarea necesară trebuie pusă la dispoziție; consideră, prin urmare, că este necesar să se îmbunătățească accesul la finanțare al întreprinderilor din economia socială și solidară prin diferite mijloace, cum ar fi fondurile europene, fondurile de capital de risc, microcreditele, precum și finanțarea participativă (crowdfunding);

| 32. | invită statele membre să consolideze serviciile publice (de exemplu sănătatea și educația) prin intermediul autorităților locale, utilizându-le ca forță motrice pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor, în scopul de a oferi oportunități de angajare și de a ridica nivelul serviciilor prestate cu obiectivul de a reduce sărăcia și excluziunea socială; |
| --- | --- |

32.

invită statele membre să consolideze serviciile publice (de exemplu sănătatea și educația) prin intermediul autorităților locale, utilizându-le ca forță motrice pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor, în scopul de a oferi oportunități de angajare și de a ridica nivelul serviciilor prestate cu obiectivul de a reduce sărăcia și excluziunea socială;

| 33. | subliniază faptul că normele privind ajutoarele de stat nu ar trebui să constituie un obstacol pentru finanțarea publică acordată întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare și al serviciilor sociale; în acest sens, invită Comisia să dea dovadă de flexibilitate în ceea ce privește aplicarea normelor privind ajutoarele de stat pentru întreprinderile din economia socială și serviciile sociale, și să ajute autoritățile locale și regionale să înțeleagă și să aplice corect ajutoarele de stat destinate acestor întreprinderi; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că normele privind ajutoarele de stat nu ar trebui să constituie un obstacol pentru finanțarea publică acordată întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare și al serviciilor sociale; în acest sens, invită Comisia să dea dovadă de flexibilitate în ceea ce privește aplicarea normelor privind ajutoarele de stat pentru întreprinderile din economia socială și serviciile sociale, și să ajute autoritățile locale și regionale să înțeleagă și să aplice corect ajutoarele de stat destinate acestor întreprinderi;

| 34. | regretă faptul că regulamentul de instituire a Fondului european pentru investiții strategice se referă la economia socială numai în considerente; solicită Comisiei să continue politica de investiții sociale din cadrul pachetului privind investițiile sociale și să se ia în considerare proiectele legate de economia socială și solidară atunci când se evaluează proiectele Fondului european pentru investiții strategice; |
| --- | --- |

34.

regretă faptul că regulamentul de instituire a Fondului european pentru investiții strategice se referă la economia socială numai în considerente; solicită Comisiei să continue politica de investiții sociale din cadrul pachetului privind investițiile sociale și să se ia în considerare proiectele legate de economia socială și solidară atunci când se evaluează proiectele Fondului european pentru investiții strategice;

| 35. | regretă faptul că întreprinderile de inserție profesională, create pe baza unor parteneriate între întreprinderile din sectorul economiei sociale și solidare, sunt, în general, împiedicate să acceseze fondurile destinate IMM-urilor; invită Comisia să propună o nouă excepție de la definiția juridică a „IMM-urilor”, similară celor care se aplică deja societăților publice de investiții, societăților cu capital de risc și universităților și centrelor de cercetare fără scop lucrativ, astfel încât o întreprindere de inserție profesională să poată fi clasificată ca o întreprindere autonomă, chiar dacă o altă întreprindere deține, singură sau împreună cu alte întreprinderi, peste 25 % din capitalul său sau din drepturile de vot în consiliul de administrație al acesteia; |
| --- | --- |

35.

regretă faptul că întreprinderile de inserție profesională, create pe baza unor parteneriate între întreprinderile din sectorul economiei sociale și solidare, sunt, în general, împiedicate să acceseze fondurile destinate IMM-urilor; invită Comisia să propună o nouă excepție de la definiția juridică a „IMM-urilor”, similară celor care se aplică deja societăților publice de investiții, societăților cu capital de risc și universităților și centrelor de cercetare fără scop lucrativ, astfel încât o întreprindere de inserție profesională să poată fi clasificată ca o întreprindere autonomă, chiar dacă o altă întreprindere deține, singură sau împreună cu alte întreprinderi, peste 25 % din capitalul său sau din drepturile de vot în consiliul de administrație al acesteia;

Formare

| 36. | invită statele membre să promoveze o cultură antreprenorială și modelul întreprinderii cooperative și să includă în programele lor de învățământ și formare antreprenoriatul social, pe lângă principiile economiei sociale și solidare; invită, de asemenea, statele membre să încurajeze crearea în cadrul universităților a unor incubatoare pentru întreprinderile sociale și solidare; |
| --- | --- |

36.

invită statele membre să promoveze o cultură antreprenorială și modelul întreprinderii cooperative și să includă în programele lor de învățământ și formare antreprenoriatul social, pe lângă principiile economiei sociale și solidare; invită, de asemenea, statele membre să încurajeze crearea în cadrul universităților a unor incubatoare pentru întreprinderile sociale și solidare;

| 37. | subliniază că economia socială și solidară ar putea contribui în mod considerabil la reducerea șomajului în rândul tinerilor în UE; invită statele membre să promoveze o participare mai activă a întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare în programele de educație și de formare din statele membre, în special prin intermediul sistemelor de formare duală; |
| --- | --- |

37.

subliniază că economia socială și solidară ar putea contribui în mod considerabil la reducerea șomajului în rândul tinerilor în UE; invită statele membre să promoveze o participare mai activă a întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare în programele de educație și de formare din statele membre, în special prin intermediul sistemelor de formare duală;

| 38. | invită statele membre să doteze centrele de ocupare a forței de muncă astfel încât să asigure informarea eficientă a persoanelor care intenționează să lucreze în sectorul întreprinderilor sociale și solidare; |
| --- | --- |

38.

invită statele membre să doteze centrele de ocupare a forței de muncă astfel încât să asigure informarea eficientă a persoanelor care intenționează să lucreze în sectorul întreprinderilor sociale și solidare;

| 39. | subliniază că unele întreprinderi din sectorul economiei sociale și solidare sunt competitive și dețin o poziție de lider în acest sector, în timp ce altele au nevoie de cunoștințe specializate pentru înființarea, dezvoltarea și gestionarea întreprinderilor lor; invită statele membre să dezvolte programe de formare orientate și adaptate în mod special pentru antreprenorii din sectorul social, în special pentru grupurile cu rate de ocupare mai scăzute, precum femeile, tinerii și lucrătorii defavorizați, cu scopul de a dezvolta competențele și cunoștințele de bază în materie de management al întreprinderilor; |
| --- | --- |

39.

subliniază că unele întreprinderi din sectorul economiei sociale și solidare sunt competitive și dețin o poziție de lider în acest sector, în timp ce altele au nevoie de cunoștințe specializate pentru înființarea, dezvoltarea și gestionarea întreprinderilor lor; invită statele membre să dezvolte programe de formare orientate și adaptate în mod special pentru antreprenorii din sectorul social, în special pentru grupurile cu rate de ocupare mai scăzute, precum femeile, tinerii și lucrătorii defavorizați, cu scopul de a dezvolta competențele și cunoștințele de bază în materie de management al întreprinderilor;

| 40. | invită statele membre să promoveze învățarea continuă și orientarea profesională în rândul lucrătorilor în vârstă, al șomerilor de lungă durată și al persoanelor cu dizabilități prin intermediul întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare pentru a-i ajuta în acest fel să se integreze pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să promoveze învățarea continuă și orientarea profesională în rândul lucrătorilor în vârstă, al șomerilor de lungă durată și al persoanelor cu dizabilități prin intermediul întreprinderilor din sectorul economiei sociale și solidare pentru a-i ajuta în acest fel să se integreze pe piața forței de muncă;

| 41. | subliniază faptul că o înțelegere adecvată a drepturilor omului este esențială pentru realizarea obiectivelor sociale ale întreprinderilor sociale și solidare; invită, prin urmare, statele membre să elaboreze programe de pregătire pentru a forma personalul specializat din domeniul social cu privire la aplicarea corectă a principiilor drepturilor omului în Europa; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că o înțelegere adecvată a drepturilor omului este esențială pentru realizarea obiectivelor sociale ale întreprinderilor sociale și solidare; invită, prin urmare, statele membre să elaboreze programe de pregătire pentru a forma personalul specializat din domeniul social cu privire la aplicarea corectă a principiilor drepturilor omului în Europa;

| 42. | invită Comisia și statele membre să exploateze pe deplin potențialul unor programe precum Erasmus +, încurajând astfel schimburile de studenți și profesori, precum și de antreprenori inovatori; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia și statele membre să exploateze pe deplin potențialul unor programe precum Erasmus +, încurajând astfel schimburile de studenți și profesori, precum și de antreprenori inovatori;

| 43. | subliniază faptul că sectoarele cu o marjă importantă de creștere economică și de creare de locuri de muncă, precum sectorul alb sau sectorul verde, sunt cele în care economia socială și solidară este foarte prezentă; îndeamnă, în consecință, statele membre să promoveze educația și formarea profesională în aceste sectoare; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că sectoarele cu o marjă importantă de creștere economică și de creare de locuri de muncă, precum sectorul alb sau sectorul verde, sunt cele în care economia socială și solidară este foarte prezentă; îndeamnă, în consecință, statele membre să promoveze educația și formarea profesională în aceste sectoare;

Sprijinirea și promovarea

| 44. | regretă profund nivelul scăzut de recunoaștere a economiei sociale și solidare la nivel european; consideră că îmbunătățirea colectării de date defalcate în funcție de gen, schimbul de informații și de bune practici la nivel european, precum și o mai mare mediatizare a economiei sociale și solidare și a realizărilor sale, ar favoriza o mai mare implicare a societății în economia socială și solidară, asigurând astfel acestui sector o mai bună înțelegere, recunoaștere și vizibilitate; |
| --- | --- |

44.

regretă profund nivelul scăzut de recunoaștere a economiei sociale și solidare la nivel european; consideră că îmbunătățirea colectării de date defalcate în funcție de gen, schimbul de informații și de bune practici la nivel european, precum și o mai mare mediatizare a economiei sociale și solidare și a realizărilor sale, ar favoriza o mai mare implicare a societății în economia socială și solidară, asigurând astfel acestui sector o mai bună înțelegere, recunoaștere și vizibilitate;

| 45. | este în favoarea creării unei platforme digitale multilingve pentru schimbul de informații destinate întreprinderilor sociale, incubatoarelor de afaceri, grupurilor de afaceri și investitorilor în întreprinderile sociale, precum și a facilitării schimbului de informații și a accesului la sprijinul oferit de programele UE; consideră că dezvoltarea acestei platforme ar trebui precedată de consultări cu grupurile interesate; |
| --- | --- |

45.

este în favoarea creării unei platforme digitale multilingve pentru schimbul de informații destinate întreprinderilor sociale, incubatoarelor de afaceri, grupurilor de afaceri și investitorilor în întreprinderile sociale, precum și a facilitării schimbului de informații și a accesului la sprijinul oferit de programele UE; consideră că dezvoltarea acestei platforme ar trebui precedată de consultări cu grupurile interesate;

| 46. | invită Comisia să realizeze un studiu comparativ privind sistemele naționale de certificare și de etichetare ale economiei sociale și sociale și să faciliteze schimbul de bune practici, în strânsă cooperare cu întreprinderile din economia socială și solidară; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să realizeze un studiu comparativ privind sistemele naționale de certificare și de etichetare ale economiei sociale și sociale și să faciliteze schimbul de bune practici, în strânsă cooperare cu întreprinderile din economia socială și solidară;

| 47. | solicită Comisiei și statelor membre să favorizeze crearea de incubatoare pentru întreprinderile din economia socială și solidară, precum și să pună în aplicare și să promoveze în mod eficient platforma de internet pentru schimbul de date între investitorii sociali și antreprenorii sociali (platforma „Social Innovation Europe”), ale cărei detalii au fost deja convenite; |
| --- | --- |

47.

solicită Comisiei și statelor membre să favorizeze crearea de incubatoare pentru întreprinderile din economia socială și solidară, precum și să pună în aplicare și să promoveze în mod eficient platforma de internet pentru schimbul de date între investitorii sociali și antreprenorii sociali (platforma „Social Innovation Europe”), ale cărei detalii au fost deja convenite;

| 48. | invită statele membre să intensifice schimbul de cele mai bune practici privind posibilele modalități de a sprijini întreprinderile din economia socială și solidară și investițiilor sociale inclusiv, dacă este cazul, reduceri de impozite sau stimulente acordate întreprinderilor care lucrează cu grupuri vulnerabile, cum ar fi persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

48.

invită statele membre să intensifice schimbul de cele mai bune practici privind posibilele modalități de a sprijini întreprinderile din economia socială și solidară și investițiilor sociale inclusiv, dacă este cazul, reduceri de impozite sau stimulente acordate întreprinderilor care lucrează cu grupuri vulnerabile, cum ar fi persoanele cu dizabilități;

| 49. | solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape măsurile concrete puse în aplicare de statele membre pentru a garanta persoanelor care au optat pentru antreprenoriatul social și solidar aceleași drepturi ca și celorlalți lucrători în materie de protecție socială, de protecție a sănătății și de siguranță a locului de muncă; |
| --- | --- |

49.

solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape măsurile concrete puse în aplicare de statele membre pentru a garanta persoanelor care au optat pentru antreprenoriatul social și solidar aceleași drepturi ca și celorlalți lucrători în materie de protecție socială, de protecție a sănătății și de siguranță a locului de muncă;

| 50. | solicită Comisiei să se asigure că nicio măsură adoptată de statele membre nu reprezintă un obstacol în calea liberei circulații a lucrătorilor, astfel încât persoanele care au optat pentru antreprenoriatul social și solidar să își poată desfășura activitățile oriunde doresc pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să se asigure că nicio măsură adoptată de statele membre nu reprezintă un obstacol în calea liberei circulații a lucrătorilor, astfel încât persoanele care au optat pentru antreprenoriatul social și solidar să își poată desfășura activitățile oriunde doresc pe teritoriul Uniunii;

| 51. | susține ideea conform căreia întreprinderile sociale și solidare ar putea forma o categorie specifică de întreprinderi, cu un statut juridic propriu și cu alte obiective decât doar profitul pentru acționari; invită Comisia, în conformitate cu Strategia de la Roma adoptată de reprezentanții europeni ai economiei sociale și solidare, să prezinte un cadru juridic pentru aceste întreprinderi prin intermediul unui statut european pentru societăți cooperative, asociații, fundații și societăți mutuale; |
| --- | --- |

51.

susține ideea conform căreia întreprinderile sociale și solidare ar putea forma o categorie specifică de întreprinderi, cu un statut juridic propriu și cu alte obiective decât doar profitul pentru acționari; invită Comisia, în conformitate cu Strategia de la Roma adoptată de reprezentanții europeni ai economiei sociale și solidare, să prezinte un cadru juridic pentru aceste întreprinderi prin intermediul unui statut european pentru societăți cooperative, asociații, fundații și societăți mutuale;

| 52. | solicită Comisiei să consolideze dialogul social în cadrul economiei sociale și solidare pentru a facilita inovarea socială, îmbunătățirea condițiilor de muncă și pentru a recunoaște pe deplin potențialul de creare de locuri de muncă din acest sector; |
| --- | --- |

52.

solicită Comisiei să consolideze dialogul social în cadrul economiei sociale și solidare pentru a facilita inovarea socială, îmbunătățirea condițiilor de muncă și pentru a recunoaște pe deplin potențialul de creare de locuri de muncă din acest sector;

o

o o

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

53.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0049.

(2)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 16.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0301.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0429.

(5)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 187.

(6)  JO C 183, 14.6.2014, p. 18.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/233 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/233

---

P8_TA(2015)0321

Crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (2014/2235(INI))

(2017/C 316/27)

Parlamentul European

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2014 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2014 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2014 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la modul în care poate contribui Uniunea Europeană la crearea unui mediu favorabil pentru ca întreprinderile, societățile și întreprinderile nou-înființate să creeze locuri de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la modul în care poate contribui Uniunea Europeană la crearea unui mediu favorabil pentru ca întreprinderile, societățile și întreprinderile nou-înființate să creeze locuri de muncă (2),

| — | având în vedere poziția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european, în ceea ce privește o majorare a sumei prefinanțării inițiale acordate programelor operaționale sprijinite de Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european, în ceea ce privește o majorare a sumei prefinanțării inițiale acordate programelor operaționale sprijinite de Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iulie 2014 referitoare la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iulie 2014 referitoare la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la respectarea dreptului fundamental la liberă circulație în UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la respectarea dreptului fundamental la liberă circulație în UE (5),

| — | având în vedere una dintre prioritățile Consiliului European din 26-27 iunie 2014: contribuția la dezvoltarea de competențe și la descoperirea de talente și de șanse la viață pentru toți, prin promovarea competențelor optime pentru economia modernă și învățarea pe tot parcursul vieții, |
| --- | --- |

—

având în vedere una dintre prioritățile Consiliului European din 26-27 iunie 2014: contribuția la dezvoltarea de competențe și la descoperirea de talente și de șanse la viață pentru toți, prin promovarea competențelor optime pentru economia modernă și învățarea pe tot parcursul vieții,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 17 ianuarie 2014 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă, accesul lucrătorilor la serviciile de mobilitate și integrarea în continuare a piețelor forței de muncă (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 17 ianuarie 2014 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă, accesul lucrătorilor la serviciile de mobilitate și integrarea în continuare a piețelor forței de muncă (COM(2014)0006),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (6),

| — | având în vedere Recomandarea 2006/962/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2006/962/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (7),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0222/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0222/2015),

| A. | întrucât existența unor profesii pentru care locurile de muncă vacante nu pot fi ocupate din cauza lipsei lucrătorilor calificați diferă considerabil de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

A.

întrucât existența unor profesii pentru care locurile de muncă vacante nu pot fi ocupate din cauza lipsei lucrătorilor calificați diferă considerabil de la un stat membru la altul;

| B. | întrucât, potrivit Comisiei (8), aproximativ 12,4 milioane de persoane sunt în șomaj de peste un an de zile și 6 milioane dintre acestea de peste doi ani; întrucât șomajul pe termen lung are un efect negativ asupra creșterii economice și a sustenabilității sistemelor de protecție socială și poate deveni o problemă structurală; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit Comisiei (8), aproximativ 12,4 milioane de persoane sunt în șomaj de peste un an de zile și 6 milioane dintre acestea de peste doi ani; întrucât șomajul pe termen lung are un efect negativ asupra creșterii economice și a sustenabilității sistemelor de protecție socială și poate deveni o problemă structurală;

| C. | întrucât rigiditățile pieței muncii și lipsa cererii și investițiilor interne au un impact negativ asupra creării de locuri de muncă, în vreme ce o piață a muncii competitivă în UE care ia în considerare acești trei factori poate contribui la realizarea obiectivelor privind ocuparea forței de muncă, combaterea sărăciei și excluziunea socială incluse în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât rigiditățile pieței muncii și lipsa cererii și investițiilor interne au un impact negativ asupra creării de locuri de muncă, în vreme ce o piață a muncii competitivă în UE care ia în considerare acești trei factori poate contribui la realizarea obiectivelor privind ocuparea forței de muncă, combaterea sărăciei și excluziunea socială incluse în Strategia Europa 2020;

| D. | întrucât cererea de lucrători slab calificați este în scădere, în timp ce cererea de lucrători înalt calificați înregistrează o creștere considerabilă; întrucât această schimbare de pe piața muncii din UE impune luarea unor măsuri cu privire la competențele lucrătorilor și la formarea inițială și cea profesională; |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea de lucrători slab calificați este în scădere, în timp ce cererea de lucrători înalt calificați înregistrează o creștere considerabilă; întrucât această schimbare de pe piața muncii din UE impune luarea unor măsuri cu privire la competențele lucrătorilor și la formarea inițială și cea profesională;

| E. | întrucât, în 2012, unul din trei lucrători europeni erau fie supracalificați, fie subcalificați pentru locul lor munca (9); întrucât, în general, tinerii angajați sunt mai susceptibili de a ocupa locuri de muncă sub nivelul calificării lor formale, fiind, totodată, și mai predispuși în raport cu lucrătorii mai în vârstă să aibă locuri de muncă mai puțin corelate cu competențele lor; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în 2012, unul din trei lucrători europeni erau fie supracalificați, fie subcalificați pentru locul lor munca (9); întrucât, în general, tinerii angajați sunt mai susceptibili de a ocupa locuri de muncă sub nivelul calificării lor formale, fiind, totodată, și mai predispuși în raport cu lucrătorii mai în vârstă să aibă locuri de muncă mai puțin corelate cu competențele lor;

| F. | întrucât unele studii sugerează că o parte semnificativă din locurile de muncă actuale vor dispărea sau se vor reduce considerabil ca număr ca urmare a automatizării; |
| --- | --- |

F.

întrucât unele studii sugerează că o parte semnificativă din locurile de muncă actuale vor dispărea sau se vor reduce considerabil ca număr ca urmare a automatizării;

| G. | întrucât parcursul către o economie bazată pe calificări înalte înseamnă că în următorii cinci ani mult mai multe întreprinderi preconizează o creștere a numărului de locuri de muncă care necesită capacitate de conducere, de management și competențe superioare; |
| --- | --- |

G.

întrucât parcursul către o economie bazată pe calificări înalte înseamnă că în următorii cinci ani mult mai multe întreprinderi preconizează o creștere a numărului de locuri de muncă care necesită capacitate de conducere, de management și competențe superioare;

| H. | întrucât mobilitatea lucrătorilor europeni sporește șansele de angajare ale acestora și permite creșterea competitivității de pe piața muncii din UE, |
| --- | --- |

H.

întrucât mobilitatea lucrătorilor europeni sporește șansele de angajare ale acestora și permite creșterea competitivității de pe piața muncii din UE,

Criza economică și urmările acesteia

| 1. | constată că, în urma crizei economice și financiare din Europa și a încetinirii constante a activității economice, mai multe state membre se confruntă cu niveluri ridicate ale șomajului (UE 28: 9,8 %), precum și cu datorii publice, o creștere scăzută și investiții insuficiente; ia act de reducerea cheltuielilor publice; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că, în multe state membre, ratele șomajului în rândul tinerilor (UE 28: 20,9 %) sunt mult mai ridicate, iar cazurile de îmbunătățire a situației și de rate mai scăzute sunt rare; |
| --- | --- |

1.

constată că, în urma crizei economice și financiare din Europa și a încetinirii constante a activității economice, mai multe state membre se confruntă cu niveluri ridicate ale șomajului (UE 28: 9,8 %), precum și cu datorii publice, o creștere scăzută și investiții insuficiente; ia act de reducerea cheltuielilor publice; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că, în multe state membre, ratele șomajului în rândul tinerilor (UE 28: 20,9 %) sunt mult mai ridicate, iar cazurile de îmbunătățire a situației și de rate mai scăzute sunt rare;

| 2. | consideră că, pentru a stimula creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și a crea mai multe locuri de muncă, ducând la locuri de muncă de calitate și sustenabile, sunt necesare politici economice și sociale și reforme ale pieței muncii ambițioase; subliniază, de asemenea, că este nevoie de sisteme de protecție socială sustenabile, care să includă îmbunătățirea competențelor șomerilor, susținerea șanselor de încadrare în muncă ale persoanelor fără calificări sau cu calificări foarte slabe, precum și de stimulente și de posibilități de a lucra; |
| --- | --- |

2.

consideră că, pentru a stimula creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și a crea mai multe locuri de muncă, ducând la locuri de muncă de calitate și sustenabile, sunt necesare politici economice și sociale și reforme ale pieței muncii ambițioase; subliniază, de asemenea, că este nevoie de sisteme de protecție socială sustenabile, care să includă îmbunătățirea competențelor șomerilor, susținerea șanselor de încadrare în muncă ale persoanelor fără calificări sau cu calificări foarte slabe, precum și de stimulente și de posibilități de a lucra;

Situația de pe piața muncii din UE

| 3. | observă că, și în condițiile în care oferta de forță de muncă ar fi suficientă pentru a satisface cererea, pot exista oricum deficite calitative, având în vedere că persoanele care caută un loc de muncă nu sunt neapărat calificate pentru orice post disponibil ca urmare a lipsei de corelare între sectoare, profesii sau cerințe în materie de competențe; |
| --- | --- |

3.

observă că, și în condițiile în care oferta de forță de muncă ar fi suficientă pentru a satisface cererea, pot exista oricum deficite calitative, având în vedere că persoanele care caută un loc de muncă nu sunt neapărat calificate pentru orice post disponibil ca urmare a lipsei de corelare între sectoare, profesii sau cerințe în materie de competențe;

| 4. | este preocupat de faptul că ratele șomajului din UE rămân relativ ridicate (martie 2015, UE 28: 9,8 %), și au scăzut în mod semnificativ numai în câteva țări, și atrage atenția asupra diferențelor considerabile dintre statele membre, cele mai scăzute niveluri ale șomajului înregistrându-se în Germania și Austria (aproximativ 5 %), iar cele mai ridicate în Grecia și Spania (26 % și respectiv 23 % (10)); întrucât aceste diferențe uriașe amplifică riscul de fragmentare a pieței muncii din interiorul statelor membre și între acestea, ceea ce ar putea amenința stabilitatea economică și coeziunea socială din UE; |
| --- | --- |

4.

este preocupat de faptul că ratele șomajului din UE rămân relativ ridicate (martie 2015, UE 28: 9,8 %), și au scăzut în mod semnificativ numai în câteva țări, și atrage atenția asupra diferențelor considerabile dintre statele membre, cele mai scăzute niveluri ale șomajului înregistrându-se în Germania și Austria (aproximativ 5 %), iar cele mai ridicate în Grecia și Spania (26 % și respectiv 23 % (10)); întrucât aceste diferențe uriașe amplifică riscul de fragmentare a pieței muncii din interiorul statelor membre și între acestea, ceea ce ar putea amenința stabilitatea economică și coeziunea socială din UE;

| 5. | atrage atenția asupra faptului că, în UE, rata medie a ocupării forței de muncă în rândul femeilor este cu cel puțin 10 puncte procentuale mai scăzută decât în cazul bărbaților și subliniază că realizarea obiectivului de încadrare în muncă în proporție de 75 %, stabilit în Strategia Europa 2020, depinde de creșterea ratei de încadrare în muncă pentru femei, în special prin politici menite să permită concilierea vieții profesionale cu îndatoririle casnice; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra faptului că, în UE, rata medie a ocupării forței de muncă în rândul femeilor este cu cel puțin 10 puncte procentuale mai scăzută decât în cazul bărbaților și subliniază că realizarea obiectivului de încadrare în muncă în proporție de 75 %, stabilit în Strategia Europa 2020, depinde de creșterea ratei de încadrare în muncă pentru femei, în special prin politici menite să permită concilierea vieții profesionale cu îndatoririle casnice;

| 6. | observă că șomajul în rândul tinerilor ajunge, de asemenea, la niveluri foarte diferite în UE, ratele șomajului în rândul tinerilor cu vârste între 16 și 25 de ani depășind 50 % în unele state membre; subliniază că nivelurile ridicate ale șomajului în rândul tinerilor nu doar afectează o întreagă generație, ci pun în pericol echilibrul dintre generații; |
| --- | --- |

6.

observă că șomajul în rândul tinerilor ajunge, de asemenea, la niveluri foarte diferite în UE, ratele șomajului în rândul tinerilor cu vârste între 16 și 25 de ani depășind 50 % în unele state membre; subliniază că nivelurile ridicate ale șomajului în rândul tinerilor nu doar afectează o întreagă generație, ci pun în pericol echilibrul dintre generații;

| 7. | subliniază că există încă o diferență de 26 % între rata șomajului în rândul persoanelor cu handicap raportată la rata medie a șomajului în UE, rata de ocupare pentru persoanele cu handicap fiind sub 50 %; |
| --- | --- |

7.

subliniază că există încă o diferență de 26 % între rata șomajului în rândul persoanelor cu handicap raportată la rata medie a șomajului în UE, rata de ocupare pentru persoanele cu handicap fiind sub 50 %;

| 8. | este profund îngrijorat de nivelul șomajului în rândul tinerilor în Europa; subliniază, în această privință, că învățământul dual, precum formarea profesională și uceniciile, joacă un rol important în corelarea competențelor tinerilor cu cererea pieței muncii; |
| --- | --- |

8.

este profund îngrijorat de nivelul șomajului în rândul tinerilor în Europa; subliniază, în această privință, că învățământul dual, precum formarea profesională și uceniciile, joacă un rol important în corelarea competențelor tinerilor cu cererea pieței muncii;

| 9. | subliniază că forța de muncă calificată, capacitatea de inovare, creșterea puterii de cumpărare și un mediu socio-economic și politic stabil sunt elemente esențiale pentru crearea unui climat investițional favorabil; |
| --- | --- |

9.

subliniază că forța de muncă calificată, capacitatea de inovare, creșterea puterii de cumpărare și un mediu socio-economic și politic stabil sunt elemente esențiale pentru crearea unui climat investițional favorabil;

| 10. | observă nivelul ridicat al șomajului de lungă durată și avertizează că trebuie combătut imediat, dat fiind efectul de reziliență aferent; |
| --- | --- |

10.

observă nivelul ridicat al șomajului de lungă durată și avertizează că trebuie combătut imediat, dat fiind efectul de reziliență aferent;

| 11. | constată că piața muncii din Europa se confruntă cu mai multe obstacole importante, printre care se numără și globalizarea, îmbătrânirea societății și schimbările tehnologice rapide, cum ar fi digitizarea și robotizarea, lipsa de corelare dintre competențe și locurile de muncă și creșterea cererii de forță de muncă înalt calificată, în condițiile unui excedent al ofertei de muncă slab calificate, având ca rezultat polarizarea salariilor; |
| --- | --- |

11.

constată că piața muncii din Europa se confruntă cu mai multe obstacole importante, printre care se numără și globalizarea, îmbătrânirea societății și schimbările tehnologice rapide, cum ar fi digitizarea și robotizarea, lipsa de corelare dintre competențe și locurile de muncă și creșterea cererii de forță de muncă înalt calificată, în condițiile unui excedent al ofertei de muncă slab calificate, având ca rezultat polarizarea salariilor;

| 12. | ia însă act de riscurile subliniate de Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) cu privire la perpetuarea lipsei de corelare a competențelor și a caducității competențelor ca urmare a cererii scăzute care determină rate crescute ale șomajului; |
| --- | --- |

12.

ia însă act de riscurile subliniate de Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) cu privire la perpetuarea lipsei de corelare a competențelor și a caducității competențelor ca urmare a cererii scăzute care determină rate crescute ale șomajului;

| 13. | evidențiază diferențele considerabile dintre statele membre în ceea ce privește posturile vacante și subliniază, în această privință, că posturile vacante sunt un element esențial al unei piețe a muncii dinamice, care corelează competențele cu locurile de muncă și care creează oportunități și posibilități pentru întreprinderi și angajați, și este profund îngrijorat de caracterul static al piețelor muncii din unele state membre; solicită, prin urmare, un criteriu de referință european privind posturile vacante din statele membre; datele pentru criteriul de referință pot fi colectate anual prin ancheta asupra forței de muncă și ar trebui să evalueze cel puțin: numărul de posturi vacante dintr-un stat membru; durata medie a șomajului; |
| --- | --- |

13.

evidențiază diferențele considerabile dintre statele membre în ceea ce privește posturile vacante și subliniază, în această privință, că posturile vacante sunt un element esențial al unei piețe a muncii dinamice, care corelează competențele cu locurile de muncă și care creează oportunități și posibilități pentru întreprinderi și angajați, și este profund îngrijorat de caracterul static al piețelor muncii din unele state membre; solicită, prin urmare, un criteriu de referință european privind posturile vacante din statele membre; datele pentru criteriul de referință pot fi colectate anual prin ancheta asupra forței de muncă și ar trebui să evalueze cel puțin: numărul de posturi vacante dintr-un stat membru; durata medie a șomajului;

| 14. | subliniază că Europa are 24 de milioane de șomeri, inclusiv 7,5 milioane NEET, și doar 2 milioane de posturi vacante, precum și că întreprinderile europene sunt afectate de un deficit major de persoane calificate și de forță de muncă cu competențe transversale; |
| --- | --- |

14.

subliniază că Europa are 24 de milioane de șomeri, inclusiv 7,5 milioane NEET, și doar 2 milioane de posturi vacante, precum și că întreprinderile europene sunt afectate de un deficit major de persoane calificate și de forță de muncă cu competențe transversale;

| 15. | subliniază că, în ciuda ratelor ridicate ale șomajului în unele state membre și a locurilor de muncă neocupate în altele, mobilitatea profesională în interiorul UE rămâne scăzută (UE 27: 0,29 %), ca urmare, între altele, a obstacolelor existente, și prin comparație la nivel internațional, este de 10 ori mai scăzută decât cea din Statele Unite și de 5 ori mai scăzută decât cea din Australia; atrage atenția asupra celor 7 milioane de cetățeni ai UE care, din 2013, trăiesc sau lucrează în altă țară membră decât țara ai căror cetățeni sunt; amintește, de asemenea, că, în prezent, în UE există peste 2 milioane de posturi vacante; subliniază că, pentru reducerea acestui decalaj, este nevoie de mobilitate pe piața muncii din UE; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, în ciuda ratelor ridicate ale șomajului în unele state membre și a locurilor de muncă neocupate în altele, mobilitatea profesională în interiorul UE rămâne scăzută (UE 27: 0,29 %), ca urmare, între altele, a obstacolelor existente, și prin comparație la nivel internațional, este de 10 ori mai scăzută decât cea din Statele Unite și de 5 ori mai scăzută decât cea din Australia; atrage atenția asupra celor 7 milioane de cetățeni ai UE care, din 2013, trăiesc sau lucrează în altă țară membră decât țara ai căror cetățeni sunt; amintește, de asemenea, că, în prezent, în UE există peste 2 milioane de posturi vacante; subliniază că, pentru reducerea acestui decalaj, este nevoie de mobilitate pe piața muncii din UE;

| 16. | menționează că piața muncii din UE poate contribui la absorbția gradului ridicat de șomaj din diferitele regiuni ale Europei; |
| --- | --- |

16.

menționează că piața muncii din UE poate contribui la absorbția gradului ridicat de șomaj din diferitele regiuni ale Europei;

| 17. | consideră că piața muncii a UE se va adapta la cultura, modelul de producție și structura de afaceri din diferitele regiuni ale Europei și că diferențele dintre acestea trebuie să fie luate în considerare atunci când se adoptă măsuri vizând creșterea flexibilității pieței muncii; |
| --- | --- |

17.

consideră că piața muncii a UE se va adapta la cultura, modelul de producție și structura de afaceri din diferitele regiuni ale Europei și că diferențele dintre acestea trebuie să fie luate în considerare atunci când se adoptă măsuri vizând creșterea flexibilității pieței muncii;

| 18. | amintește că, în contextul unei crize economice, persoanele întâmpină dificultăți mai mari în ceea ce privește găsirea unor locuri de muncă și că acestea sunt uneori nevoite să accepte locuri de muncă pentru care este necesar un nivel de calificare inferior celui pe care îl dețin; subliniază că creșterea economică prin crearea de locuri de muncă înalt calificate și depunerea de eforturi pentru stimularea creării de locuri de muncă prin facilitarea investițiilor în sectoarele noi constituie, prin urmare, mijloace importante de atenuare a prevalenței supracalificării în economiile din UE; |
| --- | --- |

18.

amintește că, în contextul unei crize economice, persoanele întâmpină dificultăți mai mari în ceea ce privește găsirea unor locuri de muncă și că acestea sunt uneori nevoite să accepte locuri de muncă pentru care este necesar un nivel de calificare inferior celui pe care îl dețin; subliniază că creșterea economică prin crearea de locuri de muncă înalt calificate și depunerea de eforturi pentru stimularea creării de locuri de muncă prin facilitarea investițiilor în sectoarele noi constituie, prin urmare, mijloace importante de atenuare a prevalenței supracalificării în economiile din UE;

Promovarea unei piețe a muncii competitive în UE

| 19. | consideră că, pentru a se obține o piață a muncii competitivă în UE, sunt necesare reforme ambițioase care să crească incluziunea, flexibilitatea inteligentă, inovarea și mobilitatea, să consolideze rolul dialogului social, să stimuleze crearea unui număr mai ridicat de locuri de muncă ducând la o ocupare de calitate și durabilă a forței de muncă, să crească productivitatea și să contribuie la dezvoltarea capitalului uman, ținând cont de faptul că piețele muncii și modelele de producție sunt în continuă schimbare; |
| --- | --- |

19.

consideră că, pentru a se obține o piață a muncii competitivă în UE, sunt necesare reforme ambițioase care să crească incluziunea, flexibilitatea inteligentă, inovarea și mobilitatea, să consolideze rolul dialogului social, să stimuleze crearea unui număr mai ridicat de locuri de muncă ducând la o ocupare de calitate și durabilă a forței de muncă, să crească productivitatea și să contribuie la dezvoltarea capitalului uman, ținând cont de faptul că piețele muncii și modelele de producție sunt în continuă schimbare;

| 20. | subliniază că este necesar să se depună în mod constant eforturi în vederea reunirii educației, formării și a piețelor muncii și reiterează faptul că generarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, a competitivității și a creării de locuri de muncă în Europa ar trebui să se realizeze printr-o abordare holistă, care să reflecte nevoile pieței muncii și să susțină grupurile vulnerabile prin îmbunătățirea condițiilor de muncă și acordarea unor stimulente; |
| --- | --- |

20.

subliniază că este necesar să se depună în mod constant eforturi în vederea reunirii educației, formării și a piețelor muncii și reiterează faptul că generarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, a competitivității și a creării de locuri de muncă în Europa ar trebui să se realizeze printr-o abordare holistă, care să reflecte nevoile pieței muncii și să susțină grupurile vulnerabile prin îmbunătățirea condițiilor de muncă și acordarea unor stimulente;

| 21. | subliniază că serviciile publice de ocupare a forței de muncă joacă un rol important în a asigura faptul că creșterea locurilor de muncă nu se produce cu prețul unei corelări insuficiente a competențelor; |
| --- | --- |

21.

subliniază că serviciile publice de ocupare a forței de muncă joacă un rol important în a asigura faptul că creșterea locurilor de muncă nu se produce cu prețul unei corelări insuficiente a competențelor;

| 22. | subliniază că este important ca legislația muncii să fie mai ușor de înțeles pentru lucrători și angajatori, să se elimine barierele din calea ocupării forței de muncă și să se promoveze securitatea juridică pentru întreprinderi și salariați; |
| --- | --- |

22.

subliniază că este important ca legislația muncii să fie mai ușor de înțeles pentru lucrători și angajatori, să se elimine barierele din calea ocupării forței de muncă și să se promoveze securitatea juridică pentru întreprinderi și salariați;

| 23. | subliniază că tinerii întâmpină adesea dificultăți în tranziția de la sistemul de învățământ la câmpul muncii și, prin urmare, sunt în general mai susceptibili de a se regăsi într-o situație de șomaj și de a ocupa locuri de muncă precare și de slabă calitate; |
| --- | --- |

23.

subliniază că tinerii întâmpină adesea dificultăți în tranziția de la sistemul de învățământ la câmpul muncii și, prin urmare, sunt în general mai susceptibili de a se regăsi într-o situație de șomaj și de a ocupa locuri de muncă precare și de slabă calitate;

| 24. | subliniază importanța inițiativei de Clasificare europeană a Aptitudinilor, Competențelor, Calificărilor și Ocupațiilor (ESCO) care identifică și clasifică aptitudinile, competențele, calificările și ocupațiile relevante pentru piața muncii și sistemul de învățământ și de formare profesională din UE, în 25 de limbi europene; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța inițiativei de Clasificare europeană a Aptitudinilor, Competențelor, Calificărilor și Ocupațiilor (ESCO) care identifică și clasifică aptitudinile, competențele, calificările și ocupațiile relevante pentru piața muncii și sistemul de învățământ și de formare profesională din UE, în 25 de limbi europene;

| 25. | subliniază importanța dezvoltării umane, a flexibilității carierelor și a implicării personale; amintește, în acest sens, că mobilitatea profesională este un factor fundamental și că sunt necesare investiții majore pentru a sprijini în mod activ capacitatea de inserție și de adaptare profesională și a preveni pierderea competențelor de către șomeri; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța dezvoltării umane, a flexibilității carierelor și a implicării personale; amintește, în acest sens, că mobilitatea profesională este un factor fundamental și că sunt necesare investiții majore pentru a sprijini în mod activ capacitatea de inserție și de adaptare profesională și a preveni pierderea competențelor de către șomeri;

| 26. | subliniază importanța investițiilor sociale care vizează crearea unui stat activ, care le oferă lucrătorilor instrumentele care să le permită să se adapteze ușor la evoluția condițiilor sociale și economice, precum și la cererile piețelor muncii; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța investițiilor sociale care vizează crearea unui stat activ, care le oferă lucrătorilor instrumentele care să le permită să se adapteze ușor la evoluția condițiilor sociale și economice, precum și la cererile piețelor muncii;

| 27. | consideră că o bază de competențe competitive pe plan internațional le va permite statelor membre să preia segmente cu valoare ridicată din piața globală; |
| --- | --- |

27.

consideră că o bază de competențe competitive pe plan internațional le va permite statelor membre să preia segmente cu valoare ridicată din piața globală;

| 28. | subliniază că economia circulară are potențialul de a crea milioane de locuri de muncă în întreaga UE și de a duce la o creștere durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

28.

subliniază că economia circulară are potențialul de a crea milioane de locuri de muncă în întreaga UE și de a duce la o creștere durabilă și favorabilă incluziunii;

| 29. | amintește importanța mobilității lucrătorilor, la nivel geografic și transsectorial, pentru o piață a muncii competitivă și subliniază necesitatea reducerii barierelor administrative și lingvistice care ar putea să o restrângă, precum și a dezvoltării în continuare a instrumentelor menite să faciliteze mobilitatea, printre care se numără recunoașterea rapidă a calificărilor formale, neformale sau informale între statele membre, Cadrul european al calificărilor, CV-ul European și Pașaportul european al competențelor, precum și a organizării de cursuri lingvistice specifice pentru fiecare sector și de formări privind comunicarea interculturală; încurajează informarea cu privire la și îmbunătățirea în continuare a portalului de locuri de muncă EURES disponibil la nivelul UE, asigurând, în special, formarea unui număr suficient de consilieri EURES, repartizați echitabil pe întreg teritoriul UE, astfel încât EURES să devină un instrument esențial al pieței muncii din UE; subliniază importanța consolidării cooperării dintre serviciile publice naționale de ocupare a forței de muncă și a includerii în viitor în rețeaua EURES a serviciilor private de ocupare a forței de muncă și a altor părți interesate; subliniază importanța inițiativelor UE care urmăresc stimularea mobilității și crearea de oportunități, precum programul ERASMUS+, Cadrul european al calificărilor, CV-ul Europass, Pașaportul european al competențelor, Portalul mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES), Alianțele cunoașterii și Alianța europeană pentru ucenicii; îndeamnă la o promovare mai bună a acestor inițiative în vederea îmbunătățirii pieței muncii din Europa; |
| --- | --- |

29.

amintește importanța mobilității lucrătorilor, la nivel geografic și transsectorial, pentru o piață a muncii competitivă și subliniază necesitatea reducerii barierelor administrative și lingvistice care ar putea să o restrângă, precum și a dezvoltării în continuare a instrumentelor menite să faciliteze mobilitatea, printre care se numără recunoașterea rapidă a calificărilor formale, neformale sau informale între statele membre, Cadrul european al calificărilor, CV-ul European și Pașaportul european al competențelor, precum și a organizării de cursuri lingvistice specifice pentru fiecare sector și de formări privind comunicarea interculturală; încurajează informarea cu privire la și îmbunătățirea în continuare a portalului de locuri de muncă EURES disponibil la nivelul UE, asigurând, în special, formarea unui număr suficient de consilieri EURES, repartizați echitabil pe întreg teritoriul UE, astfel încât EURES să devină un instrument esențial al pieței muncii din UE; subliniază importanța consolidării cooperării dintre serviciile publice naționale de ocupare a forței de muncă și a includerii în viitor în rețeaua EURES a serviciilor private de ocupare a forței de muncă și a altor părți interesate; subliniază importanța inițiativelor UE care urmăresc stimularea mobilității și crearea de oportunități, precum programul ERASMUS+, Cadrul european al calificărilor, CV-ul Europass, Pașaportul european al competențelor, Portalul mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES), Alianțele cunoașterii și Alianța europeană pentru ucenicii; îndeamnă la o promovare mai bună a acestor inițiative în vederea îmbunătățirii pieței muncii din Europa;

| 30. | afirmă că în Europa există un potențial economic încă neexploatat al femeilor și că este necesar să se creeze condițiile adecvate pentru ca femeile să poată evolua în carieră și să ocupe funcții mai importante în întreprinderi sau să înceapă propria afacere; subliniază necesitatea reducerii decalajului dintre nivelul de studii și participarea și poziția femeilor pe piața forței de muncă; amintește importanța egalității de gen, inclusiv a eliminării diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și a creșterii ratei de ocupare în rândul femeilor, precum și a consolidării politicilor vizând echilibrul dintre viața profesională și cea personală, ca parte a realizării obiectivelor în materie de ocupare a forței de muncă incluse în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

30.

afirmă că în Europa există un potențial economic încă neexploatat al femeilor și că este necesar să se creeze condițiile adecvate pentru ca femeile să poată evolua în carieră și să ocupe funcții mai importante în întreprinderi sau să înceapă propria afacere; subliniază necesitatea reducerii decalajului dintre nivelul de studii și participarea și poziția femeilor pe piața forței de muncă; amintește importanța egalității de gen, inclusiv a eliminării diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și a creșterii ratei de ocupare în rândul femeilor, precum și a consolidării politicilor vizând echilibrul dintre viața profesională și cea personală, ca parte a realizării obiectivelor în materie de ocupare a forței de muncă incluse în Strategia Europa 2020;

| 31. | salută rezultatele pozitive înregistrate de programul-pilot de mobilitate „Primul tău loc de muncă EURES” (YfEj), care poate să ajungă cu adevărat la tineri și să dezvolte servicii adaptate deopotrivă pentru persoanele care caută un loc de muncă și pentru angajatori; subliniază efectele de propagare pozitive dintre programul YfEj și EURES; |
| --- | --- |

31.

salută rezultatele pozitive înregistrate de programul-pilot de mobilitate „Primul tău loc de muncă EURES” (YfEj), care poate să ajungă cu adevărat la tineri și să dezvolte servicii adaptate deopotrivă pentru persoanele care caută un loc de muncă și pentru angajatori; subliniază efectele de propagare pozitive dintre programul YfEj și EURES;

| 32. | subliniază, în acest context, importanța politicilor active din domeniul muncii, a învățării pe tot parcursul vieții și a îmbunătățirii competențelor oamenilor, care să permită adaptarea la progresele tehnologice; invită statele membre să extindă domeniul de aplicare și să crească eficiența politicilor active privind piața muncii; |
| --- | --- |

32.

subliniază, în acest context, importanța politicilor active din domeniul muncii, a învățării pe tot parcursul vieții și a îmbunătățirii competențelor oamenilor, care să permită adaptarea la progresele tehnologice; invită statele membre să extindă domeniul de aplicare și să crească eficiența politicilor active privind piața muncii;

| 33. | consideră că rezistența pieței muncii poate fi îmbunătățită printr-o strategie coerentă și cuprinzătoare vizând crearea unor forme de organizare a muncii mai eficiente și reciproc avantajoase, prin exploatarea pe deplin a potențialului de cunoaștere al lucrătorilor și creșterea calității locurilor de muncă; consideră că ar putea fi dezvoltate forme mai participative și autonome de organizare a muncii, menite să consolideze implicarea angajaților în inovare, să sprijine participarea lucrătorilor și să îi stimuleze să își utilizeze competențele, factori care dezvoltă, prin urmare, și performanțele întreprinderilor; |
| --- | --- |

33.

consideră că rezistența pieței muncii poate fi îmbunătățită printr-o strategie coerentă și cuprinzătoare vizând crearea unor forme de organizare a muncii mai eficiente și reciproc avantajoase, prin exploatarea pe deplin a potențialului de cunoaștere al lucrătorilor și creșterea calității locurilor de muncă; consideră că ar putea fi dezvoltate forme mai participative și autonome de organizare a muncii, menite să consolideze implicarea angajaților în inovare, să sprijine participarea lucrătorilor și să îi stimuleze să își utilizeze competențele, factori care dezvoltă, prin urmare, și performanțele întreprinderilor;

| 34. | subliniază că, având în vedere schimbările rapide care se preconizează pe piața muncii, sunt necesare investiții în educația și formarea tinerilor de azi; subliniază că politicile în materie de competențe nu ar trebui să vizeze doar satisfacerea nevoilor pieței muncii, ci să înzestreze indivizii cu competențele transversale necesare pentru a se dezvolta ca cetățeni activi și responsabili; invită Comisia și statele membre să respecte faptul că educația și formarea nu sunt nici simple instrumente ale pieței muncii, și nici destinate educării viitorilor lucrători, ci reprezintă, în primul rând, un drept fundamental cu valoare de sine stătătoare; |
| --- | --- |

34.

subliniază că, având în vedere schimbările rapide care se preconizează pe piața muncii, sunt necesare investiții în educația și formarea tinerilor de azi; subliniază că politicile în materie de competențe nu ar trebui să vizeze doar satisfacerea nevoilor pieței muncii, ci să înzestreze indivizii cu competențele transversale necesare pentru a se dezvolta ca cetățeni activi și responsabili; invită Comisia și statele membre să respecte faptul că educația și formarea nu sunt nici simple instrumente ale pieței muncii, și nici destinate educării viitorilor lucrători, ci reprezintă, în primul rând, un drept fundamental cu valoare de sine stătătoare;

Anticiparea viitoarelor nevoi în materie de competențe

| 35. | consideră că, pentru a anticipa viitoarele nevoi în materie de competențe, părțile interesate de pe piața muncii, inclusiv organizațiile angajatorilor și cele ale angajaților și instituțiile de învățământ și de formare profesională, trebuie să se implice puternic la toate nivelurile, în special în conceperea, punerea în aplicare și evaluarea programelor de calificare profesională, care asigură o tranziție eficientă de la învățământul formal la învățarea la locul de muncă; |
| --- | --- |

35.

consideră că, pentru a anticipa viitoarele nevoi în materie de competențe, părțile interesate de pe piața muncii, inclusiv organizațiile angajatorilor și cele ale angajaților și instituțiile de învățământ și de formare profesională, trebuie să se implice puternic la toate nivelurile, în special în conceperea, punerea în aplicare și evaluarea programelor de calificare profesională, care asigură o tranziție eficientă de la învățământul formal la învățarea la locul de muncă;

| 36. | solicită să se ajungă la o mai bună înțelegere a nevoilor prezente și viitoare în materie de competențe și să se extindă Panorama actuală a competențelor în UE, pentru a identifica mai bine lacunele la nivel de competențe și deficiențele din anumite sectoare, ocupații și regiuni și pentru a asigura strângerea informațiilor privind evoluția nevoilor în materie de competențe, precum și procesarea și diseminarea acestora în rândul factorilor de decizie, al autorităților publice, al instituțiilor de învățământ și de formare profesională, precum și al angajatorilor, pentru a anticipa mai bine tendințele viitoare; |
| --- | --- |

36.

solicită să se ajungă la o mai bună înțelegere a nevoilor prezente și viitoare în materie de competențe și să se extindă Panorama actuală a competențelor în UE, pentru a identifica mai bine lacunele la nivel de competențe și deficiențele din anumite sectoare, ocupații și regiuni și pentru a asigura strângerea informațiilor privind evoluția nevoilor în materie de competențe, precum și procesarea și diseminarea acestora în rândul factorilor de decizie, al autorităților publice, al instituțiilor de învățământ și de formare profesională, precum și al angajatorilor, pentru a anticipa mai bine tendințele viitoare;

| 37. | consideră că educația este esențială pentru obținerea de rezultate în cercetare și inovare, crescând posibilitățile de creare de locuri de muncă în sectoarele în care este necesar un nivel înalt de calificare, ceea ce stimulează, la rândul său, competitivitatea economiei europene; |
| --- | --- |

37.

consideră că educația este esențială pentru obținerea de rezultate în cercetare și inovare, crescând posibilitățile de creare de locuri de muncă în sectoarele în care este necesar un nivel înalt de calificare, ceea ce stimulează, la rândul său, competitivitatea economiei europene;

| 38. | subliniază importanța unor parteneriate mai integrate și a încrederii dintre școli, instituțiile de învățământ superior, întreprinderi și alte autorități relevante în vederea estimării nevoilor viitoare în materie de forță de muncă, a revizuirii și a punerii în aplicare de noi programe de formare profesională, precum și a stimulării cooperării și a schimbului de bune practici dintre statele membre și autoritățile regionale și locale, inclusiv prin monitorizarea dezechilibrelor de pe piața muncii la nivel regional și local; amintește că, totodată, este necesar ca toate părțile implicate să dea dovadă de responsabilitate socială, precum și de implicare în continuarea dezvoltării de instrumente de monitorizare și estimare; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța unor parteneriate mai integrate și a încrederii dintre școli, instituțiile de învățământ superior, întreprinderi și alte autorități relevante în vederea estimării nevoilor viitoare în materie de forță de muncă, a revizuirii și a punerii în aplicare de noi programe de formare profesională, precum și a stimulării cooperării și a schimbului de bune practici dintre statele membre și autoritățile regionale și locale, inclusiv prin monitorizarea dezechilibrelor de pe piața muncii la nivel regional și local; amintește că, totodată, este necesar ca toate părțile implicate să dea dovadă de responsabilitate socială, precum și de implicare în continuarea dezvoltării de instrumente de monitorizare și estimare;

| 39. | consideră că statele membre au un rol important în a asigura faptul că există suficienți profesori de științe și matematică pentru a transmite tinerilor cunoștințe și entuziasm pentru disciplinele „STIM” (știință, tehnologie, inginerie și matematică); |
| --- | --- |

39.

consideră că statele membre au un rol important în a asigura faptul că există suficienți profesori de științe și matematică pentru a transmite tinerilor cunoștințe și entuziasm pentru disciplinele „STIM” (știință, tehnologie, inginerie și matematică);

| 40. | subliniază importanța eforturilor de a răspunde la nevoile elevilor de la o vârstă foarte fragedă; recomandă statelor membre să adopte măsuri inovatoare și să le integreze în procesele de învățare în cadrul și în afara școlii, precum și să reformeze sau să modernizeze mediul școlar, metodele de predare și competențele profesorilor; sugerează ca programa școlară din statele membre să fie adaptată în sensul includerii de vizite cu clasa în alte țări în timpul anului școlar, astfel încât educația să treacă dincolo de sala de clasă încă de la o vârstă fragedă; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța eforturilor de a răspunde la nevoile elevilor de la o vârstă foarte fragedă; recomandă statelor membre să adopte măsuri inovatoare și să le integreze în procesele de învățare în cadrul și în afara școlii, precum și să reformeze sau să modernizeze mediul școlar, metodele de predare și competențele profesorilor; sugerează ca programa școlară din statele membre să fie adaptată în sensul includerii de vizite cu clasa în alte țări în timpul anului școlar, astfel încât educația să treacă dincolo de sala de clasă încă de la o vârstă fragedă;

Importanța educării și formării continue și a formării tuturor actorilor de pe piața muncii

| 41. | amintește că dreptul la educație este un drept fundamental și subliniază că este necesar să se aibă în vedere o abordare mai flexibilă și individuală a evoluției carierei și a educației și formării profesionale de-a lungul vieții și recunoaște rolul pe care îl pot avea atât instituțiile publice, cât și cele private în acest sens, admițând faptul că orientarea și consilierea care abordează nevoile individuale și se axează pe evoluția și dezvoltarea competențelor individuale trebuie să fie unul dintre elementele centrale ale politicilor în materie de educație și competențe încă de la început; |
| --- | --- |

41.

amintește că dreptul la educație este un drept fundamental și subliniază că este necesar să se aibă în vedere o abordare mai flexibilă și individuală a evoluției carierei și a educației și formării profesionale de-a lungul vieții și recunoaște rolul pe care îl pot avea atât instituțiile publice, cât și cele private în acest sens, admițând faptul că orientarea și consilierea care abordează nevoile individuale și se axează pe evoluția și dezvoltarea competențelor individuale trebuie să fie unul dintre elementele centrale ale politicilor în materie de educație și competențe încă de la început;

| 42. | recunoaște importanța învățării la locul de muncă prin ucenicii ca o cale alternativă către încadrarea în muncă; |
| --- | --- |

42.

recunoaște importanța învățării la locul de muncă prin ucenicii ca o cale alternativă către încadrarea în muncă;

| 43. | observă că politicile europene pentru orientarea pe tot parcursul vieții au avut un impact semnificativ asupra politicilor naționale de orientare și că orientarea pe tot parcursul vieții presupune programe cu perspectivă transversală la toate nivelurile; |
| --- | --- |

43.

observă că politicile europene pentru orientarea pe tot parcursul vieții au avut un impact semnificativ asupra politicilor naționale de orientare și că orientarea pe tot parcursul vieții presupune programe cu perspectivă transversală la toate nivelurile;

| 44. | subliniază că tinerii trebuie să aibă la dispoziție posibilități variate de încadrare în muncă, iar definițiile acestor posibilități (stagii, stagii de formare) variază de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

44.

subliniază că tinerii trebuie să aibă la dispoziție posibilități variate de încadrare în muncă, iar definițiile acestor posibilități (stagii, stagii de formare) variază de la un stat membru la altul;

| 45. | consideră că programele de formare și recalificare pentru șomeri, în special pentru șomerii de lungă durată, și programele de evaluare a competențelor ar trebui să fie puse la dispoziția persoanelor pentru a le spori șansele pe piața muncii și ar trebui să fie elaborate și puse în aplicare într-o strânsă colaborare cu asociațiile patronale și sindicatele, organizațiile care reprezintă șomerii și serviciile private și publice de ocupare a forței de muncă în vederea unei mai bune alinieri a noilor competențe ale lucrătorilor la nevoile viitoare ale pieței muncii; subliniază că trebuie dezvoltate și puse în aplicare programe speciale vizând reintegrarea șomerilor pe termen lung pe piața muncii; |
| --- | --- |

45.

consideră că programele de formare și recalificare pentru șomeri, în special pentru șomerii de lungă durată, și programele de evaluare a competențelor ar trebui să fie puse la dispoziția persoanelor pentru a le spori șansele pe piața muncii și ar trebui să fie elaborate și puse în aplicare într-o strânsă colaborare cu asociațiile patronale și sindicatele, organizațiile care reprezintă șomerii și serviciile private și publice de ocupare a forței de muncă în vederea unei mai bune alinieri a noilor competențe ale lucrătorilor la nevoile viitoare ale pieței muncii; subliniază că trebuie dezvoltate și puse în aplicare programe speciale vizând reintegrarea șomerilor pe termen lung pe piața muncii;

| 46. | subliniază că se impune o monitorizare consolidată de către Comisie a planurilor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret și a funcționării efective a acestora la fața locului; invită, în acest sens, Comisia să elaboreze pentru statele membre recomandări specifice fiecărei țări clare și lipsite de ambiguitate cu privire la punerea în aplicare a garanției pentru tineret și la calitatea locurilor de muncă; |
| --- | --- |

46.

subliniază că se impune o monitorizare consolidată de către Comisie a planurilor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret și a funcționării efective a acestora la fața locului; invită, în acest sens, Comisia să elaboreze pentru statele membre recomandări specifice fiecărei țări clare și lipsite de ambiguitate cu privire la punerea în aplicare a garanției pentru tineret și la calitatea locurilor de muncă;

| 47. | subliniază preocupările formulate de Curtea de Conturi în raportul său intitulat „Tineri și șomeri în Europa: obstacole în calea Garanției pentru tineret a UE” cu privire la caracterul adecvat al finanțării garanției, definiția „calității bune a ofertei” și modul în care Comisia monitorizează și raportează cu privire la rezultate; |
| --- | --- |

47.

subliniază preocupările formulate de Curtea de Conturi în raportul său intitulat „Tineri și șomeri în Europa: obstacole în calea Garanției pentru tineret a UE” cu privire la caracterul adecvat al finanțării garanției, definiția „calității bune a ofertei” și modul în care Comisia monitorizează și raportează cu privire la rezultate;

| 48. | amintește că este extrem de important să se acorde îndrumare și consiliere personalizate persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă privind modalitățile în care pot face acest lucru sau educația și formarea de care ar avea nevoie pentru a asigura caracterul transferabil, recunoașterea și validarea competențelor și aptitudinilor acestora printr-un „pașaport al competențelor” precum Europass, care să reflecte competențele și aptitudinile obținute prin cadrele de învățare formală, non-formală și informală, și că îndrumarea acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă ar trebui să vizeze în special optimizarea posibilităților acestora de încadrare în muncă; |
| --- | --- |

48.

amintește că este extrem de important să se acorde îndrumare și consiliere personalizate persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă privind modalitățile în care pot face acest lucru sau educația și formarea de care ar avea nevoie pentru a asigura caracterul transferabil, recunoașterea și validarea competențelor și aptitudinilor acestora printr-un „pașaport al competențelor” precum Europass, care să reflecte competențele și aptitudinile obținute prin cadrele de învățare formală, non-formală și informală, și că îndrumarea acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă ar trebui să vizeze în special optimizarea posibilităților acestora de încadrare în muncă;

| 49. | subliniază nevoia de a spori adaptabilitatea forței de muncă ca modalitate de a contracara deficitele viitoare; invită statele membre să utilizeze în acest scop fondurile structurale, și în special Fondul social european; |
| --- | --- |

49.

subliniază nevoia de a spori adaptabilitatea forței de muncă ca modalitate de a contracara deficitele viitoare; invită statele membre să utilizeze în acest scop fondurile structurale, și în special Fondul social european;

| 50. | subliniază că dreptul la educație și formare are o importanță deosebită pentru șomerii de lungă durată; amintește că șomerii de lungă durată beneficiază cel mai mult de abordările care se concentrează pe nevoile lor specifice, și nu de măsurile standard; subliniază că șomerii de lungă durată trebuie să își cunoască drepturile la formare, că măsurile care li se adresează trebuie să respecte opțiunile de acceptare și că formarea trebuie să fie accesibilă, decentă și axată pe nevoile lor reale; reamintește că dacă se îndeplinesc aceste condiții, șomerii de lungă durată vor fi în măsură să utilizeze perfecționarea competențelor ca o oportunitate de a își îmbunătăți condițiile de muncă și de trai; |
| --- | --- |

50.

subliniază că dreptul la educație și formare are o importanță deosebită pentru șomerii de lungă durată; amintește că șomerii de lungă durată beneficiază cel mai mult de abordările care se concentrează pe nevoile lor specifice, și nu de măsurile standard; subliniază că șomerii de lungă durată trebuie să își cunoască drepturile la formare, că măsurile care li se adresează trebuie să respecte opțiunile de acceptare și că formarea trebuie să fie accesibilă, decentă și axată pe nevoile lor reale; reamintește că dacă se îndeplinesc aceste condiții, șomerii de lungă durată vor fi în măsură să utilizeze perfecționarea competențelor ca o oportunitate de a își îmbunătăți condițiile de muncă și de trai;

| 51. | subliniază importanța garanției pentru tineret ca instrument de susținere a tinerilor în tranziția de la școală către piața muncii și în dobândirea educației, competențelor și experienței necesare pentru a găsi un loc de muncă de calitate prin intermediul uceniciilor, stagiilor sau a învățământului continuu; |
| --- | --- |

51.

subliniază importanța garanției pentru tineret ca instrument de susținere a tinerilor în tranziția de la școală către piața muncii și în dobândirea educației, competențelor și experienței necesare pentru a găsi un loc de muncă de calitate prin intermediul uceniciilor, stagiilor sau a învățământului continuu;

| 52. | subliniază importanța inițiativelor care asigură oportunități egale și acces la învățământ și formare profesională, în special pentru grupurile dezavantajate, și care oferă un sprijin real în combaterea excluziunii sociale și în facilitarea accesului la locuri de muncă; |
| --- | --- |

52.

subliniază importanța inițiativelor care asigură oportunități egale și acces la învățământ și formare profesională, în special pentru grupurile dezavantajate, și care oferă un sprijin real în combaterea excluziunii sociale și în facilitarea accesului la locuri de muncă;

Consolidarea legăturilor dintre educație și încadrarea în muncă

| 53. | subliniază necesitatea de a consolida și de a focaliza mai bine măsurile menite să reducă rata abandonului școlar timpuriu la un nivel mai mic de 10 % până în 2020, astfel cum s-a stabilit în Strategia Europa 2020, ținându-se seama de faptul că abandonul școlar timpuriu reprezintă o problemă persistentă în Europa, care are un impact negativ asupra capacității de inserție profesională și integrare socială a tinerilor vizați; |
| --- | --- |

53.

subliniază necesitatea de a consolida și de a focaliza mai bine măsurile menite să reducă rata abandonului școlar timpuriu la un nivel mai mic de 10 % până în 2020, astfel cum s-a stabilit în Strategia Europa 2020, ținându-se seama de faptul că abandonul școlar timpuriu reprezintă o problemă persistentă în Europa, care are un impact negativ asupra capacității de inserție profesională și integrare socială a tinerilor vizați;

| 54. | consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție sistemelor duale de formare profesională prin ucenicii și sistemelor similare de învățare la locul de muncă și că acestea ar trebui să aibă ca prioritate calitatea, fără prejudecăți academice, deoarece acestea favorizează, de obicei, integrarea pe piața muncii și o tranziție mai ușoară de la învățământ către viața profesională și s-au dovedit eficace în promovarea angajării tinerilor; |
| --- | --- |

54.

consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție sistemelor duale de formare profesională prin ucenicii și sistemelor similare de învățare la locul de muncă și că acestea ar trebui să aibă ca prioritate calitatea, fără prejudecăți academice, deoarece acestea favorizează, de obicei, integrarea pe piața muncii și o tranziție mai ușoară de la învățământ către viața profesională și s-au dovedit eficace în promovarea angajării tinerilor;

| 55. | consideră că actualele sisteme de formare profesională sunt rezultatul anumitor factori istorici și culturali și au fost modelate de normele juridice, tradițiile, principiile pedagogice și structurile instituționale dominante; |
| --- | --- |

55.

consideră că actualele sisteme de formare profesională sunt rezultatul anumitor factori istorici și culturali și au fost modelate de normele juridice, tradițiile, principiile pedagogice și structurile instituționale dominante;

| 56. | subliniază cifrele profund îngrijorătoare ale ratei tinerilor care nu sunt încadrați în muncă, educație sau formare (NEET), care în majoritatea statelor membre depășesc 10 %; subliniază legătura directă dintre șomajul ridicat în rândul tinerilor și abandonul școlar timpuriu; subliniază că, fără măsuri urgente și decisive la nivel european și național, o întreagă generație de tineri europeni riscă să fie privată de un nivel suficient de educație și formare și, astfel, să fie exclusă de pe piața muncii, fapt cu repercusiuni dramatice asupra structurii sociale, a coeziunii sociale și teritoriale și asupra durabilității modelului economic european în ansamblu; |
| --- | --- |

56.

subliniază cifrele profund îngrijorătoare ale ratei tinerilor care nu sunt încadrați în muncă, educație sau formare (NEET), care în majoritatea statelor membre depășesc 10 %; subliniază legătura directă dintre șomajul ridicat în rândul tinerilor și abandonul școlar timpuriu; subliniază că, fără măsuri urgente și decisive la nivel european și național, o întreagă generație de tineri europeni riscă să fie privată de un nivel suficient de educație și formare și, astfel, să fie exclusă de pe piața muncii, fapt cu repercusiuni dramatice asupra structurii sociale, a coeziunii sociale și teritoriale și asupra durabilității modelului economic european în ansamblu;

| 57. | subliniază că fiecare sistem național de formare profesională este un instrument pentru realizarea anumitor obiective care pot fi diferite de la o țară la alta și că, prin urmare, aceste sisteme pot fi evaluate doar pe baza reușitei în a realiza acele obiective; subliniază că exportarea unui sistem de formare profesională de la o țară la alta nu este posibilă decât în măsura în care condițiile din țările respective sunt comparabile sau adaptabile; |
| --- | --- |

57.

subliniază că fiecare sistem național de formare profesională este un instrument pentru realizarea anumitor obiective care pot fi diferite de la o țară la alta și că, prin urmare, aceste sisteme pot fi evaluate doar pe baza reușitei în a realiza acele obiective; subliniază că exportarea unui sistem de formare profesională de la o țară la alta nu este posibilă decât în măsura în care condițiile din țările respective sunt comparabile sau adaptabile;

| 58. | reiterează importanța învățământului și a formării profesionale (VET) pentru creșterea capacității de inserție profesională și facilitarea obținerii de calificări profesionale pentru tineri; solicită Comisiei și statelor membre să consolideze relevanța VET în contextul nevoilor de pe piața muncii, integrându-le în sistemul de învățământ, și să garanteze standarde înalte de calificare și calitatea în acest sens; |
| --- | --- |

58.

reiterează importanța învățământului și a formării profesionale (VET) pentru creșterea capacității de inserție profesională și facilitarea obținerii de calificări profesionale pentru tineri; solicită Comisiei și statelor membre să consolideze relevanța VET în contextul nevoilor de pe piața muncii, integrându-le în sistemul de învățământ, și să garanteze standarde înalte de calificare și calitatea în acest sens;

| 59. | subliniază că, pe lângă cele 2 milioane de locuri de muncă neocupate în UE, există mulți tineri șomeri supracalificați, ale căror competențe nu sunt corelate cu cererea de pe piața muncii; subliniază, prin urmare, importanța unor sinergii mai bune între sistemele de învățământ și piața muncii, inclusiv expunerea la locul de muncă, stagiile și cooperarea cu întreprinderile, pentru a promova și crește mult nivelul de ocupare a forței de muncă și pentru a crea clustere inovatoare; subliniază rolul important pe care îl pot juca întreprinderile prin colaborarea cu sistemele de învățământ din statele membre; subliniază că este necesară o strategie exhaustivă pe termen lung, cuplată cu măsuri imediate, pentru a adapta sistemele educative la toate nivelurile, inclusiv la nivelul formării profesionale, la nevoile curente și viitoare ale pieței muncii; |
| --- | --- |

59.

subliniază că, pe lângă cele 2 milioane de locuri de muncă neocupate în UE, există mulți tineri șomeri supracalificați, ale căror competențe nu sunt corelate cu cererea de pe piața muncii; subliniază, prin urmare, importanța unor sinergii mai bune între sistemele de învățământ și piața muncii, inclusiv expunerea la locul de muncă, stagiile și cooperarea cu întreprinderile, pentru a promova și crește mult nivelul de ocupare a forței de muncă și pentru a crea clustere inovatoare; subliniază rolul important pe care îl pot juca întreprinderile prin colaborarea cu sistemele de învățământ din statele membre; subliniază că este necesară o strategie exhaustivă pe termen lung, cuplată cu măsuri imediate, pentru a adapta sistemele educative la toate nivelurile, inclusiv la nivelul formării profesionale, la nevoile curente și viitoare ale pieței muncii;

| 60. | salută inițiativa Comisiei privind Alianța europeană pentru ucenicii, care își propune să reunească autoritățile publice, întreprinderile, partenerii sociali, furnizorii de educație și formare profesională, reprezentanții tinerilor și alți actori esențiali pentru a promova sistemele și inițiativele de ucenicie în Europa; |
| --- | --- |

60.

salută inițiativa Comisiei privind Alianța europeană pentru ucenicii, care își propune să reunească autoritățile publice, întreprinderile, partenerii sociali, furnizorii de educație și formare profesională, reprezentanții tinerilor și alți actori esențiali pentru a promova sistemele și inițiativele de ucenicie în Europa;

| 61. | subliniază importanța programelor duale de învățământ și formare profesională, care combină formarea teoretică cu cea practică, ca element esențial pentru dezvoltarea aptitudinilor și a competențelor ce răspund nevoilor de pe piața muncii și încurajează statele membre să integreze aceste programe în programa de studii pentru a oferi experiența practică necesară pentru facilitarea unei tranziții fără probleme de la sistemele de învățământ și formare profesională la piața muncii; |
| --- | --- |

61.

subliniază importanța programelor duale de învățământ și formare profesională, care combină formarea teoretică cu cea practică, ca element esențial pentru dezvoltarea aptitudinilor și a competențelor ce răspund nevoilor de pe piața muncii și încurajează statele membre să integreze aceste programe în programa de studii pentru a oferi experiența practică necesară pentru facilitarea unei tranziții fără probleme de la sistemele de învățământ și formare profesională la piața muncii;

| 62. | subliniază importanța orientării profesionale și a experienței de muncă prin intermediul evaluării individuale și al consilierii profesionale concentrate pe competențele și nevoile individuale oferite de consilieri profesionali înalt calificați și de colegi pentru a asigura faptul că tinerii dispun de informațiile corecte, de asistența și de îndrumarea care să le permită să facă alegeri profesionale bune; |
| --- | --- |

62.

subliniază importanța orientării profesionale și a experienței de muncă prin intermediul evaluării individuale și al consilierii profesionale concentrate pe competențele și nevoile individuale oferite de consilieri profesionali înalt calificați și de colegi pentru a asigura faptul că tinerii dispun de informațiile corecte, de asistența și de îndrumarea care să le permită să facă alegeri profesionale bune;

| 63. | subliniază rolul important al instituțiilor de învățământ și de formare profesională în dobândirea de către elevi a aptitudinilor și a competențelor necesare; invită Comisia și statele membre să elaboreze programe specifice de orientare profesională de înaltă calitate de-a lungul ciclului de învățământ pentru a ajuta tinerii să ia decizia corectă în privința opțiunilor lor educaționale și de carieră; |
| --- | --- |

63.

subliniază rolul important al instituțiilor de învățământ și de formare profesională în dobândirea de către elevi a aptitudinilor și a competențelor necesare; invită Comisia și statele membre să elaboreze programe specifice de orientare profesională de înaltă calitate de-a lungul ciclului de învățământ pentru a ajuta tinerii să ia decizia corectă în privința opțiunilor lor educaționale și de carieră;

| 64. | observă că, pentru o tranziție reușită înspre încadrarea în muncă, este extrem de important ca tinerii să ia decizii în cunoștință de cauză, să își dezvolte spiritul de inițiativă și să își crească motivația și conștiința de sine, totodată fiind necesar să se ofere în acest sens sprijinul adecvat; subliniază importanța tranzițiilor de calitate, inclusiv a tranzițiilor de la educație la viața profesională, a tranzițiilor între locurile de muncă, precum și a tranzițiilor între muncă și întreruperile de carieră; |
| --- | --- |

64.

observă că, pentru o tranziție reușită înspre încadrarea în muncă, este extrem de important ca tinerii să ia decizii în cunoștință de cauză, să își dezvolte spiritul de inițiativă și să își crească motivația și conștiința de sine, totodată fiind necesar să se ofere în acest sens sprijinul adecvat; subliniază importanța tranzițiilor de calitate, inclusiv a tranzițiilor de la educație la viața profesională, a tranzițiilor între locurile de muncă, precum și a tranzițiilor între muncă și întreruperile de carieră;

| 65. | reamintește că investițiile în educație și în dezvoltarea competențelor care răspund cererilor de pe piața muncii și nevoilor societății sunt esențiale pentru creștere și competitivitate, cât și pentru conștiința europeană, dezvoltarea personală și încrederea în sine; subliniază că spiritul antreprenorial presupune dezvoltarea unor competențe transversale, cum ar fi creativitatea, gândirea critică, munca în echipă și spiritul de inițiativă, care contribuie la dezvoltarea personală și profesională a tinerilor și facilitează accesul timpuriu al acestora pe piața muncii; subliniază că astfel de investiții ar trebui sprijinite de sinergii mai puternice între inițiativele europene și cele naționale, cu implicarea diferitelor sectoare de învățământ și formare profesională, precum și a altor sectoare relevante, cum ar fi ocuparea forței de muncă, politica socială, politica pentru tineret și cultura, și de o colaborare mai strânsă între toate părțile interesate implicate, precum partenerii sociali și întreprinderile, astfel încât programele de învățământ să fie corelate în permanență cu nevoile de pe piața muncii; |
| --- | --- |

65.

reamintește că investițiile în educație și în dezvoltarea competențelor care răspund cererilor de pe piața muncii și nevoilor societății sunt esențiale pentru creștere și competitivitate, cât și pentru conștiința europeană, dezvoltarea personală și încrederea în sine; subliniază că spiritul antreprenorial presupune dezvoltarea unor competențe transversale, cum ar fi creativitatea, gândirea critică, munca în echipă și spiritul de inițiativă, care contribuie la dezvoltarea personală și profesională a tinerilor și facilitează accesul timpuriu al acestora pe piața muncii; subliniază că astfel de investiții ar trebui sprijinite de sinergii mai puternice între inițiativele europene și cele naționale, cu implicarea diferitelor sectoare de învățământ și formare profesională, precum și a altor sectoare relevante, cum ar fi ocuparea forței de muncă, politica socială, politica pentru tineret și cultura, și de o colaborare mai strânsă între toate părțile interesate implicate, precum partenerii sociali și întreprinderile, astfel încât programele de învățământ să fie corelate în permanență cu nevoile de pe piața muncii;

| 66. | reiterează angajamentul statelor membre de a investi în învățământul superior și solicită, în lumina acestui fapt, o îmbunătățire treptată a standardelor de învățământ și de formare profesională din toate sistemele educaționale europene; solicită statelor membre să recunoască faptul că învățământul reprezintă o investiție esențială și să se angajeze la investirea a cel puțin 2 % din PIB în acest sector, precum și la protejarea acestuia împotriva reducerii cheltuielilor; solicită Comisiei să consolideze și mai mult rolul învățământului în Strategia Europa 2020 prin asocierea obiectivelor globale ale cadrului strategic pentru învățământ și formare profesională 2020 (ET 2020) cu revizuirea Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

66.

reiterează angajamentul statelor membre de a investi în învățământul superior și solicită, în lumina acestui fapt, o îmbunătățire treptată a standardelor de învățământ și de formare profesională din toate sistemele educaționale europene; solicită statelor membre să recunoască faptul că învățământul reprezintă o investiție esențială și să se angajeze la investirea a cel puțin 2 % din PIB în acest sector, precum și la protejarea acestuia împotriva reducerii cheltuielilor; solicită Comisiei să consolideze și mai mult rolul învățământului în Strategia Europa 2020 prin asocierea obiectivelor globale ale cadrului strategic pentru învățământ și formare profesională 2020 (ET 2020) cu revizuirea Strategiei Europa 2020;

| 67. | subliniază că investițiile pe tot parcursul vieții în capitalul uman și în competențele acestuia și, în special, în îmbunătățirea competențelor forței de muncă existente și ale lucrătorilor necalificați sunt esențiale pentru combaterea șomajului de lungă durată și asigurarea unui acces mai larg la locuri de muncă de calitate; solicită UE să stabilească obiective clare pentru metodele de învățare pe tot parcursul vieții în ceea ce privește competențele inexistente și să extindă formarea profesională și instruirea în domeniul comunicării, al limbilor străine și al competențelor digitale pentru lucrătorii mai în vârstă, în special, lucrătorii slab calificați cu vârsta de peste 30 de ani și persoanele care au abandonat școala de timpuriu; |
| --- | --- |

67.

subliniază că investițiile pe tot parcursul vieții în capitalul uman și în competențele acestuia și, în special, în îmbunătățirea competențelor forței de muncă existente și ale lucrătorilor necalificați sunt esențiale pentru combaterea șomajului de lungă durată și asigurarea unui acces mai larg la locuri de muncă de calitate; solicită UE să stabilească obiective clare pentru metodele de învățare pe tot parcursul vieții în ceea ce privește competențele inexistente și să extindă formarea profesională și instruirea în domeniul comunicării, al limbilor străine și al competențelor digitale pentru lucrătorii mai în vârstă, în special, lucrătorii slab calificați cu vârsta de peste 30 de ani și persoanele care au abandonat școala de timpuriu;

| 68. | subliniază nevoia finanțării adecvate și a preluării de către statele membre, autoritățile regionale și locale și angajatori a programelor de stagiu și ucenicie de calitate, precum și a învățării în școli; reamintește că aceste programe ar trebui să respecte standarde minime de protecție socială; |
| --- | --- |

68.

subliniază nevoia finanțării adecvate și a preluării de către statele membre, autoritățile regionale și locale și angajatori a programelor de stagiu și ucenicie de calitate, precum și a învățării în școli; reamintește că aceste programe ar trebui să respecte standarde minime de protecție socială;

| 69. | crede că sunt necesare parteneriate strânse și sistematice la nivel local, regional și național între autoritățile publice și reprezentanții angajatorilor și ai angajaților, care să includă și serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă, și instituțiile de învățământ și de formare profesională, pentru a dezvolta strategii pe termen lung pentru piețele naționale de muncă respective și pentru a găsi cele mai bune modalități de abordare a problemei nepotrivirilor în materie de competențe sub toate aspectele sale și invită statele membre să promoveze o astfel de cooperare; |
| --- | --- |

69.

crede că sunt necesare parteneriate strânse și sistematice la nivel local, regional și național între autoritățile publice și reprezentanții angajatorilor și ai angajaților, care să includă și serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă, și instituțiile de învățământ și de formare profesională, pentru a dezvolta strategii pe termen lung pentru piețele naționale de muncă respective și pentru a găsi cele mai bune modalități de abordare a problemei nepotrivirilor în materie de competențe sub toate aspectele sale și invită statele membre să promoveze o astfel de cooperare;

| 70. | consideră că garanția pentru tineret este un prim pas către o abordare bazată pe drepturi a nevoilor tinerilor în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; reamintește obligația angajatorilor de a se implica în procesul de oferire de programe de formare profesională accesibile și stagii de calitate pentru tineri; subliniază că aspectul calitativ al locurilor de muncă decente pentru tineri nu trebuie să facă obiectul unui compromis și că eforturile întreprinse trebuie să aibă în centrul lor principalele standarde de muncă și alte standarde legate de calitatea muncii, cum ar fi timpul de lucru, salariul minim, securitatea socială și siguranța și sănătatea la locul de muncă; |
| --- | --- |

70.

consideră că garanția pentru tineret este un prim pas către o abordare bazată pe drepturi a nevoilor tinerilor în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; reamintește obligația angajatorilor de a se implica în procesul de oferire de programe de formare profesională accesibile și stagii de calitate pentru tineri; subliniază că aspectul calitativ al locurilor de muncă decente pentru tineri nu trebuie să facă obiectul unui compromis și că eforturile întreprinse trebuie să aibă în centrul lor principalele standarde de muncă și alte standarde legate de calitatea muncii, cum ar fi timpul de lucru, salariul minim, securitatea socială și siguranța și sănătatea la locul de muncă;

Stimularea mobilității forței de muncă

| 71. | reamintește că, în prezent, în UE există peste 2 milioane de posturi vacante; subliniază că, pentru reducerea acestui decalaj, este nevoie de mobilitate pe piața muncii din UE și reafirmă importanța, în acest sens, a ERASMUS+ și EURES; |
| --- | --- |

71.

reamintește că, în prezent, în UE există peste 2 milioane de posturi vacante; subliniază că, pentru reducerea acestui decalaj, este nevoie de mobilitate pe piața muncii din UE și reafirmă importanța, în acest sens, a ERASMUS+ și EURES;

| 72. | amintește că este important să se faciliteze mobilitatea lucrătorilor transfrontalieri prin furnizarea mai multor informații cu privire la parteneriatele transfrontaliere EURES, care au ca scop să încurajeze mobilitatea lucrătorilor transfrontalieri și să elimine barierele din calea lor oferindu-le informații și consiliere cu privire la posibilitățile de angajare și condițiile de viață și de muncă de ambele părți ale frontierei; în această privință, EURES reprezintă un instrument important care permite un control mai bun al posibilelor surse de locuri de muncă transfrontaliere și tranziția către o piață a muncii europeană mai bine integrată; |
| --- | --- |

72.

amintește că este important să se faciliteze mobilitatea lucrătorilor transfrontalieri prin furnizarea mai multor informații cu privire la parteneriatele transfrontaliere EURES, care au ca scop să încurajeze mobilitatea lucrătorilor transfrontalieri și să elimine barierele din calea lor oferindu-le informații și consiliere cu privire la posibilitățile de angajare și condițiile de viață și de muncă de ambele părți ale frontierei; în această privință, EURES reprezintă un instrument important care permite un control mai bun al posibilelor surse de locuri de muncă transfrontaliere și tranziția către o piață a muncii europeană mai bine integrată;

| 73. | amintește că mobilitatea lucrătorilor calificați din țările terțe constituie una dintre soluțiile de combatere a provocărilor demografice și de eliminare a deficitelor și a nepotrivirilor de pe piața muncii, precum și o soluție pentru nevoia de reducere la minimum a efectelor exportului de inteligență; |
| --- | --- |

73.

amintește că mobilitatea lucrătorilor calificați din țările terțe constituie una dintre soluțiile de combatere a provocărilor demografice și de eliminare a deficitelor și a nepotrivirilor de pe piața muncii, precum și o soluție pentru nevoia de reducere la minimum a efectelor exportului de inteligență;

| 74. | constată că UE s-a dezvoltat pe baza principiului liberei circulații a lucrătorilor; solicită încurajarea studierii și utilizării limbilor străine în scopul creșterii mobilității; subliniază importanța includerii învățării de limbi străine, în special europene, în cadrul învățării pe tot parcursul vieții, în vederea facilitării mobilității lucrătorilor și a extinderii perspectivelor de găsire a unui loc de muncă; |
| --- | --- |

74.

constată că UE s-a dezvoltat pe baza principiului liberei circulații a lucrătorilor; solicită încurajarea studierii și utilizării limbilor străine în scopul creșterii mobilității; subliniază importanța includerii învățării de limbi străine, în special europene, în cadrul învățării pe tot parcursul vieții, în vederea facilitării mobilității lucrătorilor și a extinderii perspectivelor de găsire a unui loc de muncă;

Schimbul de bune practici și validarea acestora în UE

| 75. | subliniază că este necesar ca statele membre și autoritățile regionale și locale să facă schimb de bune practici și să le valideze, precum și să compare și să evalueze eficiența acestora, în special cu privire la învățământul dual și educația și formarea profesională, la sistemele și programele de învățământ pentru ucenicii și stagii, la rezultatele învățării non-formale și informale și la strategiile de învățare pe tot parcursul vieții, recunoscând, totodată, că există elemente specifice pe fiecare piață a muncii și în fiecare sistem educațional; subliniază că platforma europeană pentru ucenicii este unul dintre instrumentele-cheie de dezvoltare a parteneriatelor europene și de schimb de bune practici cu privire la ucenicii; |
| --- | --- |

75.

subliniază că este necesar ca statele membre și autoritățile regionale și locale să facă schimb de bune practici și să le valideze, precum și să compare și să evalueze eficiența acestora, în special cu privire la învățământul dual și educația și formarea profesională, la sistemele și programele de învățământ pentru ucenicii și stagii, la rezultatele învățării non-formale și informale și la strategiile de învățare pe tot parcursul vieții, recunoscând, totodată, că există elemente specifice pe fiecare piață a muncii și în fiecare sistem educațional; subliniază că platforma europeană pentru ucenicii este unul dintre instrumentele-cheie de dezvoltare a parteneriatelor europene și de schimb de bune practici cu privire la ucenicii;

| 76. | subliniază rolul important al învățării non-formale și informale, al voluntariatului și al învățării pe tot parcursul vieții în dezvoltarea competențelor și a calificărilor, în special a competențelor transversale, precum cele din domeniul antreprenoriatului, al tehnologiilor informației și comunicării (TIC), limbile străine și competențele personale individuale, care sunt aplicabile la un nivel extins; solicită UE să îmbunătățească accesul la educația pentru adulți și la educația ca a doua șansă; solicită validarea și recunoașterea în mod corespunzător a competențelor non-formale și informale de către angajatori și instituțiile de învățământ; |
| --- | --- |

76.

subliniază rolul important al învățării non-formale și informale, al voluntariatului și al învățării pe tot parcursul vieții în dezvoltarea competențelor și a calificărilor, în special a competențelor transversale, precum cele din domeniul antreprenoriatului, al tehnologiilor informației și comunicării (TIC), limbile străine și competențele personale individuale, care sunt aplicabile la un nivel extins; solicită UE să îmbunătățească accesul la educația pentru adulți și la educația ca a doua șansă; solicită validarea și recunoașterea în mod corespunzător a competențelor non-formale și informale de către angajatori și instituțiile de învățământ;

| 77. | subliniază importanța revitalizării Procesului de la Bologna prin valorificarea ocaziei oferite de Conferința ministerială care va avea loc la Erevan în mai 2015 pentru implicarea în forme noi și mai avansate de cooperare, care să fie puse în aplicare imediat; |
| --- | --- |

77.

subliniază importanța revitalizării Procesului de la Bologna prin valorificarea ocaziei oferite de Conferința ministerială care va avea loc la Erevan în mai 2015 pentru implicarea în forme noi și mai avansate de cooperare, care să fie puse în aplicare imediat;

| 78. | consideră că Comisia ar trebui să asigure o punere în aplicare corespunzătoare a programului „Erasmus +” în toate formele sale, inclusiv componenta în materie de sport a programului; consideră că este importantă simplificarea modalităților de acces, astfel încât programul să poată fi utilizat de cât mai multe persoane și organizații posibil; |
| --- | --- |

78.

consideră că Comisia ar trebui să asigure o punere în aplicare corespunzătoare a programului „Erasmus +” în toate formele sale, inclusiv componenta în materie de sport a programului; consideră că este importantă simplificarea modalităților de acces, astfel încât programul să poată fi utilizat de cât mai multe persoane și organizații posibil;

Cultivarea spiritului antreprenorial în rândul cetățenilor: IMM-urile și microîntreprinderile

| 79. | consideră că este necesar să se îmbunătățească spiritul de lider, gestiunea financiară, și susținerea educației antreprenoriale de la o vârstă fragedă și că este nevoie de sisteme de învățământ preșcolar destinate familiilor defavorizate pentru a exploata potențialul tinerilor și a-i pregăti pentru a deveni angajatori, nu doar angajați, a dezvolta afaceri noi și a profita de noile piețe; |
| --- | --- |

79.

consideră că este necesar să se îmbunătățească spiritul de lider, gestiunea financiară, și susținerea educației antreprenoriale de la o vârstă fragedă și că este nevoie de sisteme de învățământ preșcolar destinate familiilor defavorizate pentru a exploata potențialul tinerilor și a-i pregăti pentru a deveni angajatori, nu doar angajați, a dezvolta afaceri noi și a profita de noile piețe;

| 80. | salută programe precum Erasmus pentru tinerii antreprenori, care sunt menite să ajute noii antreprenori să dobândească competențele relevante pentru gestionarea unei afaceri și consideră că astfel de programe ar trebui să fie promovate în continuare, pentru a ajuta mai mulți tineri antreprenori să se afirme și să reușească; consideră că ar trebui introduse măsuri speciale de sprijin pentru tinerii antreprenori, care să faciliteze accesul acestora la informații și finanțare, inclusiv servicii de ghișeu unic de informare și sprijin destinate tinerilor în cadrul organelor existente de sprijin antreprenorial; |
| --- | --- |

80.

salută programe precum Erasmus pentru tinerii antreprenori, care sunt menite să ajute noii antreprenori să dobândească competențele relevante pentru gestionarea unei afaceri și consideră că astfel de programe ar trebui să fie promovate în continuare, pentru a ajuta mai mulți tineri antreprenori să se afirme și să reușească; consideră că ar trebui introduse măsuri speciale de sprijin pentru tinerii antreprenori, care să faciliteze accesul acestora la informații și finanțare, inclusiv servicii de ghișeu unic de informare și sprijin destinate tinerilor în cadrul organelor existente de sprijin antreprenorial;

| 81. | consideră că educația non-formală, în special în forma practicată în organizațiile de tineret, promovează creativitatea, spiritul de inițiativă și responsabilizarea, având capacitatea de a crește șansele tinerilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

81.

consideră că educația non-formală, în special în forma practicată în organizațiile de tineret, promovează creativitatea, spiritul de inițiativă și responsabilizarea, având capacitatea de a crește șansele tinerilor pe piața muncii;

| 82. | subliniază necesitatea de a include elemente de instruire în domeniul antreprenorial la toate nivelurile de educație și formare profesională, deoarece insuflarea cât mai devreme a unui spirit antreprenorial în rândul tinerilor este o modalitate eficace de combatere a șomajului, în special a șomajului în rândul tinerilor; îndeamnă, în acest sens, la un dialog activ și la cooperare între comunitatea academică și mediul de afaceri în vederea elaborării unor programe educaționale care să asigure tinerilor aptitudinile și competențele necesare; |
| --- | --- |

82.

subliniază necesitatea de a include elemente de instruire în domeniul antreprenorial la toate nivelurile de educație și formare profesională, deoarece insuflarea cât mai devreme a unui spirit antreprenorial în rândul tinerilor este o modalitate eficace de combatere a șomajului, în special a șomajului în rândul tinerilor; îndeamnă, în acest sens, la un dialog activ și la cooperare între comunitatea academică și mediul de afaceri în vederea elaborării unor programe educaționale care să asigure tinerilor aptitudinile și competențele necesare;

| 83. | solicită elaborarea unei Strategii europene privind competențele progresiste și axate pe obținerea de rezultate, care să orienteze strategiile naționale privind competențele și să le integreze în Planurile naționale privind locurile de muncă, asigurând totodată un cadru cuprinzător pentru Planurile de acțiune sectoriale propuse în Pachetul privind ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

83.

solicită elaborarea unei Strategii europene privind competențele progresiste și axate pe obținerea de rezultate, care să orienteze strategiile naționale privind competențele și să le integreze în Planurile naționale privind locurile de muncă, asigurând totodată un cadru cuprinzător pentru Planurile de acțiune sectoriale propuse în Pachetul privind ocuparea forței de muncă;

| 84. | subliniază că este nevoie de măsuri de sprijin și de stimulare pentru întreprinderile noi, IMM-uri, microîntreprinderi și actorii economiei sociale în vederea facilitării înființării și funcționării acestora, precum și necesitatea de a introduce principiul unei mai bune reglementări și de a acționa în virtutea acestuia și de a facilita angajarea forței de muncă calificate și formarea angajaților; subliniază, în acest sens, că povara fiscală ar trebui transferată de la piața muncii înspre alte surse de impozitare care aduc mai puține prejudicii ocupării forței de muncă și creșterii, asigurând, totodată, un nivel adecvat de protecție socială; |
| --- | --- |

84.

subliniază că este nevoie de măsuri de sprijin și de stimulare pentru întreprinderile noi, IMM-uri, microîntreprinderi și actorii economiei sociale în vederea facilitării înființării și funcționării acestora, precum și necesitatea de a introduce principiul unei mai bune reglementări și de a acționa în virtutea acestuia și de a facilita angajarea forței de muncă calificate și formarea angajaților; subliniază, în acest sens, că povara fiscală ar trebui transferată de la piața muncii înspre alte surse de impozitare care aduc mai puține prejudicii ocupării forței de muncă și creșterii, asigurând, totodată, un nivel adecvat de protecție socială;

| 85. | solicită statelor membre să reducă povara fiscală aplicată forței de muncă; |
| --- | --- |

85.

solicită statelor membre să reducă povara fiscală aplicată forței de muncă;

| 86. | amintește că IMM-urile reprezintă aproape 99 % din întreprinderile europene, funcționând ca o forță motrice pentru crearea unei piețe a muncii competitive în Europa; subliniază, în această situație, importanța principiului „gândiți mai întâi la scară mică”, care ar trebui să stea la baza legislației UE pentru a elimina obstacolele birocratice cu care se confruntă IMM-urile și a le permite acestora să își fructifice pe deplin potențialul de creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

86.

amintește că IMM-urile reprezintă aproape 99 % din întreprinderile europene, funcționând ca o forță motrice pentru crearea unei piețe a muncii competitive în Europa; subliniază, în această situație, importanța principiului „gândiți mai întâi la scară mică”, care ar trebui să stea la baza legislației UE pentru a elimina obstacolele birocratice cu care se confruntă IMM-urile și a le permite acestora să își fructifice pe deplin potențialul de creare de locuri de muncă;

| 87. | este de părere că antreprenorii ar trebui să investească în formarea profesională și în programe de ucenicie pentru angajați și că ar trebui introduse și dezvoltate în continuare stimulente, dacă e cazul, acest lucru ajutându-i să se extindă și să creeze noi locuri de muncă; consideră că instituirea de rețele ale angajatorilor poate ajuta IMM-urile și microîntreprinderile să acceseze ofertele de formare și sprijinul de care au nevoie; |
| --- | --- |

87.

este de părere că antreprenorii ar trebui să investească în formarea profesională și în programe de ucenicie pentru angajați și că ar trebui introduse și dezvoltate în continuare stimulente, dacă e cazul, acest lucru ajutându-i să se extindă și să creeze noi locuri de muncă; consideră că instituirea de rețele ale angajatorilor poate ajuta IMM-urile și microîntreprinderile să acceseze ofertele de formare și sprijinul de care au nevoie;

Inovarea și digitizarea: noi competențe și locuri de muncă

| 88. | subliniază importanța inovării și digitizării pentru creștere, productivitate și o societate mai echitabilă, mai durabilă și favorabilă incluziunii și, în acest sens, a necesității de a împărtăși cunoștințe, creativitate și competențe, precum și a motivării și determinării din partea angajaților, a potențialilor angajați și a angajatorilor, în vederea creării unor produse și servicii inovatoare, creative și digitale; subliniază importanța eliminării „diviziunii digitale” și a competențelor digitale ca parte a învățării pe tot parcursul vieții, precum și a integrării în programele școlare a noilor mijloace de informare în masă și a noilor tehnologii; subliniază, de asemenea, necesitatea de a dezvolta metode inovatoare de învățare și de a extinde disponibilitatea învățării online și la distanță prin resurse educaționale deschise care să faciliteze accesul la educație și formare profesională pentru toți; |
| --- | --- |

88.

subliniază importanța inovării și digitizării pentru creștere, productivitate și o societate mai echitabilă, mai durabilă și favorabilă incluziunii și, în acest sens, a necesității de a împărtăși cunoștințe, creativitate și competențe, precum și a motivării și determinării din partea angajaților, a potențialilor angajați și a angajatorilor, în vederea creării unor produse și servicii inovatoare, creative și digitale; subliniază importanța eliminării „diviziunii digitale” și a competențelor digitale ca parte a învățării pe tot parcursul vieții, precum și a integrării în programele școlare a noilor mijloace de informare în masă și a noilor tehnologii; subliniază, de asemenea, necesitatea de a dezvolta metode inovatoare de învățare și de a extinde disponibilitatea învățării online și la distanță prin resurse educaționale deschise care să faciliteze accesul la educație și formare profesională pentru toți;

| 89. | subliniază nevoia de a identifica o gamă largă de industrii emergente și sectoare-cheie de creștere pe care ar trebui să se concentreze dezvoltarea bazei de competențe a statelor membre; |
| --- | --- |

89.

subliniază nevoia de a identifica o gamă largă de industrii emergente și sectoare-cheie de creștere pe care ar trebui să se concentreze dezvoltarea bazei de competențe a statelor membre;

| 90. | subliniază potențialul de creare de locuri de muncă oferit de finalizarea pieței unice digitale, crearea uniunii energetice, crearea de locuri de muncă prin investiții în cercetare și dezvoltare, inovații, promovarea spiritului antreprenorial social și a economiei sociale, perfecționarea competențelor lucrătorilor în sectorul asistenței medicale și sociale și susținerea unor rețele de transport optimizate; |
| --- | --- |

90.

subliniază potențialul de creare de locuri de muncă oferit de finalizarea pieței unice digitale, crearea uniunii energetice, crearea de locuri de muncă prin investiții în cercetare și dezvoltare, inovații, promovarea spiritului antreprenorial social și a economiei sociale, perfecționarea competențelor lucrătorilor în sectorul asistenței medicale și sociale și susținerea unor rețele de transport optimizate;

| 91. | subliniază tendințele recente ale întreprinderilor de a readuce producția și serviciile în UE și oportunitățile pe care le reprezintă acest lucru pentru crearea de locuri de muncă, în special pentru tineri; consideră că economiile UE au o șansă unică de a accelera această tendință de repatriere a locurilor de muncă, asigurând că există o corelare între competențele forței de muncă europene și nevoile întreprinderilor; |
| --- | --- |

91.

subliniază tendințele recente ale întreprinderilor de a readuce producția și serviciile în UE și oportunitățile pe care le reprezintă acest lucru pentru crearea de locuri de muncă, în special pentru tineri; consideră că economiile UE au o șansă unică de a accelera această tendință de repatriere a locurilor de muncă, asigurând că există o corelare între competențele forței de muncă europene și nevoile întreprinderilor;

| 92. | subliniază importanța disciplinelor STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică) și evidențiază rolul esențial pe care îl au acestea în asigurarea unei poziții centrale a Europei pe scena mondială în ceea ce privește promovarea progreselor tehnologice; |
| --- | --- |

92.

subliniază importanța disciplinelor STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică) și evidențiază rolul esențial pe care îl au acestea în asigurarea unei poziții centrale a Europei pe scena mondială în ceea ce privește promovarea progreselor tehnologice;

| 93. | sprijină inițiativa Comisiei, elaborată în cooperare cu trioul de președinți, de a promova spiritul antreprenorial în Europa și de a dezvolta competențe transversale pe viață; |
| --- | --- |

93.

sprijină inițiativa Comisiei, elaborată în cooperare cu trioul de președinți, de a promova spiritul antreprenorial în Europa și de a dezvolta competențe transversale pe viață;

| 94. | subliniază că UE se confruntă cu o penurie de competențe în științe, tehnologie, inginerie și matematică (STIM) și cu un număr excedentar de absolvenți de științe sociale; consideră că sunt necesare inițiative suplimentare la nivel european și național pentru a soluționa blocajele locurilor de muncă și ale învățării în domeniile STIM; recomandă Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru a spori atractivitatea și valoarea disciplinelor STIM și a încuraja tinerii, inclusiv femeile, să urmeze studii în domeniile STIM; |
| --- | --- |

94.

subliniază că UE se confruntă cu o penurie de competențe în științe, tehnologie, inginerie și matematică (STIM) și cu un număr excedentar de absolvenți de științe sociale; consideră că sunt necesare inițiative suplimentare la nivel european și național pentru a soluționa blocajele locurilor de muncă și ale învățării în domeniile STIM; recomandă Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru a spori atractivitatea și valoarea disciplinelor STIM și a încuraja tinerii, inclusiv femeile, să urmeze studii în domeniile STIM;

| 95. | atrage atenția asupra faptului că secolul XXI nu este incompatibil cu tehnicile și practicile tradiționale, sursă de locuri de muncă stabile și care nu pot fi delocalizate, care stau la baza mai multor domenii de excelență europene; solicită susținerea prezervării acestor tehnici și practici tradiționale și transmiterea lor, prin formare, noilor generații, combinându-le, în cazul în care este posibil, cu noile cunoștințe și experiența din domeniul digital în vederea maximizării potențialului acestora; |
| --- | --- |

95.

atrage atenția asupra faptului că secolul XXI nu este incompatibil cu tehnicile și practicile tradiționale, sursă de locuri de muncă stabile și care nu pot fi delocalizate, care stau la baza mai multor domenii de excelență europene; solicită susținerea prezervării acestor tehnici și practici tradiționale și transmiterea lor, prin formare, noilor generații, combinându-le, în cazul în care este posibil, cu noile cunoștințe și experiența din domeniul digital în vederea maximizării potențialului acestora;

Măsuri privind lucrătorii tineri, lucrătorii în vârstă și lucrătorii cu handicap

| 96. | subliniază necesitatea și importanța măsurilor speciale și ale susținerii angajatorilor, în special a IMM-urilor, pentru a-i susține în ceea ce privește creșterea ocupării forței de muncă de calitate și durabile, pentru a asigura formarea la locul de muncă și a oferi posibilități de dezvoltare a carierei pentru grupurile dezavantajate pe piața muncii, cum ar fi tinerii, lucrătorii mai în vârstă, femeile, migranții, persoanele cu handicap și șomerii de lungă durată; recunoaște și sprijină rolul serviciilor publice și private de ocupare a forței de muncă în promovarea unor piețe ale muncii competitive; amintește rolul important al răspunderii sociale și economice a angajatorilor și a instituțiilor de învățământ față de toți angajații și față de societate; consideră că de o astfel de răspundere socială ar trebui să dea dovadă și instituțiile responsabile pentru educație și formare; |
| --- | --- |

96.

subliniază necesitatea și importanța măsurilor speciale și ale susținerii angajatorilor, în special a IMM-urilor, pentru a-i susține în ceea ce privește creșterea ocupării forței de muncă de calitate și durabile, pentru a asigura formarea la locul de muncă și a oferi posibilități de dezvoltare a carierei pentru grupurile dezavantajate pe piața muncii, cum ar fi tinerii, lucrătorii mai în vârstă, femeile, migranții, persoanele cu handicap și șomerii de lungă durată; recunoaște și sprijină rolul serviciilor publice și private de ocupare a forței de muncă în promovarea unor piețe ale muncii competitive; amintește rolul important al răspunderii sociale și economice a angajatorilor și a instituțiilor de învățământ față de toți angajații și față de societate; consideră că de o astfel de răspundere socială ar trebui să dea dovadă și instituțiile responsabile pentru educație și formare;

| 97. | recunoaște provocările cu care se confruntă tinerii când intră pe piața muncii, amintește că este important ca primele experiențe profesionale să se dobândească în timpul studiilor, pentru a dezvolta astfel competențe care favorizează încadrarea în muncă și pentru ca tranziția de la școală la viața profesională să fie mai eficientă și mai eficace; subliniază potențialul antreprenoriatului în rândul tinerilor și face astfel apel la responsabilitatea angajatorilor și a statelor membre de a oferi tinerilor șanse de a obține o astfel de experiență și de a susține tinerii în vederea obținerii competențelor adecvate; subliniază, de asemenea, importanța cooperării dintre școli și angajatori în acest sens și invită instituțiile UE și statele membre să acționeze într-un mod mai favorabil afacerilor și să sprijine tinerii să își transforme ideile în planuri de afaceri reușite; |
| --- | --- |

97.

recunoaște provocările cu care se confruntă tinerii când intră pe piața muncii, amintește că este important ca primele experiențe profesionale să se dobândească în timpul studiilor, pentru a dezvolta astfel competențe care favorizează încadrarea în muncă și pentru ca tranziția de la școală la viața profesională să fie mai eficientă și mai eficace; subliniază potențialul antreprenoriatului în rândul tinerilor și face astfel apel la responsabilitatea angajatorilor și a statelor membre de a oferi tinerilor șanse de a obține o astfel de experiență și de a susține tinerii în vederea obținerii competențelor adecvate; subliniază, de asemenea, importanța cooperării dintre școli și angajatori în acest sens și invită instituțiile UE și statele membre să acționeze într-un mod mai favorabil afacerilor și să sprijine tinerii să își transforme ideile în planuri de afaceri reușite;

Propuneri politice și recomandări

| 98. | invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să investească în sectoarele economice noi inovatoare și promițătoare pentru a încuraja investițiile din UE, în vederea stimulării creșterii și a locurilor de muncă noi, de calitate și durabile, ceea ce duce la crearea unei societăți mai echitabile, durabile și favorabile incluziunii; subliniază, în plus, că este important ca statele membre să pună în aplicare măsuri economice și financiare și să facă reforme ale pieței muncii bazate pe indicatori clari, stabiliți pe date concrete și măsurabili, a căror eficacitate poate fi dovedită; |
| --- | --- |

98.

invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să investească în sectoarele economice noi inovatoare și promițătoare pentru a încuraja investițiile din UE, în vederea stimulării creșterii și a locurilor de muncă noi, de calitate și durabile, ceea ce duce la crearea unei societăți mai echitabile, durabile și favorabile incluziunii; subliniază, în plus, că este important ca statele membre să pună în aplicare măsuri economice și financiare și să facă reforme ale pieței muncii bazate pe indicatori clari, stabiliți pe date concrete și măsurabili, a căror eficacitate poate fi dovedită;

| 99. | invită statele membre să se asigure că reformele pieței muncii nu vizează doar promovarea creării de locuri de muncă de calitate, ci și reducerea segmentării, încadrarea în muncă a grupurilor vulnerabile, promovarea egalității de gen, reducerea sărăciei persoanelor care muncesc și garantarea unui nivel adecvat de protecție socială pentru toți lucrătorii, inclusiv pentru cei care desfășoară o activitate independentă; |
| --- | --- |

99.

invită statele membre să se asigure că reformele pieței muncii nu vizează doar promovarea creării de locuri de muncă de calitate, ci și reducerea segmentării, încadrarea în muncă a grupurilor vulnerabile, promovarea egalității de gen, reducerea sărăciei persoanelor care muncesc și garantarea unui nivel adecvat de protecție socială pentru toți lucrătorii, inclusiv pentru cei care desfășoară o activitate independentă;

| 100. | invită statele membre să investească în educație de la vârste fragede și în predarea limbilor străine și a tehnologiilor informației și comunicației în cadrul școlilor primare; |
| --- | --- |

100.

invită statele membre să investească în educație de la vârste fragede și în predarea limbilor străine și a tehnologiilor informației și comunicației în cadrul școlilor primare;

| 101. | invită statele membre să ia în considerare pe deplin importanța automatizării ca tendință care poate eroda ponderea cantitativă a multor locuri de muncă și să își axeze programele de formare pentru șomeri pe învățarea de competențe utile pentru meseriile care nu presupun activități de rutină; |
| --- | --- |

101.

invită statele membre să ia în considerare pe deplin importanța automatizării ca tendință care poate eroda ponderea cantitativă a multor locuri de muncă și să își axeze programele de formare pentru șomeri pe învățarea de competențe utile pentru meseriile care nu presupun activități de rutină;

| 102. | invită statele membre și autoritățile regionale și locale să afle care sunt cele mai bune practici și să treacă de la acestea la acțiuni politice menite să crească ratele de ocupare și să reducă sărăcia și inegalitățile și să realizeze reforme mai ambițioase care să se bazeze pe aceste practici; invită, de asemenea, statele membre să compare și să evalueze eficacitatea unor astfel de practici, să asigure un echilibru între adaptabilitate și securitate pentru lucrători și întreprinderi, precum și să țină seama de caracteristicile specifice ale piețelor muncii și ale sistemelor de învățământ din statele membre; |
| --- | --- |

102.

invită statele membre și autoritățile regionale și locale să afle care sunt cele mai bune practici și să treacă de la acestea la acțiuni politice menite să crească ratele de ocupare și să reducă sărăcia și inegalitățile și să realizeze reforme mai ambițioase care să se bazeze pe aceste practici; invită, de asemenea, statele membre să compare și să evalueze eficacitatea unor astfel de practici, să asigure un echilibru între adaptabilitate și securitate pentru lucrători și întreprinderi, precum și să țină seama de caracteristicile specifice ale piețelor muncii și ale sistemelor de învățământ din statele membre;

| 103. | invită orașele și regiunile să se axeze pe calitatea educației și formării, pe lupta împotriva abandonului școlar timpuriu și pe combaterea șomajului în rândul tinerilor, dat fiind faptul că tinerii au nevoie urgentă de noi perspective și trebuie depuse toate eforturile posibile pentru a-i sprijini; |
| --- | --- |

103.

invită orașele și regiunile să se axeze pe calitatea educației și formării, pe lupta împotriva abandonului școlar timpuriu și pe combaterea șomajului în rândul tinerilor, dat fiind faptul că tinerii au nevoie urgentă de noi perspective și trebuie depuse toate eforturile posibile pentru a-i sprijini;

| 104. | invită statele membre să elaboreze abordări colective de tipul rețelelor pentru angajatori pentru a contribui la eliminarea barierelor care îi împiedică pe aceștia să urmărească planuri mai ambițioase de dezvoltare a forței de muncă; |
| --- | --- |

104.

invită statele membre să elaboreze abordări colective de tipul rețelelor pentru angajatori pentru a contribui la eliminarea barierelor care îi împiedică pe aceștia să urmărească planuri mai ambițioase de dezvoltare a forței de muncă;

| 105. | invită Comisia și statele membre să promoveze și să sprijine întreprinderile sociale care își înțeleg responsabilitatea față de mediu, consumatori și angajați; |
| --- | --- |

105.

invită Comisia și statele membre să promoveze și să sprijine întreprinderile sociale care își înțeleg responsabilitatea față de mediu, consumatori și angajați;

| 106. | invită statele membre să introducă salarizarea minimă utilizând un nivel de bază pentru fiecare stat membru, cu scopul de a aborda inegalitățile salariale și a asigura un venit decent prin mijloace legislative sau printr-un acord, în conformitate cu practica națională; |
| --- | --- |

106.

invită statele membre să introducă salarizarea minimă utilizând un nivel de bază pentru fiecare stat membru, cu scopul de a aborda inegalitățile salariale și a asigura un venit decent prin mijloace legislative sau printr-un acord, în conformitate cu practica națională;

| 107. | invită statele membre să includă lidershipul, managementul, antreprenoriatul și educația financiară, consilierea în domeniul înființării de întreprinderi și tehnologiile de comunicare în programele lor educaționale, inclusiv în programele de învățare pe tot parcursul vieții, și să acorde prioritate continuării dezvoltării programelor de formare profesională și educație (VET), ținând, totodată, seama de diferențele dintre statele membre în ceea ce privește piețele muncii și sistemele de învățământ, evitând abordările universale; |
| --- | --- |

107.

invită statele membre să includă lidershipul, managementul, antreprenoriatul și educația financiară, consilierea în domeniul înființării de întreprinderi și tehnologiile de comunicare în programele lor educaționale, inclusiv în programele de învățare pe tot parcursul vieții, și să acorde prioritate continuării dezvoltării programelor de formare profesională și educație (VET), ținând, totodată, seama de diferențele dintre statele membre în ceea ce privește piețele muncii și sistemele de învățământ, evitând abordările universale;

| 108. | solicită Comisiei să dezvolte o platformă europeană pentru recunoașterea și validarea competențelor specifice anumitor activități și meserii, care să includă recunoașterea competențelor dobândite prin voluntariat; |
| --- | --- |

108.

solicită Comisiei să dezvolte o platformă europeană pentru recunoașterea și validarea competențelor specifice anumitor activități și meserii, care să includă recunoașterea competențelor dobândite prin voluntariat;

| 109. | invită statele membre să pună în aplicare recomandările Consiliului din 2012 privind validarea învățării non-formale și informale ca modalitate de recunoaștere a competențelor dobândite prin educația non-formală, în special în sectorul de voluntariat și tineret, și să sprijine punerea în aplicare de politici pentru învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

109.

invită statele membre să pună în aplicare recomandările Consiliului din 2012 privind validarea învățării non-formale și informale ca modalitate de recunoaștere a competențelor dobândite prin educația non-formală, în special în sectorul de voluntariat și tineret, și să sprijine punerea în aplicare de politici pentru învățarea pe tot parcursul vieții;

| 110. | invită statele membre să susțină implicarea puternică și sistematică a părților interesate de pe piața muncii, inclusiv a organizațiilor angajatorilor și angajaților, a instituțiilor de formare profesională, precum și a serviciilor publice și private de ocupare a forței de muncă de la nivel local, regional și național, printre altele prin facilitarea comunicării și a schimbului de informații dintre acestea, pentru a susține crearea unor legături strânse între educație și formarea și locul de muncă, pentru a corela mai bine oferta și cererea și pentru a anticipa și planifica viitoarele nevoi de pe piața muncii în materie de competențe; |
| --- | --- |

110.

invită statele membre să susțină implicarea puternică și sistematică a părților interesate de pe piața muncii, inclusiv a organizațiilor angajatorilor și angajaților, a instituțiilor de formare profesională, precum și a serviciilor publice și private de ocupare a forței de muncă de la nivel local, regional și național, printre altele prin facilitarea comunicării și a schimbului de informații dintre acestea, pentru a susține crearea unor legături strânse între educație și formarea și locul de muncă, pentru a corela mai bine oferta și cererea și pentru a anticipa și planifica viitoarele nevoi de pe piața muncii în materie de competențe;

| 111. | invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să pună la dispoziție stimulente financiare și economice de susținere a participării la educația și formarea continuă pentru a asigura o forță de muncă calificată; recomandă ca aceste stimulente să se bazeze pe indicatori măsurabili și susținuți de date, a căror eficiență poate fi demonstrată; |
| --- | --- |

111.

invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să pună la dispoziție stimulente financiare și economice de susținere a participării la educația și formarea continuă pentru a asigura o forță de muncă calificată; recomandă ca aceste stimulente să se bazeze pe indicatori măsurabili și susținuți de date, a căror eficiență poate fi demonstrată;

| 112. | invită statele membre să asigure formarea și dezvoltarea profesională continuă a profesorilor și a personalului de conducere din învățământ pentru a-i ajuta să utilizeze cele mai adecvate metode de predare și a permite tinerilor Europei să dobândească aptitudinile și competențele secolului XXI; subliniază, de asemenea, că este important ca profesorii să beneficieze de know how bazat pe experiență, care îmbină teoria cu practica, în special în ceea ce privește noile tehnologii și digitizarea, astfel încât aceștia să poată transmite aceste cunoștințe studenților; |
| --- | --- |

112.

invită statele membre să asigure formarea și dezvoltarea profesională continuă a profesorilor și a personalului de conducere din învățământ pentru a-i ajuta să utilizeze cele mai adecvate metode de predare și a permite tinerilor Europei să dobândească aptitudinile și competențele secolului XXI; subliniază, de asemenea, că este important ca profesorii să beneficieze de know how bazat pe experiență, care îmbină teoria cu practica, în special în ceea ce privește noile tehnologii și digitizarea, astfel încât aceștia să poată transmite aceste cunoștințe studenților;

| 113. | invită Comisia și UE să ia rapid măsuri concrete în vederea punerii în aplicare a unor politici și a legislației în vigoare privind recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale și a titlurilor universitare în UE, ca modalitate de a stimula mobilitatea forței de muncă în interiorul UE și de a aborda problema posturilor vacante neocupate; |
| --- | --- |

113.

invită Comisia și UE să ia rapid măsuri concrete în vederea punerii în aplicare a unor politici și a legislației în vigoare privind recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale și a titlurilor universitare în UE, ca modalitate de a stimula mobilitatea forței de muncă în interiorul UE și de a aborda problema posturilor vacante neocupate;

| 114. | invită Comisia și statele membre să prezinte estimări privind piețele muncii în schimbare, în special în legătură cu provocările datorate globalizării, precum și estimări pentru fiecare stat membru și, la nivel mai larg, pentru fiecare sector, privind locurile de muncă și competențele necesare; |
| --- | --- |

114.

invită Comisia și statele membre să prezinte estimări privind piețele muncii în schimbare, în special în legătură cu provocările datorate globalizării, precum și estimări pentru fiecare stat membru și, la nivel mai larg, pentru fiecare sector, privind locurile de muncă și competențele necesare;

o

o o

| 115. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

115.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0038.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0394.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0110.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0010.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0037.

(6)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

(7)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(8)  Potrivit documentului Comisiei intitulat: Ocuparea forței de muncă și situația socială: Buletin trimestrial, martie 2015.

(9)  Comisia Europeană (2013), Evoluția ocupării forței de muncă și a situației sociale în Europa.

(10)  Potrivit analizei situației economice și sociale a Comisiei: evaluarea trimestrială din 13 aprilie 2015.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/246 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/246

---

P8_TA(2015)0322

Al 30-lea și al 31-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2012-2013)

Rezoluţia Parlamentului European din 10 septembrie 2015 referitoare la cel de-al 30-lea și cel de-al 31-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2012-2013) (2014/2253(INI))

(2017/C 316/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cel de-al 30-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2012) (COM(2013)0726), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 30-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2012) (COM(2013)0726),

| — | având în vedere cel de-al 31-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2013) (COM(2014)0612), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 31-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2013) (COM(2014)0612),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport de evaluare a proiectului EU Pilot” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport de evaluare a proiectului EU Pilot” (COM(2010)0070),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Al doilea Raport de evaluare a proiectului EU Pilot” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Al doilea Raport de evaluare a proiectului EU Pilot” (COM(2011)0930),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2002 privind relațiile cu reclamantul în legătură cu cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2002 privind relațiile cu reclamantul în legătură cu cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (COM(2002)0141),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2012 intitulată „Actualizarea gestionării relațiilor cu petiționarii în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2012 intitulată „Actualizarea gestionării relațiilor cu petiționarii în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii” (COM(2012)0154),

| — | având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la cel de-al 29-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (2011 (2)), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la cel de-al 29-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (2011 (2)),

| — | având în vedere studiul: „Impactul crizei asupra drepturilor fundamentale în statele membre ale UE – analiză comparativă” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul: „Impactul crizei asupra drepturilor fundamentale în statele membre ale UE – analiză comparativă” (3),

| — | având în vedere pachetul legislativ „O mai bună legiferare”, adoptat de Comisie la 19 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul legislativ „O mai bună legiferare”, adoptat de Comisie la 19 mai 2015,

| — | având în vedere articolul 52 și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru petiții (A8-0242/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru petiții (A8-0242/2015),

| A. | întrucât articolul 17 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) definește rolul fundamental al Comisiei de „gardian al tratatelor”; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 17 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) definește rolul fundamental al Comisiei de „gardian al tratatelor”;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din TUE, Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (CDFUE) are aceeași valoare juridică cu cea a tratatelor și se adresează instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum și statelor membre, atunci când acestea pun în aplicare dreptul Uniunii (articolul 51 alineatul (1) din CDFUE); |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din TUE, Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (CDFUE) are aceeași valoare juridică cu cea a tratatelor și se adresează instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum și statelor membre, atunci când acestea pun în aplicare dreptul Uniunii (articolul 51 alineatul (1) din CDFUE);

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 258 alineatele (1) și (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia emite un aviz motivat adresat unui stat membru în cazul în care consideră că aceasta din urmă nu și-a îndeplinit o obligație care îi revine în temeiul tratatelor și poate sesiza Curtea de Justiție în cazul în care statul membru în cauză nu se conformează acestui aviz în termenul stabilit de Comisie; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 258 alineatele (1) și (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia emite un aviz motivat adresat unui stat membru în cazul în care consideră că aceasta din urmă nu și-a îndeplinit o obligație care îi revine în temeiul tratatelor și poate sesiza Curtea de Justiție în cazul în care statul membru în cauză nu se conformează acestui aviz în termenul stabilit de Comisie;

| D. | întrucât Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană prevede un schimb de informații cu privire la toate procedurile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, sub forma unor scrisori de punere în întârziere, însă nu include procedura informală „EU Pilot”, care precede deschiderea unei proceduri formale în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană prevede un schimb de informații cu privire la toate procedurile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, sub forma unor scrisori de punere în întârziere, însă nu include procedura informală „EU Pilot”, care precede deschiderea unei proceduri formale în constatarea neîndeplinirii obligațiilor;

| E. | întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene definește dreptul la bună administrare ca fiind dreptul oricărei persoane de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, iar articolul 298 din TFUE prevede că, în îndeplinirea misiunilor lor, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii sunt susținute de o administrație europeană deschisă, eficientă și independentă; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene definește dreptul la bună administrare ca fiind dreptul oricărei persoane de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, iar articolul 298 din TFUE prevede că, în îndeplinirea misiunilor lor, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii sunt susținute de o administrație europeană deschisă, eficientă și independentă;

| F. | întrucât articolul 51 din CDFUE limitează obligația statelor membre de a respecta Carta la situațiile în care acestea pun în aplicare dreptul UE, însă nu prevede aceeași limitare a obligațiilor care decurg din Cartă pentru instituțiile, organismele, oficiile sau agențiile UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 51 din CDFUE limitează obligația statelor membre de a respecta Carta la situațiile în care acestea pun în aplicare dreptul UE, însă nu prevede aceeași limitare a obligațiilor care decurg din Cartă pentru instituțiile, organismele, oficiile sau agențiile UE;

| G. | întrucât, în contextul actualei crize financiare, statele membre au trebuit să ia măsuri care periclitează dreptul primar al UE, și în special dispozițiile privind protecția drepturilor sociale și economice; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în contextul actualei crize financiare, statele membre au trebuit să ia măsuri care periclitează dreptul primar al UE, și în special dispozițiile privind protecția drepturilor sociale și economice;

| 1. | ia act de faptul că, în concordanță cu Declarația politică comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei din 27 octombrie 2011 privind documentele explicative, Comisia a prezentat celor doi colegislatori un raport cu privire la aplicarea acesteia; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că, în concordanță cu Declarația politică comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei din 27 octombrie 2011 privind documentele explicative, Comisia a prezentat celor doi colegislatori un raport cu privire la aplicarea acesteia;

| 2. | salută cel de-al 30-lea și cel de-al 31-lea raport anual al Comisiei privind aplicarea dreptului UE și observă că, în conformitate cu aceste rapoarte, cele patru domenii în care statele membre au făcut cel mai frecvent obiectul unor proceduri pentru încălcarea obligațiilor în 2012 au fost transportul, protecția sănătății, protecția consumatorilor și protecția mediului, precum și o serie de aspecte legate de piața internă și de servicii, iar în 2013 cele mai problematice domenii au fost mediul, protecția sănătății și a consumatorilor, piața internă și serviciile, precum și transporturile; reamintește, cu toate acestea, că această evaluare ex post nu se substituie datoriei Comisiei de a monitoriza efectiv și la timp aplicarea și implementarea dreptului UE și observă că Parlamentul și-ar putea oferi asistența pentru verificarea aplicării legislației în cadrul controlului pe care îl exercită asupra Comisiei; |
| --- | --- |

2.

salută cel de-al 30-lea și cel de-al 31-lea raport anual al Comisiei privind aplicarea dreptului UE și observă că, în conformitate cu aceste rapoarte, cele patru domenii în care statele membre au făcut cel mai frecvent obiectul unor proceduri pentru încălcarea obligațiilor în 2012 au fost transportul, protecția sănătății, protecția consumatorilor și protecția mediului, precum și o serie de aspecte legate de piața internă și de servicii, iar în 2013 cele mai problematice domenii au fost mediul, protecția sănătății și a consumatorilor, piața internă și serviciile, precum și transporturile; reamintește, cu toate acestea, că această evaluare ex post nu se substituie datoriei Comisiei de a monitoriza efectiv și la timp aplicarea și implementarea dreptului UE și observă că Parlamentul și-ar putea oferi asistența pentru verificarea aplicării legislației în cadrul controlului pe care îl exercită asupra Comisiei;

| 3. | amintește că, într-o Uniune Europeană bazată pe statul de drept, pe siguranța și previzibilitatea legilor, cetățenii europeni trebuie să fie, de drept, primii cărora să li se aducă la cunoștință, în mod clar, accesibil, transparent și fără întârziere (prin intermediul internetului și al altor mijloace), dacă și ce norme naționale au fost adoptate ca urmare a transpunerii dreptului UE și care sunt autoritățile naționale răspunzătoare de implementarea corectă a acestora; |
| --- | --- |

3.

amintește că, într-o Uniune Europeană bazată pe statul de drept, pe siguranța și previzibilitatea legilor, cetățenii europeni trebuie să fie, de drept, primii cărora să li se aducă la cunoștință, în mod clar, accesibil, transparent și fără întârziere (prin intermediul internetului și al altor mijloace), dacă și ce norme naționale au fost adoptate ca urmare a transpunerii dreptului UE și care sunt autoritățile naționale răspunzătoare de implementarea corectă a acestora;

| 4. | observă că cetățenii și întreprinderile se așteaptă să beneficieze de un cadru de reglementare simplu, previzibil și fiabil; |
| --- | --- |

4.

observă că cetățenii și întreprinderile se așteaptă să beneficieze de un cadru de reglementare simplu, previzibil și fiabil;

| 5. | îndeamnă Comisia ca, la elaborarea și evaluarea legislației, să ia în considerare în mai mare măsură sarcina administrativă pe care aceasta o poate reprezenta pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia ca, la elaborarea și evaluarea legislației, să ia în considerare în mai mare măsură sarcina administrativă pe care aceasta o poate reprezenta pentru IMM-uri;

| 6. | invită Comisia și statele membre să-și coordoneze eforturile într-un stadiu incipient al procesului legislativ, pentru a se asigura că rezultatul final poate fi pus în aplicare într-un mod mai eficace; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia și statele membre să-și coordoneze eforturile într-un stadiu incipient al procesului legislativ, pentru a se asigura că rezultatul final poate fi pus în aplicare într-un mod mai eficace;

| 7. | observă că transpunerea tardivă, transpunerea incorectă și aplicarea necorespunzătoare a legislației UE pot duce la o diferențiere între statele membre și la denaturarea condițiilor de concurență echitabile în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

7.

observă că transpunerea tardivă, transpunerea incorectă și aplicarea necorespunzătoare a legislației UE pot duce la o diferențiere între statele membre și la denaturarea condițiilor de concurență echitabile în întreaga Uniune;

| 8. | solicită Comisiei să trateze toate statele membre în mod egal, indiferent de dimensiunea lor sau de data aderării la UE; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să trateze toate statele membre în mod egal, indiferent de dimensiunea lor sau de data aderării la UE;

| 9. | observă că implementarea și transpunerea dreptului UE se realizează în continuare în mod neuniform la nivelul statelor membre; constată că cetățenii care doresc să locuiască, să lucreze sau să desfășoare activități comerciale în alt stat membru se confruntă cu realitatea cotidiană a dificultăților permanente datorate aplicării neuniforme a dreptului Uniunii în sistemele juridice ale statelor membre; |
| --- | --- |

9.

observă că implementarea și transpunerea dreptului UE se realizează în continuare în mod neuniform la nivelul statelor membre; constată că cetățenii care doresc să locuiască, să lucreze sau să desfășoare activități comerciale în alt stat membru se confruntă cu realitatea cotidiană a dificultăților permanente datorate aplicării neuniforme a dreptului Uniunii în sistemele juridice ale statelor membre;

| 10. | reamintește că, în conformitate cu articolul 17 din TUE, Comisia este responsabilă de asigurarea aplicării dreptului Uniunii, inclusiv a Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (articolul 6 alineatul (1) din TUE), ale cărei dispoziții se adresează instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum și statelor membre, atunci când acestea pun în aplicare dreptul Uniunii (articolul 51 alineatul (1) din CDFUE); reamintește competența Comisiei de a deschide acțiuni în neîndeplinirea obligațiilor în temeiul articolelor 258 și 260 din TFUE, pentru a asigura respectarea dreptului UE; solicită Comisiei, cu toate acestea, să faciliteze rolul de colegislator al Parlamentului, oferindu-i informațiile adecvate și asumându-și responsabilitățile în fața sa; |
| --- | --- |

10.

reamintește că, în conformitate cu articolul 17 din TUE, Comisia este responsabilă de asigurarea aplicării dreptului Uniunii, inclusiv a Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (articolul 6 alineatul (1) din TUE), ale cărei dispoziții se adresează instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum și statelor membre, atunci când acestea pun în aplicare dreptul Uniunii (articolul 51 alineatul (1) din CDFUE); reamintește competența Comisiei de a deschide acțiuni în neîndeplinirea obligațiilor în temeiul articolelor 258 și 260 din TFUE, pentru a asigura respectarea dreptului UE; solicită Comisiei, cu toate acestea, să faciliteze rolul de colegislator al Parlamentului, oferindu-i informațiile adecvate și asumându-și responsabilitățile în fața sa;

| 11. | ia act de faptul că, în total, 731 de cazuri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor au fost închise, deoarece statele membre în cauză au demonstrat că respectă dreptul UE; relevă faptul că, în 2013, Curtea de Justiție a pronunțat 52 de hotărâri în temeiul articolului 258 din TFUE, dintre care 31 (59,6 %) au fost pronunțate împotriva statelor membre; reamintește, pentru a pune în perspectivă aceste statistici, că până în prezent 3 274 (87,3 %) dintre hotărârile privind neîndeplinirea obligațiilor pronunțate de Curte au fost în favoarea Comisiei; solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită punerii efective în aplicare a tuturor acestor hotărâri; |
| --- | --- |

11.

ia act de faptul că, în total, 731 de cazuri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor au fost închise, deoarece statele membre în cauză au demonstrat că respectă dreptul UE; relevă faptul că, în 2013, Curtea de Justiție a pronunțat 52 de hotărâri în temeiul articolului 258 din TFUE, dintre care 31 (59,6 %) au fost pronunțate împotriva statelor membre; reamintește, pentru a pune în perspectivă aceste statistici, că până în prezent 3 274 (87,3 %) dintre hotărârile privind neîndeplinirea obligațiilor pronunțate de Curte au fost în favoarea Comisiei; solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită punerii efective în aplicare a tuturor acestor hotărâri;

| 12. | salută utilizarea din ce în ce mai frecventă de către Comisie a planurilor de implementare pentru noile acte legislative ale UE adresate statelor membre, pentru că aceasta crește șansele unei implementări la timp și în mod corect, previne apariția unor probleme legate de transpunere și aplicare și, la rândul său, produce efecte asupra numărului de petiții relevante depuse; |
| --- | --- |

12.

salută utilizarea din ce în ce mai frecventă de către Comisie a planurilor de implementare pentru noile acte legislative ale UE adresate statelor membre, pentru că aceasta crește șansele unei implementări la timp și în mod corect, previne apariția unor probleme legate de transpunere și aplicare și, la rândul său, produce efecte asupra numărului de petiții relevante depuse;

| 13. | reiterează faptul că este necesar ca Comisia să se axeze pe soluționarea eficientă a problemelor, pe o administrare eficace și pe măsuri preventive, însă sugerează că aceasta ar trebui să se gândească și la metode noi, pe lângă procedurile oficiale în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, pentru îmbunătățirea transpunerii și a aplicării dreptului Uniunii Europene; |
| --- | --- |

13.

reiterează faptul că este necesar ca Comisia să se axeze pe soluționarea eficientă a problemelor, pe o administrare eficace și pe măsuri preventive, însă sugerează că aceasta ar trebui să se gândească și la metode noi, pe lângă procedurile oficiale în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, pentru îmbunătățirea transpunerii și a aplicării dreptului Uniunii Europene;

| 14. | susține că legislația UE trebuie să fie transpusă în mod corespunzător și prompt în sistemul de drept al fiecărui stat membru; îndeamnă autoritățile statelor membre să evite practica „supra-reglementării” (gold-plating), deoarece aceasta generează adesea divergențe importante în procesul de implementare la nivelul statelor membre, ceea ce, la rândul său, diminuează respectul față de legislația Uniunii Europene, dat fiind faptul că cetățenii devin conștienți de existența unor diferențele semnificative la nivelul UE; relevă necesitatea de a intensifica în continuare cooperarea dintre membrii Parlamentului European și comisiile pentru afaceri europene din cadrul parlamentelor naționale și regionale; salută cu entuziasm inovația adusă de Tratatul de la Lisabona, potrivit căreia Curtea de Justiție, în urma unei cereri a Comisiei, poate impune statelor membre sancțiuni pentru întârzierile înregistrate în ceea ce privește transpunerea, fără a fi nevoie să aștepte o a doua hotărâre; îndeamnă instituțiile UE (Consiliul, Comisia, BCE) să respecte dreptul primar al UE (tratatele și Carta drepturilor fundamentale) atunci când stabilesc norme de drept derivat sau adoptă politici cu privire la chestiuni economice și sociale care afectează drepturile omului și binele comun; |
| --- | --- |

14.

susține că legislația UE trebuie să fie transpusă în mod corespunzător și prompt în sistemul de drept al fiecărui stat membru; îndeamnă autoritățile statelor membre să evite practica „supra-reglementării” (gold-plating), deoarece aceasta generează adesea divergențe importante în procesul de implementare la nivelul statelor membre, ceea ce, la rândul său, diminuează respectul față de legislația Uniunii Europene, dat fiind faptul că cetățenii devin conștienți de existența unor diferențele semnificative la nivelul UE; relevă necesitatea de a intensifica în continuare cooperarea dintre membrii Parlamentului European și comisiile pentru afaceri europene din cadrul parlamentelor naționale și regionale; salută cu entuziasm inovația adusă de Tratatul de la Lisabona, potrivit căreia Curtea de Justiție, în urma unei cereri a Comisiei, poate impune statelor membre sancțiuni pentru întârzierile înregistrate în ceea ce privește transpunerea, fără a fi nevoie să aștepte o a doua hotărâre; îndeamnă instituțiile UE (Consiliul, Comisia, BCE) să respecte dreptul primar al UE (tratatele și Carta drepturilor fundamentale) atunci când stabilesc norme de drept derivat sau adoptă politici cu privire la chestiuni economice și sociale care afectează drepturile omului și binele comun;

| 15. | ia act de utilizarea termenului de „supra-reglementare” de către Comisie, termen care se referă la obligațiile care depășesc sfera cerințelor UE și care semnifică, cu alte cuvinte, un exces de norme, orientări și proceduri acumulate la nivel național, regional și local, care interferează cu obiectivele așteptate de politică; solicită Comisiei să definească în mod clar termenul de supra-reglementare; subliniază că în definiția acestuia trebuie să se clarifice faptul că statele membre au dreptul de a aplica standarde mai stricte atunci când este necesar, luând în considerare, în același timp, faptul că o mai bună armonizare în implementarea dreptului UE în materie de mediu este importantă pentru funcționarea pieței interne; |
| --- | --- |

15.

ia act de utilizarea termenului de „supra-reglementare” de către Comisie, termen care se referă la obligațiile care depășesc sfera cerințelor UE și care semnifică, cu alte cuvinte, un exces de norme, orientări și proceduri acumulate la nivel național, regional și local, care interferează cu obiectivele așteptate de politică; solicită Comisiei să definească în mod clar termenul de supra-reglementare; subliniază că în definiția acestuia trebuie să se clarifice faptul că statele membre au dreptul de a aplica standarde mai stricte atunci când este necesar, luând în considerare, în același timp, faptul că o mai bună armonizare în implementarea dreptului UE în materie de mediu este importantă pentru funcționarea pieței interne;

| 16. | observă că scăderea numărului de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor din cauza transpunerii tardive în anul 2012, în comparație cu anul anterior, s-a datorat în principal faptului că au existat mai puține de directive de transpus în 2012 în comparație cu anii anteriori; recunoaște, cu toate acestea, că statisticile pentru anul 2013 indică o scădere reală a numărului procedurilor în constatarea neîndeplinirii obligațiilor din cauza transpunerii tardive, acesta atingând, la sfârșitul lui 2013, nivelul cel mai scăzut din ultimii 5 ani, fapt care ar putea fi considerat o consecință pozitivă a introducerii, în articolul 260 alineatul (3) din TFUE, a proceduri „accelerate” pentru aplicarea sancțiunilor în cazul netranspunerii; |
| --- | --- |

16.

observă că scăderea numărului de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor din cauza transpunerii tardive în anul 2012, în comparație cu anul anterior, s-a datorat în principal faptului că au existat mai puține de directive de transpus în 2012 în comparație cu anii anteriori; recunoaște, cu toate acestea, că statisticile pentru anul 2013 indică o scădere reală a numărului procedurilor în constatarea neîndeplinirii obligațiilor din cauza transpunerii tardive, acesta atingând, la sfârșitul lui 2013, nivelul cel mai scăzut din ultimii 5 ani, fapt care ar putea fi considerat o consecință pozitivă a introducerii, în articolul 260 alineatul (3) din TFUE, a proceduri „accelerate” pentru aplicarea sancțiunilor în cazul netranspunerii;

| 17. | observă că scăderea numărului de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor din cauza transpunerii tardive în anul 2012, în 2013 și, în general, în ultimii cinci ani, se poate explica prin utilizarea mecanismului UE Pilot și a altor mecanisme (inclusiv SOLVIT 2), precum și prin introducerea în articolul 260 alineatul (3) din TFUE a unei proceduri accelerate pentru aplicarea sancțiunilor în cazurile de netranspunere; subliniază că transpunerea la timp a directivelor ar trebui să rămână o prioritate de prim ordin în cadrul Comisiei și că trebuie impuse termene de transpunere; |
| --- | --- |

17.

observă că scăderea numărului de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor din cauza transpunerii tardive în anul 2012, în 2013 și, în general, în ultimii cinci ani, se poate explica prin utilizarea mecanismului UE Pilot și a altor mecanisme (inclusiv SOLVIT 2), precum și prin introducerea în articolul 260 alineatul (3) din TFUE a unei proceduri accelerate pentru aplicarea sancțiunilor în cazurile de netranspunere; subliniază că transpunerea la timp a directivelor ar trebui să rămână o prioritate de prim ordin în cadrul Comisiei și că trebuie impuse termene de transpunere;

| 18. | subliniază că creșterea numărului de noi dosare EU Pilot, legate cu precădere de la domeniul mediului, impozitării, justiției și vămilor, din perioada analizată, precum și creșterea numărului de cazuri deschise pentru nerespectarea obligațiilor indică o tendință pozitivă în statele membre în ceea ce privește implementarea dreptului UE, demonstrând că EU Pilot a fost eficient în găsirea unor soluții în stadiul incipient la potențialele cazuri de nerespectare a obligațiilor; consideră, cu toate acestea, că ar trebui făcute mai multe eforturi în domeniul aplicării dreptului UE, pentru a-i crește transparența și vizibilitatea din punctul de vedere al reclamanților și al părților interesate, și regretă faptul că, în pofida solicitărilor sale repetate, Parlamentul continuă să aibă un acces inadecvat la informațiile despre procedura EU Pilot și despre cauzele pendinte; constată necesitatea de a consolida statutul juridic și legitimitatea mecanismului UE Pilot și consideră că acest lucru se poate realiza printr-o mai mare transparență și o participare mai intensă din partea reclamanților și a Parlamentului European; |
| --- | --- |

18.

subliniază că creșterea numărului de noi dosare EU Pilot, legate cu precădere de la domeniul mediului, impozitării, justiției și vămilor, din perioada analizată, precum și creșterea numărului de cazuri deschise pentru nerespectarea obligațiilor indică o tendință pozitivă în statele membre în ceea ce privește implementarea dreptului UE, demonstrând că EU Pilot a fost eficient în găsirea unor soluții în stadiul incipient la potențialele cazuri de nerespectare a obligațiilor; consideră, cu toate acestea, că ar trebui făcute mai multe eforturi în domeniul aplicării dreptului UE, pentru a-i crește transparența și vizibilitatea din punctul de vedere al reclamanților și al părților interesate, și regretă faptul că, în pofida solicitărilor sale repetate, Parlamentul continuă să aibă un acces inadecvat la informațiile despre procedura EU Pilot și despre cauzele pendinte; constată necesitatea de a consolida statutul juridic și legitimitatea mecanismului UE Pilot și consideră că acest lucru se poate realiza printr-o mai mare transparență și o participare mai intensă din partea reclamanților și a Parlamentului European;

| 19. | invită, prin urmare, din nou Comisia să propună norme obligatorii sub forma unui regulament, în temeiul articolului 298 din TFUE, pentru a asigura respectarea deplină a dreptului cetățenilor la o bună administrare, conform prevederilor articolului 41 din Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

19.

invită, prin urmare, din nou Comisia să propună norme obligatorii sub forma unui regulament, în temeiul articolului 298 din TFUE, pentru a asigura respectarea deplină a dreptului cetățenilor la o bună administrare, conform prevederilor articolului 41 din Carta drepturilor fundamentale;

| 20. | recunoaște că responsabilitatea principală pentru implementarea și aplicarea corectă a dreptului UE revine statelor membre; subliniază datoria instituțiilor europene de a respecta dreptul primar al UE atunci când produc drept derivat sau decid, implementează și impun statelor membre politici sociale, economice și de altă natură; subliniază, de asemenea, datoria acestora de a asista statele membre prin toate mijloacele în eforturile lor de a respecta valorile democratice și sociale ale UE și de a transpune legislația UE în perioade de austeritate și constrângeri economice; reamintește că instituțiile UE au obligația de a respecta principiul subsidiarității și prerogativele statelor membre; |
| --- | --- |

20.

recunoaște că responsabilitatea principală pentru implementarea și aplicarea corectă a dreptului UE revine statelor membre; subliniază datoria instituțiilor europene de a respecta dreptul primar al UE atunci când produc drept derivat sau decid, implementează și impun statelor membre politici sociale, economice și de altă natură; subliniază, de asemenea, datoria acestora de a asista statele membre prin toate mijloacele în eforturile lor de a respecta valorile democratice și sociale ale UE și de a transpune legislația UE în perioade de austeritate și constrângeri economice; reamintește că instituțiile UE au obligația de a respecta principiul subsidiarității și prerogativele statelor membre;

| 21. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că măsurile de austeritate impuse unor state membre ale UE supra-îndatorate – măsuri care au fost ulterior incluse în acte de drept secundar al UE înainte de a fi transpuse în legislația națională, în perioada menționată de cele două rapoarte anuale examinate – și, în special, reducerile drastice ale cheltuielilor publice, au avut drept rezultat o diminuare semnificativă a capacității administrației și sistemelor judiciare ale statelor membre de a-și asuma responsabilitatea implementării corecte a legislației UE; |
| --- | --- |

21.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că măsurile de austeritate impuse unor state membre ale UE supra-îndatorate – măsuri care au fost ulterior incluse în acte de drept secundar al UE înainte de a fi transpuse în legislația națională, în perioada menționată de cele două rapoarte anuale examinate – și, în special, reducerile drastice ale cheltuielilor publice, au avut drept rezultat o diminuare semnificativă a capacității administrației și sistemelor judiciare ale statelor membre de a-și asuma responsabilitatea implementării corecte a legislației UE;

| 22. | consideră că statele membre aflate în programe de ajustări economice ar trebui să fie totuși capabile să-și îndeplinească obligația de a respecta drepturile sociale și economice; |
| --- | --- |

22.

consideră că statele membre aflate în programe de ajustări economice ar trebui să fie totuși capabile să-și îndeplinească obligația de a respecta drepturile sociale și economice;

| 23. | reamintește că instituțiile UE, chiar și atunci când acționează în calitate de membre ale unor grupuri de creditori internaționali („troici”), sunt obligate să respecte dispozițiile tratatelor și ale Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

23.

reamintește că instituțiile UE, chiar și atunci când acționează în calitate de membre ale unor grupuri de creditori internaționali („troici”), sunt obligate să respecte dispozițiile tratatelor și ale Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene;

| 24. | subliniază că este extrem de important ca instituțiile UE să respecte tratatele; remarcă că Comisia trebuie să ajute statele membre să implementeze corect dreptul UE, pentru a consolida susținerea de care se bucură UE și încrederea în legitimitatea acesteia; încurajează Comisia să publice problemele ridicate de statele membre în cursul procesului de implementare; subliniază că sprijinul parlamentelor naționale în ceea ce privește transpunerea legislației este esențial pentru îmbunătățirea aplicării dreptului UE și, în consecință, solicită intensificarea dialogului cu parlamentele naționale, inclusiv atunci când se ridică probleme legate de subsidiaritate; remarcă rolul esențial al unor evaluări ex-post regulate și importanța opiniilor parlamentelor naționale, de luat în considerare pentru soluționarea preocupărilor sau a aspectelor complexe ale legislației care trecuseră poate anterior neobservate; |
| --- | --- |

24.

subliniază că este extrem de important ca instituțiile UE să respecte tratatele; remarcă că Comisia trebuie să ajute statele membre să implementeze corect dreptul UE, pentru a consolida susținerea de care se bucură UE și încrederea în legitimitatea acesteia; încurajează Comisia să publice problemele ridicate de statele membre în cursul procesului de implementare; subliniază că sprijinul parlamentelor naționale în ceea ce privește transpunerea legislației este esențial pentru îmbunătățirea aplicării dreptului UE și, în consecință, solicită intensificarea dialogului cu parlamentele naționale, inclusiv atunci când se ridică probleme legate de subsidiaritate; remarcă rolul esențial al unor evaluări ex-post regulate și importanța opiniilor parlamentelor naționale, de luat în considerare pentru soluționarea preocupărilor sau a aspectelor complexe ale legislației care trecuseră poate anterior neobservate;

| 25. | remarcă faptul că dreptul la petiționare către Parlament este unul dintre pilonii cetățeniei europene, astfel cum se stipulează la articolul 44 al Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și la articolul 227 din TFUE; relevă faptul că acest drept oferă mijloace necesare, dar nu și suficiente pentru a crește participarea publică la procesul decizional al UE și are un rol important în identificarea și evaluarea eventualelor lacune și încălcări în ceea ce privește implementarea legislației UE de către statele membre și informarea instituțiilor UE cu privire la acestea; subliniază, în acest context, rolul esențial al Comisiei pentru petiții ca element de legătură eficace între cetățenii UE, Parlament, Comisie și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

25.

remarcă faptul că dreptul la petiționare către Parlament este unul dintre pilonii cetățeniei europene, astfel cum se stipulează la articolul 44 al Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și la articolul 227 din TFUE; relevă faptul că acest drept oferă mijloace necesare, dar nu și suficiente pentru a crește participarea publică la procesul decizional al UE și are un rol important în identificarea și evaluarea eventualelor lacune și încălcări în ceea ce privește implementarea legislației UE de către statele membre și informarea instituțiilor UE cu privire la acestea; subliniază, în acest context, rolul esențial al Comisiei pentru petiții ca element de legătură eficace între cetățenii UE, Parlament, Comisie și parlamentele naționale;

| 26. | salută recunoașterea de către Comisie a rolului esențial jucat de petiționari în identificarea de către Comisie a încălcărilor dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

26.

salută recunoașterea de către Comisie a rolului esențial jucat de petiționari în identificarea de către Comisie a încălcărilor dreptului Uniunii;

| 27. | reamintește că instituțiile europene și, în special, Comisia și Consiliul, trebuie să aplice integral și să respecte dreptul UE și jurisprudența din domeniul transparenței și al accesului la documente; solicită, în acest sens, aplicarea efectivă a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (4) și a hotărârilor Curții de Justiție a Uniunii Europene legate de acesta; |
| --- | --- |

27.

reamintește că instituțiile europene și, în special, Comisia și Consiliul, trebuie să aplice integral și să respecte dreptul UE și jurisprudența din domeniul transparenței și al accesului la documente; solicită, în acest sens, aplicarea efectivă a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (4) și a hotărârilor Curții de Justiție a Uniunii Europene legate de acesta;

| 28. | subliniază că UE a fost creată ca o uniune bazată pe statul de drept și pe respectarea drepturilor omului (articolul 2 din TUE); reiterează faptul că monitorizarea atentă a acțiunilor și omisiunilor statelor membre și a instituțiilor UE este extrem de importantă și subliniază că numărul de petiții adresate Parlamentului și de reclamații adresate Comisiei privind o serie de probleme presupuse a fi fost soluționate de către Comisie arată că cetățenii acordă din ce în ce mai multă atenție necesității unei aplicări corecte a dreptului UE; solicită Comisiei să răspundă mai repede și mai clar notificărilor din partea cetățenilor cu privire la încălcări ale dreptului UE; |
| --- | --- |

28.

subliniază că UE a fost creată ca o uniune bazată pe statul de drept și pe respectarea drepturilor omului (articolul 2 din TUE); reiterează faptul că monitorizarea atentă a acțiunilor și omisiunilor statelor membre și a instituțiilor UE este extrem de importantă și subliniază că numărul de petiții adresate Parlamentului și de reclamații adresate Comisiei privind o serie de probleme presupuse a fi fost soluționate de către Comisie arată că cetățenii acordă din ce în ce mai multă atenție necesității unei aplicări corecte a dreptului UE; solicită Comisiei să răspundă mai repede și mai clar notificărilor din partea cetățenilor cu privire la încălcări ale dreptului UE;

| 29. | remarcă numărul ridicat al cazurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor închise în 2013 înainte de a ajunge la Curtea de Justiție, numai aproximativ 6,6 % din toate cazurile fiind închise printr-o hotărâre a Curții; consideră, în consecință, că este esențial ca acțiunile statelor membre să fie monitorizate în continuare, luându-se în considerare faptul că unele petiții se referă în continuare la o serie de probleme care persistă chiar și după ce cazul a fost închis; |
| --- | --- |

29.

remarcă numărul ridicat al cazurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor închise în 2013 înainte de a ajunge la Curtea de Justiție, numai aproximativ 6,6 % din toate cazurile fiind închise printr-o hotărâre a Curții; consideră, în consecință, că este esențial ca acțiunile statelor membre să fie monitorizate în continuare, luându-se în considerare faptul că unele petiții se referă în continuare la o serie de probleme care persistă chiar și după ce cazul a fost închis;

| 30. | salută faptul că Comisia acordă o importanță tot mai mare petițiilor ca sursă de informații privind atât plângerile cetățenilor împotriva autorităților publice, inclusiv împotriva UE, cât și eventualele încălcări ale dreptului UE în implementarea sa concretă, fapt scos în evidență prin atenția deosebită acordată petițiilor în cele două rapoarte anuale; remarcă faptul că această evoluție a fost însoțită de o creștere corespunzătoare a numărului de petiții transmise Comisiei cu solicitare de informații de către Comisia pentru petiții; cu toate acestea, regretă întârzierile Comisiei în a răspunde la numeroase petiții în care i se solicita avizul; |
| --- | --- |

30.

salută faptul că Comisia acordă o importanță tot mai mare petițiilor ca sursă de informații privind atât plângerile cetățenilor împotriva autorităților publice, inclusiv împotriva UE, cât și eventualele încălcări ale dreptului UE în implementarea sa concretă, fapt scos în evidență prin atenția deosebită acordată petițiilor în cele două rapoarte anuale; remarcă faptul că această evoluție a fost însoțită de o creștere corespunzătoare a numărului de petiții transmise Comisiei cu solicitare de informații de către Comisia pentru petiții; cu toate acestea, regretă întârzierile Comisiei în a răspunde la numeroase petiții în care i se solicita avizul;

| 31. | totodată, ia act de necesitatea unui dialog constructiv cu statele membre în cadrul Comisiei pentru petiții și solicită statelor membre vizate de petițiile respective să trimită reprezentanți care să se adreseze comisiei în cadrul reuniunilor sale; |
| --- | --- |

31.

totodată, ia act de necesitatea unui dialog constructiv cu statele membre în cadrul Comisiei pentru petiții și solicită statelor membre vizate de petițiile respective să trimită reprezentanți care să se adreseze comisiei în cadrul reuniunilor sale;

| 32. | relevă faptul că petițiile cetățenilor UE sau ale persoanelor care își au reședința într-un stat membru se referă la încălcări ale legislației UE, în special în domeniul drepturilor fundamentale, al afacerilor interne, al justiției, al pieței interne, al sănătății, al consumatorilor, al transporturilor, precum și în domeniul fiscal, al agriculturii și al dezvoltării rurale și al mediului; este de părere că petițiile dovedesc că există în continuare cazuri frecvente și larg răspândite de transpunere incompletă sau de absență a unei implementări adecvate, ceea ce conduce în mod real la o punere în aplicare necorespunzătoare a dreptului UE; subliniază că o astfel de situație impune intensificarea eforturilor statelor membre și monitorizarea permanentă de către Comisie; subliniază în special numărul mare de petiții depuse care raportează existența unor discriminări împotriva persoanelor cu dizabilități, precum și a unor obstacole cu care se confruntă acestea; |
| --- | --- |

32.

relevă faptul că petițiile cetățenilor UE sau ale persoanelor care își au reședința într-un stat membru se referă la încălcări ale legislației UE, în special în domeniul drepturilor fundamentale, al afacerilor interne, al justiției, al pieței interne, al sănătății, al consumatorilor, al transporturilor, precum și în domeniul fiscal, al agriculturii și al dezvoltării rurale și al mediului; este de părere că petițiile dovedesc că există în continuare cazuri frecvente și larg răspândite de transpunere incompletă sau de absență a unei implementări adecvate, ceea ce conduce în mod real la o punere în aplicare necorespunzătoare a dreptului UE; subliniază că o astfel de situație impune intensificarea eforturilor statelor membre și monitorizarea permanentă de către Comisie; subliniază în special numărul mare de petiții depuse care raportează existența unor discriminări împotriva persoanelor cu dizabilități, precum și a unor obstacole cu care se confruntă acestea;

| 33. | observă că dificultățile persistă în dialogul cu anumite state membre și regiuni, care manifestă reticență în furnizarea documentelor sau a explicațiilor solicitate; |
| --- | --- |

33.

observă că dificultățile persistă în dialogul cu anumite state membre și regiuni, care manifestă reticență în furnizarea documentelor sau a explicațiilor solicitate;

| 34. | salută angajamentul serviciilor Comisiei de a consolida schimburile de informații cu Comisia pentru petiții și dorește să-și reitereze cererile privind:






  (a) | îmbunătățirea comunicării dintre cele două părți, în special cu privire la inițierea și avansarea procedurilor pentru constatare a neîndeplinirii obligațiilor de către Comisie, inclusiv procedura EU Pilot, astfel încât Parlamentul European să fie întotdeauna pe deplin informat, în vederea îmbunătățirii constante a activității sale legislative; |
| --- | --- | --- |

34.

salută angajamentul serviciilor Comisiei de a consolida schimburile de informații cu Comisia pentru petiții și dorește să-și reitereze cererile privind:

(a)

îmbunătățirea comunicării dintre cele două părți, în special cu privire la inițierea și avansarea procedurilor pentru constatare a neîndeplinirii obligațiilor de către Comisie, inclusiv procedura EU Pilot, astfel încât Parlamentul European să fie întotdeauna pe deplin informat, în vederea îmbunătățirii constante a activității sale legislative;

| (b) | eforturile ce trebuie depuse pentru a-i oferi Comisiei pentru petiții toate informațiile relevante, în măsura posibilului, privind petițiile vizând procedurile de investigație și de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, într-un interval de timp rezonabil, permițându-i astfel acesteia să răspundă solicitărilor cetățenilor cu mai multă eficacitate; |
| --- | --- |

(b)

eforturile ce trebuie depuse pentru a-i oferi Comisiei pentru petiții toate informațiile relevante, în măsura posibilului, privind petițiile vizând procedurile de investigație și de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, într-un interval de timp rezonabil, permițându-i astfel acesteia să răspundă solicitărilor cetățenilor cu mai multă eficacitate;

| (c) | acordul Comisiei ca, la formularea comunicărilor sale și la elaborarea modificărilor actelor legislative, să țină seama de rapoartele Comisiei pentru petiții și, în special, de constatările și recomandările cuprinse în acestea; |
| --- | --- |

(c)

acordul Comisiei ca, la formularea comunicărilor sale și la elaborarea modificărilor actelor legislative, să țină seama de rapoartele Comisiei pentru petiții și, în special, de constatările și recomandările cuprinse în acestea;

| 35. | deplânge faptul că Parlamentul, care reprezintă direct cetățenii europeni și este acum colegislator cu drepturi depline, din ce în ce mai strâns implicat în procedurile privind plângerile, în special prin intermediul întrebărilor parlamentare și prin activitățile Comisiei pentru petiții, încă nu primește în mod automat și la timp informații transparente cu privire la aplicarea legislației UE, în pofida faptului că aceste informații sunt esențiale, nu numai ca mijloc de a mări accesibilitatea și siguranța juridică pentru cetățenii europeni, ci și pentru a adopta amendamente menite să o îmbunătățească; consideră că o comunicare îmbunătățită între Parlamentul European și parlamentele naționale ar putea constitui un pas util în această direcție; îndeamnă la o cooperare mai eficace și mai eficientă între instituțiile UE și se așteaptă ca Comisia să aplice cu bună credință clauza Acordului-cadru revizuit privind relațiile cu Parlamentul, prin care se angajează „să pună la dispoziția Parlamentului rezumate privind toate procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, începând cu scrisoarea de punere în întârziere, inclusiv, dacă Parlamentul solicită acest lucru, cu privire la problemele la care se referă procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor”; |
| --- | --- |

35.

deplânge faptul că Parlamentul, care reprezintă direct cetățenii europeni și este acum colegislator cu drepturi depline, din ce în ce mai strâns implicat în procedurile privind plângerile, în special prin intermediul întrebărilor parlamentare și prin activitățile Comisiei pentru petiții, încă nu primește în mod automat și la timp informații transparente cu privire la aplicarea legislației UE, în pofida faptului că aceste informații sunt esențiale, nu numai ca mijloc de a mări accesibilitatea și siguranța juridică pentru cetățenii europeni, ci și pentru a adopta amendamente menite să o îmbunătățească; consideră că o comunicare îmbunătățită între Parlamentul European și parlamentele naționale ar putea constitui un pas util în această direcție; îndeamnă la o cooperare mai eficace și mai eficientă între instituțiile UE și se așteaptă ca Comisia să aplice cu bună credință clauza Acordului-cadru revizuit privind relațiile cu Parlamentul, prin care se angajează „să pună la dispoziția Parlamentului rezumate privind toate procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, începând cu scrisoarea de punere în întârziere, inclusiv, dacă Parlamentul solicită acest lucru, cu privire la problemele la care se referă procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor”;

| 36. | solicită crearea în cadrul direcțiilor generale competente ale Parlamentului (IPOL, EXPO și Cercetare) a unui mecanism autonom de evaluare ex post a impactului principalelor norme europene adoptate în codecizie și conform procedurii legislative ordinare a Parlamentului, inclusiv prin colaborare cu parlamentele naționale; |
| --- | --- |

36.

solicită crearea în cadrul direcțiilor generale competente ale Parlamentului (IPOL, EXPO și Cercetare) a unui mecanism autonom de evaluare ex post a impactului principalelor norme europene adoptate în codecizie și conform procedurii legislative ordinare a Parlamentului, inclusiv prin colaborare cu parlamentele naționale;

| 37. | ia act de constatarea Curții de Justiție, conform căreia „prejudiciile cauzate de către instituțiile naționale (...) nu pot antrena decât răspunderea acestor instituții, iar instanțele naționale păstrează jurisdicția exclusivă pentru repararea unor astfel de prejudicii” (5); subliniază, așadar, importanța consolidării căilor de atac disponibile la nivel național, care le-ar permite reclamanților să își revendice drepturile într-o manieră mai directă și mai personală; |
| --- | --- |

37.

ia act de constatarea Curții de Justiție, conform căreia „prejudiciile cauzate de către instituțiile naționale (...) nu pot antrena decât răspunderea acestor instituții, iar instanțele naționale păstrează jurisdicția exclusivă pentru repararea unor astfel de prejudicii” (5); subliniază, așadar, importanța consolidării căilor de atac disponibile la nivel național, care le-ar permite reclamanților să își revendice drepturile într-o manieră mai directă și mai personală;

| 38. | constată că majoritatea plângerilor formulate de cetățeni în domeniul justiției au drept subiect libertatea de circulație și protecția datelor cu caracter personal; reafirmă că dreptul la libertatea de circulație constituie una dintre cele patru libertăți fundamentale ale UE consacrate în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și este garantat tuturor cetățenilor europeni; reamintește faptul că, fiind una dintre libertățile fundamentale ale Uniunii Europene, dreptul cetățenilor UE de a circula liber, de a-și stabili reședința și de a lucra în alte state membre trebuie să fie garantat și protejat; |
| --- | --- |

38.

constată că majoritatea plângerilor formulate de cetățeni în domeniul justiției au drept subiect libertatea de circulație și protecția datelor cu caracter personal; reafirmă că dreptul la libertatea de circulație constituie una dintre cele patru libertăți fundamentale ale UE consacrate în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și este garantat tuturor cetățenilor europeni; reamintește faptul că, fiind una dintre libertățile fundamentale ale Uniunii Europene, dreptul cetățenilor UE de a circula liber, de a-și stabili reședința și de a lucra în alte state membre trebuie să fie garantat și protejat;

| 39. | subliniază că transpunerea integrală și implementarea efectivă a sistemului european comun de azil reprezintă o prioritate absolută; invită statele membre să depună toate eforturile pentru a transpune corect, integral și la timp noul pachet legislativ privind azilul; |
| --- | --- |

39.

subliniază că transpunerea integrală și implementarea efectivă a sistemului european comun de azil reprezintă o prioritate absolută; invită statele membre să depună toate eforturile pentru a transpune corect, integral și la timp noul pachet legislativ privind azilul;

| 40. | constată că, în domeniul afacerilor interne, în 2012, au fost deschise 22 de cauze pentru neîndeplinirea obligațiilor, iar în 2013 au fost deschise 44; regretă că, în 2013, majoritatea cauzelor pentru neîndeplinirea obligațiilor au fost deschise în urma întârzierilor înregistrate în transpunerea Directivei 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane; remarcă faptul că azilul este în continuare un domeniu în care au fost depuse un mare număr de plângeri; |
| --- | --- |

40.

constată că, în domeniul afacerilor interne, în 2012, au fost deschise 22 de cauze pentru neîndeplinirea obligațiilor, iar în 2013 au fost deschise 44; regretă că, în 2013, majoritatea cauzelor pentru neîndeplinirea obligațiilor au fost deschise în urma întârzierilor înregistrate în transpunerea Directivei 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane; remarcă faptul că azilul este în continuare un domeniu în care au fost depuse un mare număr de plângeri;

| 41. | constată că, în domeniul justiției, în 2012, au fost deschise 61 de cauze pentru neîndeplinirea obligațiilor, iar în 2013 au fost deschise 67; subliniază că majoritatea acestor cauze vizau cetățenia și libera circulație a persoanelor; regretă faptul că majoritatea cauzelor de neîndeplinire a obligațiilor datorită transpunerii tardive au fost deschise în urma întârzierilor înregistrate în transpunerea Directivei 2010/64/UE privind dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale; își exprimă îngrijorarea în legătură cu creșterea semnificativă a numărului de plângeri în domeniul justiției în 2013; |
| --- | --- |

41.

constată că, în domeniul justiției, în 2012, au fost deschise 61 de cauze pentru neîndeplinirea obligațiilor, iar în 2013 au fost deschise 67; subliniază că majoritatea acestor cauze vizau cetățenia și libera circulație a persoanelor; regretă faptul că majoritatea cauzelor de neîndeplinire a obligațiilor datorită transpunerii tardive au fost deschise în urma întârzierilor înregistrate în transpunerea Directivei 2010/64/UE privind dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale; își exprimă îngrijorarea în legătură cu creșterea semnificativă a numărului de plângeri în domeniul justiției în 2013;

| 42. | salută progresele semnificative înregistrate în ultimii ani în consolidarea drepturilor la apărare în cazul persoanelor suspectate sau acuzate în UE; subliniază importanța deosebită a transpunerii corecte, complete și la timp a tuturor măsurilor prevăzute în foaia de parcurs a Consiliului pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale; subliniază că aceste măsuri sunt cruciale pentru buna funcționare a cooperării judiciare din UE în materie penală; |
| --- | --- |

42.

salută progresele semnificative înregistrate în ultimii ani în consolidarea drepturilor la apărare în cazul persoanelor suspectate sau acuzate în UE; subliniază importanța deosebită a transpunerii corecte, complete și la timp a tuturor măsurilor prevăzute în foaia de parcurs a Consiliului pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale; subliniază că aceste măsuri sunt cruciale pentru buna funcționare a cooperării judiciare din UE în materie penală;

| 43. | subliniază că traficul de persoane este o infracțiune gravă și reprezintă o încălcare a drepturilor omului și a demnității umane, pe care Uniunea nu o poate tolera; regretă faptul că numărul de persoane traficate cu destinația UE sau provenind din UE este în creștere; subliniază că, deși cadrul juridic este adecvat, aplicarea sa concretă de către statele membre este încă deficitară; subliniază că situația actuală din Mediterana nu face decât să amplifice riscul traficării persoanelor și cere statelor membre să adopte o poziție fermă față de cei care se fac răspunzători de astfel de crime și să protejeze cât mai eficace posibil victimele; |
| --- | --- |

43.

subliniază că traficul de persoane este o infracțiune gravă și reprezintă o încălcare a drepturilor omului și a demnității umane, pe care Uniunea nu o poate tolera; regretă faptul că numărul de persoane traficate cu destinația UE sau provenind din UE este în creștere; subliniază că, deși cadrul juridic este adecvat, aplicarea sa concretă de către statele membre este încă deficitară; subliniază că situația actuală din Mediterana nu face decât să amplifice riscul traficării persoanelor și cere statelor membre să adopte o poziție fermă față de cei care se fac răspunzători de astfel de crime și să protejeze cât mai eficace posibil victimele;

| 44. | reamintește că perioada de tranziție prevăzută de Protocolul nr. 36 la Tratatul de la Lisabona s-a încheiat la 1 decembrie 2014; subliniază că sfârșitul acestei perioade de tranziție trebuie să fie urmat de un proces de evaluare riguroasă a măsurilor precedente, adoptate în cadrul celui de-al treilea pilon, și a implementării lor în legislația națională a statelor membre; reamintește că, din aprilie 2015, Parlamentul nu a fost informat cu privire la situația actuală a fiecărui instrument juridic anterior Tratatului de la Lisabona, în domeniul cooperării judiciare și polițienești din fiecare stat membru; invită Comisia să respecte principiul cooperării loiale și să pună aceste informații la dispoziția Parlamentului cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

44.

reamintește că perioada de tranziție prevăzută de Protocolul nr. 36 la Tratatul de la Lisabona s-a încheiat la 1 decembrie 2014; subliniază că sfârșitul acestei perioade de tranziție trebuie să fie urmat de un proces de evaluare riguroasă a măsurilor precedente, adoptate în cadrul celui de-al treilea pilon, și a implementării lor în legislația națională a statelor membre; reamintește că, din aprilie 2015, Parlamentul nu a fost informat cu privire la situația actuală a fiecărui instrument juridic anterior Tratatului de la Lisabona, în domeniul cooperării judiciare și polițienești din fiecare stat membru; invită Comisia să respecte principiul cooperării loiale și să pună aceste informații la dispoziția Parlamentului cât mai curând posibil;

| 45. | reamintește că în concluziile din iunie 2014, Consiliul European a considerat că transpunerea consecventă, implementarea efectivă și consolidarea instrumentelor juridice și a măsurilor politice în vigoare sunt o prioritate generală în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) pentru următorii cinci ani; solicită Comisiei să pună un accent mai mare pe supravegherea și asigurarea implementării concrete a legislației UE de către statele membre; consideră că aceasta trebuie să constituie o prioritate politică, având în vedere discrepanța mare, constatată adesea, între politicile adoptate la nivelul Uniunii și implementarea lor la nivel național; încurajează parlamentele naționale să se implice într-o mai mare măsură în dezbaterile europene și în monitorizarea aplicării dreptului UE, îndeosebi în domeniul afacerilor interne; |
| --- | --- |

45.

reamintește că în concluziile din iunie 2014, Consiliul European a considerat că transpunerea consecventă, implementarea efectivă și consolidarea instrumentelor juridice și a măsurilor politice în vigoare sunt o prioritate generală în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) pentru următorii cinci ani; solicită Comisiei să pună un accent mai mare pe supravegherea și asigurarea implementării concrete a legislației UE de către statele membre; consideră că aceasta trebuie să constituie o prioritate politică, având în vedere discrepanța mare, constatată adesea, între politicile adoptate la nivelul Uniunii și implementarea lor la nivel național; încurajează parlamentele naționale să se implice într-o mai mare măsură în dezbaterile europene și în monitorizarea aplicării dreptului UE, îndeosebi în domeniul afacerilor interne;

| 46. | subliniază că, în Rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (6), Parlamentul European a reamintit că Comisia ar trebui să acorde atenție faptului că, prin politicile lor, unele state membre și regiuni periclitează limbile de pe teritoriile lor, chiar dacă limbile respective nu sunt în pericol în context european, și a solicitat insistent, de asemenea, Comisia să analizeze obstacolele existente în calea proiectelor privind limbile aflate în pericol din cauza dimensiunii reduse a comunităților lingvistice în cauză; invită Comisia ca, în această privință, să țină pe deplin seama de drepturile persoanelor care aparțin minorităților atunci când evaluează aplicarea dreptului UE; |
| --- | --- |

46.

subliniază că, în Rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (6), Parlamentul European a reamintit că Comisia ar trebui să acorde atenție faptului că, prin politicile lor, unele state membre și regiuni periclitează limbile de pe teritoriile lor, chiar dacă limbile respective nu sunt în pericol în context european, și a solicitat insistent, de asemenea, Comisia să analizeze obstacolele existente în calea proiectelor privind limbile aflate în pericol din cauza dimensiunii reduse a comunităților lingvistice în cauză; invită Comisia ca, în această privință, să țină pe deplin seama de drepturile persoanelor care aparțin minorităților atunci când evaluează aplicarea dreptului UE;

| 47. | subliniază că nu numai în cadrul SLSJ, ci și în alte domenii politice, este necesară îmbunătățirea accesului cetățenilor la informațiile și documentele despre aplicarea dreptului UE; solicită Comisiei să identifice cele mai bune modalități de a realiza acest lucru, să utilizeze instrumentele de comunicare existente pentru asigura o mai mare transparență și un acces adecvat la informațiile și documentele despre aplicarea dreptului UE; invită Comisia să propună un instrument cu efecte juridice obligatorii privind procedura administrativă de procesare a plângerilor cetățenilor; |
| --- | --- |

47.

subliniază că nu numai în cadrul SLSJ, ci și în alte domenii politice, este necesară îmbunătățirea accesului cetățenilor la informațiile și documentele despre aplicarea dreptului UE; solicită Comisiei să identifice cele mai bune modalități de a realiza acest lucru, să utilizeze instrumentele de comunicare existente pentru asigura o mai mare transparență și un acces adecvat la informațiile și documentele despre aplicarea dreptului UE; invită Comisia să propună un instrument cu efecte juridice obligatorii privind procedura administrativă de procesare a plângerilor cetățenilor;

| 48. | reamintește că funcționarea fără impedimente a spațiului european de justiție pe baza respectului pentru diversele tradiții și sisteme de drept ale statelor membre este vitală pentru UE și că implementarea integrală, corectă și la timp a legislației UE constituie o condiție necesară pentru atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

48.

reamintește că funcționarea fără impedimente a spațiului european de justiție pe baza respectului pentru diversele tradiții și sisteme de drept ale statelor membre este vitală pentru UE și că implementarea integrală, corectă și la timp a legislației UE constituie o condiție necesară pentru atingerea acestui obiectiv;

| 49. | subliniază că îmbunătățirea punerii în aplicare este una dintre prioritățile celui de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

49.

subliniază că îmbunătățirea punerii în aplicare este una dintre prioritățile celui de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu;

| 50. | regretă că legislația UE privind protecția mediului și sănătatea este în continuare afectată de un număr mare de cazuri de transpunere tardivă, necorespunzătoare și defectuoasă de către statele membre; ia act de faptul că al 31-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării legislației UE arată că, în 2013, cea mai importantă categorie de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor a fost cea legată de mediu; reamintește că costurile nepunerii în aplicare a politicii de mediu – inclusiv costurile procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor – sunt ridicate, fiind estimate la aproximativ 50 de miliarde de euro pe an (COWI et al., 2011); subliniază, de asemenea, că implementarea politicii de mediu ar genera numeroase beneficii socioeconomice care nu sunt întotdeauna înregistrate de analizele costuri-beneficii; |
| --- | --- |

50.

regretă că legislația UE privind protecția mediului și sănătatea este în continuare afectată de un număr mare de cazuri de transpunere tardivă, necorespunzătoare și defectuoasă de către statele membre; ia act de faptul că al 31-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării legislației UE arată că, în 2013, cea mai importantă categorie de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor a fost cea legată de mediu; reamintește că costurile nepunerii în aplicare a politicii de mediu – inclusiv costurile procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor – sunt ridicate, fiind estimate la aproximativ 50 de miliarde de euro pe an (COWI et al., 2011); subliniază, de asemenea, că implementarea politicii de mediu ar genera numeroase beneficii socioeconomice care nu sunt întotdeauna înregistrate de analizele costuri-beneficii;

| 51. | invită Comisia să fie mai riguroasă în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE în domeniul mediului și să efectueze anchete mai rapide și mai eficace pentru constatarea neîndeplinirii obligațiilor referitoare la poluarea mediului; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să fie mai riguroasă în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE în domeniul mediului și să efectueze anchete mai rapide și mai eficace pentru constatarea neîndeplinirii obligațiilor referitoare la poluarea mediului;

| 52. | invită Comisia să ia măsuri mai ferme în cazurile de transpunere tardivă a directivelor privind mediul și să recurgă în mai mare măsură la penalitățile cu titlu cominatoriu; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia să ia măsuri mai ferme în cazurile de transpunere tardivă a directivelor privind mediul și să recurgă în mai mare măsură la penalitățile cu titlu cominatoriu;

| 53. | invită Comisia să prezinte a nouă propunere privind accesul la justiție în problemele de mediu și o propunere privind inspecțiile de mediu, dacă este posibil fără creșterea birocrației și a costurilor administrative; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să prezinte a nouă propunere privind accesul la justiție în problemele de mediu și o propunere privind inspecțiile de mediu, dacă este posibil fără creșterea birocrației și a costurilor administrative;

| 54. | subliniază necesitatea de a menține un nivel ridicat de protecție a mediului și avertizează împotriva asocierii numărului ridicat de încălcări cu necesitatea de a reduce nivelul exigențelor în materie de legislație privind protecția mediului; |
| --- | --- |

54.

subliniază necesitatea de a menține un nivel ridicat de protecție a mediului și avertizează împotriva asocierii numărului ridicat de încălcări cu necesitatea de a reduce nivelul exigențelor în materie de legislație privind protecția mediului;

| 55. | își exprimă îngrijorarea că politica de comunicare a Comisiei referitoare la Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) ar putea supraestima dificultatea punerii în aplicare a legislației privind protecția mediului și sănătatea; subliniază că standardele de mediu, de siguranță alimentară și de sănătate nu ar trebui subminate în contextul programului REFIT; recunoaște necesitatea unei mai bune reglementări și consideră că simplificarea normativă ar trebui să abordeze, printre altele problemele întâmpinate în cursul implementării; consideră că REFIT ar trebui să producă rezultate pentru cetățeni și întreprinderi întru-un mod cât mai puțin constrângător; |
| --- | --- |

55.

își exprimă îngrijorarea că politica de comunicare a Comisiei referitoare la Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) ar putea supraestima dificultatea punerii în aplicare a legislației privind protecția mediului și sănătatea; subliniază că standardele de mediu, de siguranță alimentară și de sănătate nu ar trebui subminate în contextul programului REFIT; recunoaște necesitatea unei mai bune reglementări și consideră că simplificarea normativă ar trebui să abordeze, printre altele problemele întâmpinate în cursul implementării; consideră că REFIT ar trebui să producă rezultate pentru cetățeni și întreprinderi întru-un mod cât mai puțin constrângător;

| 56. | salută noua practică conform căreia Comisia poate să ceară statelor membre, în cazuri justificate, să includă documente explicative atunci când o informează cu privire la măsurile lor de transpunere; își reiterează, însă, apelul referitor la tabelele de corespondență obligatorii privind transpunerea directivelor, care ar trebui să fie puse la dispoziția publicului în toate limbile UE și regretă faptul că REFIT a fost rezultatul unei decizii unilaterale a Comisiei, fără un dialog social și parlamentar real; |
| --- | --- |

56.

salută noua practică conform căreia Comisia poate să ceară statelor membre, în cazuri justificate, să includă documente explicative atunci când o informează cu privire la măsurile lor de transpunere; își reiterează, însă, apelul referitor la tabelele de corespondență obligatorii privind transpunerea directivelor, care ar trebui să fie puse la dispoziția publicului în toate limbile UE și regretă faptul că REFIT a fost rezultatul unei decizii unilaterale a Comisiei, fără un dialog social și parlamentar real;

| 57. | arată că, în ceea ce privește inițiativa REFIT, Comisia trebuie să faciliteze dialogul cu cetățenii, cu statele membre, cu întreprinderile și cu societatea civilă în sens larg în ceea ce privește modul adecvat de reglementare, astfel încât să se asigure menținerea calității legislației și a aspectelor sociale ale legislației UE, precum și faptul că un ideal nu este atins în detrimentul altuia. |
| --- | --- |

57.

arată că, în ceea ce privește inițiativa REFIT, Comisia trebuie să faciliteze dialogul cu cetățenii, cu statele membre, cu întreprinderile și cu societatea civilă în sens larg în ceea ce privește modul adecvat de reglementare, astfel încât să se asigure menținerea calității legislației și a aspectelor sociale ale legislației UE, precum și faptul că un ideal nu este atins în detrimentul altuia.

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

58.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0051.

(3)  Departamentul tematic C: Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, destinat Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (2015).

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(5)  A se vedea hotărârea în cauza 175/84.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0350.

---

Miercuri, 16 septembrie 2015

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/254 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/254

---

P8_TA(2015)0323

Pregătirea programului de lucru al Comisiei pentru 2016

Rezoluţia Parlamentului European din 16 septembrie 2015 referitoare la programul de lucru al Comisiei pe 2016 (2015/2729(RSP))

(2017/C 316/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2015 – Un nou început” (COM(2014)0910) și anexele 1-4 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2015 – Un nou început” (COM(2014)0910) și anexele 1-4 la aceasta,

| — | având în vedere articolul 37 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Europa trebuie să răspundă cu o viziune și o orientare clare, cu spirit de inițiativă, ambiție și curaj la provocările cu care ne confruntăm, atât pe plan intern, cât și pe plan extern, pentru a demonstra că este capabilă să răspundă așteptărilor cetățenilor săi, oferindu-le perspective și instaurând un climat de încredere prin transformarea UE într-o uniune cu adevărat democratică, într-o democrație parlamentară și un spațiu în care cetățenii pot decide direcția în care merge continentul lor și pot contribui la modelarea acestuia, în favoarea menținerii și a consolidării standardului lor de viață; |
| --- | --- |

A.

întrucât Europa trebuie să răspundă cu o viziune și o orientare clare, cu spirit de inițiativă, ambiție și curaj la provocările cu care ne confruntăm, atât pe plan intern, cât și pe plan extern, pentru a demonstra că este capabilă să răspundă așteptărilor cetățenilor săi, oferindu-le perspective și instaurând un climat de încredere prin transformarea UE într-o uniune cu adevărat democratică, într-o democrație parlamentară și un spațiu în care cetățenii pot decide direcția în care merge continentul lor și pot contribui la modelarea acestuia, în favoarea menținerii și a consolidării standardului lor de viață;

| B. | întrucât Strategia Europa 2020 rămâne o bază valabilă pentru o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii în Europa și se preconizează că obiectivele acesteia vor fi confirmate înainte de sfârșitul lui 2015, însă instrumentele sale de punere în aplicare trebuie actualizate și consolidate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Strategia Europa 2020 rămâne o bază valabilă pentru o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii în Europa și se preconizează că obiectivele acesteia vor fi confirmate înainte de sfârșitul lui 2015, însă instrumentele sale de punere în aplicare trebuie actualizate și consolidate;

| C. | întrucât viitoarele programe de lucru ale Comisiei ar trebui să abordeze provocările definitorii ale secolului 21, precum schimbările climatice, independența energetică, utilizarea eficientă a resurselor, tranziția către o societate digitală, concurența la nivel mondial, egalitatea de gen și inegalitatea din ce în ce mai accentuată, ținând seama totodată de costul non-Europei; |
| --- | --- |

C.

întrucât viitoarele programe de lucru ale Comisiei ar trebui să abordeze provocările definitorii ale secolului 21, precum schimbările climatice, independența energetică, utilizarea eficientă a resurselor, tranziția către o societate digitală, concurența la nivel mondial, egalitatea de gen și inegalitatea din ce în ce mai accentuată, ținând seama totodată de costul non-Europei;

| D. | întrucât pierderea competitivității europene în cadrul economiei mondiale, șomajul ridicat, schimbările demografice și o populație în curs de îmbătrânire tot mai pronunțată reprezintă provocări fără precedent pentru UE; întrucât doar economiile competitive cu politica macroeconomică potrivită vor putea crea locuri de muncă, vor putea crește nivelul de trai al cetățenilor lor și vor putea genera prosperitatea care finanțează investițiile în viitor și furnizează servicii publice; întrucât este necesară punerea unui accent mai puternic pe promovarea concurenței libere și echitabile în vederea realizării obiectivelor ambițioase în materie de locuri de muncă, creștere economică, investiții și competitivitate globală a economiei europene, având în vedere mai ales faptul că majoritatea celorlalte regiuni ale lumii cresc mai rapid, cu niveluri ale productivității și inovării aflate în creștere; |
| --- | --- |

D.

întrucât pierderea competitivității europene în cadrul economiei mondiale, șomajul ridicat, schimbările demografice și o populație în curs de îmbătrânire tot mai pronunțată reprezintă provocări fără precedent pentru UE; întrucât doar economiile competitive cu politica macroeconomică potrivită vor putea crea locuri de muncă, vor putea crește nivelul de trai al cetățenilor lor și vor putea genera prosperitatea care finanțează investițiile în viitor și furnizează servicii publice; întrucât este necesară punerea unui accent mai puternic pe promovarea concurenței libere și echitabile în vederea realizării obiectivelor ambițioase în materie de locuri de muncă, creștere economică, investiții și competitivitate globală a economiei europene, având în vedere mai ales faptul că majoritatea celorlalte regiuni ale lumii cresc mai rapid, cu niveluri ale productivității și inovării aflate în creștere;

| E. | întrucât UE trece printr-o criză economică de durată, cu o creștere economică redusă, cu dezechilibre interne din ce în ce mai mari și fără noi locuri de muncă și investiții, criză care nu va fi depășită fără o integrare europeană mult mai profundă în domeniile în care aceasta se justifică, în special în ceea ce privește piața internă și în contextul uniunii economice și monetare, prin consolidarea controlului și a responsabilității democratice; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE trece printr-o criză economică de durată, cu o creștere economică redusă, cu dezechilibre interne din ce în ce mai mari și fără noi locuri de muncă și investiții, criză care nu va fi depășită fără o integrare europeană mult mai profundă în domeniile în care aceasta se justifică, în special în ceea ce privește piața internă și în contextul uniunii economice și monetare, prin consolidarea controlului și a responsabilității democratice;

| F. | întrucât resursele financiare ar trebui axate pe prioritățile politice ale UE, nu doar din perspectiva sumelor alocate, ci și a flexibilității și echilibrului, mai ales în ceea ce privește Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020, care prevede un set de mecanisme de flexibilitate, inclusiv o clauză de revizuire, pentru a permite adaptarea bugetului UE la circumstanțe neprevăzute; |
| --- | --- |

F.

întrucât resursele financiare ar trebui axate pe prioritățile politice ale UE, nu doar din perspectiva sumelor alocate, ci și a flexibilității și echilibrului, mai ales în ceea ce privește Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020, care prevede un set de mecanisme de flexibilitate, inclusiv o clauză de revizuire, pentru a permite adaptarea bugetului UE la circumstanțe neprevăzute;

| G. | întrucât politica și acțiunile UE trebuie să respecte principiile subsidiarității și proporționalității, pentru a ajuta cetățenii să anticipeze schimbările rapide de ordin social și economic și să reacționeze în consecință; |
| --- | --- |

G.

întrucât politica și acțiunile UE trebuie să respecte principiile subsidiarității și proporționalității, pentru a ajuta cetățenii să anticipeze schimbările rapide de ordin social și economic și să reacționeze în consecință;

| H. | întrucât Europa trebuie să-și asume angajamentul față de o un model economic ce poate asigura creșterea durabilă, pentru a asigura acestei generații și generației viitoare locuri de muncă, și nu datorii; |
| --- | --- |

H.

întrucât Europa trebuie să-și asume angajamentul față de o un model economic ce poate asigura creșterea durabilă, pentru a asigura acestei generații și generației viitoare locuri de muncă, și nu datorii;

| I. | întrucât sustenabilitatea și creșterea economică sunt compatibile și se pot consolida reciproc și întrucât Comisiei i se solicită să facă din sustenabilitate o piatră de temelie a agendei sale pentru creștere și locuri de muncă; întrucât Comisia este gardianul tratatelor UE, care consacră principiile dezvoltării sustenabile, justiției sociale, solidarității, precum și drepturile fundamentale ale europenilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât sustenabilitatea și creșterea economică sunt compatibile și se pot consolida reciproc și întrucât Comisiei i se solicită să facă din sustenabilitate o piatră de temelie a agendei sale pentru creștere și locuri de muncă; întrucât Comisia este gardianul tratatelor UE, care consacră principiile dezvoltării sustenabile, justiției sociale, solidarității, precum și drepturile fundamentale ale europenilor;

| J. | întrucât Europa are nevoie de un program de lucru al Comisiei bine orientat și suficient de ambițios, cu care să abordeze adevăratele nevoi ale UE și ale cetățenilor săi, |
| --- | --- |

J.

întrucât Europa are nevoie de un program de lucru al Comisiei bine orientat și suficient de ambițios, cu care să abordeze adevăratele nevoi ale UE și ale cetățenilor săi,

PARTEA 1

| 1. | îndeamnă Comisia să-și folosească pe deplin dreptul de inițiativă pentru a-i asigura Uniunii o un rol de lider clar și în special să asigure finalizarea pieței unice și elaborarea foii de parcurs strategice pentru o uniune economică și o uniune politică, precum și în domeniul acțiunii externe; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă Comisia să-și folosească pe deplin dreptul de inițiativă pentru a-i asigura Uniunii o un rol de lider clar și în special să asigure finalizarea pieței unice și elaborarea foii de parcurs strategice pentru o uniune economică și o uniune politică, precum și în domeniul acțiunii externe;

| 2. | salută accentul pus de Comisie pe 10 priorități strategice; subliniază importanța promovării intereselor comunitare și a menținerii unității și coeziunii UE, respectând, totodată, principiile subsidiarității și proporționalității; crede, prin urmare, cu tărie că eforturile trebuie să se concentreze pe aceste priorități strategice; |
| --- | --- |

2.

salută accentul pus de Comisie pe 10 priorități strategice; subliniază importanța promovării intereselor comunitare și a menținerii unității și coeziunii UE, respectând, totodată, principiile subsidiarității și proporționalității; crede, prin urmare, cu tărie că eforturile trebuie să se concentreze pe aceste priorități strategice;

| 3. | salută deschiderea negocierilor pentru un nou acord interinstituțional privind o mai bună reglementare; este de părere că acest lucru ar trebui să ducă la îmbunătățirea calității procesului de elaborare a actelor legislative din cadrul Comisiei, la consolidarea evaluărilor sale de impact privind proiectele legislative, inclusiv a evaluărilor de impact economice, sociale, de mediu și legate de IMM-uri, și, acolo unde este necesar, la utilizarea regulamentelor și nu a directivelor, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității; așteaptă de la Comisie să trateze în mod egal cele două componente ale autorității legislative în ceea ce privește informarea și documentarea pe care le asigură pe tot parcursul procesului legislativ; se așteaptă la consolidarea angajamentului privind asigurarea unei consultări interinstituționale adecvate, luarea deplină în considerare a propunerilor și recomandărilor Parlamentului și furnizarea unor justificări detaliate pentru fiecare propunere avută în vedere; reamintește că programarea multianuală, convenită de cele trei instituții, ar trebui să asigure cadrul programului de lucru anual și ar trebui să reprezinte baza pentru discuțiile referitoare la programul de lucru anual specific; amintește că este de părere că îmbunătățirea reglementării nu ar trebui considerată o metodă de scădere a importanței domeniilor ce țin de competențele UE și că deciziile politice din cadrul procesului decizional democratic ar trebui să aibă prioritate față de evaluările tehnice; |
| --- | --- |

3.

salută deschiderea negocierilor pentru un nou acord interinstituțional privind o mai bună reglementare; este de părere că acest lucru ar trebui să ducă la îmbunătățirea calității procesului de elaborare a actelor legislative din cadrul Comisiei, la consolidarea evaluărilor sale de impact privind proiectele legislative, inclusiv a evaluărilor de impact economice, sociale, de mediu și legate de IMM-uri, și, acolo unde este necesar, la utilizarea regulamentelor și nu a directivelor, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității; așteaptă de la Comisie să trateze în mod egal cele două componente ale autorității legislative în ceea ce privește informarea și documentarea pe care le asigură pe tot parcursul procesului legislativ; se așteaptă la consolidarea angajamentului privind asigurarea unei consultări interinstituționale adecvate, luarea deplină în considerare a propunerilor și recomandărilor Parlamentului și furnizarea unor justificări detaliate pentru fiecare propunere avută în vedere; reamintește că programarea multianuală, convenită de cele trei instituții, ar trebui să asigure cadrul programului de lucru anual și ar trebui să reprezinte baza pentru discuțiile referitoare la programul de lucru anual specific; amintește că este de părere că îmbunătățirea reglementării nu ar trebui considerată o metodă de scădere a importanței domeniilor ce țin de competențele UE și că deciziile politice din cadrul procesului decizional democratic ar trebui să aibă prioritate față de evaluările tehnice;

| 4. | îndeamnă Comisia să crească în continuare coerența programului său legislativ și să îmbunătățească evaluările de impact independente ale proiectelor de acte legislative prin includerea unui test privind IMM-urile și a unui test privind competitivitatea, aceste măsuri contribuind la eliminarea birocrației la toate nivelurile – european, național și regional – și pentru toți actorii economici și cetățeni în existența lor cotidiană și susținând astfel stimularea creării de locuri de muncă, respectând, totodată, standardele sociale și de mediu; consideră că IMM-urile și microîntreprinderile nu ar trebui să se confrunte cu sarcini inutile atunci când pun în aplicare legislația și respectă normele; invită Comisia să urmărească o simplificare maximă și, dacă e posibil, să promoveze folosirea deplină a soluțiilor digitale, pentru a facilita punerea în aplicare a normelor UE; consideră că, atunci când se dovedesc nepotrivite pentru întreprinderile mici, directivele și regulamentele ar putea necesita o revizuire pentru a se evita împovărarea IMM-urilor; solicită ca microîntreprinderile să fie scutite, pe cât posibil, de aplicarea tuturor actelor legislative împovărătoare, în special pentru a încuraja întreprinderile nou-înființate și întreprinzătorii; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia să crească în continuare coerența programului său legislativ și să îmbunătățească evaluările de impact independente ale proiectelor de acte legislative prin includerea unui test privind IMM-urile și a unui test privind competitivitatea, aceste măsuri contribuind la eliminarea birocrației la toate nivelurile – european, național și regional – și pentru toți actorii economici și cetățeni în existența lor cotidiană și susținând astfel stimularea creării de locuri de muncă, respectând, totodată, standardele sociale și de mediu; consideră că IMM-urile și microîntreprinderile nu ar trebui să se confrunte cu sarcini inutile atunci când pun în aplicare legislația și respectă normele; invită Comisia să urmărească o simplificare maximă și, dacă e posibil, să promoveze folosirea deplină a soluțiilor digitale, pentru a facilita punerea în aplicare a normelor UE; consideră că, atunci când se dovedesc nepotrivite pentru întreprinderile mici, directivele și regulamentele ar putea necesita o revizuire pentru a se evita împovărarea IMM-urilor; solicită ca microîntreprinderile să fie scutite, pe cât posibil, de aplicarea tuturor actelor legislative împovărătoare, în special pentru a încuraja întreprinderile nou-înființate și întreprinzătorii;

| 5. | invită Comisia ca, în contextul Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), să prezinte o listă de acte legislative și propuneri ce trebuie revizuite sau abrogate atunci când se pare că pertinența lor sau valoarea lor adăugată pentru UE nu mai este garantată și când acestea sunt depășite sau nu mai deservesc scopul inițial; subliniază însă că REFIT nu trebuie folosit ca pretext pentru reducerea nivelului de ambiție în ceea ce privește aspectele de importanță vitală, pentru dereglementarea sau scăderea standardelor sociale și de mediu; consideră că simplificarea are legătură cu calitatea și nu cu obiectivele cantitative; ia act de obiectivul de a reduce cu 25 % sarcina administrativă și birocratică și costurile conexe ale noilor propuneri pentru întregul ciclu politic, inclusiv pentru transpunere, implementare și aplicare; solicită să se facă reduceri semnificative pentru a se iniția condiții mai bune pentru crearea de noi locuri de muncă, menținerea locurilor de muncă în Europa și readucerea locurilor de muncă, stimulând concurența și creșterea durabilă; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia ca, în contextul Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), să prezinte o listă de acte legislative și propuneri ce trebuie revizuite sau abrogate atunci când se pare că pertinența lor sau valoarea lor adăugată pentru UE nu mai este garantată și când acestea sunt depășite sau nu mai deservesc scopul inițial; subliniază însă că REFIT nu trebuie folosit ca pretext pentru reducerea nivelului de ambiție în ceea ce privește aspectele de importanță vitală, pentru dereglementarea sau scăderea standardelor sociale și de mediu; consideră că simplificarea are legătură cu calitatea și nu cu obiectivele cantitative; ia act de obiectivul de a reduce cu 25 % sarcina administrativă și birocratică și costurile conexe ale noilor propuneri pentru întregul ciclu politic, inclusiv pentru transpunere, implementare și aplicare; solicită să se facă reduceri semnificative pentru a se iniția condiții mai bune pentru crearea de noi locuri de muncă, menținerea locurilor de muncă în Europa și readucerea locurilor de muncă, stimulând concurența și creșterea durabilă;

| 6. | așteaptă de la Comisie să prezinte o propunere pentru următoarea etapă a Strategiei Europa 2020 pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă care să abordeze marile provocări și șanse care ne așteaptă, în special tranziția energetică, revoluția digitală și pregătirea europenilor pentru aceste schimbări; consideră că această strategie ar trebui să combine reformele relevante cu inițiative privind investiții majore, plecând de la uniunea energetică a cărei realizare a început deja și de la piața unică digitală, precum și cu o inițiativă nouă privind investițiile în domeniul social și în recalificare; consideră că strategia ar trebui susținută prin folosirea deplină a Fondului european pentru investiții strategice și a CFM 2014-2020 revizuit; consideră că toate statele membre ar trebui să aibă condițiile necesare pentru a pune în aplicare această strategie și că uniunea economică și monetară ar trebui finalizată pentru a stimula convergența în această direcție; consideră că și parteneriatele strategice externe ale UE ar trebui să ofere ocazii noi pentru asigurarea succesului acestei strategii; |
| --- | --- |

6.

așteaptă de la Comisie să prezinte o propunere pentru următoarea etapă a Strategiei Europa 2020 pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă care să abordeze marile provocări și șanse care ne așteaptă, în special tranziția energetică, revoluția digitală și pregătirea europenilor pentru aceste schimbări; consideră că această strategie ar trebui să combine reformele relevante cu inițiative privind investiții majore, plecând de la uniunea energetică a cărei realizare a început deja și de la piața unică digitală, precum și cu o inițiativă nouă privind investițiile în domeniul social și în recalificare; consideră că strategia ar trebui susținută prin folosirea deplină a Fondului european pentru investiții strategice și a CFM 2014-2020 revizuit; consideră că toate statele membre ar trebui să aibă condițiile necesare pentru a pune în aplicare această strategie și că uniunea economică și monetară ar trebui finalizată pentru a stimula convergența în această direcție; consideră că și parteneriatele strategice externe ale UE ar trebui să ofere ocazii noi pentru asigurarea succesului acestei strategii;

| 7. | îndeamnă Comisia să prezinte o soluție solidă pentru problemele de natură socială ale UE, în special pentru șomaj, discrepanțele în privința competențelor, diferențele sociale și excluziunea, precum și riscurile de dumping social și exod de creiere; consideră că astfel este nevoie de redresare economică și de investiții care să stimuleze crearea de locuri de muncă de calitate, de investiții sociale concentrate pe competențe, servicii de îngrijire a copiilor și alte servicii sociale și pe economia socială; consideră că este nevoie și de o convergență sporită pentru a asigura respectarea în întreaga Uniune a unui set de standarde sociale fundamentale; consideră că, în acest context, mobilitatea echitabilă a forței de muncă ar trebui promovată ca libertate fundamentală pe piața unică; este de părere că trebuie luate imediat măsuri concrete către obținerea ratingului social AAA promis; invită Comisia să promoveze implicarea mai puternică în acest sens a partenerilor sociali de la nivel european și național; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia să prezinte o soluție solidă pentru problemele de natură socială ale UE, în special pentru șomaj, discrepanțele în privința competențelor, diferențele sociale și excluziunea, precum și riscurile de dumping social și exod de creiere; consideră că astfel este nevoie de redresare economică și de investiții care să stimuleze crearea de locuri de muncă de calitate, de investiții sociale concentrate pe competențe, servicii de îngrijire a copiilor și alte servicii sociale și pe economia socială; consideră că este nevoie și de o convergență sporită pentru a asigura respectarea în întreaga Uniune a unui set de standarde sociale fundamentale; consideră că, în acest context, mobilitatea echitabilă a forței de muncă ar trebui promovată ca libertate fundamentală pe piața unică; este de părere că trebuie luate imediat măsuri concrete către obținerea ratingului social AAA promis; invită Comisia să promoveze implicarea mai puternică în acest sens a partenerilor sociali de la nivel european și național;

| 8. | subliniază faptul că rata șomajului rămâne excesiv de ridicată, în special în rândul tinerilor și al femeilor, și că redresarea economică a UE este încă fragilă; salută adoptarea FEIS, solicită ca acesta să fie implementat integral și se așteaptă să fie aprobate și dezvoltate cât mai curând posibil o serie de proiecte de investiții, care să contribuie la o redresare puternică și la o creștere economică echilibrată și durabilă, stimulând astfel ocuparea forței de muncă și coeziunea economică, socială și teritorială în toată UE; reamintește solicitările sale în ceea ce privește transparența, răspunderea democratică și respectarea orientărilor privind investițiile; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că rata șomajului rămâne excesiv de ridicată, în special în rândul tinerilor și al femeilor, și că redresarea economică a UE este încă fragilă; salută adoptarea FEIS, solicită ca acesta să fie implementat integral și se așteaptă să fie aprobate și dezvoltate cât mai curând posibil o serie de proiecte de investiții, care să contribuie la o redresare puternică și la o creștere economică echilibrată și durabilă, stimulând astfel ocuparea forței de muncă și coeziunea economică, socială și teritorială în toată UE; reamintește solicitările sale în ceea ce privește transparența, răspunderea democratică și respectarea orientărilor privind investițiile;

| 9. | invită Comisia să pună accentul pe creștere și pe crearea de locuri de muncă drept piatră de temelie a economiei sociale și de piață europene și a strategiei UE de dezvoltare sustenabilă; îndeamnă Comisia să pună sustenabilitatea în centrul oricărei politici economice solide, orientate spre viitor și vizând depășirea crizei și să-i acorde un loc important atât în actualul program de lucru, cât și în cele viitoare, printr-o rubrică specifică dedicată aplicării cuprinzătoare și rapide a celui de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să pună accentul pe creștere și pe crearea de locuri de muncă drept piatră de temelie a economiei sociale și de piață europene și a strategiei UE de dezvoltare sustenabilă; îndeamnă Comisia să pună sustenabilitatea în centrul oricărei politici economice solide, orientate spre viitor și vizând depășirea crizei și să-i acorde un loc important atât în actualul program de lucru, cât și în cele viitoare, printr-o rubrică specifică dedicată aplicării cuprinzătoare și rapide a celui de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu;

| 10. | salută adoptarea strategiei privind piața unică digitală (PUD) și solicită punerea sa rapidă în aplicare, însoțită de recomandări legislative clare și de mijloace financiare, cu scopul de a crea o economie digitală în care Europa poate avea un rol de lider, întreprinderile pot funcționa la nivel transfrontalier, iar drepturile consumatorilor, ale deținătorilor de drepturi și ale cetățenilor sunt protejate; își exprimă convingerea că Europa oferă o valoare adăugată clară stimulând spiritul antreprenorial și economia bazată pe cunoaștere și înlăturând barierele inutile; consideră că strategia privind piața unică digitală ar trebui, de asemenea, să vizeze stimularea inovării și crearea de noi oportunități pentru cetățenii, întreprinderile și consumatorii din UE, creând astfel locuri de muncă și garantând, totodată, standardele sociale de bază; subliniază faptul că progresele în acest domeniu vor avea un impact direct asupra cetățenilor; consideră că protecția consumatorilor și apărarea drepturilor fundamentale sunt ambele esențiale pentru ca europenii să aibă încredere în piața unică digitală, ca parte a digitizării vieții lor de zi cu zi; |
| --- | --- |

10.

salută adoptarea strategiei privind piața unică digitală (PUD) și solicită punerea sa rapidă în aplicare, însoțită de recomandări legislative clare și de mijloace financiare, cu scopul de a crea o economie digitală în care Europa poate avea un rol de lider, întreprinderile pot funcționa la nivel transfrontalier, iar drepturile consumatorilor, ale deținătorilor de drepturi și ale cetățenilor sunt protejate; își exprimă convingerea că Europa oferă o valoare adăugată clară stimulând spiritul antreprenorial și economia bazată pe cunoaștere și înlăturând barierele inutile; consideră că strategia privind piața unică digitală ar trebui, de asemenea, să vizeze stimularea inovării și crearea de noi oportunități pentru cetățenii, întreprinderile și consumatorii din UE, creând astfel locuri de muncă și garantând, totodată, standardele sociale de bază; subliniază faptul că progresele în acest domeniu vor avea un impact direct asupra cetățenilor; consideră că protecția consumatorilor și apărarea drepturilor fundamentale sunt ambele esențiale pentru ca europenii să aibă încredere în piața unică digitală, ca parte a digitizării vieții lor de zi cu zi;

| 11. | este încredințat că elaborarea unei politici fiscale echilibrate și echitabile trebuie privită ca o parte integrantă a reformelor structurale din statele membre, dacă e cazul, și că politica fiscală și politica în domeniul concurenței ar trebui considerate drept cele două fețe ale aceleiași monede, în beneficiul tuturor consumatorilor și cetățenilor din UE, în perspectiva unei contribuții suplimentare la crearea de locuri de muncă; sprijină transferul sarcinii fiscale de la muncă la alte forme de impozitare sustenabilă; |
| --- | --- |

11.

este încredințat că elaborarea unei politici fiscale echilibrate și echitabile trebuie privită ca o parte integrantă a reformelor structurale din statele membre, dacă e cazul, și că politica fiscală și politica în domeniul concurenței ar trebui considerate drept cele două fețe ale aceleiași monede, în beneficiul tuturor consumatorilor și cetățenilor din UE, în perspectiva unei contribuții suplimentare la crearea de locuri de muncă; sprijină transferul sarcinii fiscale de la muncă la alte forme de impozitare sustenabilă;

| 12. | invită Comisia să reevalueze și să consolideze mecanismele și resursele politicii în materie de concurență și ale ajutoarelor de stat; consideră politica și controlul UE cu privire la ajutoarele de stat drept un instrument important de combatere a practicilor fiscale care denaturează piața unică; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să reevalueze și să consolideze mecanismele și resursele politicii în materie de concurență și ale ajutoarelor de stat; consideră politica și controlul UE cu privire la ajutoarele de stat drept un instrument important de combatere a practicilor fiscale care denaturează piața unică;

| 13. | reafirmă importanța pe care o acordă „metodei comunitare”, transparenței procesului legislativ, legitimității democratice și rolului și responsabilității parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

13.

reafirmă importanța pe care o acordă „metodei comunitare”, transparenței procesului legislativ, legitimității democratice și rolului și responsabilității parlamentelor naționale;

| 14. | insistă asupra necesității de a pune în aplicare pe deplin, cu celeritate și cu eficacitate legislația existentă în domenii ca piața unică, legislația ambientală, politica agricolă comună (PAC) revizuită, politica comună în domeniul pescuitului (PDP) și politica de coeziune, precum și sectoarele financiar și bancar; invită Comisia să monitorizeze mai bine progresele statelor membre în ceea ce privește implementarea; |
| --- | --- |

14.

insistă asupra necesității de a pune în aplicare pe deplin, cu celeritate și cu eficacitate legislația existentă în domenii ca piața unică, legislația ambientală, politica agricolă comună (PAC) revizuită, politica comună în domeniul pescuitului (PDP) și politica de coeziune, precum și sectoarele financiar și bancar; invită Comisia să monitorizeze mai bine progresele statelor membre în ceea ce privește implementarea;

| 15. | solicită adoptarea prin procedura legislativă ordinară a unor orientări privind convergența, care, împreună cu analiza anuală a creșterii, ar trebui să constituie baza recomandărilor specifice fiecărei țări; consideră că rolul de control ce revine Parlamentului în cadrul semestrului european ar trebui oficializat, iar toate parlamentele naționale din zona euro ar trebui să respecte fiecare etapă a procesului semestrului european; |
| --- | --- |

15.

solicită adoptarea prin procedura legislativă ordinară a unor orientări privind convergența, care, împreună cu analiza anuală a creșterii, ar trebui să constituie baza recomandărilor specifice fiecărei țări; consideră că rolul de control ce revine Parlamentului în cadrul semestrului european ar trebui oficializat, iar toate parlamentele naționale din zona euro ar trebui să respecte fiecare etapă a procesului semestrului european;

| 16. | invită Comisia, precum și toate părțile interesate, să analizeze toate opțiunile pentru consolidarea UEM și pentru a o face mai rezistentă și mai favorabilă creșterii, ocupării forței de muncă și stabilității, cu o dimensiune socială care să aibă ca scop protejarea economiei de piață sociale a UE și respectarea dreptului la negocieri colective, în cadrul căreia s-ar asigura coordonarea politicilor sociale ale statelor membre, inclusiv stabilirea unui mecanism privind salariul sau venitul minim care să corespundă fiecărui stat membru și să fie decis de fiecare stat membru și care să susțină combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, reintegrarea lucrătorilor pe piața muncii, precum și mobilitatea și flexibilitatea voluntare la nivel de profesii și de state membre; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia, precum și toate părțile interesate, să analizeze toate opțiunile pentru consolidarea UEM și pentru a o face mai rezistentă și mai favorabilă creșterii, ocupării forței de muncă și stabilității, cu o dimensiune socială care să aibă ca scop protejarea economiei de piață sociale a UE și respectarea dreptului la negocieri colective, în cadrul căreia s-ar asigura coordonarea politicilor sociale ale statelor membre, inclusiv stabilirea unui mecanism privind salariul sau venitul minim care să corespundă fiecărui stat membru și să fie decis de fiecare stat membru și care să susțină combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, reintegrarea lucrătorilor pe piața muncii, precum și mobilitatea și flexibilitatea voluntare la nivel de profesii și de state membre;

| 17. | subliniază că bugetul UE trebuie utilizat cu eficacitate pentru a promova realizarea priorităților și politicilor UE și, prin urmare, solicită Comisiei să răspundă preocupărilor exprimate cu privire la gestiunea defectuoasă și la fraude; invită Comisia să întreprindă măsuri pentru evaluarea și îmbunătățirea controalelor existente și să reducă, acolo unde este posibil, sarcina birocratică; subliniază că Comisia trebuie să asigure utilizarea optimă a banilor contribuabililor UE și subliniază că rezultatele sunt mai importante decât simpla executare a creditelor disponibile; solicită, așadar, efectuarea unor evaluări sistematice, regulate și independente pentru a asigura faptul că toate cheltuielile efectuate duc la rezultatele dorite într-un mod rentabil; invită Comisia să-și reia eforturile în vederea implicării statelor membre în această sarcină, în special în ceea ce privește fondurile plătite de statele membre însele; |
| --- | --- |

17.

subliniază că bugetul UE trebuie utilizat cu eficacitate pentru a promova realizarea priorităților și politicilor UE și, prin urmare, solicită Comisiei să răspundă preocupărilor exprimate cu privire la gestiunea defectuoasă și la fraude; invită Comisia să întreprindă măsuri pentru evaluarea și îmbunătățirea controalelor existente și să reducă, acolo unde este posibil, sarcina birocratică; subliniază că Comisia trebuie să asigure utilizarea optimă a banilor contribuabililor UE și subliniază că rezultatele sunt mai importante decât simpla executare a creditelor disponibile; solicită, așadar, efectuarea unor evaluări sistematice, regulate și independente pentru a asigura faptul că toate cheltuielile efectuate duc la rezultatele dorite într-un mod rentabil; invită Comisia să-și reia eforturile în vederea implicării statelor membre în această sarcină, în special în ceea ce privește fondurile plătite de statele membre însele;

| 18. | subliniază necesitatea de a utiliza mai eficient banii contribuabililor și nevoia unor măsuri suplimentare în direcția protejării intereselor financiare ale Uniunii, pentru a asigura legitimitatea cheltuielilor UE, care trebuie efectuate în mod rentabil; cere, prin urmare, ca bugetul UE să fie utilizat cu eficacitate printr-o axare pe îmbunătățirea rezultatelor controalelor actuale, pe evaluarea controalelor și pe modalitățile de a asigura faptul că rezultatele și valoarea adăugată au prioritate în fața utilizării la maximum a creditelor înscrise în buget; consideră că ar trebui menținută propunerea privind instituirea unui inspector de garanții procedurale în cadrul oficiului antifraudă, OLAF (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD)); |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a utiliza mai eficient banii contribuabililor și nevoia unor măsuri suplimentare în direcția protejării intereselor financiare ale Uniunii, pentru a asigura legitimitatea cheltuielilor UE, care trebuie efectuate în mod rentabil; cere, prin urmare, ca bugetul UE să fie utilizat cu eficacitate printr-o axare pe îmbunătățirea rezultatelor controalelor actuale, pe evaluarea controalelor și pe modalitățile de a asigura faptul că rezultatele și valoarea adăugată au prioritate în fața utilizării la maximum a creditelor înscrise în buget; consideră că ar trebui menținută propunerea privind instituirea unui inspector de garanții procedurale în cadrul oficiului antifraudă, OLAF (COM(2014)0340 – 2014/0173(COD));

| 19. | salută agenda europeană a Comisiei privind migrația și propunerile legislative corespunzătoare, precum și propunerile aferente de ajustări bugetare în 2015 și 2016 pentru a asigura punerea în aplicare corectă a obiectivelor stabilite în agenda privind migrația; îi reamintește însă Comisiei angajamentul său de a soluționa presiunea crescândă de la frontierele externe ale UE, incluzând măsuri ferme împotriva migrației ilegale și a traficului și contrabandei de persoane și îmbunătățirea politicii privind migrația controlată, ceea ce presupune o mai bună corelare a politicii UE în materie de migrație cu politica externă a UE; îndeamnă Comisia să elaboreze în continuare instrumente pentru o abordare bazată pe drepturile omului cu privire la persoanele care caută în UE protecție împotriva războiului și a persecuțiilor; |
| --- | --- |

19.

salută agenda europeană a Comisiei privind migrația și propunerile legislative corespunzătoare, precum și propunerile aferente de ajustări bugetare în 2015 și 2016 pentru a asigura punerea în aplicare corectă a obiectivelor stabilite în agenda privind migrația; îi reamintește însă Comisiei angajamentul său de a soluționa presiunea crescândă de la frontierele externe ale UE, incluzând măsuri ferme împotriva migrației ilegale și a traficului și contrabandei de persoane și îmbunătățirea politicii privind migrația controlată, ceea ce presupune o mai bună corelare a politicii UE în materie de migrație cu politica externă a UE; îndeamnă Comisia să elaboreze în continuare instrumente pentru o abordare bazată pe drepturile omului cu privire la persoanele care caută în UE protecție împotriva războiului și a persecuțiilor;

| 20. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la evoluțiile recente din Marea Mediterană și de pe ruta Balcanilor de Vest, locuri în care un număr record de migranți neregulamentari au trecut granițele UE, reprezentând o provocare fără precedent pentru Europa și statele sale membre ce impune o reacție europeană comună și fermă; își exprimă susținerea pentru măsurile prezentate de Comisie și solicită adoptarea și aplicarea rapidă a acestora de către statele membre; salută inițiativele Comisiei privind transferul și relocarea, inclusiv cea mai recentă privind transferul de urgență al unui număr crescut de solicitanți de azil care au nevoie de protecție internațională, în beneficiul Greciei, Italiei și Ungarie, precum și propunerea Comisiei privind un mecanism permanent de transfer care să fie activat în situații de urgență, ținându-se seama de numărul de refugiați prezenți într-un stat membru, bazat pe articolul 78 alineatul (2) din TFUE; îndeamnă Comisia să activeze mecanismul necesar, care a fost elaborat în mod special pentru situații de aflux masiv; subliniază, totodată, că este necesar să se accelereze procesarea cererilor de azil și întoarcerea persoanelor ale căror cereri au fost refuzate; își exprimă susținerea pentru abordarea de tip „focar”, anunțată în Agenda privind migrația, ce are scopul de a consolida ajutorul operațional la sosirea inițială a solicitanților, inclusiv pentru înregistrarea și procesarea inițială a cererilor, inclusiv pentru cei care nu au nevoie de protecție; respinge orice măsură care reintroduce, de facto, controalele la frontieră, periclitând spațiul Schengen; |
| --- | --- |

20.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la evoluțiile recente din Marea Mediterană și de pe ruta Balcanilor de Vest, locuri în care un număr record de migranți neregulamentari au trecut granițele UE, reprezentând o provocare fără precedent pentru Europa și statele sale membre ce impune o reacție europeană comună și fermă; își exprimă susținerea pentru măsurile prezentate de Comisie și solicită adoptarea și aplicarea rapidă a acestora de către statele membre; salută inițiativele Comisiei privind transferul și relocarea, inclusiv cea mai recentă privind transferul de urgență al unui număr crescut de solicitanți de azil care au nevoie de protecție internațională, în beneficiul Greciei, Italiei și Ungarie, precum și propunerea Comisiei privind un mecanism permanent de transfer care să fie activat în situații de urgență, ținându-se seama de numărul de refugiați prezenți într-un stat membru, bazat pe articolul 78 alineatul (2) din TFUE; îndeamnă Comisia să activeze mecanismul necesar, care a fost elaborat în mod special pentru situații de aflux masiv; subliniază, totodată, că este necesar să se accelereze procesarea cererilor de azil și întoarcerea persoanelor ale căror cereri au fost refuzate; își exprimă susținerea pentru abordarea de tip „focar”, anunțată în Agenda privind migrația, ce are scopul de a consolida ajutorul operațional la sosirea inițială a solicitanților, inclusiv pentru înregistrarea și procesarea inițială a cererilor, inclusiv pentru cei care nu au nevoie de protecție; respinge orice măsură care reintroduce, de facto, controalele la frontieră, periclitând spațiul Schengen;

| 21. | reamintește angajamentul Comisiei de a recurge la toate instrumentele disponibile, inclusiv la bugetul UE, pentru a impulsiona crearea locurilor de muncă și creșterea prin investiții inteligente, în cadrul unui parteneriat mai strâns cu statele membre, parlamentele naționale, regiunile și orașele, pentru a îmbunătăți implementarea politicilor existente și eficacitatea acțiunilor la fața locului, în mod specific în ceea ce privește utilizarea fondurilor structurale și de investiții ale UE; subliniază că politica de coeziune, în conformitate cu procesul de guvernanță economică, rămâne principala sursă de astfel de investiții publice și, prin urmare, consideră că ar trebui valorificate sinergiile dintre FEIS și alte fonduri, în special fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI); solicită să fie analizate sinergiile dintre fondurile ESI și programul Orizont 2020; solicită implicarea partenerilor privați și a investitorilor privați, care este de importanță esențială pentru succesul FEIS, și subliniază potențialul acestui fond de a crea locuri de muncă; solicită, în același timp, un control democratic la nivelul UE al FEIS; consideră că orice finanțare deviată de la programul Orizont 2020 și Mecanismul pentru interconectarea Europei ar trebui să aibă drept rezultat investiții de valoare egală sau mai mare în cercetare și inovare, infrastructura digitală, transport și, respectiv, energie și invită Comisia să profite de posibilitatea oferită de revizuirea obligatorie din 2016 a CFM pentru a pregăti compensări pentru aceste două programe; |
| --- | --- |

21.

reamintește angajamentul Comisiei de a recurge la toate instrumentele disponibile, inclusiv la bugetul UE, pentru a impulsiona crearea locurilor de muncă și creșterea prin investiții inteligente, în cadrul unui parteneriat mai strâns cu statele membre, parlamentele naționale, regiunile și orașele, pentru a îmbunătăți implementarea politicilor existente și eficacitatea acțiunilor la fața locului, în mod specific în ceea ce privește utilizarea fondurilor structurale și de investiții ale UE; subliniază că politica de coeziune, în conformitate cu procesul de guvernanță economică, rămâne principala sursă de astfel de investiții publice și, prin urmare, consideră că ar trebui valorificate sinergiile dintre FEIS și alte fonduri, în special fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI); solicită să fie analizate sinergiile dintre fondurile ESI și programul Orizont 2020; solicită implicarea partenerilor privați și a investitorilor privați, care este de importanță esențială pentru succesul FEIS, și subliniază potențialul acestui fond de a crea locuri de muncă; solicită, în același timp, un control democratic la nivelul UE al FEIS; consideră că orice finanțare deviată de la programul Orizont 2020 și Mecanismul pentru interconectarea Europei ar trebui să aibă drept rezultat investiții de valoare egală sau mai mare în cercetare și inovare, infrastructura digitală, transport și, respectiv, energie și invită Comisia să profite de posibilitatea oferită de revizuirea obligatorie din 2016 a CFM pentru a pregăti compensări pentru aceste două programe;

| 22. | solicită punerea rapidă în aplicare a strategiei Mecanismul pentru interconectarea Europei, cu infrastructuri îmbunătățite și proiecte cu valoare adăugată europeană în domeniile transporturilor, energiei și telecomunicațiilor, esențiale pentru funcționarea pieței unice; |
| --- | --- |

22.

solicită punerea rapidă în aplicare a strategiei Mecanismul pentru interconectarea Europei, cu infrastructuri îmbunătățite și proiecte cu valoare adăugată europeană în domeniile transporturilor, energiei și telecomunicațiilor, esențiale pentru funcționarea pieței unice;

| 23. | observă că Comisia trebuie să lanseze în 2016 o „analiză postelectorală” profundă, consistentă și cuprinzătoare a CFM 2014-2020, însoțită de o propunere legislativă ce vizează modificarea Regulamentului privind CFM, ca modalitate de valorificare a bugetului UE și, prin urmare, de realizare a unei contribuții la redresarea economiei UE; constată că o revizuire legislativă obligatorie a CFM a fost una dintre principalele cereri ale Parlamentului în cadrul negocierilor privind CFM; atribuie, așadar, importanță maximă acestui proces; își exprimă disponibilitatea de a acționa constructiv pentru soluționarea mai multor chestiuni pendinte, printre care cele privind finanțarea fondului de garantare a FEIS; |
| --- | --- |

23.

observă că Comisia trebuie să lanseze în 2016 o „analiză postelectorală” profundă, consistentă și cuprinzătoare a CFM 2014-2020, însoțită de o propunere legislativă ce vizează modificarea Regulamentului privind CFM, ca modalitate de valorificare a bugetului UE și, prin urmare, de realizare a unei contribuții la redresarea economiei UE; constată că o revizuire legislativă obligatorie a CFM a fost una dintre principalele cereri ale Parlamentului în cadrul negocierilor privind CFM; atribuie, așadar, importanță maximă acestui proces; își exprimă disponibilitatea de a acționa constructiv pentru soluționarea mai multor chestiuni pendinte, printre care cele privind finanțarea fondului de garantare a FEIS;

| 24. | încurajează Comisia să tragă învățăminte din concluziile care se așteaptă înainte de sfârșitul lui 2016 din partea Grupului la nivel înalt privind resursele proprii și să prezinte propuneri concrete în cursul mandatului său; își reiterează angajamentul de a reforma sistemul de resurse proprii ale UE înainte de lansarea următorului CFM; |
| --- | --- |

24.

încurajează Comisia să tragă învățăminte din concluziile care se așteaptă înainte de sfârșitul lui 2016 din partea Grupului la nivel înalt privind resursele proprii și să prezinte propuneri concrete în cursul mandatului său; își reiterează angajamentul de a reforma sistemul de resurse proprii ale UE înainte de lansarea următorului CFM;

| 25. | își reafirmă preocuparea profundă față de restanțele acumulate la plăți, care subminează credibilitatea UE; salută adoptarea unei declarații comune de către Comisie, Consiliu și Parlament privind un plan de plăți pentru 2015-2016 menit să reducă până la sfârșitul lui 2016 aceste restanțe până la un nivel sustenabil; reamintește Comisiei angajamentul acesteia de a monitoriza îndeaproape punerea în aplicare a programelor pentru 2014-2020, instituind un sistem de avertizare timpurie și propunând modificarea fără întârziere a bugetelor în cazul în care nivelul plăților autorizate în 2016 nu este suficient; |
| --- | --- |

25.

își reafirmă preocuparea profundă față de restanțele acumulate la plăți, care subminează credibilitatea UE; salută adoptarea unei declarații comune de către Comisie, Consiliu și Parlament privind un plan de plăți pentru 2015-2016 menit să reducă până la sfârșitul lui 2016 aceste restanțe până la un nivel sustenabil; reamintește Comisiei angajamentul acesteia de a monitoriza îndeaproape punerea în aplicare a programelor pentru 2014-2020, instituind un sistem de avertizare timpurie și propunând modificarea fără întârziere a bugetelor în cazul în care nivelul plăților autorizate în 2016 nu este suficient;

| 26. | invită Comisia să propună măsuri de îmbunătățire a schimbului de informații și să sporească cooperarea operațională dintre statele membre și agențiile UE, îndeosebi în ceea ce privește criteriile pentru alerte, și să facă obligatorie lansarea de alerte cu privire la persoanele condamnate pentru terorism sau suspectate de terorism; invită Comisia să mobilizeze resurse tehnice și financiare pentru a asigura coordonarea și schimbul de bune practici la nivelul UE în lupta împotriva propagandei teroriste, a rețelelor radicale și a recrutării pe internet; solicită, în special, în acest sens, ca Europol să dispună de toate mijloacele necesare pentru a combate terorismul și criminalitatea organizată, conform mandatului său; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să propună măsuri de îmbunătățire a schimbului de informații și să sporească cooperarea operațională dintre statele membre și agențiile UE, îndeosebi în ceea ce privește criteriile pentru alerte, și să facă obligatorie lansarea de alerte cu privire la persoanele condamnate pentru terorism sau suspectate de terorism; invită Comisia să mobilizeze resurse tehnice și financiare pentru a asigura coordonarea și schimbul de bune practici la nivelul UE în lupta împotriva propagandei teroriste, a rețelelor radicale și a recrutării pe internet; solicită, în special, în acest sens, ca Europol să dispună de toate mijloacele necesare pentru a combate terorismul și criminalitatea organizată, conform mandatului său;

| 27. | evidențiază faptul că încheierea unor noi acorduri comerciale este esențială pentru dezvoltarea unui cadru economic european orientat către exterior și competitiv, care este capabil să le ofere beneficii concrete și prețuri mai mici consumatorilor, precum și să genereze noi locuri de muncă prin deschiderea piețelor din țări terțe și diversificarea exporturilor; își reiterează poziția conform căreia acordurile comerciale echilibrate pot stabili reguli pentru globalizare; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că standardele europene nu sunt periclitate și subliniază că comerțul trebuie să aibă un rol în combaterea sărăciei și consolidarea dezvoltării peste granițe; consideră că eliminarea barierelor comerciale și investiționale la nivel mondial trebuie să rămână o prioritate esențială a strategiei comerciale a UE; sprijină, prin urmare, eforturile Comisiei depuse în cadrul tuturor negocierilor comerciale bilaterale și multilaterale în curs pentru a se ajunge la un rezultat pozitiv în ceea ce privește încheierea în 2016 a unor acorduri comerciale cuprinzătoare și reciproc avantajoase; subliniază că sunt necesare eforturi susținute din partea UE pentru a profita de avantajele procesului inițiat în 2013 prin pachetul de la Bali convenit în cadrul negocierilor multilaterale din Runda de la Doha, care ar trebui să pună bazele stabilității economice mondiale; subliniază nevoia includerii unui capitol privind consolidarea cooperării în lupta împotriva evaziunii fiscale, a paradisurilor fiscale, a corupției și a spălării de bani în cadrul comerțului bilateral, plurilateral și multilateral din UE; |
| --- | --- |

27.

evidențiază faptul că încheierea unor noi acorduri comerciale este esențială pentru dezvoltarea unui cadru economic european orientat către exterior și competitiv, care este capabil să le ofere beneficii concrete și prețuri mai mici consumatorilor, precum și să genereze noi locuri de muncă prin deschiderea piețelor din țări terțe și diversificarea exporturilor; își reiterează poziția conform căreia acordurile comerciale echilibrate pot stabili reguli pentru globalizare; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că standardele europene nu sunt periclitate și subliniază că comerțul trebuie să aibă un rol în combaterea sărăciei și consolidarea dezvoltării peste granițe; consideră că eliminarea barierelor comerciale și investiționale la nivel mondial trebuie să rămână o prioritate esențială a strategiei comerciale a UE; sprijină, prin urmare, eforturile Comisiei depuse în cadrul tuturor negocierilor comerciale bilaterale și multilaterale în curs pentru a se ajunge la un rezultat pozitiv în ceea ce privește încheierea în 2016 a unor acorduri comerciale cuprinzătoare și reciproc avantajoase; subliniază că sunt necesare eforturi susținute din partea UE pentru a profita de avantajele procesului inițiat în 2013 prin pachetul de la Bali convenit în cadrul negocierilor multilaterale din Runda de la Doha, care ar trebui să pună bazele stabilității economice mondiale; subliniază nevoia includerii unui capitol privind consolidarea cooperării în lupta împotriva evaziunii fiscale, a paradisurilor fiscale, a corupției și a spălării de bani în cadrul comerțului bilateral, plurilateral și multilateral din UE;

| 28. | invită Comisia să vizeze o strategie consecventă și coerentă pentru politica externă și de securitate, care să încerce să identifice, în climatul de securitate ce se schimbă rapid, provocările noi și cele emergente cu care UE trebuie să se confrunte și pe care trebuie să le soluționeze, interesele care trebuie apărate și valorile care trebuie promovate, precum și să asigure securitatea cetățenilor UE și să creeze un climat de pace și stabilitate susținute; reamintește, în acest context, importanța drepturilor omului și a libertăților fundamentale și imperativul ca UE să aibă un rol proeminent pe scena mondială în ceea ce privește dezvoltarea, promovarea și consolidarea păcii, ajutorul umanitar și promovarea la scară mondială a drepturilor omului; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să vizeze o strategie consecventă și coerentă pentru politica externă și de securitate, care să încerce să identifice, în climatul de securitate ce se schimbă rapid, provocările noi și cele emergente cu care UE trebuie să se confrunte și pe care trebuie să le soluționeze, interesele care trebuie apărate și valorile care trebuie promovate, precum și să asigure securitatea cetățenilor UE și să creeze un climat de pace și stabilitate susținute; reamintește, în acest context, importanța drepturilor omului și a libertăților fundamentale și imperativul ca UE să aibă un rol proeminent pe scena mondială în ceea ce privește dezvoltarea, promovarea și consolidarea păcii, ajutorul umanitar și promovarea la scară mondială a drepturilor omului;

PARTEA 2

Un nou impuls pentru locuri de muncă, creștere și investiții

| 29. | invită Comisia să prezinte o propunere pentru următoarea etapă a Strategiei Europa 2020, care să răspundă provocărilor privind concurența mondială, tranziția energetică, revoluția digitală și tendințele demografice; consideră că această propunere ar trebui să combine modificări structurale cu inițiative de investiții extinse care să se bazeze pe instrumentele existente (bugetul UE, FEIS); |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să prezinte o propunere pentru următoarea etapă a Strategiei Europa 2020, care să răspundă provocărilor privind concurența mondială, tranziția energetică, revoluția digitală și tendințele demografice; consideră că această propunere ar trebui să combine modificări structurale cu inițiative de investiții extinse care să se bazeze pe instrumentele existente (bugetul UE, FEIS);

| 30. | subliniază rolul esențial al punerii în aplicare a politicii din domeniul concurenței pentru crearea unor condiții de concurență echitabile care să favorizeze inovarea, productivitatea, crearea de locuri de muncă și investițiile pentru toți actorii de pe piața unică și pentru toate modelele de afaceri, inclusiv pentru IMM-uri; solicită Comisiei să aplice cu strictețe normele antitrust și normele privind ajutoarele de stat și controlul concentrărilor economice în vederea realizării unei piețe interne funcționale; |
| --- | --- |

30.

subliniază rolul esențial al punerii în aplicare a politicii din domeniul concurenței pentru crearea unor condiții de concurență echitabile care să favorizeze inovarea, productivitatea, crearea de locuri de muncă și investițiile pentru toți actorii de pe piața unică și pentru toate modelele de afaceri, inclusiv pentru IMM-uri; solicită Comisiei să aplice cu strictețe normele antitrust și normele privind ajutoarele de stat și controlul concentrărilor economice în vederea realizării unei piețe interne funcționale;

| 31. | sprijină dezvoltarea unei uniuni a piețelor de capital, subliniind totodată nevoia de a se garanta că riscurile financiare sistemice nu cresc și de a asigura pentru această uniune infrastructura necesară și o supraveghere consolidată pentru a stimula creditele nebancare durabile și a promova investițiile pe termen lung în sprijinul economiei reale; |
| --- | --- |

31.

sprijină dezvoltarea unei uniuni a piețelor de capital, subliniind totodată nevoia de a se garanta că riscurile financiare sistemice nu cresc și de a asigura pentru această uniune infrastructura necesară și o supraveghere consolidată pentru a stimula creditele nebancare durabile și a promova investițiile pe termen lung în sprijinul economiei reale;

| 32. | invită Comisia să elimine obstacolele existente pe piața unică, pentru a îmbunătăți finanțarea societăților, în special a IMM-urilor și a microîntreprinderilor, cu scopul de a stimula investițiile în sectorul privat; solicită consolidarea și aplicarea deplină a normelor UE privind piața internă și îndeamnă Comisia să dezvolte, în mod sistematic, dimensiunea externă a pieței unice în politicile comerciale ale UE, în vederea sporirii competitivității UE și a protecției consumatorilor, evitând în același timp concurența neloială din partea bunurilor și produselor care nu respectă standardele de siguranță, sociale și de mediu ale UE; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să elimine obstacolele existente pe piața unică, pentru a îmbunătăți finanțarea societăților, în special a IMM-urilor și a microîntreprinderilor, cu scopul de a stimula investițiile în sectorul privat; solicită consolidarea și aplicarea deplină a normelor UE privind piața internă și îndeamnă Comisia să dezvolte, în mod sistematic, dimensiunea externă a pieței unice în politicile comerciale ale UE, în vederea sporirii competitivității UE și a protecției consumatorilor, evitând în același timp concurența neloială din partea bunurilor și produselor care nu respectă standardele de siguranță, sociale și de mediu ale UE;

| 33. | solicită o politică industrială ambițioasă a UE, care să permită dezvoltarea de noi bunuri și restructurarea proceselor industriale prin inovare, în vederea modernizării industriei UE, prin gestionarea tranziției digitale a sectorului și asigurarea competențelor digitale care să permită fructificarea potențialului său; |
| --- | --- |

33.

solicită o politică industrială ambițioasă a UE, care să permită dezvoltarea de noi bunuri și restructurarea proceselor industriale prin inovare, în vederea modernizării industriei UE, prin gestionarea tranziției digitale a sectorului și asigurarea competențelor digitale care să permită fructificarea potențialului său;

| 34. | consideră că dimensiunea socială a Strategiei Europa 2020, care cuprinde competitivitatea, creșterea economică și locurile de muncă, ar trebui să vizeze sprijinirea și îmbunătățirea prin coordonarea politicilor sociale ale statelor membre, între altele prin stabilirea unor praguri de referință sau, dacă e necesar, prin legislație, prin stabilirea unui set de standarde sociale de bază precum calitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, acordarea unor ajutoare de șomaj și luarea unor măsuri de reintroducere pe piața muncii, accesul la servicii de sănătate, servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de bună calitate, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții; consideră că obiectivele sociale din Strategia Europa 2020 și tabloul de bord al principalilor indicatori sociali și de ocupare a forței de muncă ar putea fi folosite pentru a monitoriza aplicarea acestor standarde de bază; |
| --- | --- |

34.

consideră că dimensiunea socială a Strategiei Europa 2020, care cuprinde competitivitatea, creșterea economică și locurile de muncă, ar trebui să vizeze sprijinirea și îmbunătățirea prin coordonarea politicilor sociale ale statelor membre, între altele prin stabilirea unor praguri de referință sau, dacă e necesar, prin legislație, prin stabilirea unui set de standarde sociale de bază precum calitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, acordarea unor ajutoare de șomaj și luarea unor măsuri de reintroducere pe piața muncii, accesul la servicii de sănătate, servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de bună calitate, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții; consideră că obiectivele sociale din Strategia Europa 2020 și tabloul de bord al principalilor indicatori sociali și de ocupare a forței de muncă ar putea fi folosite pentru a monitoriza aplicarea acestor standarde de bază;

| 35. | îndeamnă Comisia să finalizeze și să prezinte pachetul privind mobilitatea forței de muncă până la finalul anului, abordând, de asemenea, efectele negative ale mobilității forței de muncă; solicită efectuarea de inspecții transfrontaliere ferme la locul de muncă, în vederea combaterii abuzului; consideră că mobilitatea în cadrul Europei constituie un drept fundamental; de asemenea, invită Comisia să adopte măsuri pentru promovarea integrării lucrătorilor europeni și a capacității de inserție profesională a acestora; reamintește Comisiei de angajamentul său referitor la Directiva privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă Comisia să finalizeze și să prezinte pachetul privind mobilitatea forței de muncă până la finalul anului, abordând, de asemenea, efectele negative ale mobilității forței de muncă; solicită efectuarea de inspecții transfrontaliere ferme la locul de muncă, în vederea combaterii abuzului; consideră că mobilitatea în cadrul Europei constituie un drept fundamental; de asemenea, invită Comisia să adopte măsuri pentru promovarea integrării lucrătorilor europeni și a capacității de inserție profesională a acestora; reamintește Comisiei de angajamentul său referitor la Directiva privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii;

| 36. | cere acțiuni concrete pentru eliminarea discriminării persistente de pe piața muncii, în special cu privire la lucrătorii în vârstă, șomerii pe termen lung, femei, lucrătorii cu dizabilități și tineri; reamintește că este nevoie ca problema șomajului pe termen lung să se soluționeze nu numai prin intermediul educației și al formării, ci și prin incluziunea pe piețele forței de muncă, o mai bună consiliere și un sprijin sporit pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, subvenții care vizează încadrarea în muncă și beneficii condiționate de exercitarea unei activități; |
| --- | --- |

36.

cere acțiuni concrete pentru eliminarea discriminării persistente de pe piața muncii, în special cu privire la lucrătorii în vârstă, șomerii pe termen lung, femei, lucrătorii cu dizabilități și tineri; reamintește că este nevoie ca problema șomajului pe termen lung să se soluționeze nu numai prin intermediul educației și al formării, ci și prin incluziunea pe piețele forței de muncă, o mai bună consiliere și un sprijin sporit pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, subvenții care vizează încadrarea în muncă și beneficii condiționate de exercitarea unei activități;

| 37. | își exprimă speranța că punerea în aplicare a garanției pentru tineret, inclusiv a sprijinului din cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, va începe să dea roade și își exprimă disponibilitatea de a sprijini orice inițiativă, inclusiv financiară, pentru a consolida acest program al UE; solicită Comisiei să se asigure că educația și formarea rămân printre principalele sale priorități, inclusiv o nouă analiză a competențelor necesare în prezent și în viitor pe piața muncii, cu accent pe un nivel ridicat de calitate, eficacitate, accesibilitate și egalitate; opinează că o atenție deosebită ar trebui acordată învățării pe tot parcursul vieții, sistemelor duale, recunoașterii diplomelor și sprijinirii măsurilor urmărind reducerea ratelor de abandon școlar timpuriu, pentru a asigura că elevii își însușesc un nivel de alfabetizare de bază, conform definițiilor din Programul OCDE privind evaluarea internațională a elevilor (PISA) și în conformitate cu competențele prevăzute de Tratat; solicită să se acorde o atenție mai mare finanțării și facilitării mobilității tinerilor, îndeosebi prin intermediul stagiilor de ucenicie, pentru a corela la maximum competențele disponibile și oferta de locuri de muncă de pe piața unică; |
| --- | --- |

37.

își exprimă speranța că punerea în aplicare a garanției pentru tineret, inclusiv a sprijinului din cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, va începe să dea roade și își exprimă disponibilitatea de a sprijini orice inițiativă, inclusiv financiară, pentru a consolida acest program al UE; solicită Comisiei să se asigure că educația și formarea rămân printre principalele sale priorități, inclusiv o nouă analiză a competențelor necesare în prezent și în viitor pe piața muncii, cu accent pe un nivel ridicat de calitate, eficacitate, accesibilitate și egalitate; opinează că o atenție deosebită ar trebui acordată învățării pe tot parcursul vieții, sistemelor duale, recunoașterii diplomelor și sprijinirii măsurilor urmărind reducerea ratelor de abandon școlar timpuriu, pentru a asigura că elevii își însușesc un nivel de alfabetizare de bază, conform definițiilor din Programul OCDE privind evaluarea internațională a elevilor (PISA) și în conformitate cu competențele prevăzute de Tratat; solicită să se acorde o atenție mai mare finanțării și facilitării mobilității tinerilor, îndeosebi prin intermediul stagiilor de ucenicie, pentru a corela la maximum competențele disponibile și oferta de locuri de muncă de pe piața unică;

| 38. | consideră că este crucial ca educația și asistența medicală pentru copii să fie accesibile, abordabile și de calitate pentru ca toți copiii să poată beneficia de ele și, prin urmare, solicită Comisiei să reflecteze la acțiuni suplimentare pentru promovarea investițiilor sociale și, în special, pentru reducerea sărăciei în rândul copiilor; |
| --- | --- |

38.

consideră că este crucial ca educația și asistența medicală pentru copii să fie accesibile, abordabile și de calitate pentru ca toți copiii să poată beneficia de ele și, prin urmare, solicită Comisiei să reflecteze la acțiuni suplimentare pentru promovarea investițiilor sociale și, în special, pentru reducerea sărăciei în rândul copiilor;

| 39. | reamintește că orice propunere legislativă nouă ar trebui să țină seama de un echilibru adecvat între flexibilitate și securitate atât pentru angajatori, cât și pentru angajați, precum și de considerentele sociale și privind ocuparea forței de muncă, printre care impactul îmbătrânirii și competențele necesare; constată că noțiunea de „lucrător” este pluridimensională datorită unor noi forme de ocupare a forței de muncă și de activitate independentă și că ar trebui adoptată o abordare în vederea combaterii inegalităților, care pot pune în pericol echitatea și eficiența economiei noastre sociale de piață; reamintește Comisiei solicitarea sa de revizuire a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă, care era prevăzută pentru cel târziu sfârșitul anului 2012; |
| --- | --- |

39.

reamintește că orice propunere legislativă nouă ar trebui să țină seama de un echilibru adecvat între flexibilitate și securitate atât pentru angajatori, cât și pentru angajați, precum și de considerentele sociale și privind ocuparea forței de muncă, printre care impactul îmbătrânirii și competențele necesare; constată că noțiunea de „lucrător” este pluridimensională datorită unor noi forme de ocupare a forței de muncă și de activitate independentă și că ar trebui adoptată o abordare în vederea combaterii inegalităților, care pot pune în pericol echitatea și eficiența economiei noastre sociale de piață; reamintește Comisiei solicitarea sa de revizuire a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă, care era prevăzută pentru cel târziu sfârșitul anului 2012;

| 40. | subliniază importanța sprijinului pe care politica de coeziune îl acordă IMM-urilor, care reprezintă coloana vertebrală a creșterii economice și a ocupării forței de muncă în UE, și solicită să se creeze sinergii între fondurile destinate politicii de coeziune, Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) și Orizont 2020; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța sprijinului pe care politica de coeziune îl acordă IMM-urilor, care reprezintă coloana vertebrală a creșterii economice și a ocupării forței de muncă în UE, și solicită să se creeze sinergii între fondurile destinate politicii de coeziune, Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) și Orizont 2020;

| 41. | evidențiază continuarea punerii în aplicare a programului Orizont 2020, în special eforturile către o mai bună concentrare asupra concretizării cercetării de talie mondială în produse și servicii care pot contribui la relansarea competitivității economiilor europene; |
| --- | --- |

41.

evidențiază continuarea punerii în aplicare a programului Orizont 2020, în special eforturile către o mai bună concentrare asupra concretizării cercetării de talie mondială în produse și servicii care pot contribui la relansarea competitivității economiilor europene;

| 42. | solicită să se prezinte inițiative în vederea dezvoltării potențialului sectorului cultural și creativ, ca sursă de locuri de muncă și de creștere economică; subliniază, în acest sens, că este important să se asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) și îndeamnă Comisia ia măsuri în continuarea planului său de acțiune de combatere a încălcărilor DPI, care include revizuirea Directivei privind asigurarea respectării DPI, care este decalată în raport cu era digitală și inadecvată pentru a combate încălcările online, precum și în continuarea Cărții verzi privind rambursarea și sistemele conexe, ca un drept potențial la nivelul UE de a recupera banii cheltuiți pentru achiziționarea neintenționată de bunuri contrafăcute; invită Comisia să consolideze în continuare mandatul Observatorului European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală și salută constituirea grupului de experți ai Comisiei pentru asigurarea respectării DPI; |
| --- | --- |

42.

solicită să se prezinte inițiative în vederea dezvoltării potențialului sectorului cultural și creativ, ca sursă de locuri de muncă și de creștere economică; subliniază, în acest sens, că este important să se asigure respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) și îndeamnă Comisia ia măsuri în continuarea planului său de acțiune de combatere a încălcărilor DPI, care include revizuirea Directivei privind asigurarea respectării DPI, care este decalată în raport cu era digitală și inadecvată pentru a combate încălcările online, precum și în continuarea Cărții verzi privind rambursarea și sistemele conexe, ca un drept potențial la nivelul UE de a recupera banii cheltuiți pentru achiziționarea neintenționată de bunuri contrafăcute; invită Comisia să consolideze în continuare mandatul Observatorului European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală și salută constituirea grupului de experți ai Comisiei pentru asigurarea respectării DPI;

| 43. | salută obiectivul Comisiei de a retrage propunerea privind o legislație europeană comună în materie de vânzare și subliniază că noua propunere a Comisiei, anunțată în Comunicarea privind piața unică digitală, trebuie să se bazeze pe poziția Parlamentului în primă lectură; |
| --- | --- |

43.

salută obiectivul Comisiei de a retrage propunerea privind o legislație europeană comună în materie de vânzare și subliniază că noua propunere a Comisiei, anunțată în Comunicarea privind piața unică digitală, trebuie să se bazeze pe poziția Parlamentului în primă lectură;

| 44. | subliniază importanța unui sector competitiv al serviciilor financiare, care să le ofere consumatorilor produse benefice și informații transparente; subliniază că acest lucru va crește încrederea consumatorilor în produsele oferite de sectorul serviciilor financiare; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța unui sector competitiv al serviciilor financiare, care să le ofere consumatorilor produse benefice și informații transparente; subliniază că acest lucru va crește încrederea consumatorilor în produsele oferite de sectorul serviciilor financiare;

| 45. | este preocupat de posibilele consecințe ale unei crize economice și financiare din China, declanșate de spargerea bulei pieței de valori; avertizează cu privire la posibilele consecințe ale deficiențelor sistemice din cadrul arhitecturii serviciilor financiare chineze; |
| --- | --- |

45.

este preocupat de posibilele consecințe ale unei crize economice și financiare din China, declanșate de spargerea bulei pieței de valori; avertizează cu privire la posibilele consecințe ale deficiențelor sistemice din cadrul arhitecturii serviciilor financiare chineze;

Combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale

| 46. | salută publicarea unui nou pachet privind politica fiscală și solicită Comisiei să dea dovadă de ambiție în ceea ce privește asigurarea unui sistem fiscal echitabil, bazat pe principiul conform căruia impozitele trebuie plătite în țara în care se generează profit, evitând denaturarea pieței interne și concurența neloială; |
| --- | --- |

46.

salută publicarea unui nou pachet privind politica fiscală și solicită Comisiei să dea dovadă de ambiție în ceea ce privește asigurarea unui sistem fiscal echitabil, bazat pe principiul conform căruia impozitele trebuie plătite în țara în care se generează profit, evitând denaturarea pieței interne și concurența neloială;

| 47. | salută eforturile Comisiei și ale statelor membre de a promova activ lupta împotriva fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a planificării fiscale agresive și a utilizării paradisurilor fiscale, inspirându-se din expertiza OCDE în încurajarea bunei guvernanțe fiscale în toate forumurile internaționale relevante; |
| --- | --- |

47.

salută eforturile Comisiei și ale statelor membre de a promova activ lupta împotriva fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a planificării fiscale agresive și a utilizării paradisurilor fiscale, inspirându-se din expertiza OCDE în încurajarea bunei guvernanțe fiscale în toate forumurile internaționale relevante;

| 48. | solicită Comisiei să prezinte o comunicare care să includă o definiție a paradisurilor fiscale (jurisdicții necooperante) la nivelul UE, pe baza criteriilor OCDE; consideră că această politică ar trebui să fie combinată cu o imagine clară a modului de a utiliza lista; solicită, de asemenea, Comisiei să prezinte o inițiativă a UE îmbunătățită privind o bază fiscală consolidată comună obligatorie a societăților – chiar dacă, într-o primă etapă, componenta de consolidare este amânată – care ar trebui să aibă implicații administrative semnificative și să includă un regim de tranziție lină; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să prezinte o comunicare care să includă o definiție a paradisurilor fiscale (jurisdicții necooperante) la nivelul UE, pe baza criteriilor OCDE; consideră că această politică ar trebui să fie combinată cu o imagine clară a modului de a utiliza lista; solicită, de asemenea, Comisiei să prezinte o inițiativă a UE îmbunătățită privind o bază fiscală consolidată comună obligatorie a societăților – chiar dacă, într-o primă etapă, componenta de consolidare este amânată – care ar trebui să aibă implicații administrative semnificative și să includă un regim de tranziție lină;

O piață unică digitală conectată și incluzivă

| 49. | reamintește ferm Comisiei că o piață unică digitală ambițioasă nu va fi posibilă fără un mecanism adecvat pentru a stimula investițiile de pe teren; susține acordarea de prioritate pieței unice digitale, date fiind oportunitățile pe care activitățile digitale le pot genera în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și de noi întreprinderi, consolidarea inovării, stimularea productivității, creșterea competitivității și, prin urmare, generarea de creștere economică; subliniază necesitatea de a sprijini dezvoltarea unui sector digital care ar trebui să asigure pentru fiecare cetățean european o conexiune la cea mai mare viteză posibilă și la cel mai mic cost posibil; |
| --- | --- |

49.

reamintește ferm Comisiei că o piață unică digitală ambițioasă nu va fi posibilă fără un mecanism adecvat pentru a stimula investițiile de pe teren; susține acordarea de prioritate pieței unice digitale, date fiind oportunitățile pe care activitățile digitale le pot genera în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și de noi întreprinderi, consolidarea inovării, stimularea productivității, creșterea competitivității și, prin urmare, generarea de creștere economică; subliniază necesitatea de a sprijini dezvoltarea unui sector digital care ar trebui să asigure pentru fiecare cetățean european o conexiune la cea mai mare viteză posibilă și la cel mai mic cost posibil;

| 50. | recunoaște angajamentul Comisiei de a valorifica potențialul economiei digitale concentrându-se pe trei piloni, vizând un mai bun acces pentru consumatori și întreprinderi și un mediu mai favorabil pentru dezvoltarea serviciilor digitale; subliniază necesitatea de a colabora cu autoritățile de reglementare de la nivel mondial în materie de concurență, siguranță și securitate; insistă că este important să se îmbunătățească accesul la rețea pentru toți, prin conexiuni în bandă largă de mare viteză, pentru a reduce diviziunea digitală; salută anunțarea inițiativei „liberei circulații a datelor la nivel european”, care trebuie să elimine barierele existente în calea pieței unice a datelor; |
| --- | --- |

50.

recunoaște angajamentul Comisiei de a valorifica potențialul economiei digitale concentrându-se pe trei piloni, vizând un mai bun acces pentru consumatori și întreprinderi și un mediu mai favorabil pentru dezvoltarea serviciilor digitale; subliniază necesitatea de a colabora cu autoritățile de reglementare de la nivel mondial în materie de concurență, siguranță și securitate; insistă că este important să se îmbunătățească accesul la rețea pentru toți, prin conexiuni în bandă largă de mare viteză, pentru a reduce diviziunea digitală; salută anunțarea inițiativei „liberei circulații a datelor la nivel european”, care trebuie să elimine barierele existente în calea pieței unice a datelor;

| 51. | sprijină eforturile Comisiei de a finaliza pachetul UE privind protecția datelor; |
| --- | --- |

51.

sprijină eforturile Comisiei de a finaliza pachetul UE privind protecția datelor;

| 52. | consideră că eliminarea birocrației și a obstacolelor normative sau de altă natură nejustificate sau disproporționate din calea Strategiei privind piața unică digitală este necesară și pentru a fructifica la maximum potențialul unei transformări digitale a industriei și al comerțului electronic transfrontalier; consideră că ar putea fi luate în considerare măsuri mai bine direcționate pentru a consolida încrederea consumatorilor în achiziționarea de bunuri și servicii digitale în întreaga UE și pentru a spori protecția datelor în cadrul unor astfel de achiziții, ambele fiind elemente vitale pentru ca europenii să acorde încredere pieței unice digitale, ca parte a digitalizării vieții lor de zi cu zi; |
| --- | --- |

52.

consideră că eliminarea birocrației și a obstacolelor normative sau de altă natură nejustificate sau disproporționate din calea Strategiei privind piața unică digitală este necesară și pentru a fructifica la maximum potențialul unei transformări digitale a industriei și al comerțului electronic transfrontalier; consideră că ar putea fi luate în considerare măsuri mai bine direcționate pentru a consolida încrederea consumatorilor în achiziționarea de bunuri și servicii digitale în întreaga UE și pentru a spori protecția datelor în cadrul unor astfel de achiziții, ambele fiind elemente vitale pentru ca europenii să acorde încredere pieței unice digitale, ca parte a digitalizării vieții lor de zi cu zi;

| 53. | îi solicită Comisiei ca, în contextul revizuirii Directivei AVSM (privind serviciile mass-media audiovizuale), să țină seama de convergența tehnologică actuală, formulând recomandări adecvate pentru ajustarea și adecvarea la exigențele viitorului a cadrului normativ; invită Comisia să continue promovarea industriilor culturale și creative și să sprijine și să promoveze instituirea unui An european al patrimoniului cultural; subliniază, în acest sens, că sectorul cultural și creativ este responsabil pentru un procent de până la 4,5 % din PIB-ul UE și oferă în jur de 8,5 milioane de locuri de muncă, fiind important nu doar pentru diversitatea culturală, ci contribuind semnificativ și la dezvoltarea socială și economică în întreaga UE; |
| --- | --- |

53.

îi solicită Comisiei ca, în contextul revizuirii Directivei AVSM (privind serviciile mass-media audiovizuale), să țină seama de convergența tehnologică actuală, formulând recomandări adecvate pentru ajustarea și adecvarea la exigențele viitorului a cadrului normativ; invită Comisia să continue promovarea industriilor culturale și creative și să sprijine și să promoveze instituirea unui An european al patrimoniului cultural; subliniază, în acest sens, că sectorul cultural și creativ este responsabil pentru un procent de până la 4,5 % din PIB-ul UE și oferă în jur de 8,5 milioane de locuri de muncă, fiind important nu doar pentru diversitatea culturală, ci contribuind semnificativ și la dezvoltarea socială și economică în întreaga UE;

| 54. | contează pe o revizuire ambițioasă a Directivei privind serviciile universale, pentru ca drepturile utilizatorilor finali să fie actualizate; |
| --- | --- |

54.

contează pe o revizuire ambițioasă a Directivei privind serviciile universale, pentru ca drepturile utilizatorilor finali să fie actualizate;

Drepturi de autor

| 55. | solicită o intensificare a eforturilor depuse pentru dezvoltarea și modernizarea legislației UE privind drepturile de proprietate intelectuală, în special în domeniul drepturilor de autor, pentru a o adapta la era digitală și a facilita accesul transfrontalier la conținutul creativ în condiții echitabile și rezonabile în întreaga UE, generând astfel siguranță juridică și, în același timp, protejând drepturile autorilor și artiștilor interpreți și asigurându-le o remunerație adecvată și combătând pirateria legată de valoare și ocuparea forței de muncă în sectorul creativ și cel cultural; solicită Comisiei să își bazeze pe dovezi independente orice inițiativă legislativă de modernizare a drepturilor de autor; consideră că drepturile de autor ar trebui să își păstreze funcția primară, și anume aceea de a le permite creatorilor să fie recompensați pentru eforturile lor pe baza utilizării lucrărilor lor de către alte persoane; subliniază că importanta contribuție a metodelor tradiționale de promovare a culturii regionale și europene nu ar trebui să fie obstrucționată de propunerile de modernizare sau de reformă; |
| --- | --- |

55.

solicită o intensificare a eforturilor depuse pentru dezvoltarea și modernizarea legislației UE privind drepturile de proprietate intelectuală, în special în domeniul drepturilor de autor, pentru a o adapta la era digitală și a facilita accesul transfrontalier la conținutul creativ în condiții echitabile și rezonabile în întreaga UE, generând astfel siguranță juridică și, în același timp, protejând drepturile autorilor și artiștilor interpreți și asigurându-le o remunerație adecvată și combătând pirateria legată de valoare și ocuparea forței de muncă în sectorul creativ și cel cultural; solicită Comisiei să își bazeze pe dovezi independente orice inițiativă legislativă de modernizare a drepturilor de autor; consideră că drepturile de autor ar trebui să își păstreze funcția primară, și anume aceea de a le permite creatorilor să fie recompensați pentru eforturile lor pe baza utilizării lucrărilor lor de către alte persoane; subliniază că importanta contribuție a metodelor tradiționale de promovare a culturii regionale și europene nu ar trebui să fie obstrucționată de propunerile de modernizare sau de reformă;

O uniune a energiei rezistentă și cu o politică privind schimbările climatice orientată spre viitor

| 56. | subliniază că uniunea energetică poate fi realizată doar prin acțiuni mai ample ale UE în următoarele domenii: o piață internă a energiei competitivă, un sistem de guvernanță european solid, cercetare și inovare, noi investiții pentru îmbunătățirea infrastructurii transfrontaliere și a interconectărilor, care să genereze sustenabilitate și securitate, pentru o tranziție energetică care să stimuleze creșterea economică și crearea de locuri de muncă și, pe termen lung, să ofere prețuri abordabile la energie pentru gospodării și industrie și astfel să prevină și să combată sărăcia energetică; |
| --- | --- |

56.

subliniază că uniunea energetică poate fi realizată doar prin acțiuni mai ample ale UE în următoarele domenii: o piață internă a energiei competitivă, un sistem de guvernanță european solid, cercetare și inovare, noi investiții pentru îmbunătățirea infrastructurii transfrontaliere și a interconectărilor, care să genereze sustenabilitate și securitate, pentru o tranziție energetică care să stimuleze creșterea economică și crearea de locuri de muncă și, pe termen lung, să ofere prețuri abordabile la energie pentru gospodării și industrie și astfel să prevină și să combată sărăcia energetică;

| 57. | solicită să se încurajeze investițiile ecologice, inclusiv prin intermediul planului de investiții strategice, precum și un cadru de politică stabil și pe termen lung prin care să se promoveze o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, consolidând obiectivele UE de reducere a emisiilor de CO2, mărind cota energiei din surse regenerabile și îmbunătățind eficiența energetică, fapt care implică efectuarea unor investiții într-o rețea paneuropeană de energie electrică și acordarea unei atenții deosebite valorificării într-o mai mare măsură a surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

57.

solicită să se încurajeze investițiile ecologice, inclusiv prin intermediul planului de investiții strategice, precum și un cadru de politică stabil și pe termen lung prin care să se promoveze o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, consolidând obiectivele UE de reducere a emisiilor de CO2, mărind cota energiei din surse regenerabile și îmbunătățind eficiența energetică, fapt care implică efectuarea unor investiții într-o rețea paneuropeană de energie electrică și acordarea unei atenții deosebite valorificării într-o mai mare măsură a surselor regenerabile de energie;

| 58. | solicită Comisiei să implice pe deplin Parlamentul în eforturile comune de combatere a încălzirii globale, garantând că acțiunile legate de climă sunt luate în considerare în cadrul tuturor politicilor UE, prin adaptarea lor la realitățile generate de schimbările climatice, și cere propuneri legislative pentru implementarea pachetului privind clima și energia pentru 2030 și a pachetului privind energia prin procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

58.

solicită Comisiei să implice pe deplin Parlamentul în eforturile comune de combatere a încălzirii globale, garantând că acțiunile legate de climă sunt luate în considerare în cadrul tuturor politicilor UE, prin adaptarea lor la realitățile generate de schimbările climatice, și cere propuneri legislative pentru implementarea pachetului privind clima și energia pentru 2030 și a pachetului privind energia prin procedura legislativă ordinară;

| 59. | solicită Comisiei să vegheze la punerea deplină în aplicare a Directivei 2009/28/CE privind energia regenerabilă, precum și a propunerilor privind eficacitatea reglementării, inclusiv din partea Parlamentului, pentru a permite îndeplinirea unor obiective ambițioase în privința energiei regenerabile; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei să vegheze la punerea deplină în aplicare a Directivei 2009/28/CE privind energia regenerabilă, precum și a propunerilor privind eficacitatea reglementării, inclusiv din partea Parlamentului, pentru a permite îndeplinirea unor obiective ambițioase în privința energiei regenerabile;

| 60. | invită Comisia să prezinte inițiative pentru stabilirea unui cadru ambițios privind clima și energia pentru 2030 drept contribuție a UE la încheierea unui acord global cu privire la climă înainte de summit-ul de la Paris al Convenției-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice; subliniază că este important să se creeze o dinamică care să ducă la un acord solid, universal, echitabil și obligatoriu din punct de vedere juridic; invită Comisia să asigure luarea măsurilor corespunzătoare în urma reuniunii de la Paris și să prezinte propuneri legislative prin care să se asigure ratificarea promptă a acordului; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să prezinte inițiative pentru stabilirea unui cadru ambițios privind clima și energia pentru 2030 drept contribuție a UE la încheierea unui acord global cu privire la climă înainte de summit-ul de la Paris al Convenției-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice; subliniază că este important să se creeze o dinamică care să ducă la un acord solid, universal, echitabil și obligatoriu din punct de vedere juridic; invită Comisia să asigure luarea măsurilor corespunzătoare în urma reuniunii de la Paris și să prezinte propuneri legislative prin care să se asigure ratificarea promptă a acordului;

| 61. | solicită o propunere legislativă privind repartizarea obiectivelor legate de emisiile de gaze cu efect de seră pentru 2030 în sectorul non-ETS și o revizuire a cadrului legislativ pentru eficiența energetică, incluzând performanța energetică a clădirilor, Directiva privind eficiența energetică și alte aspecte legate de guvernanță ale cadrului 2030, precum și o revizuire a Directivei privind energia regenerabilă; |
| --- | --- |

61.

solicită o propunere legislativă privind repartizarea obiectivelor legate de emisiile de gaze cu efect de seră pentru 2030 în sectorul non-ETS și o revizuire a cadrului legislativ pentru eficiența energetică, incluzând performanța energetică a clădirilor, Directiva privind eficiența energetică și alte aspecte legate de guvernanță ale cadrului 2030, precum și o revizuire a Directivei privind energia regenerabilă;

| 62. | îndeamnă Comisia, de asemenea, să acorde prioritate independenței geopolitice a UE, prin poziții de negociere comune ale UE față de țările terțe, inclusiv prin revizuirea în timp util a Regulamentului privind securitatea aprovizionării cu gaz și a deciziei de a institui un mecanism de schimb de informații privind acordurile interguvernamentale din domeniul energiei; subliniază importanța accesibilității economice, sustenabilității și securității aprovizionării cu energie; subliniază că, deși dreptul fiecărui stat membru de a decide cu privire la propriul mix energetic este garantat de tratat, cooperarea regională (de exemplu în Regiunea Mării Baltice, în Europa de Sud Est, în Europa Centrală și de Vest și în Regiunea Mării Nordului) ar permite reducerea costurilor și obținerea unor beneficii pentru sistemul energetic european; |
| --- | --- |

62.

îndeamnă Comisia, de asemenea, să acorde prioritate independenței geopolitice a UE, prin poziții de negociere comune ale UE față de țările terțe, inclusiv prin revizuirea în timp util a Regulamentului privind securitatea aprovizionării cu gaz și a deciziei de a institui un mecanism de schimb de informații privind acordurile interguvernamentale din domeniul energiei; subliniază importanța accesibilității economice, sustenabilității și securității aprovizionării cu energie; subliniază că, deși dreptul fiecărui stat membru de a decide cu privire la propriul mix energetic este garantat de tratat, cooperarea regională (de exemplu în Regiunea Mării Baltice, în Europa de Sud Est, în Europa Centrală și de Vest și în Regiunea Mării Nordului) ar permite reducerea costurilor și obținerea unor beneficii pentru sistemul energetic european;

Aspecte legate de mediu și sănătate

| 63. | salută propunerea Comisiei referitoare la pachetul privind calitatea aerului și aplicarea în curs de desfășurare a Regulamentului REACH; solicită o abordare mai echilibrată a măsurilor privind proiectarea ecologică, bazată pe potențialul de economisire a energiei și pe relevanța pe piață a acestor măsuri; sprijină ferm etichetarea clară a energiei, pentru a le oferi consumatorilor posibilitatea de a alege, și insistă în legătură cu o nouă propunere referitoare la pachetul privind economia circulară; consideră că investirea în trecerea la o economie circulară și stimularea acestei treceri pot veni în sprijinul agendei Comisiei pentru ocuparea forței de muncă, creștere economică și competitivitate și, reducând dependența UE de materii prime importate, au potențialul de a crea o situație avantajoasă pentru toate părțile interesate implicate, cu scopul de a progresa pe calea tranziției către o economie circulară prin intermediul producției cu circuit închis și al dezvoltării sustenabile a produselor; |
| --- | --- |

63.

salută propunerea Comisiei referitoare la pachetul privind calitatea aerului și aplicarea în curs de desfășurare a Regulamentului REACH; solicită o abordare mai echilibrată a măsurilor privind proiectarea ecologică, bazată pe potențialul de economisire a energiei și pe relevanța pe piață a acestor măsuri; sprijină ferm etichetarea clară a energiei, pentru a le oferi consumatorilor posibilitatea de a alege, și insistă în legătură cu o nouă propunere referitoare la pachetul privind economia circulară; consideră că investirea în trecerea la o economie circulară și stimularea acestei treceri pot veni în sprijinul agendei Comisiei pentru ocuparea forței de muncă, creștere economică și competitivitate și, reducând dependența UE de materii prime importate, au potențialul de a crea o situație avantajoasă pentru toate părțile interesate implicate, cu scopul de a progresa pe calea tranziției către o economie circulară prin intermediul producției cu circuit închis și al dezvoltării sustenabile a produselor;

| 64. | solicită întreprinderea unor acțiuni extinse în continuarea evaluării de la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității și a raportului Comisiei intitulat „Starea naturii în Uniunea Europeană”, pentru a se soluționa deficiențele, a se asigura punerea în aplicare deplină a strategiei și a se atinge țintele UE în materie de biodiversitate; subliniază în general că acest proces nu trebuie să fie folosit ca pretext pentru reducerea nivelului ambițiilor cu privire la chestiuni de maximă importanță pentru protecția mediului; |
| --- | --- |

64.

solicită întreprinderea unor acțiuni extinse în continuarea evaluării de la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității și a raportului Comisiei intitulat „Starea naturii în Uniunea Europeană”, pentru a se soluționa deficiențele, a se asigura punerea în aplicare deplină a strategiei și a se atinge țintele UE în materie de biodiversitate; subliniază în general că acest proces nu trebuie să fie folosit ca pretext pentru reducerea nivelului ambițiilor cu privire la chestiuni de maximă importanță pentru protecția mediului;

| 65. | invită Comisia să reflecteze asupra actualelor provocări în domeniul mediului și al sănătății, având în vedere faptul că starea mediului are un efect negativ asupra sănătății oamenilor, și să prezinte propuneri privind strategiile planificate, în special criterii orizontale științifice pentru perturbatorii endocrini, menționate în cel de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu; subliniază necesitatea înregistrării de progrese în direcția unei rețele comune de evaluare a tehnologiilor medicale (HTA) la nivelul UE, care să nu creeze sarcini administrative suplimentare, precum și nevoia de a soluționa problema rezistenței antimicrobiene; așteaptă să primească legislația secundară prevăzută în temeiul Directivei privind produsele din tutun; subliniază necesitatea unei revizuiri urgente a Directivei privind țesuturile și celulele, pentru a o alinia la principiul donării neremunerate, și a Regulamentului privind terapiile avansate, care trebuie să fie mai bine adaptat IMM-urilor; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia să reflecteze asupra actualelor provocări în domeniul mediului și al sănătății, având în vedere faptul că starea mediului are un efect negativ asupra sănătății oamenilor, și să prezinte propuneri privind strategiile planificate, în special criterii orizontale științifice pentru perturbatorii endocrini, menționate în cel de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu; subliniază necesitatea înregistrării de progrese în direcția unei rețele comune de evaluare a tehnologiilor medicale (HTA) la nivelul UE, care să nu creeze sarcini administrative suplimentare, precum și nevoia de a soluționa problema rezistenței antimicrobiene; așteaptă să primească legislația secundară prevăzută în temeiul Directivei privind produsele din tutun; subliniază necesitatea unei revizuiri urgente a Directivei privind țesuturile și celulele, pentru a o alinia la principiul donării neremunerate, și a Regulamentului privind terapiile avansate, care trebuie să fie mai bine adaptat IMM-urilor;

| 66. | subliniază că este important să se garanteze că toate inițiativele sau revizuirile viitoare propuse de Comisie în domeniul sănătății și al siguranței alimentare se bazează pe dovezi științifice solide; |
| --- | --- |

66.

subliniază că este important să se garanteze că toate inițiativele sau revizuirile viitoare propuse de Comisie în domeniul sănătății și al siguranței alimentare se bazează pe dovezi științifice solide;

Un sector al transporturilor integrat și eficient

| 67. | solicită Comisiei să asigure o mai bună monitorizare și punerea în aplicare în mod corespunzător a politicii privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T), de la planificare până la punerea în aplicare; subliniază necesitatea de a dezvolta coridoarele din cadrul TEN-T, pentru a interconecta rețelele de transport din toate regiunile UE, îmbunătățind infrastructura și eliminând barierele, în special est-vest; subliniază importanța implementării integrale a programului de acțiune NAIADES II; |
| --- | --- |

67.

solicită Comisiei să asigure o mai bună monitorizare și punerea în aplicare în mod corespunzător a politicii privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T), de la planificare până la punerea în aplicare; subliniază necesitatea de a dezvolta coridoarele din cadrul TEN-T, pentru a interconecta rețelele de transport din toate regiunile UE, îmbunătățind infrastructura și eliminând barierele, în special est-vest; subliniază importanța implementării integrale a programului de acțiune NAIADES II;

| 68. | solicită măsuri concrete prin care să se asigure accesibilitatea unor mijloace de transport public eficiente, să se elaboreze soluții inteligente și inovatoare și să se mobilizeze resurse financiare pentru o mobilitate urbană sustenabilă și infrastructuri de transport interconectate, inclusiv transportul sustenabil cu inovații tehnologice și combustibili alternativi; |
| --- | --- |

68.

solicită măsuri concrete prin care să se asigure accesibilitatea unor mijloace de transport public eficiente, să se elaboreze soluții inteligente și inovatoare și să se mobilizeze resurse financiare pentru o mobilitate urbană sustenabilă și infrastructuri de transport interconectate, inclusiv transportul sustenabil cu inovații tehnologice și combustibili alternativi;

| 69. | solicită o tarifare echitabilă și eficientă pentru transportul sustenabil, prin revizuirea Directivei privind eurovinieta și a cadrului pentru promovarea taxării rutiere electronice la nivel european, elaborarea unui plan general pentru realizarea unor sisteme de transport inteligente cooperative, revizuirea Directivei privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic și revizuirea normelor de acces pe piață pentru transportul rutier, în vederea îmbunătățirii eficienței sale energetice; |
| --- | --- |

69.

solicită o tarifare echitabilă și eficientă pentru transportul sustenabil, prin revizuirea Directivei privind eurovinieta și a cadrului pentru promovarea taxării rutiere electronice la nivel european, elaborarea unui plan general pentru realizarea unor sisteme de transport inteligente cooperative, revizuirea Directivei privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic și revizuirea normelor de acces pe piață pentru transportul rutier, în vederea îmbunătățirii eficienței sale energetice;

| 70. | solicită Comisiei să analizeze modalități de a asigura o concurență echitabilă între companiile de transport, să abordeze chestiunea condițiilor de muncă ale lucrătorilor din domeniul transportului rutier și să sporească siguranța rutieră; |
| --- | --- |

70.

solicită Comisiei să analizeze modalități de a asigura o concurență echitabilă între companiile de transport, să abordeze chestiunea condițiilor de muncă ale lucrătorilor din domeniul transportului rutier și să sporească siguranța rutieră;

| 71. | subliniază că, în pachetul privind aviația, principalele priorități sunt strategia privind competitivitatea, o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 868/2004 în ceea ce privește prețurile inechitabile în aviație, precum și o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 privind Agenția Europeană de Siguranță a Aviației; |
| --- | --- |

71.

subliniază că, în pachetul privind aviația, principalele priorități sunt strategia privind competitivitatea, o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 868/2004 în ceea ce privește prețurile inechitabile în aviație, precum și o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 privind Agenția Europeană de Siguranță a Aviației;

Politica agricolă și politica din domeniul pescuitului

| 72. | ia act de angajamentul Comisiei față de simplificare și de propunerea de verificare a adecvării și de evaluare a PAC, în vederea reducerii birocrației și a eliminării poverilor normative; solicită o propunere care să faciliteze realizarea reformei pentru a garanta că sarcina administrativă impusă fermierilor și autorităților din statele membre este menținută la un nivel absolut minim; subliniază necesitatea de a se asigura că rolul vital al PAC în garantarea securității alimentare este menținut, de a stimula creșterea exporturilor în industria agroalimentară a UE și de a dezvolta piețe noi, asigurând un acces echitabil pentru exportatori; evidențiază, de asemenea, că standardele foarte înalte ale UE în materie de siguranță alimentară și sănătate nu ar trebui compromise; solicită consolidarea prin inovare a legăturilor dintre cercetare, agricultori și industrie; |
| --- | --- |

72.

ia act de angajamentul Comisiei față de simplificare și de propunerea de verificare a adecvării și de evaluare a PAC, în vederea reducerii birocrației și a eliminării poverilor normative; solicită o propunere care să faciliteze realizarea reformei pentru a garanta că sarcina administrativă impusă fermierilor și autorităților din statele membre este menținută la un nivel absolut minim; subliniază necesitatea de a se asigura că rolul vital al PAC în garantarea securității alimentare este menținut, de a stimula creșterea exporturilor în industria agroalimentară a UE și de a dezvolta piețe noi, asigurând un acces echitabil pentru exportatori; evidențiază, de asemenea, că standardele foarte înalte ale UE în materie de siguranță alimentară și sănătate nu ar trebui compromise; solicită consolidarea prin inovare a legăturilor dintre cercetare, agricultori și industrie;

| 73. | invită Comisia să îi ajute pe agricultori să anticipeze crizele pieței, cu instrumente de piață noi și solide orientate spre evitarea pierderii de venituri și oferind informații cu privire la evoluția condițiilor de piață, folosind date exacte și în timp real atunci când este posibil; |
| --- | --- |

73.

invită Comisia să îi ajute pe agricultori să anticipeze crizele pieței, cu instrumente de piață noi și solide orientate spre evitarea pierderii de venituri și oferind informații cu privire la evoluția condițiilor de piață, folosind date exacte și în timp real atunci când este posibil;

| 74. | subliniază nevoia unor măsuri ferme pentru dezechilibrele din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, în special de a asigura condiții echitabile și transparență în cadrul relațiilor dintre producătorii primari, procesatori, furnizori și distribuitori, și invită Comisia să analizeze dezechilibrul din cadrul lanțului de aprovizionare și rolul sustenabil al producătorilor primari în cadrul acestuia; |
| --- | --- |

74.

subliniază nevoia unor măsuri ferme pentru dezechilibrele din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, în special de a asigura condiții echitabile și transparență în cadrul relațiilor dintre producătorii primari, procesatori, furnizori și distribuitori, și invită Comisia să analizeze dezechilibrul din cadrul lanțului de aprovizionare și rolul sustenabil al producătorilor primari în cadrul acestuia;

| 75. | îndeamnă Comisia să prezinte planuri multianuale de gestionare, care constituie unul dintre principalele instrumente de implementare a PCP reformate, în vederea exploatării sustenabile a resurselor piscicole, precum și cadrul legislativ pentru măsuri tehnice, așteptat încă în 2015, și o propunere de revizuire a Regulamentului privind controalele, prin procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

75.

îndeamnă Comisia să prezinte planuri multianuale de gestionare, care constituie unul dintre principalele instrumente de implementare a PCP reformate, în vederea exploatării sustenabile a resurselor piscicole, precum și cadrul legislativ pentru măsuri tehnice, așteptat încă în 2015, și o propunere de revizuire a Regulamentului privind controalele, prin procedura legislativă ordinară;

| 76. | îi cere Comisiei ca, în cadrul Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, să-și continue eforturile de creare a locurilor de muncă prin aplicarea conceptului de economie circulară și prin instituirea de sinergii în sectoarele marin și maritim în ansamblu (creștere albastră); |
| --- | --- |

76.

îi cere Comisiei ca, în cadrul Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, să-și continue eforturile de creare a locurilor de muncă prin aplicarea conceptului de economie circulară și prin instituirea de sinergii în sectoarele marin și maritim în ansamblu (creștere albastră);

| 77. | subliniază că Regulamentul privind lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (pescuitul INN) constituie un succes și că implementarea sa ar trebui continuată în 2016, în special împotriva țărilor necooperante și a tuturor organizațiilor care contribuie la pescuitul INN; invită Comisia să asigure coerența tuturor politicilor UE, inclusiv a PCP și a politicii comerciale; |
| --- | --- |

77.

subliniază că Regulamentul privind lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (pescuitul INN) constituie un succes și că implementarea sa ar trebui continuată în 2016, în special împotriva țărilor necooperante și a tuturor organizațiilor care contribuie la pescuitul INN; invită Comisia să asigure coerența tuturor politicilor UE, inclusiv a PCP și a politicii comerciale;

| 78. | subliniază că obiectivul unei etichete ecologice europene unice pentru produsele pescărești și de acvacultură trebuie să fie urmărit printr-un raport; |
| --- | --- |

78.

subliniază că obiectivul unei etichete ecologice europene unice pentru produsele pescărești și de acvacultură trebuie să fie urmărit printr-un raport;

O uniune economică și monetară mai profundă și mai echitabilă

| 79. | îndeamnă Comisia să dea curs „Raportului celor cinci președinți” și să prezinte un proiect ambițios cuprinzând toate măsurile necesare pentru a mări reziliența uniunii economice și monetare (UEM) și pentru transformarea acesteia într-un cadru pentru o mai bună coordonare și convergență structurală, folosind metoda comunitară; |
| --- | --- |

79.

îndeamnă Comisia să dea curs „Raportului celor cinci președinți” și să prezinte un proiect ambițios cuprinzând toate măsurile necesare pentru a mări reziliența uniunii economice și monetare (UEM) și pentru transformarea acesteia într-un cadru pentru o mai bună coordonare și convergență structurală, folosind metoda comunitară;

| 80. | invită Comisia să adopte măsuri pentru a îmbunătăți implementarea de către statele membre a recomandărilor specifice fiecărei țări și pentru a accelera și asigura transpunerea în practică a unor reforme structurale și investiții care să aibă ca scop modernizarea economiei UE, recurgând la instrumentele prevăzute în pachetul privind guvernanța economică și în cel privind supravegherea și monitorizarea bugetară și în legislația privind guvernanța economică; invită Comisia să ia în considerare în mod corespunzător obligațiile și competențele care îi revin în baza pachetului privind supravegherea și monitorizarea bugetară, în relațiile sale cu țări aflate sub supraveghere sporită sau într-un program de ajustare macroeconomică; |
| --- | --- |

80.

invită Comisia să adopte măsuri pentru a îmbunătăți implementarea de către statele membre a recomandărilor specifice fiecărei țări și pentru a accelera și asigura transpunerea în practică a unor reforme structurale și investiții care să aibă ca scop modernizarea economiei UE, recurgând la instrumentele prevăzute în pachetul privind guvernanța economică și în cel privind supravegherea și monitorizarea bugetară și în legislația privind guvernanța economică; invită Comisia să ia în considerare în mod corespunzător obligațiile și competențele care îi revin în baza pachetului privind supravegherea și monitorizarea bugetară, în relațiile sale cu țări aflate sub supraveghere sporită sau într-un program de ajustare macroeconomică;

Politicile din domeniul comerțului internațional

| 81. | amintește că este de părere că o serie de acorduri comerciale echilibrate pot pune la dispoziție norme privind globalizarea; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că standardele europene nu sunt periclitate și subliniază că comerțul trebuie să aibă un rol în combaterea sărăciei și consolidarea dezvoltării peste granițe; consideră că eliminarea barierelor comerciale și investiționale la nivel mondial rămâne o prioritate esențială a strategiei comerciale a UE; constată, în acest sens, că Raportul Comisiei privind barierele din calea comerțului și a investițiilor pe 2014 indică existența unor bariere semnificative și nejustificate în cadrul relațiilor comerciale ale UE cu principalele țări terțe; își reiterează, în consecință, apelul adresat Comisiei de a da curs, în continuare, acestei agende și de a lupta împotriva măsurilor protecționiste nejustificate; |
| --- | --- |

81.

amintește că este de părere că o serie de acorduri comerciale echilibrate pot pune la dispoziție norme privind globalizarea; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că standardele europene nu sunt periclitate și subliniază că comerțul trebuie să aibă un rol în combaterea sărăciei și consolidarea dezvoltării peste granițe; consideră că eliminarea barierelor comerciale și investiționale la nivel mondial rămâne o prioritate esențială a strategiei comerciale a UE; constată, în acest sens, că Raportul Comisiei privind barierele din calea comerțului și a investițiilor pe 2014 indică existența unor bariere semnificative și nejustificate în cadrul relațiilor comerciale ale UE cu principalele țări terțe; își reiterează, în consecință, apelul adresat Comisiei de a da curs, în continuare, acestei agende și de a lupta împotriva măsurilor protecționiste nejustificate;

| 82. | ia act de importanța Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP); îi reamintește Comisiei importanța cooperării, transparenței și a schimbului de informații cu Parlamentul pe toată durata procesului; |
| --- | --- |

82.

ia act de importanța Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP); îi reamintește Comisiei importanța cooperării, transparenței și a schimbului de informații cu Parlamentul pe toată durata procesului;

Alte chestiuni legate de comerț

| 83. | invită Comisia să anticipe revizuirea regulamentului privind dispozițiile tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții planificată pentru 2020 pentru a crea instrumentele necesare pentru luarea unor măsuri suplimentare în ceea ce privește elaborarea politicii de investiții a UE; |
| --- | --- |

83.

invită Comisia să anticipe revizuirea regulamentului privind dispozițiile tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții planificată pentru 2020 pentru a crea instrumentele necesare pentru luarea unor măsuri suplimentare în ceea ce privește elaborarea politicii de investiții a UE;

| 84. | invită Comisia să-și continue activitatea dedicată unor acorduri de liber schimb noi și revizuite și salută intenția acesteia de a propune statelor membre proiecte de directive în vederea modernizării acordurilor existente cu Mexicul, Chile și Turcia; |
| --- | --- |

84.

invită Comisia să-și continue activitatea dedicată unor acorduri de liber schimb noi și revizuite și salută intenția acesteia de a propune statelor membre proiecte de directive în vederea modernizării acordurilor existente cu Mexicul, Chile și Turcia;

| 85. | remarcă cu îngrijorare că nu s-au făcut progrese înspre un acord de liber schimb UE-India și solicită Comisiei să își intensifice eforturile pentru depășirea actualelor obstacole din cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

85.

remarcă cu îngrijorare că nu s-au făcut progrese înspre un acord de liber schimb UE-India și solicită Comisiei să își intensifice eforturile pentru depășirea actualelor obstacole din cadrul negocierilor;

| 86. | subliniază că multilateralismul trebuie să rămână un obiectiv esențial al politicii comerciale a UE și solicită Comisiei să întreprindă cele necesare pentru a se ajunge la un acord la cea de-a 10-a reuniune ministerială a OMC de la Nairobi din decembrie 2015; |
| --- | --- |

86.

subliniază că multilateralismul trebuie să rămână un obiectiv esențial al politicii comerciale a UE și solicită Comisiei să întreprindă cele necesare pentru a se ajunge la un acord la cea de-a 10-a reuniune ministerială a OMC de la Nairobi din decembrie 2015;

Un spațiu de justiție și de drepturi fundamentale bazat pe încredere reciprocă

| 87. | invită Comisia să ia în considerare abordarea decalajelor și a lacunelor actuale în aplicarea articolului 2 din TUE și valorile pe care se întemeiază UE, și anume respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv drepturile persoanelor aparținând unor minorități, printre altele, printr-un mecanism obligatoriu care să se bazeze pe un set de indicatori obiectivi, care să permită un răspuns progresiv la încălcările acestor valori, inclusiv ale drepturilor fundamentale, atât la nivelul UE, cât și al statelor membre; reamintește faptul că respectarea drepturilor omului va trebui pusă în aplicare în mod efectiv prin respectarea tuturor prevederilor Tratatului referitoare la democrație; |
| --- | --- |

87.

invită Comisia să ia în considerare abordarea decalajelor și a lacunelor actuale în aplicarea articolului 2 din TUE și valorile pe care se întemeiază UE, și anume respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv drepturile persoanelor aparținând unor minorități, printre altele, printr-un mecanism obligatoriu care să se bazeze pe un set de indicatori obiectivi, care să permită un răspuns progresiv la încălcările acestor valori, inclusiv ale drepturilor fundamentale, atât la nivelul UE, cât și al statelor membre; reamintește faptul că respectarea drepturilor omului va trebui pusă în aplicare în mod efectiv prin respectarea tuturor prevederilor Tratatului referitoare la democrație;

| 88. | solicită finalizarea unui acord-cadru global UE-SUA privind protecția datelor și revizuirea principiilor „sferei de siguranță” sub aspectul conformității și pentru a nu permite nicio lacună juridică, mulțumită unui pachet legislativ ambițios al UE privind protecția datelor prin care să se stabilească un nou cadru legislativ la nivelul UE pentru protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

88.

solicită finalizarea unui acord-cadru global UE-SUA privind protecția datelor și revizuirea principiilor „sferei de siguranță” sub aspectul conformității și pentru a nu permite nicio lacună juridică, mulțumită unui pachet legislativ ambițios al UE privind protecția datelor prin care să se stabilească un nou cadru legislativ la nivelul UE pentru protecția datelor cu caracter personal;

| 89. | invită Comisia să revizuiască Regulamentul Bruxelles IIa sub aspectul conflictului de legi existent la nivelul statelor membre în materia dreptului familiei; îndeamnă, în consecință, Comisia să prevină răpirea internațională a copiilor printr-un sistem de mediere și să promoveze formarea specifică a mediatorilor și judecătorilor angrenați în proceduri transnaționale care implică copii și încurajează statele membre să centralizeze cazurile de răpire a copiilor la instanțe specializate; |
| --- | --- |

89.

invită Comisia să revizuiască Regulamentul Bruxelles IIa sub aspectul conflictului de legi existent la nivelul statelor membre în materia dreptului familiei; îndeamnă, în consecință, Comisia să prevină răpirea internațională a copiilor printr-un sistem de mediere și să promoveze formarea specifică a mediatorilor și judecătorilor angrenați în proceduri transnaționale care implică copii și încurajează statele membre să centralizeze cazurile de răpire a copiilor la instanțe specializate;

| 90. | salută adoptarea Agendei europene privind securitatea pentru perioada 2015-2020 și prioritățile stabilite în domeniul luptei contra terorismului, crimei organizate transfrontaliere și al criminalității cibernetice și sprijină pe deplin angajarea Comisiei în Strategia de securitate internă, pentru a contribui la soluționarea amenințărilor la adresa securității interne a statelor membre legate de combatanții străini și terorism; subliniază că UE trebuie să facă față unei amenințări tot mai mari de terorism intern din partea unor „combatanți străini”, și anume persoane care se deplasează într-o altă țară decât cea ai căror resortisanți sunt sau unde își au reședința cu scopul de a comite, a plănui sau a pregăti acte teroriste sau de a fi instruite sau a fi instructori în cadrul unor antrenamente teroriste, inclusiv în legătură cu conflicte armate; este de acord că prevenirea extremismului violent ar trebui să fie o prioritate pentru UE; |
| --- | --- |

90.

salută adoptarea Agendei europene privind securitatea pentru perioada 2015-2020 și prioritățile stabilite în domeniul luptei contra terorismului, crimei organizate transfrontaliere și al criminalității cibernetice și sprijină pe deplin angajarea Comisiei în Strategia de securitate internă, pentru a contribui la soluționarea amenințărilor la adresa securității interne a statelor membre legate de combatanții străini și terorism; subliniază că UE trebuie să facă față unei amenințări tot mai mari de terorism intern din partea unor „combatanți străini”, și anume persoane care se deplasează într-o altă țară decât cea ai căror resortisanți sunt sau unde își au reședința cu scopul de a comite, a plănui sau a pregăti acte teroriste sau de a fi instruite sau a fi instructori în cadrul unor antrenamente teroriste, inclusiv în legătură cu conflicte armate; este de acord că prevenirea extremismului violent ar trebui să fie o prioritate pentru UE;

| 91. | invită Comisia să prevină deplasarea teroriștilor prin întărirea controalelor la granițele externe, verificarea mai sistematică și mai eficientă a documentelor de călătorie, combaterea traficului ilicit de arme și a utilizării frauduloase a identității, precum și prin identificarea zonelor de risc; așteaptă noua propunere a Comisiei referitoare la pachetul privind frontierele inteligente; |
| --- | --- |

91.

invită Comisia să prevină deplasarea teroriștilor prin întărirea controalelor la granițele externe, verificarea mai sistematică și mai eficientă a documentelor de călătorie, combaterea traficului ilicit de arme și a utilizării frauduloase a identității, precum și prin identificarea zonelor de risc; așteaptă noua propunere a Comisiei referitoare la pachetul privind frontierele inteligente;

| 92. | invită Comisia să ia măsuri privind un schimb mai bun de informații între autoritățile de impunere a ordinii de drept din statele membre și agențiile UE; invită Comisia să ajute la ameliorarea, intensificarea și accelerarea procesului de împărtășire a informațiilor privind punerea în executare a legilor și la eficientizarea cooperării operaționale dintre statele membre, prin împărtășirea mai expeditivă și mai eficientă a datelor și informațiilor relevante, cu deplina respectare a drepturilor fundamentale și a principiilor de protejare a datelor; |
| --- | --- |

92.

invită Comisia să ia măsuri privind un schimb mai bun de informații între autoritățile de impunere a ordinii de drept din statele membre și agențiile UE; invită Comisia să ajute la ameliorarea, intensificarea și accelerarea procesului de împărtășire a informațiilor privind punerea în executare a legilor și la eficientizarea cooperării operaționale dintre statele membre, prin împărtășirea mai expeditivă și mai eficientă a datelor și informațiilor relevante, cu deplina respectare a drepturilor fundamentale și a principiilor de protejare a datelor;

| 93. | ia act de propunerile Comisiei din Agenda europeană privind securitatea referitoare la combaterea criminalității cibernetice și constată că organizațiile teroriste recurg din ce în ce mai mult la internet și la tehnologia comunicației pentru a-și plănui atacurile, a-și difuza propaganda și pentru a colecta fonduri; solicită Comisiei să încurajeze companiile din domeniul internetului și al rețelelor de socializare să coopereze cu guvernele și cu autoritățile de punere în executare a legii pentru a combate această problemă, asigurându-se, în același timp, respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- |

93.

ia act de propunerile Comisiei din Agenda europeană privind securitatea referitoare la combaterea criminalității cibernetice și constată că organizațiile teroriste recurg din ce în ce mai mult la internet și la tehnologia comunicației pentru a-și plănui atacurile, a-și difuza propaganda și pentru a colecta fonduri; solicită Comisiei să încurajeze companiile din domeniul internetului și al rețelelor de socializare să coopereze cu guvernele și cu autoritățile de punere în executare a legii pentru a combate această problemă, asigurându-se, în același timp, respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept;

| 94. | invită Comisia să prezinte o propunere de reformare a mandatului european de arestare; |
| --- | --- |

94.

invită Comisia să prezinte o propunere de reformare a mandatului european de arestare;

| 95. | reiterează faptul că Comisia ar trebui să asigure punerea integrală în aplicare a legislației UE cu respectarea termenelor de transpunere și îi solicită Comisiei să ia măsurile adecvate împotriva acelor state membre care nu au transpus în mod corespunzător Directiva 2011/93/UE privind abuzul sexual asupra copiilor; invită Comisia să-și continue și să-și intensifice eforturile de îmbunătățire a procedurilor pentru identificarea agresorilor de pe internet și pentru protejarea copiilor împotriva acestora; |
| --- | --- |

95.

reiterează faptul că Comisia ar trebui să asigure punerea integrală în aplicare a legislației UE cu respectarea termenelor de transpunere și îi solicită Comisiei să ia măsurile adecvate împotriva acelor state membre care nu au transpus în mod corespunzător Directiva 2011/93/UE privind abuzul sexual asupra copiilor; invită Comisia să-și continue și să-și intensifice eforturile de îmbunătățire a procedurilor pentru identificarea agresorilor de pe internet și pentru protejarea copiilor împotriva acestora;

| 96. | încurajează Comisia să continue să avanseze pe calea aderării UE la Convenția Europeană a Drepturilor Omului, ținând seama de avizul Curții de Justiție referitor la acest subiect și soluționând dificultățile juridice rămase; |
| --- | --- |

96.

încurajează Comisia să continue să avanseze pe calea aderării UE la Convenția Europeană a Drepturilor Omului, ținând seama de avizul Curții de Justiție referitor la acest subiect și soluționând dificultățile juridice rămase;

| 97. | îndeamnă Comisia să continue implementarea corectă a legislației UE în domeniul justiției și să acționeze într-un mod mai sistematic în legătură cu cooperarea judiciară în materie civilă și penală; |
| --- | --- |

97.

îndeamnă Comisia să continue implementarea corectă a legislației UE în domeniul justiției și să acționeze într-un mod mai sistematic în legătură cu cooperarea judiciară în materie civilă și penală;

| 98. | solicită Comisiei să ajute UE să promoveze în mod activ dialogul în cadrul unui parteneriat mondial împotriva terorismului, cooperând îndeaproape cu actorii regionali, cum ar fi Uniunea Africană, Consiliul de Cooperare al Golfului și Liga Arabă, și în special cu țările învecinate cu Siria și Irak și țările care au fost afectate grav de conflict, cum ar fi Iordania, Libanul și Turcia, inclusiv cu ONU, NATO și în special cu Comitetul ONU pentru combaterea terorismului; |
| --- | --- |

98.

solicită Comisiei să ajute UE să promoveze în mod activ dialogul în cadrul unui parteneriat mondial împotriva terorismului, cooperând îndeaproape cu actorii regionali, cum ar fi Uniunea Africană, Consiliul de Cooperare al Golfului și Liga Arabă, și în special cu țările învecinate cu Siria și Irak și țările care au fost afectate grav de conflict, cum ar fi Iordania, Libanul și Turcia, inclusiv cu ONU, NATO și în special cu Comitetul ONU pentru combaterea terorismului;

| 99. | sprijină ferm acțiunile urmărind încetarea tuturor formelor de discriminare și se așteaptă ca Comisia să prezinte inițiative pentru consolidarea luptei împotriva discriminărilor bazate pe sex, rasă sau origine etnică, orientare sexuală, religie sau convingeri, dizabilități sau vârstă; |
| --- | --- |

99.

sprijină ferm acțiunile urmărind încetarea tuturor formelor de discriminare și se așteaptă ca Comisia să prezinte inițiative pentru consolidarea luptei împotriva discriminărilor bazate pe sex, rasă sau origine etnică, orientare sexuală, religie sau convingeri, dizabilități sau vârstă;

| 100. | subliniază faptul că intensificarea rasismului și a xenofobiei în Europa creează una dintre principalele provocări pentru UE, deoarece reprezintă o amenințare la adresa democrației și a respectării drepturilor omului; prin urmare, invită Comisia să prezinte inițiative pentru combaterea rasismului și a xenofobiei în UE; |
| --- | --- |

100.

subliniază faptul că intensificarea rasismului și a xenofobiei în Europa creează una dintre principalele provocări pentru UE, deoarece reprezintă o amenințare la adresa democrației și a respectării drepturilor omului; prin urmare, invită Comisia să prezinte inițiative pentru combaterea rasismului și a xenofobiei în UE;

| 101. | ia act de decizia Comisiei de a-și retrage propunerea de revizuire a Directivei nr. 92/85/CEE privind siguranța și sănătatea la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, și de disponibilitatea Comisiei de a deschide calea pentru o nouă inițiativă asupra căreia să se poată cădea de acord și care să poată conduce la îmbunătățirea reală a traiului părinților și al personalului de îngrijire, în scopul unei mai bune reconcilieri între viața profesională, familială și privată, facilitând participarea femeilor pe piața muncii, oferind o protecție minimă pentru mame și reducând inegalitățile dintre bărbați și femei; |
| --- | --- |

101.

ia act de decizia Comisiei de a-și retrage propunerea de revizuire a Directivei nr. 92/85/CEE privind siguranța și sănătatea la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, și de disponibilitatea Comisiei de a deschide calea pentru o nouă inițiativă asupra căreia să se poată cădea de acord și care să poată conduce la îmbunătățirea reală a traiului părinților și al personalului de îngrijire, în scopul unei mai bune reconcilieri între viața profesională, familială și privată, facilitând participarea femeilor pe piața muncii, oferind o protecție minimă pentru mame și reducând inegalitățile dintre bărbați și femei;

| 102. | se așteaptă ca Comisia să facă din 2017 anul dedicat eliminării violenței împotriva femeilor și să-și intensifice eforturile pentru prevenirea și combaterea traficului cu ființe umane și pentru protejarea victimelor unui astfel de trafic; invită Comisia ca, în această privință, să inițieze procedura de aderare a UE la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul); invită, de asemenea, Comisia să adopte o nouă strategie separată în ceea ce privește drepturile femeilor și egalitatea dintre genuri pentru perioada 2015-2020, urmărind să creeze șanse egale, să reducă diferențele legate de remunerare, pauperitate și pensii pe criterii de gen și să combată violența împotriva femeilor; insistă asupra necesității de a aborda în continuare echilibrul dintre genuri în termeni de angajare în cadrul procesului de luare a deciziilor economice și invită Comisia să se ocupe de factorii care descurajează femeile să se angreneze în activități antreprenoriale; |
| --- | --- |

102.

se așteaptă ca Comisia să facă din 2017 anul dedicat eliminării violenței împotriva femeilor și să-și intensifice eforturile pentru prevenirea și combaterea traficului cu ființe umane și pentru protejarea victimelor unui astfel de trafic; invită Comisia ca, în această privință, să inițieze procedura de aderare a UE la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul); invită, de asemenea, Comisia să adopte o nouă strategie separată în ceea ce privește drepturile femeilor și egalitatea dintre genuri pentru perioada 2015-2020, urmărind să creeze șanse egale, să reducă diferențele legate de remunerare, pauperitate și pensii pe criterii de gen și să combată violența împotriva femeilor; insistă asupra necesității de a aborda în continuare echilibrul dintre genuri în termeni de angajare în cadrul procesului de luare a deciziilor economice și invită Comisia să se ocupe de factorii care descurajează femeile să se angreneze în activități antreprenoriale;

O abordare globală a migrației și azilului

| 103. | își reiterează apelul pentru o abordare cuprinzătoare și globală a politicii privind azilul și migrația; subliniază necesitatea de a oferi siguranță solicitanților de azil în procesul solicitării statutului de refugiat și de a înlătura necesitatea alegerii de către refugiați a unor rute periculoase spre UE, abordând cauzele profunde ale migrației neregulamentare și luptând în mod eficient împotriva traficanților de migranți, consolidând solidaritatea și asumarea în comun a responsabilității de către toate statele membre; sprijină necesitatea ca migrația să fie corelată cu politica externă a UE prin cooperare cu țările de origine și țările de tranzit; sprijină propunerea Comisiei de a se oferi asistență umanitară; subliniază necesitatea unor măsuri suplimentare în ceea ce privește tragediile recente din Mediterana, pentru a preveni pierderea de vieți omenești pe mare; solicită abordarea provocărilor pe termen mediu și lung și elaborarea unui răspuns cuprinzător, după cum se prevede în Agenda europeană privind migrația; subliniază faptul că Directiva privind cartea albastră ar trebui revizuită, pentru a oferi posibilitatea unei migrări legale spre UE; |
| --- | --- |

103.

își reiterează apelul pentru o abordare cuprinzătoare și globală a politicii privind azilul și migrația; subliniază necesitatea de a oferi siguranță solicitanților de azil în procesul solicitării statutului de refugiat și de a înlătura necesitatea alegerii de către refugiați a unor rute periculoase spre UE, abordând cauzele profunde ale migrației neregulamentare și luptând în mod eficient împotriva traficanților de migranți, consolidând solidaritatea și asumarea în comun a responsabilității de către toate statele membre; sprijină necesitatea ca migrația să fie corelată cu politica externă a UE prin cooperare cu țările de origine și țările de tranzit; sprijină propunerea Comisiei de a se oferi asistență umanitară; subliniază necesitatea unor măsuri suplimentare în ceea ce privește tragediile recente din Mediterana, pentru a preveni pierderea de vieți omenești pe mare; solicită abordarea provocărilor pe termen mediu și lung și elaborarea unui răspuns cuprinzător, după cum se prevede în Agenda europeană privind migrația; subliniază faptul că Directiva privind cartea albastră ar trebui revizuită, pentru a oferi posibilitatea unei migrări legale spre UE;

| 104. | subliniază că este pregătit să se ocupe de noul sistem de transfer pentru situații de urgență în cadrul unei proceduri accelerate și își declară intenția de a promova toate celelalte măsuri propuse de Comisie în paralel, pentru a se asigura că statele membre nu întârzie sistemul permanent de transfer; reamintește Consiliului că Parlamentul este ferm în favoarea unui mecanism obligatoriu de transfer, bazat pe criterii clare și bine definite și care ia în considerare preferințele refugiaților; |
| --- | --- |

104.

subliniază că este pregătit să se ocupe de noul sistem de transfer pentru situații de urgență în cadrul unei proceduri accelerate și își declară intenția de a promova toate celelalte măsuri propuse de Comisie în paralel, pentru a se asigura că statele membre nu întârzie sistemul permanent de transfer; reamintește Consiliului că Parlamentul este ferm în favoarea unui mecanism obligatoriu de transfer, bazat pe criterii clare și bine definite și care ia în considerare preferințele refugiaților;

| 105. | invită Comisia să remedieze deficiențele în ceea ce privește calitatea condițiilor de detenție și procedurile de azil din cadrul UE, ambii factori având un impact semnificativ asupra reacției eficace și eficiente la presiunile migratorii; sprijină propunerile Comisiei de a oferi o asistență sporită statelor membre de destinație din prima linie din partea Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX) și a Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO), pentru a realiza acest obiectiv; |
| --- | --- |

105.

invită Comisia să remedieze deficiențele în ceea ce privește calitatea condițiilor de detenție și procedurile de azil din cadrul UE, ambii factori având un impact semnificativ asupra reacției eficace și eficiente la presiunile migratorii; sprijină propunerile Comisiei de a oferi o asistență sporită statelor membre de destinație din prima linie din partea Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX) și a Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO), pentru a realiza acest obiectiv;

| 106. | salută propunerea Comisiei de a crește eficiența sistemului returnărilor pentru solicitanții de azil respinși; încurajează Comisia să prezinte totuși o propunere privind o politică a returnărilor rapide în urma evaluării și revizuirii măsurilor existente, de exemplu să includă în acest cadru asistența sporită a FRONTEX; insistă asupra faptului că orice acțiune de returnare trebuie realizată cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

106.

salută propunerea Comisiei de a crește eficiența sistemului returnărilor pentru solicitanții de azil respinși; încurajează Comisia să prezinte totuși o propunere privind o politică a returnărilor rapide în urma evaluării și revizuirii măsurilor existente, de exemplu să includă în acest cadru asistența sporită a FRONTEX; insistă asupra faptului că orice acțiune de returnare trebuie realizată cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale;

Un actor mai puternic pe plan mondial

| 107. | evidențiază importanța susținerii politicii de securitate și apărare comune (PSAC) cu ajutorul unei piețe interne pentru apărare și securitate veritabile, al adâncirii cooperării dintre industriile de apărare europene, al unei baze industriale și tehnologice de apărare europene competitive și al unei abordări mai colaborative a cercetării și dezvoltării și a achizițiilor publice în domeniul securității și apărării; evidențiază necesitatea ca Comisia să prezinte o propunere de instituire a unui regim de securizare a aprovizionării la nivel european, care este esențial pentru dezvoltarea, sprijinirea și transferul capabilităților de apărare critice, precum și expresia solidarității și a încrederii dintre statele membre; își exprimă deplinul sprijin pentru lansarea acțiunilor pregătitoare pentru cercetarea în materie de apărare legată de PSAC și proiectul pilot propus de Parlament; |
| --- | --- |

107.

evidențiază importanța susținerii politicii de securitate și apărare comune (PSAC) cu ajutorul unei piețe interne pentru apărare și securitate veritabile, al adâncirii cooperării dintre industriile de apărare europene, al unei baze industriale și tehnologice de apărare europene competitive și al unei abordări mai colaborative a cercetării și dezvoltării și a achizițiilor publice în domeniul securității și apărării; evidențiază necesitatea ca Comisia să prezinte o propunere de instituire a unui regim de securizare a aprovizionării la nivel european, care este esențial pentru dezvoltarea, sprijinirea și transferul capabilităților de apărare critice, precum și expresia solidarității și a încrederii dintre statele membre; își exprimă deplinul sprijin pentru lansarea acțiunilor pregătitoare pentru cercetarea în materie de apărare legată de PSAC și proiectul pilot propus de Parlament;

| 108. | consideră că apărarea și promovarea libertății, sprijinirea aliaților și prevenirea atrocităților trebuie să fie în continuare obiective centrale ale politicii externe, inclusiv apărarea drepturilor grupurilor minoritare religioase și de altă natură persecutate; |
| --- | --- |

108.

consideră că apărarea și promovarea libertății, sprijinirea aliaților și prevenirea atrocităților trebuie să fie în continuare obiective centrale ale politicii externe, inclusiv apărarea drepturilor grupurilor minoritare religioase și de altă natură persecutate;

| 109. | amintește că este de părere că, pentru a obține rezultate, Comisia ar trebui să aplice o politică de vecinătate revizuită, cu o abordare cuprinzătoare și coerentă la nivelul măsurilor externe și al politicilor interne; cere o revizuire a politicii europene de vecinătate, în cadrul căreia ar trebui abordate următoarele puncte: (a) diferențiere și „mai mult pentru mai mult”; (b) angajare dincolo de vecinătate; (c) sprijin pentru democrație, reforma sistemului judiciar, statul de drept și edificarea capacităților instituționale; (d) o ofertă diversificată: sectoare prioritare; (e) dimensiunea legată de securitate; (f) promovarea integrării regionale; |
| --- | --- |

109.

amintește că este de părere că, pentru a obține rezultate, Comisia ar trebui să aplice o politică de vecinătate revizuită, cu o abordare cuprinzătoare și coerentă la nivelul măsurilor externe și al politicilor interne; cere o revizuire a politicii europene de vecinătate, în cadrul căreia ar trebui abordate următoarele puncte: (a) diferențiere și „mai mult pentru mai mult”; (b) angajare dincolo de vecinătate; (c) sprijin pentru democrație, reforma sistemului judiciar, statul de drept și edificarea capacităților instituționale; (d) o ofertă diversificată: sectoare prioritare; (e) dimensiunea legată de securitate; (f) promovarea integrării regionale;

| 110. | consideră că ar trebui să existe o distincție clară între politica de vecinătate și politica de extindere; își exprimă convingerea că extinderea a fost una dintre poveștile de succes ale UE și ar trebui menținută pe agenda UE prin ierarhizarea și monitorizarea obiectivă a reformelor din țările candidate până la finele mandatului, în vederea menținerii motivației acestora și a capacității UE de a-și răspândi valorile; reamintește că numai o astfel de perspectivă poate motiva țările în cauză; |
| --- | --- |

110.

consideră că ar trebui să existe o distincție clară între politica de vecinătate și politica de extindere; își exprimă convingerea că extinderea a fost una dintre poveștile de succes ale UE și ar trebui menținută pe agenda UE prin ierarhizarea și monitorizarea obiectivă a reformelor din țările candidate până la finele mandatului, în vederea menținerii motivației acestora și a capacității UE de a-și răspândi valorile; reamintește că numai o astfel de perspectivă poate motiva țările în cauză;

| 111. | solicită acordarea unei atenții sporite dialogului interreligios, urmărind analizarea și înțelegerea evoluțiilor religioase, în scopul promovării toleranței și angajării active în cadrul politicii externe a UE împotriva radicalizării violente și extremiste; |
| --- | --- |

111.

solicită acordarea unei atenții sporite dialogului interreligios, urmărind analizarea și înțelegerea evoluțiilor religioase, în scopul promovării toleranței și angajării active în cadrul politicii externe a UE împotriva radicalizării violente și extremiste;

| 112. | susține în continuare acțiunile partenerilor internaționali în vederea asigurării stabilității, păcii și reformelor politice pe termen lung în țările din vecinătatea sudică și estică și susține aspirațiile țărilor care doresc legături mai strânse cu UE, inclusiv ale țărilor candidate care depun eforturi pentru a îndeplini criteriile de aderare la UE, inclusiv în ceea ce privește reformele economice, sociale și politice și respectarea drepturilor omului și a statului de drept; |
| --- | --- |

112.

susține în continuare acțiunile partenerilor internaționali în vederea asigurării stabilității, păcii și reformelor politice pe termen lung în țările din vecinătatea sudică și estică și susține aspirațiile țărilor care doresc legături mai strânse cu UE, inclusiv ale țărilor candidate care depun eforturi pentru a îndeplini criteriile de aderare la UE, inclusiv în ceea ce privește reformele economice, sociale și politice și respectarea drepturilor omului și a statului de drept;

| 113. | consideră că tulburările recente de pe piața financiară din China reprezintă un punct de răscruce semnificativ pentru modelul chinez de dezvoltare și că este necesară o colaborare strânsă între UE și China, pentru a evita posibile implicații negative pentru comerțul în ambele direcții; invită Comisia și Înaltul Reprezentant să ia în considerare posibilitatea actualizării parteneriatului strategic UE-China, să evalueze riscurile financiare și să intensifice cooperarea reciprocă, în scopul asigurării unui acces mai bun pe piață, bazat pe reciprocitate, care va fi benefic atât pentru UE, cât și pentru China; |
| --- | --- |

113.

consideră că tulburările recente de pe piața financiară din China reprezintă un punct de răscruce semnificativ pentru modelul chinez de dezvoltare și că este necesară o colaborare strânsă între UE și China, pentru a evita posibile implicații negative pentru comerțul în ambele direcții; invită Comisia și Înaltul Reprezentant să ia în considerare posibilitatea actualizării parteneriatului strategic UE-China, să evalueze riscurile financiare și să intensifice cooperarea reciprocă, în scopul asigurării unui acces mai bun pe piață, bazat pe reciprocitate, care va fi benefic atât pentru UE, cât și pentru China;

| 114. | îndeamnă Comisia să colaboreze cu statele membre și cu țările terțe pentru a lua o serie de măsuri cuantificabile în vederea eliminării practicilor care aduc atingere femeilor și fetelor, inclusiv căsătoriile cu forța și căsătoriile copiilor, mutilarea genitală feminină, crimele de onoare, sterilizarea forțată, violurile în situații de conflict, lapidarea și toate celelalte forme de brutalitate; îndeamnă Comisia să colaboreze cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) pentru a îmbunătăți sprijinul disponibil pentru victimele acestor brutalități; |
| --- | --- |

114.

îndeamnă Comisia să colaboreze cu statele membre și cu țările terțe pentru a lua o serie de măsuri cuantificabile în vederea eliminării practicilor care aduc atingere femeilor și fetelor, inclusiv căsătoriile cu forța și căsătoriile copiilor, mutilarea genitală feminină, crimele de onoare, sterilizarea forțată, violurile în situații de conflict, lapidarea și toate celelalte forme de brutalitate; îndeamnă Comisia să colaboreze cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) pentru a îmbunătăți sprijinul disponibil pentru victimele acestor brutalități;

Politica de dezvoltare

| 115. | subliniază faptul că, în cursul Anului European pentru Dezvoltare, Comisia trebuie să obțină rezultate tangibile și invită Comisia să elaboreze și să prezinte un plan de acțiune de monitorizare pentru consensul european privind ajutorul umanitar pentru a asigura coerența și continuarea îndeplinirii în comun a angajamentului său privind principiile umanitare legate de umanitate, imparțialitate, neutralitate și independență; |
| --- | --- |

115.

subliniază faptul că, în cursul Anului European pentru Dezvoltare, Comisia trebuie să obțină rezultate tangibile și invită Comisia să elaboreze și să prezinte un plan de acțiune de monitorizare pentru consensul european privind ajutorul umanitar pentru a asigura coerența și continuarea îndeplinirii în comun a angajamentului său privind principiile umanitare legate de umanitate, imparțialitate, neutralitate și independență;

| 116. | evidențiază faptul că ajutorul pentru dezvoltare trebuie să se concentreze asupra eforturilor de promovare a bunei guvernanțe, pentru instituirea statului de drept, combaterea corupției, a fluxurilor ilicite de capital, spălării banilor și a eludării și evaziunii fiscale, precum și pentru mărirea transparenței și responsabilizării tuturor părților interesate, inclusiv a guvernelor naționale ale țărilor în curs de dezvoltare și a sectorului privat; invită, în consecință, Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare și un plan de acțiune pentru soluționarea acestei chestiuni în țările în curs de dezvoltare, astfel încât să asigure că agenda UE privind dezvoltarea și cooperarea este, de asemenea, adaptată, iar condiționările actualizate pentru combaterea cu eficacitate a fraudei și evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

116.

evidențiază faptul că ajutorul pentru dezvoltare trebuie să se concentreze asupra eforturilor de promovare a bunei guvernanțe, pentru instituirea statului de drept, combaterea corupției, a fluxurilor ilicite de capital, spălării banilor și a eludării și evaziunii fiscale, precum și pentru mărirea transparenței și responsabilizării tuturor părților interesate, inclusiv a guvernelor naționale ale țărilor în curs de dezvoltare și a sectorului privat; invită, în consecință, Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare și un plan de acțiune pentru soluționarea acestei chestiuni în țările în curs de dezvoltare, astfel încât să asigure că agenda UE privind dezvoltarea și cooperarea este, de asemenea, adaptată, iar condiționările actualizate pentru combaterea cu eficacitate a fraudei și evaziunii fiscale;

| 117. | atrage atenția asupra faptului că IMM-urile reprezintă forța motrice a creării de locuri de muncă și de bogăție în țările în curs de dezvoltare, asigurând aproximativ 90 % din locurile de muncă; invită Comisia să sprijine MIMM-urile și să se concentreze asupra conlucrării cu guvernele partenere la implementarea reformelor urmărind reducerea poverilor normative, combaterea corupției și a evaziunii fiscale, dezvoltarea managementului financiar public și a unor instituții publice eficiente, promovând în acest context spiritul antreprenorial și novator și mărind accesul la micro-creditare și micro-finanțare; |
| --- | --- |

117.

atrage atenția asupra faptului că IMM-urile reprezintă forța motrice a creării de locuri de muncă și de bogăție în țările în curs de dezvoltare, asigurând aproximativ 90 % din locurile de muncă; invită Comisia să sprijine MIMM-urile și să se concentreze asupra conlucrării cu guvernele partenere la implementarea reformelor urmărind reducerea poverilor normative, combaterea corupției și a evaziunii fiscale, dezvoltarea managementului financiar public și a unor instituții publice eficiente, promovând în acest context spiritul antreprenorial și novator și mărind accesul la micro-creditare și micro-finanțare;

| 118. | invită Comisia să-și îndrepte atenția spre statele fragile și să elaboreze strategii privind consolidarea păcii și construcția statală; subliniază faptul că este absolut necesar să se implice în parteneriate structurale și pe termen lung, care acordă prioritate instituirii statului de drept și dezvoltării instituțiilor democratice în aceste țări; |
| --- | --- |

118.

invită Comisia să-și îndrepte atenția spre statele fragile și să elaboreze strategii privind consolidarea păcii și construcția statală; subliniază faptul că este absolut necesar să se implice în parteneriate structurale și pe termen lung, care acordă prioritate instituirii statului de drept și dezvoltării instituțiilor democratice în aceste țări;

| 119. | solicită investiții mai mari pentru accesul la educație în contextul urgențelor umanitare, ca mijloc de protejare a copiilor în situații de criză, ceea ce reflectă și necesitatea eliminării discrepanțelor dintre asistența umanitară și asistența pentru dezvoltare, corelând ajutorul de urgență, reabilitarea și dezvoltarea; |
| --- | --- |

119.

solicită investiții mai mari pentru accesul la educație în contextul urgențelor umanitare, ca mijloc de protejare a copiilor în situații de criză, ceea ce reflectă și necesitatea eliminării discrepanțelor dintre asistența umanitară și asistența pentru dezvoltare, corelând ajutorul de urgență, reabilitarea și dezvoltarea;

O Uniune a schimbărilor democratice

Aspecte instituționale

| 120. | îndeamnă Comisia să alinieze legislația tuturor dosarelor pendinte dinainte de Lisabona (procedura de reglementare cu control) la Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește actele delegate și actele de punere în aplicare; |
| --- | --- |

120.

îndeamnă Comisia să alinieze legislația tuturor dosarelor pendinte dinainte de Lisabona (procedura de reglementare cu control) la Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește actele delegate și actele de punere în aplicare;

| 121. | își reiterează cererea ca Comisia să prezinte, în temeiul articolului 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, o propunere de regulament privind un drept european de procedură administrativă; |
| --- | --- |

121.

își reiterează cererea ca Comisia să prezinte, în temeiul articolului 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, o propunere de regulament privind un drept european de procedură administrativă;

| 122. | îndeamnă Comisia să acorde prioritate deblocării procesului de revizuire a regulamentului privind accesul la documente și să dea curs recomandărilor Parlamentului din rezoluțiile sale succesive privind transparența și accesul la documente; |
| --- | --- |

122.

îndeamnă Comisia să acorde prioritate deblocării procesului de revizuire a regulamentului privind accesul la documente și să dea curs recomandărilor Parlamentului din rezoluțiile sale succesive privind transparența și accesul la documente;

| 123. | sprijină ferm inițiativa privind un registru de transparență obligatoriu, bazat pe un acord interinstituțional; reiterează solicitarea Parlamentului privind o propunere legislativă; |
| --- | --- |

123.

sprijină ferm inițiativa privind un registru de transparență obligatoriu, bazat pe un acord interinstituțional; reiterează solicitarea Parlamentului privind o propunere legislativă;

| 124. | invită Comisia să-și intensifice eforturile de asigurare a aderării UE la Convenția europeană a drepturilor omului, ținând, totodată, seama de argumentele de natură juridică avansate de curând de Curtea de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

124.

invită Comisia să-și intensifice eforturile de asigurare a aderării UE la Convenția europeană a drepturilor omului, ținând, totodată, seama de argumentele de natură juridică avansate de curând de Curtea de Justiție a Uniunii Europene;

| 125. | invită Comisia să evalueze procentul scăzut de inițiative cetățenești europene (ICE) încheiate cu succes, care afectează negativ măsura în care cetățenii acceptă acest instrument de democrație participativă transnațională directă și să asigure că deciziile privind admisibilitatea ICE corespund competențelor juridice ale UE, și se așteaptă ca Comisia să dea curs în mod corespunzător fiecărei ICE de succes, atunci când și-a luat angajamentul să o facă, și, în general, să abordeze deficiențele și limitările acestui instrument, îndeosebi prin facilitarea procesului și îmbunătățirea procedurilor ei întrucâtva birocratice și lungi, în cadrul unei revizuiri prompte a Regulamentului privind ICE, cu scopul de a-l transforma într-un instrument credibil, determinant pentru agenda europeană; |
| --- | --- |

125.

invită Comisia să evalueze procentul scăzut de inițiative cetățenești europene (ICE) încheiate cu succes, care afectează negativ măsura în care cetățenii acceptă acest instrument de democrație participativă transnațională directă și să asigure că deciziile privind admisibilitatea ICE corespund competențelor juridice ale UE, și se așteaptă ca Comisia să dea curs în mod corespunzător fiecărei ICE de succes, atunci când și-a luat angajamentul să o facă, și, în general, să abordeze deficiențele și limitările acestui instrument, îndeosebi prin facilitarea procesului și îmbunătățirea procedurilor ei întrucâtva birocratice și lungi, în cadrul unei revizuiri prompte a Regulamentului privind ICE, cu scopul de a-l transforma într-un instrument credibil, determinant pentru agenda europeană;

o

o o

| 126. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei. |
| --- | --- |

126.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 8 septembrie 2015

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/270 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/270

---

P8_TA(2015)0282

Cerere de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke

Decizia Parlamentului European din 8 septembrie 2015 privind privind cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke (2015/2102(IMM))

(2017/C 316/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke, înaintată la 13 martie 2015 de către Procurorul General al Republicii Polone în legătură cu procedura judiciară pusă în mișcare de șeful Poliției Locale din Piotrków Trybunalski, datată 9 martie 2015 (cauza nr. SM.O.4151-F.2454/16769/2014) și anunțată în ședință plenară la 15 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke, înaintată la 13 martie 2015 de către Procurorul General al Republicii Polone în legătură cu procedura judiciară pusă în mișcare de șeful Poliției Locale din Piotrków Trybunalski, datată 9 martie 2015 (cauza nr. SM.O.4151-F.2454/16769/2014) și anunțată în ședință plenară la 15 aprilie 2015,

| — | în urma audierii dlui Korwin-Mikke, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii dlui Korwin-Mikke, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone și articolele 7b alineatul (1) și 7c alineatul (1) coroborate cu articolul 10b din legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat și senator; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone și articolele 7b alineatul (1) și 7c alineatul (1) coroborate cu articolul 10b din legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat și senator;

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0229/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0229/2015),

| A. | întrucât Procurorul General al Republicii Polone a înaintat o cerere din partea șefului Poliției Locale din Piotrków Trybunalski, prin care se solicită autorizația de a lua măsuri împotriva unui membru al Parlamentului European, Janusz Korwin-Mikke, sub aspectul comiterii unei fapte prevăzute la articolul 92a din legea din 20 mai 1971 de instituire a unui Cod de contravenții coroborat cu articolul 20 alineatul (1) din Codul rutier din 20 iunie 1997; întrucât, în cazul dat, presupusul delict constă în depășirea vitezei maxime permise într-o zonă rezidențială; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procurorul General al Republicii Polone a înaintat o cerere din partea șefului Poliției Locale din Piotrków Trybunalski, prin care se solicită autorizația de a lua măsuri împotriva unui membru al Parlamentului European, Janusz Korwin-Mikke, sub aspectul comiterii unei fapte prevăzute la articolul 92a din legea din 20 mai 1971 de instituire a unui Cod de contravenții coroborat cu articolul 20 alineatul (1) din Codul rutier din 20 iunie 1997; întrucât, în cazul dat, presupusul delict constă în depășirea vitezei maxime permise într-o zonă rezidențială;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European trebuie să beneficieze, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European trebuie să beneficieze, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| D. | întrucât, potrivit articolului 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone, răspunderea penală a unui deputat nu poate fi angajată fără acordul Seimului; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit articolului 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone, răspunderea penală a unui deputat nu poate fi angajată fără acordul Seimului;

| E. | întrucât Parlamentul este singurul care poate decide dacă imunitatea trebuie sau nu ridicată într-un caz dat; întrucât, atunci când adoptă decizia de a ridica sau nu imunitatea unui deputat, Parlamentul poate lua, în mod rezonabil, în considerare poziția acestuia (2); |
| --- | --- |

E.

întrucât Parlamentul este singurul care poate decide dacă imunitatea trebuie sau nu ridicată într-un caz dat; întrucât, atunci când adoptă decizia de a ridica sau nu imunitatea unui deputat, Parlamentul poate lua, în mod rezonabil, în considerare poziția acestuia (2);

| F. | întrucât presupusul delict nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea funcțiilor dlui Korwin-Mikke de membru al Parlamentului European și nu constituie o opinie sau un vot exprimat în exercitarea funcțiilor de membru al Parlamentului European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât presupusul delict nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea funcțiilor dlui Korwin-Mikke de membru al Parlamentului European și nu constituie o opinie sau un vot exprimat în exercitarea funcțiilor de membru al Parlamentului European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| G. | întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a găsit nicio dovadă de fumus persecutionis, cu alte cuvinte a reținut că nu există nicio suspiciune suficient de serioasă și precisă cu privire la faptul că acest caz are la origine intenția de prejudicia activitatea politică a deputatului în cauză; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a găsit nicio dovadă de fumus persecutionis, cu alte cuvinte a reținut că nu există nicio suspiciune suficient de serioasă și precisă cu privire la faptul că acest caz are la origine intenția de prejudicia activitatea politică a deputatului în cauză;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Janusz Korwin-Mikke; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Janusz Korwin-Mikke;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorităților competente ale Republicii Polone și lui Janusz Korwin-Mikke. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorităților competente ale Republicii Polone și lui Janusz Korwin-Mikke.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlament, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Cauza T-345/05 Mote/Parlament (citată mai sus), punctul 28.

---

Miercuri, 9 septembrie 2015

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/272 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/272

---

P8_TA(2015)0295

Întrebări cu solicitare de răspuns scris (interpretare a articolului 130 alineatul (3) din Regulamentul de procedură)

Decizia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la întrebările cu solicitare de răspuns scris (interpretare a articolului 130 alineatul (3) din Regulamentul de procedură) (2015/2152(REG))

(2017/C 316/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea din 4 septembrie 2015 a președintei Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 4 septembrie 2015 a președintei Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere articolul 226 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 226 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să introducă următoarea interpretare la articolul 130 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură:
  „Expresia «în mod excepțional» se interpretează în sensul că întrebarea suplimentară vizează o chestiune urgentă și că prezentarea întrebării nu poate fi amânată până luna următoare. În plus, numărul de întrebări depuse în temeiul alineatului (3) al doilea paragraf trebuie să fie mai mic decât limita de cinci întrebări pe lună.” |
| --- | --- |

1.

decide să introducă următoarea interpretare la articolul 130 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură:

„Expresia «în mod excepțional» se interpretează în sensul că întrebarea suplimentară vizează o chestiune urgentă și că prezentarea întrebării nu poate fi amânată până luna următoare. În plus, numărul de întrebări depuse în temeiul alineatului (3) al doilea paragraf trebuie să fie mai mic decât limita de cinci întrebări pe lună.”

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/273 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/273

---

P8_TA(2015)0296

Suspendarea sau ridicarea ședinței (interpretare a articolului 191 din Regulamentul de procedură)

Decizia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la suspendarea sau ridicarea ședinței (interpretare a articolului 191 din Regulamentul de procedură) (2015/2153(REG))

(2017/C 316/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea din 4 septembrie 2015 a președintei Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 4 septembrie 2015 a președintei Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere articolul 226 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 226 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să introducă următoarea interpretare la articolul 191 din Regulamentul său de procedură:
  „Atunci când se prezintă o cerere de suspendare sau de ridicare a ședinței, votul asupra cererii este inițiat fără întârziere nejustificată. Se utilizează mijloacele uzuale de anunțare a voturilor în plen și, conform practicilor curente, ar trebui să se prevadă suficient timp pentru ca deputații să ajungă în hemiciclu.
  Prin analogie cu articolul 152 alineatul (2) al doilea paragraf, în cazul în care se respinge o cerere de suspendare sau de ridicare a ședinței, nu se mai poate depune o cerere similară în cursul aceleași zile. Conform interpretării de la articolul 22 alineatul (1), Președintele are dreptul de a pune capăt unei utilizări excesive de cereri în temeiul prezentului articol.” |
| --- | --- |

1.

decide să introducă următoarea interpretare la articolul 191 din Regulamentul său de procedură:

„Atunci când se prezintă o cerere de suspendare sau de ridicare a ședinței, votul asupra cererii este inițiat fără întârziere nejustificată. Se utilizează mijloacele uzuale de anunțare a voturilor în plen și, conform practicilor curente, ar trebui să se prevadă suficient timp pentru ca deputații să ajungă în hemiciclu.

Prin analogie cu articolul 152 alineatul (2) al doilea paragraf, în cazul în care se respinge o cerere de suspendare sau de ridicare a ședinței, nu se mai poate depune o cerere similară în cursul aceleași zile. Conform interpretării de la articolul 22 alineatul (1), Președintele are dreptul de a pune capăt unei utilizări excesive de cereri în temeiul prezentului articol.”

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/274 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/274

---

P8_TA(2015)0297

Schimbarea numelui unei delegații interparlamentare

Decizia Parlamentului European din 9 septembrie 2015 privind schimbarea numelui unei delegații interparlamentare (2015/2842(RSO))

(2017/C 316/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere Decizia sa din 12 martie 2014 privind numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte și al delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la adunările parlamentare multilaterale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 12 martie 2014 privind numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte și al delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la adunările parlamentare multilaterale (1),

| — | având în vedere articolul 212 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 212 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide că Delegația sa pentru relațiile cu Consiliul Legislativ Palestinian se redenumește „Delegația pentru relațiile cu Palestina”; |
| --- | --- |

1.

decide că Delegația sa pentru relațiile cu Consiliul Legislativ Palestinian se redenumește „Delegația pentru relațiile cu Palestina”;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate la această dată, P7_TA(2014)0217.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 8 septembrie 2015

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/275

---

P8_TA(2015)0281

Convenția privind munca forțată a OIM: politica socială ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, Protocolul din 2014 la Convenția privind munca forțată din 1930 a Organizației Internaționale a Muncii cu privire la aspecte legate de politica socială (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 316/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06732/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06732/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 153 alineatul (2) coroborat cu articolul 153 alineatul (1) literele (a) și (b), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0079/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 153 alineatul (2) coroborat cu articolul 153 alineatul (1) literele (a) și (b), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0079/2015),

| — | având în vedere Protocolul din 2014 la Convenția privind munca forțată din 1930 a Organizației Internaționale a Muncii |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul din 2014 la Convenția privind munca forțată din 1930 a Organizației Internaționale a Muncii

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0243/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0243/2015),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/276 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/276

---

P8_TA(2015)0283

Aplicarea corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 515/97 al Consiliului privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2017/C 316/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (08257/3/2015 – C8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (08257/3/2015 – C8-0159/2015),

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 25 februarie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 25 februarie 2014 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) privind propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0796), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) privind propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0796),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8–0234/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8–0234/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 94, 31.3.2014, p. 1.

(2)  Texte adoptate la 15.4.2014, P7_TA(2014)0344.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/277 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/277

---

P8_TA(2015)0284

Comerțul cu produse derivate din focă ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 privind comerțul cu produse derivate din focă (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 316/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0045), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0045),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8–0037/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8–0037/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 mai 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 mai 2015 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru comerț internațional, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8–0186/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru comerț internațional, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8–0186/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2015)0028

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 septembrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 privind comerțul cu produse derivate din focă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 737/2010 al Comisiei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/1775.)

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/278 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/278

---

P8_TA(2015)0285

Clonarea animalelor crescute și reproduse în scopuri agricole ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind clonarea bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor crescute și reproduse în scopuri agricole (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 316/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0892), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0892),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0002/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 7 iulie 2010 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1331/2008 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 7 iulie 2010 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1331/2008 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 aprilie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 aprilie 2014 (2),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și ale Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, în temeiul articolului 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și ale Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, în temeiul articolului 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0216/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0216/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate la acea dată, P7_TA(2010)0266.

(2)  JO C 311, 12.9.2014, p. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0433

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 septembrie 2015 în vederea adoptării Directivei
  Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind clonarea bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor
  animalelor crescute și reproduse în scopuri agricole [AM 1. Prima parte a acestui amendament, și anume înlocuirea termenului „directivă” cu „regulament”, se aplică în întregul text]

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (-1) | În aplicarea politicii Uniunii și având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ar trebui să se garanteze un grad ridicat de protecție a sănătății umane și a consumatorilor, precum și un grad ridicat de protecție a bunăstării animalelor și a mediului. Ar trebui aplicat în permanență principiul precauției, astfel cum este enunțat în Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului

   (3)
  . [AM 2] |
| --- | --- |

(-1)

În aplicarea politicii Uniunii și având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ar trebui să se garanteze un grad ridicat de protecție a sănătății umane și a consumatorilor, precum și un grad ridicat de protecție a bunăstării animalelor și a mediului. Ar trebui aplicat în permanență principiul precauției, astfel cum este enunțat în Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului

   (3)
  . [AM 2]

| (1) | Clonarea animalelor nu este în conformitate cu
  Directiva 98/58/CE a Consiliului (4)

  , care
  stabilește standarde minime generale referitoare la bunăstarea animalelor crescute sau reproduse în scopuri agricole. Ea

  Directiva 98/58/CE
  solicită statelor membre să evite durerile, suferințele sau vătămările inutile ale animalelor de fermă
  afirmând
  ,
  mai exact, la punctul 20 din anexă că „nu trebuie să se practice metode de creștere naturale sau artificiale care provoacă sau pot provoca

  Dacă clonarea determină dureri, suferințe sau vătămări inutile, statele membre trebuie să acționeze la nivel național pentru a o evita

  animalelor în cauză”
  . Abordările naționale diferite ale clonării animalelor
  sau utilizării produselor provenite de la animale rezultate din clonare
  ar putea determina perturbări ale pieței. Prin urmare, este necesar să se asigure faptul că, în întreaga Uniune, se aplică aceleași condiții pentru toate părțile implicate în producția și distribuția de animale vii

  și produse provenite de la animale
  . [AM 3] |
| --- | --- |

(1)

Clonarea animalelor nu este în conformitate cu
  Directiva 98/58/CE a Consiliului (4)

  , care
  stabilește standarde minime generale referitoare la bunăstarea animalelor crescute sau reproduse în scopuri agricole. Ea

  Directiva 98/58/CE
  solicită statelor membre să evite durerile, suferințele sau vătămările inutile ale animalelor de fermă
  afirmând
  ,
  mai exact, la punctul 20 din anexă că „nu trebuie să se practice metode de creștere naturale sau artificiale care provoacă sau pot provoca

  Dacă clonarea determină dureri, suferințe sau vătămări inutile, statele membre trebuie să acționeze la nivel național pentru a o evita

  animalelor în cauză”
  . Abordările naționale diferite ale clonării animalelor
  sau utilizării produselor provenite de la animale rezultate din clonare
  ar putea determina perturbări ale pieței. Prin urmare, este necesar să se asigure faptul că, în întreaga Uniune, se aplică aceleași condiții pentru toate părțile implicate în producția și distribuția de animale vii

  și produse provenite de la animale
  . [AM 3]

| (2) | În concluziile avizului său din 2008 privind clonarea animalelor

   (5), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA)
  afirmă că „sănătatea și bunăstarea unui procent semnificativ din animalele clonate (...) au fost afectate negativ, adesea grav și cu consecințe fatale”. Mai concret, EFSA
  a confirmat că mamele-surogat utilizate în clonare suferă în special de disfuncții ale placentei, ceea ce contribuie la frecvența mare a avorturilor (6)

  , cu posibile efecte negative asupra sănătății lor
  . Aceasta contribuie, printre altele, la eficiența mică a tehnicii (6-15 % pentru bovine și 6 % pentru porcine) și la necesitatea de a implanta embrioni rezultați din clonare mai multor mame-surogat pentru a se obține un animal rezultat din clonare. În plus, anomaliile embrionilor rezultați din clonare și dimensiunile neobișnuit de mari ale descendenților determină nașteri dificile și decese neonatale.
  Ratele ridicate ale mortalității în toate etapele de dezvoltare sunt specifice tehnicii de clonare

   (7)
  . [AM 4] |
| --- | --- |

(2)

În concluziile avizului său din 2008 privind clonarea animalelor

   (5), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA)
  afirmă că „sănătatea și bunăstarea unui procent semnificativ din animalele clonate (...) au fost afectate negativ, adesea grav și cu consecințe fatale”. Mai concret, EFSA
  a confirmat că mamele-surogat utilizate în clonare suferă în special de disfuncții ale placentei, ceea ce contribuie la frecvența mare a avorturilor (6)

  , cu posibile efecte negative asupra sănătății lor
  . Aceasta contribuie, printre altele, la eficiența mică a tehnicii (6-15 % pentru bovine și 6 % pentru porcine) și la necesitatea de a implanta embrioni rezultați din clonare mai multor mame-surogat pentru a se obține un animal rezultat din clonare. În plus, anomaliile embrionilor rezultați din clonare și dimensiunile neobișnuit de mari ale descendenților determină nașteri dificile și decese neonatale.
  Ratele ridicate ale mortalității în toate etapele de dezvoltare sunt specifice tehnicii de clonare

   (7)
  . [AM 4]

| (2a) | În ceea ce privește siguranța alimentară, EFSA a subliniat că este important să se recunoască faptul că baza de date este limitată și a concluzionat în avizul său din 2008 privind clonarea animalelor că: „Incertitudinile din evaluarea riscului sunt determinate de numărul limitat de studii disponibile, de dimensiunile reduse ale eșantioanelor analizate și, în general, de absența unei abordări uniforme care să permită o analiză mai riguroasă a tuturor aspectelor relevante pentru prezentul aviz.” De exemplu, EFSA a afirmat că informațiile referitoare la competența imunologică a clonelor sunt limitate și a recomandat în respectivul aviz ca, în cazul în care apar dovezi legate de competența imunologică redusă a clonelor, chestiunea să fie cercetată pentru a stabili „dacă și în ce măsură consumul de carne și lapte obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora este susceptibil de a crește expunerea oamenilor la agenți transmisibili”. [AM 5] |
| --- | --- |

(2a)

În ceea ce privește siguranța alimentară, EFSA a subliniat că este important să se recunoască faptul că baza de date este limitată și a concluzionat în avizul său din 2008 privind clonarea animalelor că: „Incertitudinile din evaluarea riscului sunt determinate de numărul limitat de studii disponibile, de dimensiunile reduse ale eșantioanelor analizate și, în general, de absența unei abordări uniforme care să permită o analiză mai riguroasă a tuturor aspectelor relevante pentru prezentul aviz.” De exemplu, EFSA a afirmat că informațiile referitoare la competența imunologică a clonelor sunt limitate și a recomandat în respectivul aviz ca, în cazul în care apar dovezi legate de competența imunologică redusă a clonelor, chestiunea să fie cercetată pentru a stabili „dacă și în ce măsură consumul de carne și lapte obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora este susceptibil de a crește expunerea oamenilor la agenți transmisibili”. [AM 5]

| (2b) | În ceea ce privește impactul potențial asupra mediului, EFSA a afirmat că sunt disponibile date limitate, iar în ceea ce privește impactul potențial asupra diversității genetice, EFSA a atras atenția asupra faptului că ar putea exista un efect indirect cauzat de utilizarea excesivă a unui număr limitat de animale în programele de reproducție a animalelor și că gradul ridicat de omogenitate a unui genotip în cadrul unei populații de animale poate crește vulnerabilitatea acelei populații la infecții și alte riscuri. [AM 6] |
| --- | --- |

(2b)

În ceea ce privește impactul potențial asupra mediului, EFSA a afirmat că sunt disponibile date limitate, iar în ceea ce privește impactul potențial asupra diversității genetice, EFSA a atras atenția asupra faptului că ar putea exista un efect indirect cauzat de utilizarea excesivă a unui număr limitat de animale în programele de reproducție a animalelor și că gradul ridicat de omogenitate a unui genotip în cadrul unei populații de animale poate crește vulnerabilitatea acelei populații la infecții și alte riscuri. [AM 6]

| (2c) | În raportul său specific din 2008 referitor la clonare

   (8)

  , Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii a exprimat îndoieli cu privire la posibilitatea de a justifica clonarea animalelor în scopul producției alimentare, „având în vedere nivelul actual al problemelor în materie de suferință și sănătate la mamele-surogat și la animalele rezultate din clonare”. [AM 7] |
| --- | --- |

(2c)

În raportul său specific din 2008 referitor la clonare

   (8)

  , Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii a exprimat îndoieli cu privire la posibilitatea de a justifica clonarea animalelor în scopul producției alimentare, „având în vedere nivelul actual al problemelor în materie de suferință și sănătate la mamele-surogat și la animalele rezultate din clonare”. [AM 7]

| (2d) | Unul din obiectivele politice agricole comune ale Uniunii, consacrat la articolul 39 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) este „creșterea productivității agriculturii prin promovarea progresului tehnic, prin asigurarea dezvoltării raționale a producției agricole”. Acest obiectiv vizează, printre altele, îmbunătățirea producției și, în ceea ce privește dezvoltarea rațională a producției agricole, implică utilizarea optimă a factorilor de producție, și anume o producție adecvată în scopul comercializării, care ține seama de interesele consumatorilor. [AM 8] |
| --- | --- |

(2d)

Unul din obiectivele politice agricole comune ale Uniunii, consacrat la articolul 39 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) este „creșterea productivității agriculturii prin promovarea progresului tehnic, prin asigurarea dezvoltării raționale a producției agricole”. Acest obiectiv vizează, printre altele, îmbunătățirea producției și, în ceea ce privește dezvoltarea rațională a producției agricole, implică utilizarea optimă a factorilor de producție, și anume o producție adecvată în scopul comercializării, care ține seama de interesele consumatorilor. [AM 8]

| (2e) | În conformitate cu jurisprudența

   (9)

  Curții de Justiție a Uniunii Europene, articolul 43 din TFUE reprezintă temeiul juridic corespunzător pentru orice act legislativ privind producerea și comercializarea produselor agricole enumerate în Anexa I la TFUE, care contribuie la îndeplinirea unuia sau mai multor obiective ale politicii agricole comune stabilite la articolul 39 din TFUE. Chiar și atunci când astfel de acte legislative ar putea fi orientate spre alte obiective decât cele ale politicii agricole comune, care, în absența unor dispoziții specifice, ar fi urmărite în temeiul articolului 114 din TFUE, această situație ar putea presupune armonizarea prevederilor legislației naționale în domeniul respectiv fără să fie necesar să se recurgă la articolul 114. În plus, măsurile luate în contextul politicii agricole comune pot afecta, de asemenea, importul produselor în cauză. [AM 9] |
| --- | --- |

(2e)

În conformitate cu jurisprudența

   (9)

  Curții de Justiție a Uniunii Europene, articolul 43 din TFUE reprezintă temeiul juridic corespunzător pentru orice act legislativ privind producerea și comercializarea produselor agricole enumerate în Anexa I la TFUE, care contribuie la îndeplinirea unuia sau mai multor obiective ale politicii agricole comune stabilite la articolul 39 din TFUE. Chiar și atunci când astfel de acte legislative ar putea fi orientate spre alte obiective decât cele ale politicii agricole comune, care, în absența unor dispoziții specifice, ar fi urmărite în temeiul articolului 114 din TFUE, această situație ar putea presupune armonizarea prevederilor legislației naționale în domeniul respectiv fără să fie necesar să se recurgă la articolul 114. În plus, măsurile luate în contextul politicii agricole comune pot afecta, de asemenea, importul produselor în cauză. [AM 9]

| (2f) | Așa cum au arătat în mod clar și consecvent studiile efectuate în rândul consumatorilor, majoritatea cetățenilor Uniunii nu sunt de acord cu clonarea în scopuri agricole din cauza preocupărilor generale de ordin etic și legate de bunăstarea animalelor

   (10)

  , printre altele. Clonarea în scopuri agricole ar putea avea ca efect intrarea în lanțul alimentar a animalelor rezultate din clonare sau a descendenților acestora. Consumatorii se opun ferm consumului de alimente provenite de la animale rezultate din clonare sau de la descendenții acestora. [AM 10] |
| --- | --- |

(2f)

Așa cum au arătat în mod clar și consecvent studiile efectuate în rândul consumatorilor, majoritatea cetățenilor Uniunii nu sunt de acord cu clonarea în scopuri agricole din cauza preocupărilor generale de ordin etic și legate de bunăstarea animalelor

   (10)

  , printre altele. Clonarea în scopuri agricole ar putea avea ca efect intrarea în lanțul alimentar a animalelor rezultate din clonare sau a descendenților acestora. Consumatorii se opun ferm consumului de alimente provenite de la animale rezultate din clonare sau de la descendenții acestora. [AM 10]

| (2 g) | Clonarea animalelor în scopul producției alimentare pune în pericol caracteristicile definitorii ale modelului agricol european, care se bazează pe calitatea produselor, siguranța alimentară, sănătatea consumatorilor, normele stricte în materie de bunăstare a animalelor și utilizarea de metode sigure din punct de vedere ecologic. [AM 11] |
| --- | --- |

(2 g)

Clonarea animalelor în scopul producției alimentare pune în pericol caracteristicile definitorii ale modelului agricol european, care se bazează pe calitatea produselor, siguranța alimentară, sănătatea consumatorilor, normele stricte în materie de bunăstare a animalelor și utilizarea de metode sigure din punct de vedere ecologic. [AM 11]

| (3) | Luând în considerare obiectivele politicii agricole
  comune
  a Uniunii, rezultatele recentelor evaluări

  evaluărilor
  științifice efectuate de EFSA și

  pe baza studiilor disponibile,
  cerințele referitoare la bunăstarea animalelor de la articolul 13 din tratat, este prudent să se interzică provizoriu utilizarea

  TFUE și preocupările cetățenilor
  ,
  este adecvată interzicerea utilizării
  clonării anumitor specii în producția animalieră pentru

  de animale în
  scopuri agricole
  și a introducerii pe piață a animalelor și a produselor rezultate în urma folosirii tehnicii de clonare
  . [AM 12] |
| --- | --- |

(3)

Luând în considerare obiectivele politicii agricole
  comune
  a Uniunii, rezultatele recentelor evaluări

  evaluărilor
  științifice efectuate de EFSA și

  pe baza studiilor disponibile,
  cerințele referitoare la bunăstarea animalelor de la articolul 13 din tratat, este prudent să se interzică provizoriu utilizarea

  TFUE și preocupările cetățenilor
  ,
  este adecvată interzicerea utilizării
  clonării anumitor specii în producția animalieră pentru

  de animale în
  scopuri agricole
  și a introducerii pe piață a animalelor și a produselor rezultate în urma folosirii tehnicii de clonare
  . [AM 12]

| (3a) | Animalele clonate nu sunt produse pentru producția de carne sau lapte, ci, mai degrabă, pentru a folosi materialul lor germinativ în scopuri de reproducere. Descendenții rezultați din reproducerea sexuală a animalelor clonate devin animale de la care se obțin produse alimentare. Deși preocupările legate de bunăstarea animalelor ar putea să nu fie evidente în cazul descendenților animalelor clonate, dat fiind faptul că aceștia sunt născuți prin reproducere sexuală convențională, pentru a exista un descendent este nevoie de un progenitor clonat, ceea ce determină preocupări semnificative de ordin etic și legate de bunăstarea animalelor. Măsurile menite să răspundă preocupărilor legate de bunăstarea animalelor și percepțiilor consumatorilor cu privire la tehnica de clonare ar trebui, prin urmare, să includă în domeniul lor de aplicare materialul germinativ de la animalele rezultate din clonare, descendenții acestora și produsele provenite de la descendenții animalelor rezultate din clonare. [AM 13] |
| --- | --- |

(3a)

Animalele clonate nu sunt produse pentru producția de carne sau lapte, ci, mai degrabă, pentru a folosi materialul lor germinativ în scopuri de reproducere. Descendenții rezultați din reproducerea sexuală a animalelor clonate devin animale de la care se obțin produse alimentare. Deși preocupările legate de bunăstarea animalelor ar putea să nu fie evidente în cazul descendenților animalelor clonate, dat fiind faptul că aceștia sunt născuți prin reproducere sexuală convențională, pentru a exista un descendent este nevoie de un progenitor clonat, ceea ce determină preocupări semnificative de ordin etic și legate de bunăstarea animalelor. Măsurile menite să răspundă preocupărilor legate de bunăstarea animalelor și percepțiilor consumatorilor cu privire la tehnica de clonare ar trebui, prin urmare, să includă în domeniul lor de aplicare materialul germinativ de la animalele rezultate din clonare, descendenții acestora și produsele provenite de la descendenții animalelor rezultate din clonare. [AM 13]

| (4) | În prezent, bovinele, porcinele, ovinele, caprinele și ecvideele au o anumită probabilitate de a fi clonate în scopuri agricole. Prin urmare, domeniul de aplicare al prezentei directive ar trebui să fie limitat la clonarea în scopuri agricole a respectivelor cinci specii de animale.
  [AM 14] |
| --- | --- |

(4)

În prezent, bovinele, porcinele, ovinele, caprinele și ecvideele au o anumită probabilitate de a fi clonate în scopuri agricole. Prin urmare, domeniul de aplicare al prezentei directive ar trebui să fie limitat la clonarea în scopuri agricole a respectivelor cinci specii de animale.
  [AM 14]

| (4a) | În ceea ce privește comercializarea produselor agricole, ca urmare a interzicerii utilizării clonării și pentru a veni în întâmpinarea percepțiilor consumatorilor legate, printre altele, de bunăstarea animalelor, de lipsa studiilor științifice și de preocupările etice generale, este necesar să se asigure faptul că produsele alimentare provenite de la animale rezultate din clonare sau de la descendenții acestora nu intră în lanțul alimentar. Măsurile mai puțin restrictive, cum ar fi etichetarea produselor alimentare, nu ar răspunde în întregime preocupărilor cetățenilor, deoarece comercializarea alimentelor produse prin intermediul unei tehnici care implică suferința animalelor ar fi, totuși, permisă. [AM 15] |
| --- | --- |

(4a)

În ceea ce privește comercializarea produselor agricole, ca urmare a interzicerii utilizării clonării și pentru a veni în întâmpinarea percepțiilor consumatorilor legate, printre altele, de bunăstarea animalelor, de lipsa studiilor științifice și de preocupările etice generale, este necesar să se asigure faptul că produsele alimentare provenite de la animale rezultate din clonare sau de la descendenții acestora nu intră în lanțul alimentar. Măsurile mai puțin restrictive, cum ar fi etichetarea produselor alimentare, nu ar răspunde în întregime preocupărilor cetățenilor, deoarece comercializarea alimentelor produse prin intermediul unei tehnici care implică suferința animalelor ar fi, totuși, permisă. [AM 15]

| (4b) | Utilizarea clonării în producția de animale în scopuri agricole se realizează deja în anumite țări terțe. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 178/2002, produsele alimentare importate din țări terțe pentru a fi introduse pe piață în Uniune trebuie să respecte cerințele relevante ale Uniunii din legislația privind produsele alimentare sau condițiile recunoscute de Uniune ca fiind cel puțin echivalente cu aceste cerințe. Prin urmare, ar trebui luate măsuri pentru a se evita importul din țări terțe în Uniune al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora, precum și importul produselor alimentare obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora. Comisia ar trebui să completeze legislația relevantă din domeniul zootehnic și al sănătății animalelor sau să propună modificarea acesteia pentru a asigura faptul că certificatele de import care însoțesc animalele și materialul germinativ, precum și produsele alimentare sau hrana pentru animale de origine animală indică dacă acestea sunt animale rezultate din clonare sau descendenți ai acestora sau dacă sunt obținute de la animale rezultate din clonare sau descendenți ai acestora. [AM 16] |
| --- | --- |

(4b)

Utilizarea clonării în producția de animale în scopuri agricole se realizează deja în anumite țări terțe. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 178/2002, produsele alimentare importate din țări terțe pentru a fi introduse pe piață în Uniune trebuie să respecte cerințele relevante ale Uniunii din legislația privind produsele alimentare sau condițiile recunoscute de Uniune ca fiind cel puțin echivalente cu aceste cerințe. Prin urmare, ar trebui luate măsuri pentru a se evita importul din țări terțe în Uniune al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora, precum și importul produselor alimentare obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora. Comisia ar trebui să completeze legislația relevantă din domeniul zootehnic și al sănătății animalelor sau să propună modificarea acesteia pentru a asigura faptul că certificatele de import care însoțesc animalele și materialul germinativ, precum și produsele alimentare sau hrana pentru animale de origine animală indică dacă acestea sunt animale rezultate din clonare sau descendenți ai acestora sau dacă sunt obținute de la animale rezultate din clonare sau descendenți ai acestora. [AM 16]

| (4c) | Animalele rezultate din clonare, embrionii rezultați din clonare, descendenții animalelor rezultate din clonare, materialul germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora, produsele alimentare și hrana pentru animale obținută de la animale rezultate din clonare sau de la descendenții acestora nu pot fi considerate produse similare animalelor, embrionilor, materialului germinativ, produselor alimentare și hranei pentru animale care nu provin din folosirea tehnicii clonării, în sensul articolului III punctul 4 din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT). De asemenea, interdicția clonării animalelor, a introducerii pe piață și a importării animalelor rezultate din clonare, a embrionilor rezultați din clonare, a descendenților animalelor clonate, a materialului germinativ al animalelor clonate și al descendenților acestora și a produselor alimentare și hranei pentru animale obținute din animale clonate și descendenții acestora este o măsură necesară pentru a proteja moralitatea publică și sănătatea animalelor în sensul articolului XX din GATT. [AM 17] |
| --- | --- |

(4c)

Animalele rezultate din clonare, embrionii rezultați din clonare, descendenții animalelor rezultate din clonare, materialul germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora, produsele alimentare și hrana pentru animale obținută de la animale rezultate din clonare sau de la descendenții acestora nu pot fi considerate produse similare animalelor, embrionilor, materialului germinativ, produselor alimentare și hranei pentru animale care nu provin din folosirea tehnicii clonării, în sensul articolului III punctul 4 din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT). De asemenea, interdicția clonării animalelor, a introducerii pe piață și a importării animalelor rezultate din clonare, a embrionilor rezultați din clonare, a descendenților animalelor clonate, a materialului germinativ al animalelor clonate și al descendenților acestora și a produselor alimentare și hranei pentru animale obținute din animale clonate și descendenții acestora este o măsură necesară pentru a proteja moralitatea publică și sănătatea animalelor în sensul articolului XX din GATT. [AM 17]

| (4d) | Ar trebui să se ia măsuri pentru a garanta că acordurile comerciale în curs de negociere nu încurajează autorizarea de practici care pot avea efecte negative asupra sănătății consumatorilor și agricultorilor, mediului sau bunăstării animalelor. [AM 18] |
| --- | --- |

(4d)

Ar trebui să se ia măsuri pentru a garanta că acordurile comerciale în curs de negociere nu încurajează autorizarea de practici care pot avea efecte negative asupra sănătății consumatorilor și agricultorilor, mediului sau bunăstării animalelor. [AM 18]

| (4e) | Aplicarea prezentului regulament poate fi pusă în pericol dacă este imposibil să se asigure trasabilitatea produselor alimentare obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora. Prin urmare, în conformitate cu principiul precauției și pentru a asigura respectarea interdicțiilor stabilite în prezentul regulament, este necesar să se instituie, după consultarea părților interesate relevante, sisteme de trasabilitate la nivelul Uniunii. Aceste sisteme ar permite autorităților competente și operatorilor economici să colecteze date privind animalele rezultate din clonare, descendenții animalelor rezultate din clonare, materialul germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora și produsele alimentare obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora. Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a obține, în cadrul negocierilor comerciale în curs sau viitoare, atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral, angajamente în acest sens din partea partenerilor comerciali ai Uniunii care realizează clonări de animale în scopuri agricole. [AM 19] |
| --- | --- |

(4e)

Aplicarea prezentului regulament poate fi pusă în pericol dacă este imposibil să se asigure trasabilitatea produselor alimentare obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora. Prin urmare, în conformitate cu principiul precauției și pentru a asigura respectarea interdicțiilor stabilite în prezentul regulament, este necesar să se instituie, după consultarea părților interesate relevante, sisteme de trasabilitate la nivelul Uniunii. Aceste sisteme ar permite autorităților competente și operatorilor economici să colecteze date privind animalele rezultate din clonare, descendenții animalelor rezultate din clonare, materialul germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora și produsele alimentare obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora. Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a obține, în cadrul negocierilor comerciale în curs sau viitoare, atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral, angajamente în acest sens din partea partenerilor comerciali ai Uniunii care realizează clonări de animale în scopuri agricole. [AM 19]

| (4f) | În raportul său din 2010 adresat Parlamentului European și Consiliului, Comisia a confirmat caracterul adecvat al măsurilor vizând trasabilitatea importurilor de material seminal și embrioni în scopul instituirii de bănci de date privind descendenții în Uniune. Prin urmare, Comisia ar trebui să acționeze în consecință. [AM 20] |
| --- | --- |

(4f)

În raportul său din 2010 adresat Parlamentului European și Consiliului, Comisia a confirmat caracterul adecvat al măsurilor vizând trasabilitatea importurilor de material seminal și embrioni în scopul instituirii de bănci de date privind descendenții în Uniune. Prin urmare, Comisia ar trebui să acționeze în consecință. [AM 20]

| (4 g) | În concordanță cu aplicarea interdicției clonării stabilite în prezentul regulament, Comisia Europeană ar trebui să adopte măsuri specifice de promovare a comerțului vizând sprijinirea producției de carne și a creșterii animalelor de calitate superioară în Uniune. [AM 21] |
| --- | --- |

(4 g)

În concordanță cu aplicarea interdicției clonării stabilite în prezentul regulament, Comisia Europeană ar trebui să adopte măsuri specifice de promovare a comerțului vizând sprijinirea producției de carne și a creșterii animalelor de calitate superioară în Uniune. [AM 21]

| (5) | Se estimează că volumul de cunoștințe cu privire la impactul tehnicii de clonare asupra bunăstării animalelor utilizate va crește. Este probabil că tehnica de clonare se va ameliora în timp. În consecință, interdicțiile ar trebui să se aplice doar provizoriu. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să fie revizuită

  Prezentul regulament ar trebui să fie revizuit
  după trecerea unei perioade de timp rezonabile, ținând seama de experiența dobândită de statele membre în punerea sa în aplicare, de progresele tehnice și științifice,
  de evoluția percepției consumatorilor,
  precum și de evoluțiile de la nivel internațional
  , în special de fluxurile comerciale și relațiile comerciale ale Uniunii
  . [AM 22] |
| --- | --- |

(5)

Se estimează că volumul de cunoștințe cu privire la impactul tehnicii de clonare asupra bunăstării animalelor utilizate va crește. Este probabil că tehnica de clonare se va ameliora în timp. În consecință, interdicțiile ar trebui să se aplice doar provizoriu. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să fie revizuită

  Prezentul regulament ar trebui să fie revizuit
  după trecerea unei perioade de timp rezonabile, ținând seama de experiența dobândită de statele membre în punerea sa în aplicare, de progresele tehnice și științifice,
  de evoluția percepției consumatorilor,
  precum și de evoluțiile de la nivel internațional
  , în special de fluxurile comerciale și relațiile comerciale ale Uniunii
  . [AM 22]

| (5a) | Potrivit ultimului sondaj Eurobarometru, majoritatea europenilor nu consideră că folosirea clonării animalelor în scopul producției de alimente este sigură pentru sănătatea lor și a familiilor lor. În plus, în ceea ce privește clonarea animalelor, există mai multe țări în Europa care exprimă o preferință clară pentru luarea deciziilor mai degrabă pe baza considerațiilor de ordin moral și etic, decât pe baza dovezilor științifice. Prin urmare, înainte de revizuirea acestui act legislativ, Comisia ar trebui să efectueze un sondaj oficial al UE pentru a reevalua percepția consumatorilor. [AM 23] |
| --- | --- |

(5a)

Potrivit ultimului sondaj Eurobarometru, majoritatea europenilor nu consideră că folosirea clonării animalelor în scopul producției de alimente este sigură pentru sănătatea lor și a familiilor lor. În plus, în ceea ce privește clonarea animalelor, există mai multe țări în Europa care exprimă o preferință clară pentru luarea deciziilor mai degrabă pe baza considerațiilor de ordin moral și etic, decât pe baza dovezilor științifice. Prin urmare, înainte de revizuirea acestui act legislativ, Comisia ar trebui să efectueze un sondaj oficial al UE pentru a reevalua percepția consumatorilor. [AM 23]

| (5b) | Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește stabilirea unor norme pentru sistemele de trasabilitate pentru animalele rezultate din clonare, descendenții animalelor rezultate din clonare și pentru materialul germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 24] |
| --- | --- |

(5b)

Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește stabilirea unor norme pentru sistemele de trasabilitate pentru animalele rezultate din clonare, descendenții animalelor rezultate din clonare și pentru materialul germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 24]

| (6) | Prezenta directivă

  Prezentul regulament
  respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special libertatea de a desfăşura o activitate comercială și libertatea științelor. Prezenta directivă

  Prezentul regulament
  trebuie să fie pusă

  pus
  în aplicare în conformitate cu aceste drepturi și principii. [AM 25] |
| --- | --- |

(6)

Prezenta directivă

  Prezentul regulament
  respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special libertatea de a desfăşura o activitate comercială și libertatea științelor. Prezenta directivă

  Prezentul regulament
  trebuie să fie pusă

  pus
  în aplicare în conformitate cu aceste drepturi și principii. [AM 25]

| (6a) | Întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea respectivului obiectiv. [AM 26] |
| --- | --- |

(6a)

Întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea respectivului obiectiv. [AM 26]

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ

  PREZENTUL REGULAMENT
  :

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Prezenta directivă

  Prezentul regulament
  stabilește norme cu privire la:

| (a) | clonarea animalelor în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

clonarea animalelor în Uniune;

| (b) | introducerea pe piață
  și importarea animalelor rezultate din clonare,
  a embrionilor rezultați din clonare și , a
  descendenților
  animalelor rezultate din clonare
  , a materialului germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora, precum și a produselor alimentare și hranei pentru animale obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora
  . [AM 27] |
| --- | --- |

(b)

introducerea pe piață
  și importarea animalelor rezultate din clonare,
  a embrionilor rezultați din clonare și , a
  descendenților
  animalelor rezultate din clonare
  , a materialului germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora, precum și a produselor alimentare și hranei pentru animale obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora
  . [AM 27]

Directiva

  Regulamentul
  se aplică bovinelor, porcinelor, ovinelor, caprinelor și ecvideelor („animalele”)

  tuturor speciilor de animale
  crescute și reproduse în scopuri agricole. [AM 28]

Articolul 1a

Obiectiv

Obiectivul prezentului regulament este de a aborda preocupările legate de sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și de percepția consumatorilor și considerațiile etice în ceea ce privește tehnica de clonare. [AM 29]

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive

  prezentului regulament
  , se aplică următoarele definiții:

| (a) | animale „crescute și reproduse în scopuri agricole”
  („animale”)
  înseamnă animalele crescute și reproduse pentru producția de alimente,
  hrană pentru animale,
  lână, piele sau blană sau pentru alte scopuri agricole. Ele nu includ animalele crescute și reproduse exclusiv în alte scopuri cum ar fi: cercetarea, producția de medicamente și de dispozitive medicale,
  precum și
  conservarea raselor rare sau a speciilor pe cale de dispariție , sportul și evenimentele culturale

  și a raselor rare
  ,
  identificate ca atare de autoritățile competente ale statelor membre, în cazul în care nu există metode alternative
  ; [AM 30] |
| --- | --- |

(a)

animale „crescute și reproduse în scopuri agricole”
  („animale”)
  înseamnă animalele crescute și reproduse pentru producția de alimente,
  hrană pentru animale,
  lână, piele sau blană sau pentru alte scopuri agricole. Ele nu includ animalele crescute și reproduse exclusiv în alte scopuri cum ar fi: cercetarea, producția de medicamente și de dispozitive medicale,
  precum și
  conservarea raselor rare sau a speciilor pe cale de dispariție , sportul și evenimentele culturale

  și a raselor rare
  ,
  identificate ca atare de autoritățile competente ale statelor membre, în cazul în care nu există metode alternative
  ; [AM 30]

| (b) | „clonare” înseamnă reproducerea asexuată a animalelor printr-o

  pentru a crea, folosind, printre altele, o
  tehnică în care nucleul unei celule a unui animal este transferat într-un oocit al cărui nucleu a fost eliminat pentru a crea , embrioni
  individuali
  identici din punct de vedere genetic („clonă de embrioni”), care pot fi ulterior implantați în mame-surogat pentru a produce populații de animale identice din punct de vedere genetic („animal rezultat

  animale rezultate
  din clonare”); [AM 31] |
| --- | --- |

(b)

„clonare” înseamnă reproducerea asexuată a animalelor printr-o

  pentru a crea, folosind, printre altele, o
  tehnică în care nucleul unei celule a unui animal este transferat într-un oocit al cărui nucleu a fost eliminat pentru a crea , embrioni
  individuali
  identici din punct de vedere genetic („clonă de embrioni”), care pot fi ulterior implantați în mame-surogat pentru a produce populații de animale identice din punct de vedere genetic („animal rezultat

  animale rezultate
  din clonare”); [AM 31]

| (ba) | „descendenți ai animalelor rezultate din clonare” înseamnă animalele, altele decât animalele rezultate din clonare, în cazul cărora cel puțin unul dintre progenitori este un animal rezultat din clonare; [AM 32] |
| --- | --- |

(ba)

„descendenți ai animalelor rezultate din clonare” înseamnă animalele, altele decât animalele rezultate din clonare, în cazul cărora cel puțin unul dintre progenitori este un animal rezultat din clonare; [AM 32]

| (bb) | „material germinativ” înseamnă material seminal, oocite și embrioni colectați sau produși de la animale în scopul reproducerii; [AM 33] |
| --- | --- |

(bb)

„material germinativ” înseamnă material seminal, oocite și embrioni colectați sau produși de la animale în scopul reproducerii; [AM 33]

| (bc) | „trasabilitate” înseamnă capacitatea de a depista și a urmări un produs alimentar, hrana pentru animale, un animal de la care se obțin produse alimentare sau o substanță destinată încorporării sau care este de așteptat să fie încorporată într-un produs alimentar sau în hrana pentru animale, pe parcursul tuturor etapelor de producție, prelucrare și distribuție; [AM 34] |
| --- | --- |

(bc)

„trasabilitate” înseamnă capacitatea de a depista și a urmări un produs alimentar, hrana pentru animale, un animal de la care se obțin produse alimentare sau o substanță destinată încorporării sau care este de așteptat să fie încorporată într-un produs alimentar sau în hrana pentru animale, pe parcursul tuturor etapelor de producție, prelucrare și distribuție; [AM 34]

| (c) | „introducere pe piață” înseamnă prima punere la dispoziție pe piața internă a unui animal sau a unui produs; |
| --- | --- |

(c)

„introducere pe piață” înseamnă prima punere la dispoziție pe piața internă a unui animal sau a unui produs;

| (ca) | „produse alimentare” înseamnă alimente astfel cum sunt definite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002. [AM 35] |
| --- | --- |

(ca)

„produse alimentare” înseamnă alimente astfel cum sunt definite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002. [AM 35]

Articolul 3

Interdicție provizorie
  [AM 36]

Statele membre

  Se
  interzic provizoriu

  următoarele
  : [AM 37]

| (a) | clonarea animalelor; |
| --- | --- |

(a)

clonarea animalelor;

| (b) | introducerea pe piață
  și importarea animalelor rezultate din clonare,
  a embrionilor rezultați din clonare și , a
  descendenților
  animalelor rezultate din clonare
  , a materialului germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora, precum și a produselor alimentare și hranei pentru animale obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora. [AM 38] |
| --- | --- |

(b)

introducerea pe piață
  și importarea animalelor rezultate din clonare,
  a embrionilor rezultați din clonare și , a
  descendenților
  animalelor rezultate din clonare
  , a materialului germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora, precum și a produselor alimentare și hranei pentru animale obținute de la animale rezultate din clonare și de la descendenții acestora. [AM 38]

Articolul 3a

Condiții de import

Nu se importă animale din țări terțe dacă certificatele de import care le însoțesc nu dovedesc că nu sunt animale rezultate din clonare sau descendenți ai acestora.

Nu se importă material germinativ, precum și produse alimentare și hrană pentru animale de origine animală din țări terțe dacă certificatele de import care le însoțesc nu dovedesc că nu sunt provenite de la animale rezultate din clonare sau descendenți ai acestora.

Pentru a garanta că certificatele de import care însoțesc animalele și materialul germinativ, precum și produsele alimentare sau hrana pentru animale de origine animală dovedesc dacă acestea sunt animale rezultate din clonare sau descendenți ai acestora sau dacă sunt obținute de la animale rezultate din clonare sau descendenți ai acestora, Comisia adoptă condiții specifice de import în conformitate cu articolele 48 și 49 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

   (11)

  până la ...

   (*1)

  și, dacă este necesar, prezintă o propunere pentru a modifica alte acte legislative în domeniul sănătății animalelor sau al condițiilor zootehnice și genealogice aplicabile importurilor. [AM 39]

Articolul 3b

Trasabilitate

Pentru a oferi autorităților competente și operatorilor economici informațiile de care au nevoie în vederea aplicării articolului 3 litera (b), se instituie sisteme de trasabilitate pentru:

| (a) | animalele rezultate din clonare; |
| --- | --- |

(a)

animalele rezultate din clonare;

| (b) | descendenții animalelor rezultate din clonare; |
| --- | --- |

(b)

descendenții animalelor rezultate din clonare;

| (c) | materialul germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora. |
| --- | --- |

(c)

materialul germinativ al animalelor rezultate din clonare și al descendenților acestora.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 4a în vederea stabilirii unor norme detaliate privind includerea informațiilor menționate la primul paragraf literele (a)-(c) în certificatele prevăzute în legislația privind sănătatea animală și din domeniul zootehnic sau în certificatele întocmite de Comisie în aceste scopuri. Respectivele acte delegate sunt adoptate până la ...

   (*2)
  . [AM 40]

Articolul 4

Sancțiuni

Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile încălcărilor dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive

  prezentului regulament
  și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că sancțiunile sunt aplicate. Sancțiunile stabilite trebuie să fie

  sunt
  eficiente, proporționale și , descurajante
  și garantează condiții de concurență echitabile
  . Statele membre notifică

  comunică aceste dispoziții
  Comisiei dispozițiile respective cel târziu până la [data transpunerii prezentei directive] ... (*3) și informează fără întârziere Comisia cu privire la orice modificări ulterioare ale acestora

  în legătură cu orice modificare ulterioară. [AM 41]

Articolul 4a

Exercitarea delegării de competențe

(1)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționată la articolul 3a se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la...

   (*4)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 3a poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3a intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 42]

Articolul 5

Raportare și revizuire

(1)   Până la [data = 5 ani de la data transpunerii prezentei directive] ... (*5), statele membre raportează Comisiei cu privire la experiența dobândită de acestea prin aplicarea prezentei directive

  prezentului regulament. [AM 43]

(2)   Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea prezentei directive

  prezentului regulament
  , ținând cont de:

| (a) | rapoartele transmise de statele membre în conformitate cu alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

rapoartele transmise de statele membre în conformitate cu alineatul (1);

| (b) | progresele

  toate dovezile
  științifice și tehnice
  disponibile privind progresele
  , în special în ceea ce privește aspectele clonării legate de bunăstarea animalelor
  și siguranța alimentară și progresele înregistrate în crearea de sisteme de trasabilitate fiabile pentru animalele rezultate din clonare și descendenții acestora [AM 44]; |
| --- | --- |

(b)

progresele

  toate dovezile
  științifice și tehnice
  disponibile privind progresele
  , în special în ceea ce privește aspectele clonării legate de bunăstarea animalelor
  și siguranța alimentară și progresele înregistrate în crearea de sisteme de trasabilitate fiabile pentru animalele rezultate din clonare și descendenții acestora [AM 44];

| (ba) | evoluția percepției consumatorilor asupra clonării; [AM 45] |
| --- | --- |

(ba)

evoluția percepției consumatorilor asupra clonării; [AM 45]

| (c) | evoluțiile de pe plan internațional; |
| --- | --- |

(c)

evoluțiile de pe plan internațional;

| (ca) | preocupările consumatorilor în ceea ce privește sănătatea publică și bunăstarea animalelor; [AM 46] |
| --- | --- |

(ca)

preocupările consumatorilor în ceea ce privește sănătatea publică și bunăstarea animalelor; [AM 46]

| (cb) | aspectele de ordin etic legate de clonarea animalelor. [AM 47] |
| --- | --- |

(cb)

aspectele de ordin etic legate de clonarea animalelor. [AM 47]

(2a)
     
  Comisia pune la dispoziția publicului raportul menționat la alineatul (2). [AM 48]

(2b)
     
  Comisia lansează, prin intermediul unui sondaj oficial la nivelul UE, o consultare publică menită să evalueze noile tendințe în ceea ce privește percepțiile consumatorilor legate de produsele alimentare obținute de la animale rezultate din clonare. [AM 49]

Articolul 6

Transpunere

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la [data = 12 luni de la data transpunerii prezentei directive]. Ele comunică imediat Comisiei textul respectivelor acte.

Atunci când statele membre adoptă respectivele acte, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat prin prezenta directivă.
  [AM 50]

Articolul 7

Intrare în vigoare

Prezenta directivă

  Prezentul regulament
  intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Regulamentul se aplică începând cu data de ...

   (*6)
  . [AM 52]

Articolul 8

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre. [AM 53]

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. [AM 54]

Adoptată la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 311, 12.9.2014, p. 73.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 8 septembrie 2015.

2

(3)  
  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

3

Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(4)  Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (JO L 221, 8.8.1998, p. 23).

4

(5)  
  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

5

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

(6)  Aviz științific al Comitetului științific pentru siguranța alimentelor, sănătatea și bunăstarea animalelor și impactul asupra mediului determinat de animalele rezultate din clonare prin transfer al nucleului celulelor somatice, de descendenții lor și de produsele obținute de la aceste animale

6

http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/cloning.htm?wtrl=01

(7)  
  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

7

http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

(8)  
  Aspecte etice ale clonării animalelor în scopul producției alimentare, 16 ianuarie 2008: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

8

Aspecte etice ale clonării animalelor în scopul producției alimentare, 16 ianuarie 2008: http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

(9)  
  Hotărârea Curții de Justiție din 23 februarie 1988, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord/Consiliul Comunităților Europene, C-68/86, EU:C:1988:85; Hotărârea Curții de Justiție din 16 noiembrie 1989,Comisia Comunităților Europene/Consiliul Comunităților Europene, C-131/87, EU:C:1989:581; Hotărârea Curții de Justiție din 16 noiembrie 1989,Comisia Comunităților Europene/Consiliul Comunităților Europene, C-11/88, EU:C:1989:583.

9

Hotărârea Curții de Justiție din 23 februarie 1988, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord/Consiliul Comunităților Europene, C-68/86, EU:C:1988:85; Hotărârea Curții de Justiție din 16 noiembrie 1989,Comisia Comunităților Europene/Consiliul Comunităților Europene, C-131/87, EU:C:1989:581; Hotărârea Curții de Justiție din 16 noiembrie 1989,Comisia Comunităților Europene/Consiliul Comunităților Europene, C-11/88, EU:C:1989:583.

(10)  
  A se vedea, de exemplu, rapoartele Eurobarometru din 2008 și 2010: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf și http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

10

A se vedea, de exemplu, rapoartele Eurobarometru din 2008 și 2010: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf și http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

(11)  
  Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).

11

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).

(*1)  
  Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

*1

Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(*2)  
  Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

*2

Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(*3)  
  Un an de la data intrării în vigoare a prezentului Regulament.

*3

Un an de la data intrării în vigoare a prezentului Regulament.

(*4)  
  Data intrării în vigoare a prezentului Regulament.

*4

Data intrării în vigoare a prezentului Regulament.

(*5)  
  Șase ani de la data intrării în vigoare a prezentului Regulament.

*5

Șase ani de la data intrării în vigoare a prezentului Regulament.

(*6)  
  Un an de la data intrării în vigoare a prezentului Regulament.

*6

Un an de la data intrării în vigoare a prezentului Regulament.

---

Miercuri, 9 septembrie 2015

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/287 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/287

---

P8_TA(2015)0298

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului cu Guineea-Bissau: posibilitățile de pescuit și contribuția financiară (aprobare) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 316/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11667/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11667/2012),

| — | având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11671/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (11671/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0278/2014),

| — | având în vedere rezoluția sa nelegislativă din 9 septembrie 2015 (1) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa nelegislativă din 9 septembrie 2015 (1) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A8-0233/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A8-0233/2015),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Guineea-Bissau. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Guineea-Bissau.

---

(1)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2015)0299.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/288 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/288

---

P8_TA(2015)0300

Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului cu Capul Verde: posibilitățile de pescuit și contribuția financiară (aprobare) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 316/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15848/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15848/2014),

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15849/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (15849/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0003/2015),

| — | având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 9 septembrie 2015 (1) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 9 septembrie 2015 (1) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru buget (A8-0201/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru buget (A8-0201/2015),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Capului Verde. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Capului Verde.

---

(1)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2015)0301.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/289

---

P8_TA(2015)0302

Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului cu Madagascar: posibilitățile de pescuit și contribuția financiară ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Republica Madagascar și Comunitatea Europeană (15225/2014 – C8–0002/2015 – 2014/0319(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 316/40)

Parlamentul European

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15225/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15225/2014),

| — | având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Republica Madagascar și Comunitatea Europeană (15226/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Republica Madagascar și Comunitatea Europeană (15226/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0002/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0002/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A8-0196/2015),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Madagascar. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Madagascar.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/290 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/290

---

P8_TA(2015)0303

Protocolul de modificare a Acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (aprobare) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 316/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06040/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06040/2015),

| — | având în vedere protocolul de modificare a acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (06041/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere protocolul de modificare a acordului de la Marrakesh privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului (06041/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0077/2015),

| — | având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 9 septembrie 2015 (1) referitoare la propunerea de decizie, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 9 septembrie 2015 (1) referitoare la propunerea de decizie,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0237/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0237/2015),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Organizației Mondiale a Comerțului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Organizației Mondiale a Comerțului.

---

(1)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2015)0304.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/291 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/291

---

P8_TA(2015)0305

Autorizarea Austriei, Belgiei și Poloniei să ratifice Convenția de la Budapesta privind contractul pentru transportul de mărfuri pe căile navigabile interioare (CMNI) sau să adere la aceasta ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Regatului Belgiei și a Republicii Polone să ratifice Convenția de la Budapesta privind contractul pentru transportul de mărfuri pe căile navigabile interioare (CMNI) și, respectiv, a Republicii Austria să adere la aceasta (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 316/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08223/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08223/2015),

| — | având în vedere Convenția de la Budapesta privind contractul pentru transportul de mărfuri pe căile navigabile interioare (08223/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Budapesta privind contractul pentru transportul de mărfuri pe căile navigabile interioare (08223/15/ADD1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0173/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0231/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0231/2015),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Regatului Belgiei și a Republicii Polone să ratifice Convenția de la Budapesta privind contractul pentru transportul de mărfuri pe căile navigabile interioare (CMNI) și, respectiv, a Republicii Austria să adere la aceasta; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Regatului Belgiei și a Republicii Polone să ratifice Convenția de la Budapesta privind contractul pentru transportul de mărfuri pe căile navigabile interioare (CMNI) și, respectiv, a Republicii Austria să adere la aceasta;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/292 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/292

---

P8_TA(2015)0306

Măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

(Procedura de consultare)

(2017/C 316/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0286), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0286),

| — | având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8–0156/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8–0156/2015),

| — | având în vedere scrisoarea Consiliului din 30 iulie 2015 de informare a Parlamentului cu privire la abordarea sa generală; |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Consiliului din 30 iulie 2015 de informare a Parlamentului cu privire la abordarea sa generală;

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0245/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0245/2015),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | aprobă declarația sa, anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația sa, anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

4.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 5. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

5.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Referirea 3 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special capitolul I și articolele 18 și 19 din aceasta, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special capitolul I și articolele 18 și 19 din aceasta,

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | În conformitate cu articolul 78 alineatul (3) și cu articolul 80 din tratat, măsurile de solidaritate preconizate în prezenta decizie sunt obligatorii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

În conformitate cu articolul 78 alineatul (3) și cu articolul 80 din tratat, măsurile de solidaritate preconizate în prezenta decizie sunt obligatorii.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | După cum se menționează în Comunicarea Comisiei din 13 mai 2015 intitulată „O agendă europeană privind migrația” și în raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European care urmează să apară, măsurile temporare de relocare de urgență constituie doar o parte a abordării holistice a migrației. Parlamentul European subliniază că toate dimensiunile abordării holistice sunt importante și ar trebui parcurse în paralel. Având în vedere actuala situație de urgență și angajamentul de a consolida solidaritatea și răspunderea, în cadrul reuniunii sale din 25 și 26 iunie 2015, Consiliul European a căzut de acord, în special, asupra relocăriii temporare și excepționale, în decurs de doi ani, din Italia și Grecia în alte state membre, a 40 000 de persoane având în mod clar nevoie de protecție internațională. Statele membre ar trebui să cadă de acord cu privire la cota obligatorie pentru repartizarea acestor persoane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

După cum se menționează în Comunicarea Comisiei din 13 mai 2015 intitulată „O agendă europeană privind migrația” și în raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European care urmează să apară, măsurile temporare de relocare de urgență constituie doar o parte a abordării holistice a migrației. Parlamentul European subliniază că toate dimensiunile abordării holistice sunt importante și ar trebui parcurse în paralel. Având în vedere actuala situație de urgență și angajamentul de a consolida solidaritatea și răspunderea, în cadrul reuniunii sale din 25 și 26 iunie 2015, Consiliul European a căzut de acord, în special, asupra relocăriii temporare și excepționale, în decurs de doi ani, din Italia și Grecia în alte state membre, a 40 000 de persoane având în mod clar nevoie de protecție internațională. Statele membre ar trebui să cadă de acord cu privire la cota obligatorie pentru repartizarea acestor persoane.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | În rezoluția sa din 29 aprilie 2015, Parlamentul European a reiterat necesitatea ca Uniunea să își întemeieze răspunsul la cele mai recente tragedii din Marea Mediterană pe acțiuni de solidaritate și de distribuire echitabilă a răspunderii și să își intensifice eforturile depuse în acest domeniu în beneficiul statelor membre care primesc cel mai mare număr de refugiați și de solicitanți de protecție internațională, în termeni absoluți sau în mod proporțional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

În rezoluția sa din 29 aprilie 2015, Parlamentul European a reiterat necesitatea ca Uniunea să își întemeieze răspunsul la cele mai recente tragedii din Marea Mediterană pe acțiuni de solidaritate și de distribuire echitabilă a răspunderii și să își intensifice eforturile depuse în acest domeniu în beneficiul statelor membre care primesc cel mai mare număr de refugiați și de solicitanți de protecție internațională, în termeni absoluți sau în mod proporțional.

| (5) | În rezoluția sa din 29 aprilie 2015, Parlamentul European a reiterat necesitatea ca Uniunea să își întemeieze răspunsul la cele mai recente tragedii din Marea Mediterană pe acțiuni de solidaritate și de distribuire echitabilă a răspunderii și să își intensifice eforturile depuse în acest domeniu în beneficiul statelor membre care primesc cel mai mare număr de refugiați și de solicitanți de protecție internațională, în termeni absoluți sau în mod proporțional
  , pe baza criteriilor de stabilire a statului membru competent să examineze o cerere de protecție internațională conform Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1bis).
  Parlamentul European a solicitat stabilirea unei cote obligatorii pentru repartizarea solicitanților de azil în toate statele membre. |
| --- | --- |

(5)

În rezoluția sa din 29 aprilie 2015, Parlamentul European a reiterat necesitatea ca Uniunea să își întemeieze răspunsul la cele mai recente tragedii din Marea Mediterană pe acțiuni de solidaritate și de distribuire echitabilă a răspunderii și să își intensifice eforturile depuse în acest domeniu în beneficiul statelor membre care primesc cel mai mare număr de refugiați și de solicitanți de protecție internațională, în termeni absoluți sau în mod proporțional
  , pe baza criteriilor de stabilire a statului membru competent să examineze o cerere de protecție internațională conform Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1bis).
  Parlamentul European a solicitat stabilirea unei cote obligatorii pentru repartizarea solicitanților de azil în toate statele membre.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Dintre statele membre care se confruntă cu o situație de presiune deosebită și având în vedere recentele evenimente tragice survenite în Marea Mediterană, în special Italia și Grecia sunt nevoite să facă față unor fluxuri fără precedent de migranți, inclusiv de solicitanți de protecție internațională care au în mod clar nevoie de protecție internațională, care sosesc pe teritoriul lor, fapt care exercită o presiune semnificativă asupra sistemelor lor de migrație și de azil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Dintre statele membre care se confruntă cu o situație de presiune deosebită și având în vedere recentele evenimente tragice survenite în Marea Mediterană, în special Italia și Grecia sunt nevoite să facă față unor fluxuri fără precedent de migranți, inclusiv de solicitanți de protecție internațională care au în mod clar nevoie de protecție internațională, care sosesc pe teritoriul lor, fapt care exercită o presiune semnificativă asupra sistemelor lor de migrație și de azil.

| (7) | Dintre statele membre care se confruntă cu o situație de presiune deosebită și având în vedere recentele evenimente tragice survenite în Marea Mediterană, în special Italia și Grecia sunt nevoite să facă față unor fluxuri fără precedent de migranți, inclusiv de solicitanți de protecție internațională care au în mod clar nevoie de protecție internațională, care sosesc pe teritoriul lor, fapt care exercită o presiune semnificativă asupra sistemelor lor de migrație și de azil
  , ceea ce indică impactul negativ al Regulamentului (UE) nr. 604/2013 asupra primei țări de intrare în UE care, în mod regretabil, nu a condus încă la suspendarea respectivului regulament sau, cel puțin, la eliminarea referirii la prima țară de intrare în Uniune
  .
  Alte state membre din Uniune se confruntă, însă, și ele, cu creșterea semnificativă a numărului de solicitanți de azil pe care îi primesc. |
| --- | --- |

(7)

Dintre statele membre care se confruntă cu o situație de presiune deosebită și având în vedere recentele evenimente tragice survenite în Marea Mediterană, în special Italia și Grecia sunt nevoite să facă față unor fluxuri fără precedent de migranți, inclusiv de solicitanți de protecție internațională care au în mod clar nevoie de protecție internațională, care sosesc pe teritoriul lor, fapt care exercită o presiune semnificativă asupra sistemelor lor de migrație și de azil
  , ceea ce indică impactul negativ al Regulamentului (UE) nr. 604/2013 asupra primei țări de intrare în UE care, în mod regretabil, nu a condus încă la suspendarea respectivului regulament sau, cel puțin, la eliminarea referirii la prima țară de intrare în Uniune
  .
  Alte state membre din Uniune se confruntă, însă, și ele, cu creșterea semnificativă a numărului de solicitanți de azil pe care îi primesc.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Previziunile experților indică o creștere pe termen scurt și mediu a presiunii migratoare la frontierele externe maritime și terestre ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Previziunile experților indică o creștere pe termen scurt și mediu a presiunii migratoare la frontierele externe maritime și terestre ale Uniunii.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Conform datelor Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (Frontex), rutele din centrul și estul Mării Mediterane au fost principalele zone de trecere neregulamentară a frontierei în Uniune în 2014. În 2014, numai în Italia au sosit peste 170 000 de migranți care au trecut neregulamentar frontiera, ceea ce reprezintă o creștere de 277 % comparativ cu anul 2013. Și Grecia sa confruntat cu o creștere constantă, numărul migranților care au trecut neregulamentar frontiera acestei țări fiind de peste 50 000 , ceea ce reprezintă o creștere de 153 % comparativ cu anul 2013. Statisticile pentru primele luni din 2015 confirmă această tendință clară în cazul Italiei. În plus, în primele patru luni ale anului 2015, Grecia s-a confruntat cu o creștere bruscă a numărului de cazuri de trecere neregulamentară a frontierei, ceea ce reprezintă peste 50 % din numărul total al cazurilor de trecere neregulamentară a frontierei înregistrate în 2014 (aproape 28 000 în primele patru luni ale anului 2015, în comparație cu un număr total de aproape 55 000 în 2014). Din numărul total al migranților aflați în situație neregulamentară detectați în cele două zone menționate, un procent semnificativ îl reprezentau migranții proveniți din țări care, conform datelor furnizate de Eurostat, au o rată ridicată de recunoaștere a cererilor, la nivelul Uniunii (în 2014, migranții din Siria și Eritreea, țări cu o rată de recunoaștere a cererilor de peste 75 % la nivelul Uniunii, , au reprezentat mai mult de 40 % din numărul total al migranților aflați în situație de ședere neregulamentară în Italia, iar în Grecia procentul acestora a fost de peste 50 %). Conform datelor Eurostat, în 2014 , numărul resortisanților sirieni din Grecia aflați în situație de ședere neregulamentară a fost de 30 505 , comparativ cu 8 220 în 2013. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Conform datelor Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (Frontex), rutele din centrul și estul Mării Mediterane au fost principalele zone de trecere neregulamentară a frontierei în Uniune în 2014. În 2014, numai în Italia au sosit peste 170 000 de migranți care au trecut neregulamentar frontiera, ceea ce reprezintă o creștere de 277 % comparativ cu anul 2013. Și Grecia sa confruntat cu o creștere constantă, numărul migranților care au trecut neregulamentar frontiera acestei țări fiind de peste 50 000 , ceea ce reprezintă o creștere de 153 % comparativ cu anul 2013. Statisticile pentru primele luni din 2015 confirmă această tendință clară în cazul Italiei. În plus, în primele patru luni ale anului 2015, Grecia s-a confruntat cu o creștere bruscă a numărului de cazuri de trecere neregulamentară a frontierei, ceea ce reprezintă peste 50 % din numărul total al cazurilor de trecere neregulamentară a frontierei înregistrate în 2014 (aproape 28 000 în primele patru luni ale anului 2015, în comparație cu un număr total de aproape 55 000 în 2014). Din numărul total al migranților aflați în situație neregulamentară detectați în cele două zone menționate, un procent semnificativ îl reprezentau migranții proveniți din țări care, conform datelor furnizate de Eurostat, au o rată ridicată de recunoaștere a cererilor, la nivelul Uniunii (în 2014, migranții din Siria și Eritreea, țări cu o rată de recunoaștere a cererilor de peste 75 % la nivelul Uniunii, , au reprezentat mai mult de 40 % din numărul total al migranților aflați în situație de ședere neregulamentară în Italia, iar în Grecia procentul acestora a fost de peste 50 %). Conform datelor Eurostat, în 2014 , numărul resortisanților sirieni din Grecia aflați în situație de ședere neregulamentară a fost de 30 505 , comparativ cu 8 220 în 2013.

| (8) | Conform datelor Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (Frontex), rutele din centrul și estul Mării Mediterane au fost principalele zone de trecere neregulamentară a frontierei în Uniune în 2014. În 2014, numai în Italia au sosit peste 170 000 de migranți care au trecut neregulamentar frontiera, ceea ce reprezintă o creștere de 277 % comparativ cu anul 2013
  ; printre aceștia numărându-se peste 26 100 de copii; dintre care aproximativ 13 000 erau neînsoțiți, reprezentând 7,6  % din numărul total de migranți
  . Și Grecia sa confruntat cu o creștere constantă, numărul migranților care au trecut neregulamentar frontiera acestei țări fiind de peste 50 000 , ceea ce reprezintă o creștere de 153 % comparativ cu anul 2013. Statisticile pentru primele luni din 2015 confirmă această tendință clară în cazul Italiei.
  Din ianuarie până în iunie 2015, Italia a înregistrat o creștere cu 5 % a cazurilor de trecere neregulamentară a frontierei în comparație cu aceeași perioadă din anul precedent.
  În plus, în primele patru luni ale anului 2015, Grecia s-a confruntat cu o creștere bruscă a numărului de cazuri de trecere neregulamentară a frontierei, ceea ce reprezintă o creștere de
  peste șase ori în comparație cu aceeași perioadă din anul precedent și o creștere de aproape 140 % față de tot anul precedent (76 293 în perioada ianuarie – iunie 2015, potrivit datelor Frontex,
  în comparație cu un număr total de aproximativ 55 000 în 2014). Din numărul total al migranților aflați în situație neregulamentară detectați în cele două zone menționate, un procent semnificativ îl reprezentau migranții proveniți din țări care, conform datelor furnizate de Eurostat, au o rată ridicată de recunoaștere a cererilor, la nivelul Uniunii (în 2014, migranții din Siria și Eritreea, țări cu o rată de recunoaștere a cererilor de peste 75 % la nivelul Uniunii, au reprezentat mai mult de 40 % din numărul total al migranților aflați în situație de ședere neregulamentară în Italia, iar în Grecia procentul acestora a fost de peste 50 %).
  Din ianuarie până în iunie 2015, sirienii și eritreenii au reprezentat 30 % dintre persoanele sosite în Italia și 60 % dintre cele sosite în Grecia.
  Conform datelor Eurostat, în 2014 , numărul resortisanților sirieni din Grecia aflați în situație de ședere neregulamentară a fost de 30 505 , comparativ cu 8 220 în 2013. |
| --- | --- |

(8)

Conform datelor Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (Frontex), rutele din centrul și estul Mării Mediterane au fost principalele zone de trecere neregulamentară a frontierei în Uniune în 2014. În 2014, numai în Italia au sosit peste 170 000 de migranți care au trecut neregulamentar frontiera, ceea ce reprezintă o creștere de 277 % comparativ cu anul 2013
  ; printre aceștia numărându-se peste 26 100 de copii; dintre care aproximativ 13 000 erau neînsoțiți, reprezentând 7,6  % din numărul total de migranți
  . Și Grecia sa confruntat cu o creștere constantă, numărul migranților care au trecut neregulamentar frontiera acestei țări fiind de peste 50 000 , ceea ce reprezintă o creștere de 153 % comparativ cu anul 2013. Statisticile pentru primele luni din 2015 confirmă această tendință clară în cazul Italiei.
  Din ianuarie până în iunie 2015, Italia a înregistrat o creștere cu 5 % a cazurilor de trecere neregulamentară a frontierei în comparație cu aceeași perioadă din anul precedent.
  În plus, în primele patru luni ale anului 2015, Grecia s-a confruntat cu o creștere bruscă a numărului de cazuri de trecere neregulamentară a frontierei, ceea ce reprezintă o creștere de
  peste șase ori în comparație cu aceeași perioadă din anul precedent și o creștere de aproape 140 % față de tot anul precedent (76 293 în perioada ianuarie – iunie 2015, potrivit datelor Frontex,
  în comparație cu un număr total de aproximativ 55 000 în 2014). Din numărul total al migranților aflați în situație neregulamentară detectați în cele două zone menționate, un procent semnificativ îl reprezentau migranții proveniți din țări care, conform datelor furnizate de Eurostat, au o rată ridicată de recunoaștere a cererilor, la nivelul Uniunii (în 2014, migranții din Siria și Eritreea, țări cu o rată de recunoaștere a cererilor de peste 75 % la nivelul Uniunii, au reprezentat mai mult de 40 % din numărul total al migranților aflați în situație de ședere neregulamentară în Italia, iar în Grecia procentul acestora a fost de peste 50 %).
  Din ianuarie până în iunie 2015, sirienii și eritreenii au reprezentat 30 % dintre persoanele sosite în Italia și 60 % dintre cele sosite în Grecia.
  Conform datelor Eurostat, în 2014 , numărul resortisanților sirieni din Grecia aflați în situație de ședere neregulamentară a fost de 30 505 , comparativ cu 8 220 în 2013.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Conform datelor Frontex, o altă rută importantă de imigrare în Uniune în 2014 a fost cea a Balcanilor de Vest, rută utilizată de 43 357 de migranți care au trecut neregulamentar frontiera.
  Cu toate acestea, majoritatea migranților care utilizează ruta Balcanilor nu au nevoie, prima facie, de protecție internațională, 51 % din numărul total al migranților care intră pe această rută în Uniune fiind resortisanți din Kosovo. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Conform datelor Frontex, o altă rută importantă de imigrare în Uniune în 2014 a fost cea a Balcanilor de Vest, rută utilizată de 43 357 de migranți care au trecut neregulamentar frontiera.
  Cu toate acestea, majoritatea migranților care utilizează ruta Balcanilor nu au nevoie, prima facie, de protecție internațională, 51 % din numărul total al migranților care intră pe această rută în Uniune fiind resortisanți din Kosovo.

| (10) | Conform datelor Frontex, o altă rută importantă de imigrare în Uniune în 2014 a fost cea a Balcanilor de Vest, rută utilizată de 43 357 de migranți care au trecut neregulamentar frontiera.
  În 2015, numărul de treceri neregulamentare ale frontierelor a crescut dramatic. Din ianuarie până în iunie 2015, 67 444 migranți și refugiați au folosit ruta care traversează frontiere Turciei cu Grecia și Bulgaria și frontierele terestre ale Ungariei. Acest număr echivalează cu o creștere de 962 % în comparație cu aceeași perioadă din anul precedent. În prezent, această rută este din ce în ce mai folosită și de persoane care fug din zone de război și în care se confruntă cu persecuții. Din ianuarie până în iunie 2015, în Uniune au intrat, folosind această rută, 17 955 de refugiați din Afganistan, 13 225 de refugiați din Siria, 3 021 de refugiați din Irak și 196 de refugiați din Eritreea. |
| --- | --- |

(10)

Conform datelor Frontex, o altă rută importantă de imigrare în Uniune în 2014 a fost cea a Balcanilor de Vest, rută utilizată de 43 357 de migranți care au trecut neregulamentar frontiera.
  În 2015, numărul de treceri neregulamentare ale frontierelor a crescut dramatic. Din ianuarie până în iunie 2015, 67 444 migranți și refugiați au folosit ruta care traversează frontiere Turciei cu Grecia și Bulgaria și frontierele terestre ale Ungariei. Acest număr echivalează cu o creștere de 962 % în comparație cu aceeași perioadă din anul precedent. În prezent, această rută este din ce în ce mai folosită și de persoane care fug din zone de război și în care se confruntă cu persecuții. Din ianuarie până în iunie 2015, în Uniune au intrat, folosind această rută, 17 955 de refugiați din Afganistan, 13 225 de refugiați din Siria, 3 021 de refugiați din Irak și 196 de refugiați din Eritreea.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Ar fi necesară o transpunere rapidă și integrală și punerea efectivă în aplicare a sistemului european comun de azil de către toate statele membre participante, asigurându-se astfel standarde europene comune, inclusiv condiții de primire a solicitanților de azil și respectarea drepturilor fundamentale, conform prevederilor legislației existente a Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Ar fi necesară o transpunere rapidă și integrală și punerea efectivă în aplicare a sistemului european comun de azil de către toate statele membre participante, asigurându-se astfel standarde europene comune, inclusiv condiții de primire a solicitanților de azil și respectarea drepturilor fundamentale, conform prevederilor legislației existente a Uniunii.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | În cazul în care un alt stat membru decât Italia sau Grecia se confruntă cu o situație de urgență similară, caracterizată printr-un aflux brusc de resortisanți din țări terțe, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, poate adopta măsuri provizorii în beneficiul statului membru în cauză, în conformitate cu articolul 78 alineatul (3) din tratat. Aceste măsuri pot include, dacă este cazul, suspendarea obligațiilor statului membru respectiv prevăzute în prezenta decizie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

În cazul în care un alt stat membru decât Italia sau Grecia se confruntă cu o situație de urgență similară, caracterizată printr-un aflux brusc de resortisanți din țări terțe, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, poate adopta măsuri provizorii în beneficiul statului membru în cauză, în conformitate cu articolul 78 alineatul (3) din tratat. Aceste măsuri pot include, dacă este cazul, suspendarea obligațiilor statului membru respectiv prevăzute în prezenta decizie.

| (15) | Ținând seama de instabilitatea și conflictele în curs de desfășurare în vecinătatea imediată a Uniunii, precum și de natura în schimbare a fluxurilor migratoare,
  în cazul în care un alt stat membru decât Italia sau Grecia se confruntă cu o situație de urgență similară, caracterizată printr-un aflux brusc de resortisanți din țări terțe, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, poate adopta măsuri provizorii în beneficiul statului membru în cauză, în conformitate cu articolul 78 alineatul (3) din tratat. Aceste măsuri pot include, dacă este cazul, suspendarea obligațiilor statului membru respectiv prevăzute în prezenta decizie. |
| --- | --- |

(15)

Ținând seama de instabilitatea și conflictele în curs de desfășurare în vecinătatea imediată a Uniunii, precum și de natura în schimbare a fluxurilor migratoare,
  în cazul în care un alt stat membru decât Italia sau Grecia se confruntă cu o situație de urgență similară, caracterizată printr-un aflux brusc de resortisanți din țări terțe, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, poate adopta măsuri provizorii în beneficiul statului membru în cauză, în conformitate cu articolul 78 alineatul (3) din tratat. Aceste măsuri pot include, dacă este cazul, suspendarea obligațiilor statului membru respectiv prevăzute în prezenta decizie.

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie implică o derogare temporară de la criteriul prevăzut la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013
  al Parlamentului European și al Consiliului

   (1) și de la etapele procedurale, inclusiv termenele-limită, prevăzute la articolele 21, 22 și 29 din respectivul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie implică o derogare temporară de la criteriul prevăzut la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013
  al Parlamentului European și al Consiliului

   (1) și de la etapele procedurale, inclusiv termenele-limită, prevăzute la articolele 21, 22 și 29 din respectivul regulament.

| (17) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie implică o derogare temporară de la criteriul prevăzut la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 și de la etapele procedurale, inclusiv termenele-limită, prevăzute la articolele 21, 22 și 29 din respectivul regulament.
  Măsurile de relocare nu ar trebui să împiedice statele membre să utilizeze pe de-a întregul Regulamentul (UE) nr. 604/2013, inclusiv folosind proactiv și eficient toate criteriile, precum reunificarea familiei, protecția specială a minorilor neînsoțiți și clauza discreționară din motive umanitare. |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie implică o derogare temporară de la criteriul prevăzut la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 și de la etapele procedurale, inclusiv termenele-limită, prevăzute la articolele 21, 22 și 29 din respectivul regulament.
  Măsurile de relocare nu ar trebui să împiedice statele membre să utilizeze pe de-a întregul Regulamentul (UE) nr. 604/2013, inclusiv folosind proactiv și eficient toate criteriile, precum reunificarea familiei, protecția specială a minorilor neînsoțiți și clauza discreționară din motive umanitare.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Pentru a decide care solicitanți și câți anume urmează să fie transferați din Italia și Grecia, a fost necesar să se aleagă criteriile care să fie aplicate. Se are în vedere instituirea unui sistem clar și operațional, bazat pe un prag al ratei medii la nivelul Uniunii a deciziilor de acordare a protecției internaționale în cadrul procedurilor în primă instanță, raportată la numărul total, la nivelul Uniunii, al deciziilor adoptate în primă instanță privind cererile de azil prin care se solicită protecție internațională, utilizându-se cele mai recente date statistice disponibile, furnizate de Eurostat. Pe de o parte, instituirea acestui prag ar trebui să asigure, în cea mai mare măsură posibilă, faptul că toți solicitanții care este cel mai probabil să aibă nevoie de protecție internațională vor fi în măsură să își exercite pe deplin și rapid dreptul la protecție în statul membru de transfer. Pe de altă parte, acesta ar împiedica, în cea mai mare măsură posibilă, situațiile în care solicitanții cu privire la care există probabilitatea să primească un răspuns negativ la cererea introdusă ar fi transferați către un alt stat membru, prelungind, astfel, în mod nejustificat, șederea acestora în Uniune. Pe baza datelor Eurostat privind hotărârile pronunțate în primă instanță, în 2014, în prezenta decizie ar trebui să se utilizeze un prag de 75 %, care corespunde deciziilor din anul respectiv privind cererile introduse de resortisanții sirieni și eritreeni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Pentru a decide care solicitanți și câți anume urmează să fie transferați din Italia și Grecia, a fost necesar să se aleagă criteriile care să fie aplicate. Se are în vedere instituirea unui sistem clar și operațional, bazat pe un prag al ratei medii la nivelul Uniunii a deciziilor de acordare a protecției internaționale în cadrul procedurilor în primă instanță, raportată la numărul total, la nivelul Uniunii, al deciziilor adoptate în primă instanță privind cererile de azil prin care se solicită protecție internațională, utilizându-se cele mai recente date statistice disponibile, furnizate de Eurostat. Pe de o parte, instituirea acestui prag ar trebui să asigure, în cea mai mare măsură posibilă, faptul că toți solicitanții care este cel mai probabil să aibă nevoie de protecție internațională vor fi în măsură să își exercite pe deplin și rapid dreptul la protecție în statul membru de transfer. Pe de altă parte, acesta ar împiedica, în cea mai mare măsură posibilă, situațiile în care solicitanții cu privire la care există probabilitatea să primească un răspuns negativ la cererea introdusă ar fi transferați către un alt stat membru, prelungind, astfel, în mod nejustificat, șederea acestora în Uniune. Pe baza datelor Eurostat privind hotărârile pronunțate în primă instanță, în 2014, în prezenta decizie ar trebui să se utilizeze un prag de 75 %, care corespunde deciziilor din anul respectiv privind cererile introduse de resortisanții sirieni și eritreeni.

| (18) | Pentru a decide care solicitanți și câți anume urmează să fie relocați din Italia și Grecia, a fost necesar să se aleagă criteriile care să fie aplicate. Se are în vedere instituirea unui sistem clar și operațional, bazat pe un prag al ratei medii la nivelul Uniunii a deciziilor de acordare a protecției internaționale în cadrul procedurilor în primă instanță, raportată la numărul total, la nivelul Uniunii, al deciziilor adoptate în primă instanță privind cererile de azil prin care se solicită protecție internațională, utilizându-se cele mai recente date statistice disponibile, furnizate de Eurostat. Pe de o parte, instituirea acestui prag ar trebui să asigure, în cea mai mare măsură posibilă, faptul că toți solicitanții care este cel mai probabil să aibă nevoie de protecție internațională vor fi în măsură să își exercite pe deplin și rapid dreptul la protecție în statul membru de transfer. Pe de altă parte, acesta ar împiedica, în cea mai mare măsură posibilă, situațiile în care solicitanții cu privire la care există probabilitatea să primească un răspuns negativ la cererea introdusă ar fi relocați către un alt stat membru, prelungind, astfel, în mod nejustificat, șederea acestora în Uniune. Pe baza datelor Eurostat privind hotărârile pronunțate în primă instanță, în 2014, în prezenta decizie ar trebui să se utilizeze un prag de 75 %, care corespunde deciziilor din anul respectiv privind cererile introduse de resortisanții sirieni și eritreeni.
  Pentru a se ține cont de natura în schimbare a fluxurilor migratoare, grupul vizat de beneficiari ai relocării ar trebui evaluat trimestrial. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a decide care solicitanți și câți anume urmează să fie relocați din Italia și Grecia, a fost necesar să se aleagă criteriile care să fie aplicate. Se are în vedere instituirea unui sistem clar și operațional, bazat pe un prag al ratei medii la nivelul Uniunii a deciziilor de acordare a protecției internaționale în cadrul procedurilor în primă instanță, raportată la numărul total, la nivelul Uniunii, al deciziilor adoptate în primă instanță privind cererile de azil prin care se solicită protecție internațională, utilizându-se cele mai recente date statistice disponibile, furnizate de Eurostat. Pe de o parte, instituirea acestui prag ar trebui să asigure, în cea mai mare măsură posibilă, faptul că toți solicitanții care este cel mai probabil să aibă nevoie de protecție internațională vor fi în măsură să își exercite pe deplin și rapid dreptul la protecție în statul membru de transfer. Pe de altă parte, acesta ar împiedica, în cea mai mare măsură posibilă, situațiile în care solicitanții cu privire la care există probabilitatea să primească un răspuns negativ la cererea introdusă ar fi relocați către un alt stat membru, prelungind, astfel, în mod nejustificat, șederea acestora în Uniune. Pe baza datelor Eurostat privind hotărârile pronunțate în primă instanță, în 2014, în prezenta decizie ar trebui să se utilizeze un prag de 75 %, care corespunde deciziilor din anul respectiv privind cererile introduse de resortisanții sirieni și eritreeni.
  Pentru a se ține cont de natura în schimbare a fluxurilor migratoare, grupul vizat de beneficiari ai relocării ar trebui evaluat trimestrial.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Măsurile provizorii vizează reducerea presiunii considerabile exercitate asupra Italiei și a Greciei de fluxurile de solicitanți de azil, în special prin transferul unui număr mare de solicitanți având în mod clar nevoie de protecție internațională care au ajuns pe teritoriul Italiei și al Greciei după data de la care prezenta decizie devine aplicabilă. Pe baza numărului total de resortisanți ai țărilor terțe care au intrat în mod neregulamentar în Italia și Grecia în 2014 și a numărului persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, ar trebui să fie transferați în total din Grecia și Italia 40 000 de solicitanți care au în mod clar nevoie de protecție internațională. Această cifră reprezintă aproximativ 40 % din totalul resortisanților țărilor terțe având în mod clar nevoie de protecție internațională care au intrat în mod neregulamentar în Italia și Grecia în 2014. Astfel, măsura de transfer propusă în prezenta decizie reprezintă o repartizare echitabilă a
  poverii
  între Italia și Grecia, pe de o parte, și celelalte state membre, pe de altă parte. Pe baza cifrelor totale disponibile pentru 2014 și pentru primele patru luni din 2015, care permit o comparație între Italia și Grecia, 60 % din acești solicitanți ar trebui transferați din Italia, iar 40 % din Grecia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Măsurile provizorii vizează reducerea presiunii considerabile exercitate asupra Italiei și a Greciei de fluxurile de solicitanți de azil, în special prin transferul unui număr mare de solicitanți având în mod clar nevoie de protecție internațională care au ajuns pe teritoriul Italiei și al Greciei după data de la care prezenta decizie devine aplicabilă. Pe baza numărului total de resortisanți ai țărilor terțe care au intrat în mod neregulamentar în Italia și Grecia în 2014 și a numărului persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, ar trebui să fie transferați în total din Grecia și Italia 40 000 de solicitanți care au în mod clar nevoie de protecție internațională. Această cifră reprezintă aproximativ 40 % din totalul resortisanților țărilor terțe având în mod clar nevoie de protecție internațională care au intrat în mod neregulamentar în Italia și Grecia în 2014. Astfel, măsura de transfer propusă în prezenta decizie reprezintă o repartizare echitabilă a
  poverii
  între Italia și Grecia, pe de o parte, și celelalte state membre, pe de altă parte. Pe baza cifrelor totale disponibile pentru 2014 și pentru primele patru luni din 2015, care permit o comparație între Italia și Grecia, 60 % din acești solicitanți ar trebui transferați din Italia, iar 40 % din Grecia.

| (19) | Măsurile
  de urgență
  provizorii vizează
  instituirea unui mecanism corect și echitabil de relocare,
  reducerea presiunii considerabile exercitate asupra Italiei și a Greciei de fluxurile de solicitanți de azil, în special prin relocarea unui număr mare de solicitanți având în mod clar nevoie de protecție internațională care au ajuns pe teritoriul Italiei și al Greciei după data de la care prezenta decizie devine aplicabilă. Pe baza numărului total de resortisanți ai țărilor terțe care au intrat în mod neregulamentar în Italia și Grecia în 2014 și a numărului persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, ar trebui să fie relocați în total din Grecia și Italia 40 000 de solicitanți care au în mod clar nevoie de protecție internațională. Această cifră reprezintă aproximativ 40 % din totalul resortisanților țărilor terțe având în mod clar nevoie de protecție internațională care au intrat în mod neregulamentar în Italia și Grecia în 2014. Astfel, măsura de relocare propusă în prezenta decizie reprezintă o repartizare echitabilă a
  răspunderii
  între Italia și Grecia, pe de o parte, și celelalte state membre, pe de altă parte. Pe baza cifrelor totale disponibile pentru 2014 și pentru primele patru luni din 2015, care permit o comparație între Italia și Grecia, 60 % din acești solicitanți ar trebui transferați din Italia, iar 40 % din Grecia.
  În termen de șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii, Comisia ar trebui să evalueze, pe baza celor mai recente date disponibile, numărul de persoane de relocat din Italia și Grecia, în vederea adaptării sale la fluxurile de refugiați în schimbare. Mecanismul de relocare de urgență nu constituie o soluție pentru provocarea pe termen lung pe care o reprezintă presiunea exercitată pentru azil la frontierele externe ale Uniunii ci, mai curând, un caz de referință în perspectiva propunerii legislative ce urmează a fi prezentată cu privire la mecanismul de relocare de urgență pe baza articolului 78 alineatul (2) din Tratat și, din această cauză, este limitat inițial la un număr total de 40 000 de solicitanți. Ar trebui însă avută în vedere, dacă este necesar, o majorare ulterioară a locurilor de relocare, în vederea adaptării la schimbările rapide ce survin la nivelul fluxurilor de refugiați și al tendințelor ce se manifestă în cursul punerii în aplicare a acestei decizii. Orice propunere de mecanism permanent de relocare de urgență trebuie să se bazeze pe o contribuție mai substanțială în termeni de solidaritate și responsabilitate împărtășită de statele membre, inclusiv o mărire semnificativă a numărului de locuri de relocare disponibile, în vederea adaptării la schimbările rapide ce survin la nivelul fluxurilor de refugiați și al tendințelor. Mecanismul ar trebui conceput pe criterii clar definite, inclusiv pe afluxuri bruște de resortisanți ai unor țări terțe și pe presiuni excepționale exercitate pentru azil, permițând declanșarea sa în funcție de anumiți indicatori transparenți și obiectivi. |
| --- | --- |

(19)

Măsurile
  de urgență
  provizorii vizează
  instituirea unui mecanism corect și echitabil de relocare,
  reducerea presiunii considerabile exercitate asupra Italiei și a Greciei de fluxurile de solicitanți de azil, în special prin relocarea unui număr mare de solicitanți având în mod clar nevoie de protecție internațională care au ajuns pe teritoriul Italiei și al Greciei după data de la care prezenta decizie devine aplicabilă. Pe baza numărului total de resortisanți ai țărilor terțe care au intrat în mod neregulamentar în Italia și Grecia în 2014 și a numărului persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, ar trebui să fie relocați în total din Grecia și Italia 40 000 de solicitanți care au în mod clar nevoie de protecție internațională. Această cifră reprezintă aproximativ 40 % din totalul resortisanților țărilor terțe având în mod clar nevoie de protecție internațională care au intrat în mod neregulamentar în Italia și Grecia în 2014. Astfel, măsura de relocare propusă în prezenta decizie reprezintă o repartizare echitabilă a
  răspunderii
  între Italia și Grecia, pe de o parte, și celelalte state membre, pe de altă parte. Pe baza cifrelor totale disponibile pentru 2014 și pentru primele patru luni din 2015, care permit o comparație între Italia și Grecia, 60 % din acești solicitanți ar trebui transferați din Italia, iar 40 % din Grecia.
  În termen de șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii, Comisia ar trebui să evalueze, pe baza celor mai recente date disponibile, numărul de persoane de relocat din Italia și Grecia, în vederea adaptării sale la fluxurile de refugiați în schimbare. Mecanismul de relocare de urgență nu constituie o soluție pentru provocarea pe termen lung pe care o reprezintă presiunea exercitată pentru azil la frontierele externe ale Uniunii ci, mai curând, un caz de referință în perspectiva propunerii legislative ce urmează a fi prezentată cu privire la mecanismul de relocare de urgență pe baza articolului 78 alineatul (2) din Tratat și, din această cauză, este limitat inițial la un număr total de 40 000 de solicitanți. Ar trebui însă avută în vedere, dacă este necesar, o majorare ulterioară a locurilor de relocare, în vederea adaptării la schimbările rapide ce survin la nivelul fluxurilor de refugiați și al tendințelor ce se manifestă în cursul punerii în aplicare a acestei decizii. Orice propunere de mecanism permanent de relocare de urgență trebuie să se bazeze pe o contribuție mai substanțială în termeni de solidaritate și responsabilitate împărtășită de statele membre, inclusiv o mărire semnificativă a numărului de locuri de relocare disponibile, în vederea adaptării la schimbările rapide ce survin la nivelul fluxurilor de refugiați și al tendințelor. Mecanismul ar trebui conceput pe criterii clar definite, inclusiv pe afluxuri bruște de resortisanți ai unor țări terțe și pe presiuni excepționale exercitate pentru azil, permițând declanșarea sa în funcție de anumiți indicatori transparenți și obiectivi.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Considerentul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | Atunci când întocmește proiectul mecanismului permanent de relocare în conformitate cu articolul 78 alineatul (2) din tratat, Comisia ar trebui să includă teritoriul unui stat membru ca criteriu pentru stabilirea cheii de repartizare a migranților. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

Atunci când întocmește proiectul mecanismului permanent de relocare în conformitate cu articolul 78 alineatul (2) din tratat, Comisia ar trebui să includă teritoriul unui stat membru ca criteriu pentru stabilirea cheii de repartizare a migranților.

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Fondul pentru azil, migrație și integrare (AMIF), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1), oferă finanțare pentru operațiunile de repartizare a
  poverii
  care sunt convenite între statele membre și este deschis noilor evoluții ale politicii în acest domeniu. Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 prevede posibilitatea ca statele membre să realizeze acțiuni legate de transferul solicitanților de protecție internațională în cadrul programelor lor naționale, iar articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 prevede posibilitatea alocării unei sume forfetare de 6 000  EUR pentru fiecare beneficiar de protecție internațională transferat din alt stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Fondul pentru azil, migrație și integrare (AMIF), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1), oferă finanțare pentru operațiunile de repartizare a
  poverii
  care sunt convenite între statele membre și este deschis noilor evoluții ale politicii în acest domeniu. Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 prevede posibilitatea ca statele membre să realizeze acțiuni legate de transferul solicitanților de protecție internațională în cadrul programelor lor naționale, iar articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 prevede posibilitatea alocării unei sume forfetare de 6 000  EUR pentru fiecare beneficiar de protecție internațională transferat din alt stat membru.

| (21) | Fondul pentru azil, migrație și integrare (AMIF), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1), oferă finanțare pentru operațiunile de repartizare
  echitabilă
  a
  răspunderii
  care sunt convenite între statele membre și este deschis noilor evoluții ale politicii în acest domeniu. Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 prevede posibilitatea ca statele membre să realizeze acțiuni legate de transferul solicitanților de protecție internațională în cadrul programelor lor naționale, iar articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 prevede posibilitatea alocării unei sume forfetare de 6 000  EUR pentru fiecare beneficiar de protecție internațională transferat din alt stat membru. |
| --- | --- |

(21)

Fondul pentru azil, migrație și integrare (AMIF), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (1), oferă finanțare pentru operațiunile de repartizare
  echitabilă
  a
  răspunderii
  care sunt convenite între statele membre și este deschis noilor evoluții ale politicii în acest domeniu. Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 prevede posibilitatea ca statele membre să realizeze acțiuni legate de transferul solicitanților de protecție internațională în cadrul programelor lor naționale, iar articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 prevede posibilitatea alocării unei sume forfetare de 6 000  EUR pentru fiecare beneficiar de protecție internațională transferat din alt stat membru.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Considerentul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | Comisia ar trebui să controleze modul în care se cheltuiește suma de 6 000 EUR pentru relocarea fiecărui solicitant. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21a)

Comisia ar trebui să controleze modul în care se cheltuiește suma de 6 000 EUR pentru relocarea fiecărui solicitant.

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Atunci când se decide care solicitanți având în mod clar nevoie de protecție internațională ar trebui transferați din Italia și Grecia, ar trebui să se acorde prioritate solicitanților vulnerabili în sensul articolului 22 din Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10). În această privință, necesitățile speciale ale solicitanților, inclusiv în ceea ce privește sănătatea, ar trebui să reprezinte criteriul principal. Interesul copilului ar trebui să fie întotdeauna considerat primordial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Atunci când se decide care solicitanți având în mod clar nevoie de protecție internațională ar trebui transferați din Italia și Grecia, ar trebui să se acorde prioritate solicitanților vulnerabili în sensul articolului 22 din Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10). În această privință, necesitățile speciale ale solicitanților, inclusiv în ceea ce privește sănătatea, ar trebui să reprezinte criteriul principal. Interesul copilului ar trebui să fie întotdeauna considerat primordial.

| (25) | Atunci când se decide care dintre solicitanții având în mod clar nevoie de protecție internațională ar trebui relocați din Italia și Grecia, ar trebui să se acorde prioritate solicitanților vulnerabili
  și, dintre aceștia, o atenție deosebită ar trebui acordată copiilor neînsoțiți,
  în sensul articolelor 21 și 22 din Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10).
  Pentru a lua în considerare situația specifică a persoanelor vulnerabile, statelor membre li se cere, în temeiul Directivei 2013/33/UE și al Directivei 2013/32/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului

   (1 bis)

  , să evalueze individual vulnerabilitățile persoanelor din perspectiva nevoilor lor speciale, procedurale și legate de primire. În consecință, statele membre trebuie să ia măsuri concrete pentru a evalua necesitățile individuale ale solicitanților de azil și nu se pot baza exclusiv pe auto-identificarea lor pentru a le garanta efectiv drepturile acordate de legislația Uniunii.
  În această privință, necesitățile speciale ale solicitanților, inclusiv în ceea ce privește sănătatea, ar trebui să reprezinte criteriul principal. Interesul superior al copilului ar trebui să fie întotdeauna considerat primordial
  în cadrul tuturor procedurilor instituite în urma acestei decizii, iar principiile de bază stabilite în hotărârea Curții de Justiție din 6 iunie 2013, pronunțată în cauza C-648/11

   (1 ter)

  nu ar trebui puse niciodată în cauză. |
| --- | --- |

(25)

Atunci când se decide care dintre solicitanții având în mod clar nevoie de protecție internațională ar trebui relocați din Italia și Grecia, ar trebui să se acorde prioritate solicitanților vulnerabili
  și, dintre aceștia, o atenție deosebită ar trebui acordată copiilor neînsoțiți,
  în sensul articolelor 21 și 22 din Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10).
  Pentru a lua în considerare situația specifică a persoanelor vulnerabile, statelor membre li se cere, în temeiul Directivei 2013/33/UE și al Directivei 2013/32/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului

   (1 bis)

  , să evalueze individual vulnerabilitățile persoanelor din perspectiva nevoilor lor speciale, procedurale și legate de primire. În consecință, statele membre trebuie să ia măsuri concrete pentru a evalua necesitățile individuale ale solicitanților de azil și nu se pot baza exclusiv pe auto-identificarea lor pentru a le garanta efectiv drepturile acordate de legislația Uniunii.
  În această privință, necesitățile speciale ale solicitanților, inclusiv în ceea ce privește sănătatea, ar trebui să reprezinte criteriul principal. Interesul superior al copilului ar trebui să fie întotdeauna considerat primordial
  în cadrul tuturor procedurilor instituite în urma acestei decizii, iar principiile de bază stabilite în hotărârea Curții de Justiție din 6 iunie 2013, pronunțată în cauza C-648/11

   (1 ter)

  nu ar trebui puse niciodată în cauză.

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | În plus, pentru a decide care stat membru ar trebui să fie statul membru de transfer, ar trebui să se țină cont de calificările specifice ale solicitanților respectivi care ar putea facilita integrarea acestora în statul membru de transfer, cum ar fi competențele lor lingvistice. În cazul solicitanților deosebit de vulnerabili, ar trebui să se aibă în vedere capacitatea statului membru de transfer de a le oferi o asistență adecvată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

În plus, pentru a decide care stat membru ar trebui să fie statul membru de transfer, ar trebui să se țină cont de calificările specifice ale solicitanților respectivi care ar putea facilita integrarea acestora în statul membru de transfer, cum ar fi competențele lor lingvistice. În cazul solicitanților deosebit de vulnerabili, ar trebui să se aibă în vedere capacitatea statului membru de transfer de a le oferi o asistență adecvată.

| (26) | În plus, pentru a decide care stat membru ar trebui să fie statul membru de relocare, ar trebui să se țină cont de
  preferințele și
  calificările specifice ale solicitanților respectivi care ar putea facilita integrarea acestora în statul membru de relocare, cum ar fi competențele lor lingvistice
  , legăturile de rudenie înțelese în sens mai larg decât definiția „membrilor familiei” din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, relațiile sociale, legăturile culturale, șederile anterioare într-un stat membru, studiile și experiența profesională anterioară într-o societate sau o organizație dintr-un anumit stat membru, precum și calificările specifice care ar putea fi relevante în ceea ce privește integrarea solicitantului pe piața muncii a statului membru de relocare.
  .
  În consecință, statele membre ar trebui să faciliteze recunoașterea efectivă a diplomelor, calificărilor și competențelor solicitanților. De asemenea, statele membre îi pot informa pe solicitanți cu privire la oportunitățile lor pe piața muncii.
  În cazul solicitanților deosebit de vulnerabili, ar trebui să se aibă în vedere capacitatea statului membru de relocare de a le oferi o asistență adecvată.
  Deși solicitanții nu au dreptul să aleagă statul membru de relocare, ar trebui ca, atât cât este posibil, să se țină seama de nevoile, preferințele și calificările specifice. |
| --- | --- |

(26)

În plus, pentru a decide care stat membru ar trebui să fie statul membru de relocare, ar trebui să se țină cont de
  preferințele și
  calificările specifice ale solicitanților respectivi care ar putea facilita integrarea acestora în statul membru de relocare, cum ar fi competențele lor lingvistice
  , legăturile de rudenie înțelese în sens mai larg decât definiția „membrilor familiei” din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, relațiile sociale, legăturile culturale, șederile anterioare într-un stat membru, studiile și experiența profesională anterioară într-o societate sau o organizație dintr-un anumit stat membru, precum și calificările specifice care ar putea fi relevante în ceea ce privește integrarea solicitantului pe piața muncii a statului membru de relocare.
  .
  În consecință, statele membre ar trebui să faciliteze recunoașterea efectivă a diplomelor, calificărilor și competențelor solicitanților. De asemenea, statele membre îi pot informa pe solicitanți cu privire la oportunitățile lor pe piața muncii.
  În cazul solicitanților deosebit de vulnerabili, ar trebui să se aibă în vedere capacitatea statului membru de relocare de a le oferi o asistență adecvată.
  Deși solicitanții nu au dreptul să aleagă statul membru de relocare, ar trebui ca, atât cât este posibil, să se țină seama de nevoile, preferințele și calificările specifice.

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Considerentul 26 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26a) | Pe baza învățămintelor desprinse din proiectul-pilot privind relocarea din Malta (EUREMA), ar trebui ca, în măsura posibilului, să se țină seama de așteptările și preferințele specifice. Ca un prim pas, solicitanților ar trebui să li se ofere posibilitatea de a-și exprima preferințele. Aceștia ar trebui să indice cinci state membre în ordinea preferințelor și să-și susțină opțiunile cu elemente precum legăturile de familie, legăturile sociale și culturale, cum ar fi competențele lingvistice, șederile anterioare, studiile și experiența profesională anterioară. Acest lucru ar trebui să aibă loc în cursul prelucrării inițiale. Într-o a doua etapă, statele membre respective ar trebui să fie informate cu privire la preferințele solicitanților. Apoi, acestor state membre ar trebui să li se dea posibilitatea să indice pe care dintre solicitanții care și-au exprimat opțiunea pentru ele îi preferă. Statele membre ar trebui să-și susțină propriile preferințe cu argumente cum ar fi legăturile familiale, sociale și culturale. Procedura ar putea fi facilitată de funcționari de legătură desemnați de statele membre, prin realizarea unor interviuri cu solicitanții respectivi. Solicitanții ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a se consulta cu alți actori, precum organizațiile neguvernamentale, Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) și Organizația Internațională pentru Migrație (OIM). În sfârșit, Italia și Grecia, cu asistență din partea EASO, ar trebui să ia o decizie cu privire la relocarea fiecărui solicitant într-un anumit stat membru ținând seama, pe cât posibil, de preferințe. ICNUR ar trebui să fie consultat cu privire la cele mai bune practici de relocare elaborate de această instituție, inclusiv privind gestionarea preferințelor și a calificărilor specifice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26a)

Pe baza învățămintelor desprinse din proiectul-pilot privind relocarea din Malta (EUREMA), ar trebui ca, în măsura posibilului, să se țină seama de așteptările și preferințele specifice. Ca un prim pas, solicitanților ar trebui să li se ofere posibilitatea de a-și exprima preferințele. Aceștia ar trebui să indice cinci state membre în ordinea preferințelor și să-și susțină opțiunile cu elemente precum legăturile de familie, legăturile sociale și culturale, cum ar fi competențele lingvistice, șederile anterioare, studiile și experiența profesională anterioară. Acest lucru ar trebui să aibă loc în cursul prelucrării inițiale. Într-o a doua etapă, statele membre respective ar trebui să fie informate cu privire la preferințele solicitanților. Apoi, acestor state membre ar trebui să li se dea posibilitatea să indice pe care dintre solicitanții care și-au exprimat opțiunea pentru ele îi preferă. Statele membre ar trebui să-și susțină propriile preferințe cu argumente cum ar fi legăturile familiale, sociale și culturale. Procedura ar putea fi facilitată de funcționari de legătură desemnați de statele membre, prin realizarea unor interviuri cu solicitanții respectivi. Solicitanții ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a se consulta cu alți actori, precum organizațiile neguvernamentale, Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) și Organizația Internațională pentru Migrație (OIM). În sfârșit, Italia și Grecia, cu asistență din partea EASO, ar trebui să ia o decizie cu privire la relocarea fiecărui solicitant într-un anumit stat membru ținând seama, pe cât posibil, de preferințe. ICNUR ar trebui să fie consultat cu privire la cele mai bune practici de relocare elaborate de această instituție, inclusiv privind gestionarea preferințelor și a calificărilor specifice.

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Considerentul 26 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26b) | Principiul nediscriminării, stabilit la articolul 10 din tratat, ar trebui respectat pe toată durata procedurii de relocare. Discriminarea pe motive de sex, vârstă, etnie, dizabilități și religie constituie o încălcare vădită a normelor din tratat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26b)

Principiul nediscriminării, stabilit la articolul 10 din tratat, ar trebui respectat pe toată durata procedurii de relocare. Discriminarea pe motive de sex, vârstă, etnie, dizabilități și religie constituie o încălcare vădită a normelor din tratat.

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Garanțiile juridice și procedurale prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 604/2013 sunt în continuare aplicabile în ceea ce privește solicitanții care fac obiectul prezentei decizii. În plus, solicitanții ar trebui să fie informați în legătură cu procedura de transfer prevăzută de prezenta decizie, iar decizia de transfer ar trebui să le fie notificată.
  Având în vedere că, în temeiul dreptului UE, solicitanții nu au dreptul de a alege statul membru care să fie responsabil de cererea lor de azil, aceștia
  ar trebui să aibă dreptul la o cale de atac eficientă împotriva deciziei de transfer, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 604/2013
  , exclusiv în ceea ce privește asigurarea respectării
  drepturilor
  lor
  fundamentale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Garanțiile juridice și procedurale prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 604/2013 sunt în continuare aplicabile în ceea ce privește solicitanții care fac obiectul prezentei decizii. În plus, solicitanții ar trebui să fie informați în legătură cu procedura de transfer prevăzută de prezenta decizie, iar decizia de transfer ar trebui să le fie notificată.
  Având în vedere că, în temeiul dreptului UE, solicitanții nu au dreptul de a alege statul membru care să fie responsabil de cererea lor de azil, aceștia
  ar trebui să aibă dreptul la o cale de atac eficientă împotriva deciziei de transfer, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 604/2013
  , exclusiv în ceea ce privește asigurarea respectării
  drepturilor
  lor
  fundamentale.

| (28) | Garanțiile juridice și procedurale prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 604/2013 sunt în continuare aplicabile în ceea ce privește solicitanții care fac obiectul prezentei decizii. În plus, solicitanții ar trebui să fie informați în legătură cu procedura de relocare prevăzută de prezenta decizie, iar decizia de relocare ar trebui să le fie notificată.
  Solicitantul
  ar trebui să aibă dreptul la o cale de atac efectivă împotriva deciziei de relocare, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 604/2013
  și cu articolul 47 din Carta
  drepturilor fundamentale
  a Uniunii Europene
  . |
| --- | --- |

(28)

Garanțiile juridice și procedurale prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 604/2013 sunt în continuare aplicabile în ceea ce privește solicitanții care fac obiectul prezentei decizii. În plus, solicitanții ar trebui să fie informați în legătură cu procedura de relocare prevăzută de prezenta decizie, iar decizia de relocare ar trebui să le fie notificată.
  Solicitantul
  ar trebui să aibă dreptul la o cale de atac efectivă împotriva deciziei de relocare, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 604/2013
  și cu articolul 47 din Carta
  drepturilor fundamentale
  a Uniunii Europene
  .

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Ar trebui luate măsuri pentru a se evita circulația secundară a persoanelor transferate, din statul membru de transfer către alte state membre. În
  special
  , solicitanții ar trebui să fie informați în legătură cu consecințele unei deplasări ulterioare în alt stat membru și cu faptul că, dacă statul membru de transfer le acordă protecție internațională, în principiu vor avea drepturile aferente protecției internaționale doar în statul membru respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Ar trebui luate măsuri pentru a se evita circulația secundară a persoanelor transferate, din statul membru de transfer către alte state membre. În
  special
  , solicitanții ar trebui să fie informați în legătură cu consecințele unei deplasări ulterioare în alt stat membru și cu faptul că, dacă statul membru de transfer le acordă protecție internațională, în principiu vor avea drepturile aferente protecției internaționale doar în statul membru respectiv.

| (30) | Ar trebui luate măsuri pentru a se evita circulația secundară a persoanelor relocate, din statul membru de relocare către alte state membre.
  Luând pe cât posibil
  în
  considerare preferințele exprimate de solicitanți
  ,
  inclusiv legăturile de familie înțelese într-un sens mai larg decât acela al dispozițiilor privind familia din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, precum și legăturile sociale și culturale, este o modalitate directă pentru solicitanți de a dezvolta un sentiment de apartenență la statul membru de relocare. Solicitanților ar trebui să li se furnizeze toate informațiile necesare, într-o limbă pe care o înțeleg sau pe care se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, privind destinația lor și, în cazul în care nu s-a putut ține seama pe de-a întregul de preferințele lor, să li se spună din ce motive. Pentru a evita și mai mult circulația secundară, în plus,
  solicitanții ar trebui să fie informați în legătură cu consecințele unei deplasări ulterioare în alt stat membru
  conform dispozițiilor articolului 4 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013
  și cu faptul că, dacă statul membru de relocare le acordă protecție internațională, în principiu vor avea drepturile aferente protecției internaționale doar în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(30)

Ar trebui luate măsuri pentru a se evita circulația secundară a persoanelor relocate, din statul membru de relocare către alte state membre.
  Luând pe cât posibil
  în
  considerare preferințele exprimate de solicitanți
  ,
  inclusiv legăturile de familie înțelese într-un sens mai larg decât acela al dispozițiilor privind familia din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, precum și legăturile sociale și culturale, este o modalitate directă pentru solicitanți de a dezvolta un sentiment de apartenență la statul membru de relocare. Solicitanților ar trebui să li se furnizeze toate informațiile necesare, într-o limbă pe care o înțeleg sau pe care se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, privind destinația lor și, în cazul în care nu s-a putut ține seama pe de-a întregul de preferințele lor, să li se spună din ce motive. Pentru a evita și mai mult circulația secundară, în plus,
  solicitanții ar trebui să fie informați în legătură cu consecințele unei deplasări ulterioare în alt stat membru
  conform dispozițiilor articolului 4 din Regulamentul (UE) nr. 604/2013
  și cu faptul că, dacă statul membru de relocare le acordă protecție internațională, în principiu vor avea drepturile aferente protecției internaționale doar în statul membru respectiv.

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Considerentul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (30a) | Consimțământul solicitanților sau al beneficiarilor de protecție internațională privind relocarea constituie un principiu consacrat în legislația secundară a Uniunii, consfințit la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 și, prin analogie, la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 439/2010 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1 bis)

  și la articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, în timp ce, pe baza articolului 78 alineatul (3) din Tratat, derogările de la legislația Uniunii sunt posibile numai într-un număr foarte limitat de circumstanțe. Este necesar să se asigure implementarea efectivă a mecanismului de relocare de urgență, iar consimțământul are o importanță deosebită pentru a se preveni circulația secundară și, în principiu, ar trebui cerut înainte de relocare. În cazul în care o anumită persoană nu își dă consimțământul, ea nu ar trebui, în principiu, să fie relocată, însă această oportunitate ar trebui oferită altei persoane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30a)

Consimțământul solicitanților sau al beneficiarilor de protecție internațională privind relocarea constituie un principiu consacrat în legislația secundară a Uniunii, consfințit la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 și, prin analogie, la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 439/2010 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1 bis)

  și la articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, în timp ce, pe baza articolului 78 alineatul (3) din Tratat, derogările de la legislația Uniunii sunt posibile numai într-un număr foarte limitat de circumstanțe. Este necesar să se asigure implementarea efectivă a mecanismului de relocare de urgență, iar consimțământul are o importanță deosebită pentru a se preveni circulația secundară și, în principiu, ar trebui cerut înainte de relocare. În cazul în care o anumită persoană nu își dă consimțământul, ea nu ar trebui, în principiu, să fie relocată, însă această oportunitate ar trebui oferită altei persoane.

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezenta decizie instituie măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și a Greciei, pentru a permite acestora să facă față situației de urgență caracterizate de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul lor. | Prezenta decizie instituie măsuri
  de urgență
  provizorii
  cu efecte juridice obligatorii
  în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și a Greciei, pentru a permite acestora să facă față situației de urgență caracterizate de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe
  sau apatrizi
  pe teritoriul lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezenta decizie instituie măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și a Greciei, pentru a permite acestora să facă față situației de urgență caracterizate de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul lor.

Prezenta decizie instituie măsuri
  de urgență
  provizorii
  cu efecte juridice obligatorii
  în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și a Greciei, pentru a permite acestora să facă față situației de urgență caracterizate de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe
  sau apatrizi
  pe teritoriul lor.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Articolul 2 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | „solicitant” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care a prezentat o cerere de protecție internațională cu privire la care nu s-a luat încă o decizie definitivă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

„solicitant” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care a prezentat o cerere de protecție internațională cu privire la care nu s-a luat încă o decizie definitivă;

| (b) | „solicitant” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care a prezentat o cerere de protecție internațională, cu privire la care nu s-a luat încă o decizie definitivă
  conform prevederilor articolului 2 litera (i) din Directiva 2011/95/UE
  ; |
| --- | --- |

(b)

„solicitant” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care a prezentat o cerere de protecție internațională, cu privire la care nu s-a luat încă o decizie definitivă
  conform prevederilor articolului 2 litera (i) din Directiva 2011/95/UE
  ;

Amendamentul 26

Propunere de decizie

Articolul 2 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | „
  membri de familie
  ” înseamnă
  membrii de familie definiți la articolul 2 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

„
  membri de familie
  ” înseamnă
  membrii de familie definiți la articolul 2 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
  ;

| (d) | „
  rude apropiate
  ” înseamnă
  soțul sau soția, copiii, părinții, persoanele care exercită autoritatea părintească, bunicii și nepoții
  ; |
| --- | --- |

(d)

„
  rude apropiate
  ” înseamnă
  soțul sau soția, copiii, părinții, persoanele care exercită autoritatea părintească, bunicii și nepoții
  ;

(Amendament orizontal. Se aplică în întregul text al propunerii Comisiei.)

Amendamentul 27

Propunere de decizie

Articolul 2 – paragraful 1 – litera fa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | „preferință” înseamnă preferința exprimată de un solicitant pentru un anumit stat membru sau preferința exprimată de un stat membru pentru un anumit solicitant, susținută cu argumente ca legăturile de familie, înțelese într-un sens mai larg decât cel al definiției membrilor de familie de la articolul 2 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, legăturile sociale, cum ar fi cele cu anumite comunități etnice și culturale și legăturile culturale cu statul membru preferat, cum ar fi competențele lingvistice, șederile anterioare într-un stat membru sau studiile ori relațiile anterioare de muncă cu întreprinderi sau organizații din statul membru respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(fa)

„preferință” înseamnă preferința exprimată de un solicitant pentru un anumit stat membru sau preferința exprimată de un stat membru pentru un anumit solicitant, susținută cu argumente ca legăturile de familie, înțelese într-un sens mai larg decât cel al definiției membrilor de familie de la articolul 2 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, legăturile sociale, cum ar fi cele cu anumite comunități etnice și culturale și legăturile culturale cu statul membru preferat, cum ar fi competențele lingvistice, șederile anterioare într-un stat membru sau studiile ori relațiile anterioare de muncă cu întreprinderi sau organizații din statul membru respectiv.

Amendamentul 28

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Dată fiind natura în schimbare a fluxurilor migratoare, grupul vizat de beneficiari ai relocării ar trebui evaluat trimestrial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.
     
  Dată fiind natura în schimbare a fluxurilor migratoare, grupul vizat de beneficiari ai relocării ar trebui evaluat trimestrial.

Amendamentul 47

Propunere de decizie

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Pentru a diminua presiunea semnificativă legată de azil exercitată asupra Italiei și Greciei, precum și pentru a funcționa drept caz de referință în perspectiva propunerii legislative ce urmează a fi prezentată cu privire la mecanismul permanent de mutare de urgență pe baza articolului 78 alineatul (2) din Tratat, din aceste țări sunt mutați inițial un număr total de 110 000 de solicitanți. Ar trebui avută în vedere, dacă este necesar, o majorare ulterioară, în vederea adaptării la schimbările rapide ce survin la nivelul fluxurilor de refugiați și al tendințelor ce se manifestă în cursul punerii în aplicare a prezentei decizii. |
| 1.   
  24 000
  de solicitanți se transferă din Italia către teritoriul celorlalte state membre,
  conform anexei I
  . | 1.   
  Inițial, 40 000
  de solicitanți se transferă din Italia către teritoriul celorlalte state membre. |
| 2.   
  16 000
  de solicitanți se transferă din Grecia către teritoriul celorlalte state membre,
  conform anexei II
  . | 2.   
  Inițial, 70 000
  de solicitanți se transferă din Grecia către teritoriul celorlalte state membre. |
| | 2a.
     
  În termen de [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii], Comisia evaluează, pe baza celor mai recente date disponibile de la Frontex, numărul de persoane de transferat din Italia și Grecia, în vederea adaptării acestuia la fluxurile de refugiați în schimbare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

-1.
     
  Pentru a diminua presiunea semnificativă legată de azil exercitată asupra Italiei și Greciei, precum și pentru a funcționa drept caz de referință în perspectiva propunerii legislative ce urmează a fi prezentată cu privire la mecanismul permanent de mutare de urgență pe baza articolului 78 alineatul (2) din Tratat, din aceste țări sunt mutați inițial un număr total de 110 000 de solicitanți. Ar trebui avută în vedere, dacă este necesar, o majorare ulterioară, în vederea adaptării la schimbările rapide ce survin la nivelul fluxurilor de refugiați și al tendințelor ce se manifestă în cursul punerii în aplicare a prezentei decizii.

1.   
  24 000
  de solicitanți se transferă din Italia către teritoriul celorlalte state membre,
  conform anexei I
  .

1.   
  Inițial, 40 000
  de solicitanți se transferă din Italia către teritoriul celorlalte state membre.

2.   
  16 000
  de solicitanți se transferă din Grecia către teritoriul celorlalte state membre,
  conform anexei II
  .

2.   
  Inițial, 70 000
  de solicitanți se transferă din Grecia către teritoriul celorlalte state membre.

2a.
     
  În termen de [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii], Comisia evaluează, pe baza celor mai recente date disponibile de la Frontex, numărul de persoane de transferat din Italia și Grecia, în vederea adaptării acestuia la fluxurile de refugiați în schimbare.

Amendamentul 30

Propunere de decizie

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4a |
| | Consimțământul |
| | În principiu, solicitantului ar trebui să i se ceară consimțământul cu privire la relocarea sa. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 4a

Consimțământul

În principiu, solicitantului ar trebui să i se ceară consimțământul cu privire la relocarea sa.

Amendamentul 31

Propunere de decizie

Articolul 5 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   La intervale regulate în cursul perioadei de aplicare a prezentei decizii, Italia și Grecia, cu asistență din partea EASO și
  , după caz, a ofițerilor de legătură ai statelor membre menționați la alineatul (8)
  , identifică solicitanții individuali care să fie transferați în alte state membre și comunică punctelor de contact ale statelor membre respective și EASO numărul de solicitanți care pot fi transferați. În ceea ce privește transferul, se acordă prioritate solicitanților vulnerabili în sensul articolului 22 din Directiva 2013/33/UE. | 2.   La intervale regulate în cursul perioadei de aplicare a prezentei decizii, Italia și Grecia, cu asistență din partea EASO și
  a altor agenții pertinente
  , identifică solicitanții individuali care să fie relocați în alte state membre și comunică punctelor de contact ale statelor membre respective și EASO numărul de solicitanți care pot fi relocați. În acest scop, se acordă prioritate solicitanților vulnerabili în sensul
  articolelor 21 și
  22 din Directiva 2013/33/UE
  și se acordă o atenție deosebită minorilor neînsoțiți
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   La intervale regulate în cursul perioadei de aplicare a prezentei decizii, Italia și Grecia, cu asistență din partea EASO și
  , după caz, a ofițerilor de legătură ai statelor membre menționați la alineatul (8)
  , identifică solicitanții individuali care să fie transferați în alte state membre și comunică punctelor de contact ale statelor membre respective și EASO numărul de solicitanți care pot fi transferați. În ceea ce privește transferul, se acordă prioritate solicitanților vulnerabili în sensul articolului 22 din Directiva 2013/33/UE.

2.   La intervale regulate în cursul perioadei de aplicare a prezentei decizii, Italia și Grecia, cu asistență din partea EASO și
  a altor agenții pertinente
  , identifică solicitanții individuali care să fie relocați în alte state membre și comunică punctelor de contact ale statelor membre respective și EASO numărul de solicitanți care pot fi relocați. În acest scop, se acordă prioritate solicitanților vulnerabili în sensul
  articolelor 21 și
  22 din Directiva 2013/33/UE
  și se acordă o atenție deosebită minorilor neînsoțiți
  .

Amendamentul 32

Propunere de decizie

Articolul 5 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Cât mai curând posibil după primirea informațiilor menționate la alineatul (2), statele membre indică numărul de solicitanți care pot fi transferați imediat pe teritoriul lor și orice alte informații relevante, respectându-se cifrele care figurează în anexa I și, respectiv, în anexa II. | 3.   Cât mai curând posibil după primirea informațiilor menționate la alineatul (2), statele membre
  furnizează informații cu privire la capacitățile disponibile pentru primirea migranților și
  indică numărul de solicitanți care pot fi transferați imediat pe teritoriul lor și orice alte informații relevante, respectându-se cifrele care figurează în anexa I și, respectiv, în anexa II. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Cât mai curând posibil după primirea informațiilor menționate la alineatul (2), statele membre indică numărul de solicitanți care pot fi transferați imediat pe teritoriul lor și orice alte informații relevante, respectându-se cifrele care figurează în anexa I și, respectiv, în anexa II.

3.   Cât mai curând posibil după primirea informațiilor menționate la alineatul (2), statele membre
  furnizează informații cu privire la capacitățile disponibile pentru primirea migranților și
  indică numărul de solicitanți care pot fi transferați imediat pe teritoriul lor și orice alte informații relevante, respectându-se cifrele care figurează în anexa I și, respectiv, în anexa II.

Amendamentul 33

Propunere de decizie

Articolul 5 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Cu sprijinul EASO, Italia și Grecia pun la dispoziția solicitanților, într-o limbă pe care aceștia o înțeleg, sau despre care se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, informații referitoare la statele membre implicate în relocarea de urgență. Solicitanții au acces, de asemenea, la informații furnizate de alți actori, cum ar fi ICNUR și OIM. În cursul prelucrării inițiale, solicitanților li se cere să enumere statele membre în ordinea preferințelor și să-și argumenteze alegerea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.
     
  Cu sprijinul EASO, Italia și Grecia pun la dispoziția solicitanților, într-o limbă pe care aceștia o înțeleg, sau despre care se presupune în mod rezonabil că o înțeleg, informații referitoare la statele membre implicate în relocarea de urgență. Solicitanții au acces, de asemenea, la informații furnizate de alți actori, cum ar fi ICNUR și OIM. În cursul prelucrării inițiale, solicitanților li se cere să enumere statele membre în ordinea preferințelor și să-și argumenteze alegerea.

Amendamentele 34 și 48

Propunere de decizie

Articolul 5 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Solicitanții cărora trebuie să li se ia amprentele digitale în temeiul obligațiilor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 603/2013 pot fi transferați numai dacă li s-au luat amprentele. | 5.   Solicitanții cărora trebuie să li se ia
  și să le fie transmise
  amprentele digitale în temeiul obligațiilor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 603/2013 pot fi relocați numai dacă li s-au luat amprentele
  , cu respectarea deplină a drepturilor lor fundamentale, fără a se recurge la nicio constrângere sau la măsuri de detenție
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   Solicitanții cărora trebuie să li se ia amprentele digitale în temeiul obligațiilor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 603/2013 pot fi transferați numai dacă li s-au luat amprentele.

5.   Solicitanții cărora trebuie să li se ia
  și să le fie transmise
  amprentele digitale în temeiul obligațiilor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 603/2013 pot fi relocați numai dacă li s-au luat amprentele
  , cu respectarea deplină a drepturilor lor fundamentale, fără a se recurge la nicio constrângere sau la măsuri de detenție
  .

Amendamentul 35

Propunere de decizie

Articolul 5 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.
     
  Pentru punerea în aplicare a tuturor aspectelor procedurii de transfer descrise la prezentul articol, statele membre pot decide să trimită ofițeri de legătură în Italia și în Grecia. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

8.
     
  Pentru punerea în aplicare a tuturor aspectelor procedurii de transfer descrise la prezentul articol, statele membre pot decide să trimită ofițeri de legătură în Italia și în Grecia.

eliminat

Amendamentul 36

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   După luarea deciziei de a transfera un solicitant și înainte de transferul efectiv, Italia și Grecia notifică în scris persoanei în cauză decizia privind transferul. Decizia respectivă indică statul membru de transfer. | 4.   După luarea deciziei de a reloca un solicitant și înainte de relocarea sa efectivă, Italia și Grecia
  , cu sprijinul EASO și al altor actori, ca ofițerii de legătură, dacă sunt disponibili, informează pe larg persoana în cauză, într-o limbă pe care aceasta o înțelege sau se poate presupune în mod rezonabil că o înțelege, cu privire la statul membru de relocare sau, dacă preferințele solicitantului respective nu sunt luate în considerare, cu privire la motivele acestei decizii
  .
  De asemenea, Italia și Grecia
  notifică în scris persoanei în cauză decizia privind relocarea. Decizia respectivă indică statul membru de relocare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   După luarea deciziei de a transfera un solicitant și înainte de transferul efectiv, Italia și Grecia notifică în scris persoanei în cauză decizia privind transferul. Decizia respectivă indică statul membru de transfer.

4.   După luarea deciziei de a reloca un solicitant și înainte de relocarea sa efectivă, Italia și Grecia
  , cu sprijinul EASO și al altor actori, ca ofițerii de legătură, dacă sunt disponibili, informează pe larg persoana în cauză, într-o limbă pe care aceasta o înțelege sau se poate presupune în mod rezonabil că o înțelege, cu privire la statul membru de relocare sau, dacă preferințele solicitantului respective nu sunt luate în considerare, cu privire la motivele acestei decizii
  .
  De asemenea, Italia și Grecia
  notifică în scris persoanei în cauză decizia privind relocarea. Decizia respectivă indică statul membru de relocare.

Amendamentul 37

Propunere de decizie

Articolul 7 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | prelucrarea inițială a cererilor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

prelucrarea inițială a cererilor;

| (b) | prelucrarea inițială a cererilor
  , care include identificarea vulnerabilităților și preferințelor, în scopul identificării solicitanților potențiali pentru relocare și al selectării lor, inclusiv identificarea lor certă, amprentarea și înregistrarea cererilor de protecție internațională
  ; |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea inițială a cererilor
  , care include identificarea vulnerabilităților și preferințelor, în scopul identificării solicitanților potențiali pentru relocare și al selectării lor, inclusiv identificarea lor certă, amprentarea și înregistrarea cererilor de protecție internațională
  ;

Amendamentul 38

Propunere de decizie

Articolul 7 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | efectuarea transferului solicitanților în statul membru de transfer. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

efectuarea transferului solicitanților în statul membru de transfer.

| (d) | efectuarea transferului solicitanților în statul membru de transfer.
  Costurile transferării în statul membru de relocare nu ar trebui să constituie o povară suplimentară pentru Grecia și Italia. |
| --- | --- |

(d)

efectuarea transferului solicitanților în statul membru de transfer.
  Costurile transferării în statul membru de relocare nu ar trebui să constituie o povară suplimentară pentru Grecia și Italia.

Amendamentul 39

Propunere de decizie

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care Italia sau Grecia nu respectă obligația prevăzută la alineatul (1), Comisia poate decide să suspende prezenta decizie în ceea ce privește statul membru respectiv pentru o perioadă de până la trei luni. Comisia poate decide să prelungească această suspendare o dată, pentru o perioadă suplimentară de până la trei luni. | 2.   În cazul în care Italia sau Grecia nu respectă obligația prevăzută la alineatul (1), Comisia poate decide
  , după ce i-a oferit statului membru în cauză oportunitatea de a-și prezenta opiniile,
  să suspende prezenta decizie în ceea ce privește statul membru respectiv pentru o perioadă de până la trei luni. Comisia poate decide să prelungească această suspendare o dată, pentru o perioadă suplimentară de până la trei luni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   În cazul în care Italia sau Grecia nu respectă obligația prevăzută la alineatul (1), Comisia poate decide să suspende prezenta decizie în ceea ce privește statul membru respectiv pentru o perioadă de până la trei luni. Comisia poate decide să prelungească această suspendare o dată, pentru o perioadă suplimentară de până la trei luni.

2.   În cazul în care Italia sau Grecia nu respectă obligația prevăzută la alineatul (1), Comisia poate decide
  , după ce i-a oferit statului membru în cauză oportunitatea de a-și prezenta opiniile,
  să suspende prezenta decizie în ceea ce privește statul membru respectiv pentru o perioadă de până la trei luni. Comisia poate decide să prelungească această suspendare o dată, pentru o perioadă suplimentară de până la trei luni.

Amendamentul 40

Propunere de decizie

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care un stat membru de transfer se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, poate adopta măsuri provizorii în beneficiul statului membru în cauză, în temeiul articolului 78 alineatul (3) din tratat. Aceste măsuri pot include, dacă este cazul, suspendarea obligațiilor statului membru respectiv prevăzute în prezenta decizie. | În cazul în care un stat membru de transfer se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, poate adopta măsuri provizorii în beneficiul statului membru în cauză, în temeiul articolului 78 alineatul (3) din tratat.
  În plus,
  aceste măsuri pot include, dacă este cazul, suspendarea obligațiilor statului membru respectiv prevăzute în prezenta decizie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care un stat membru de transfer se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, poate adopta măsuri provizorii în beneficiul statului membru în cauză, în temeiul articolului 78 alineatul (3) din tratat. Aceste măsuri pot include, dacă este cazul, suspendarea obligațiilor statului membru respectiv prevăzute în prezenta decizie.

În cazul în care un stat membru de transfer se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, poate adopta măsuri provizorii în beneficiul statului membru în cauză, în temeiul articolului 78 alineatul (3) din tratat.
  În plus,
  aceste măsuri pot include, dacă este cazul, suspendarea obligațiilor statului membru respectiv prevăzute în prezenta decizie.

Amendamentul 41

Propunere de decizie

Articolul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| O dată la trei luni, Italia și Grecia informează Consiliul și Comisia cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii, inclusiv cu privire la foile de parcurs menționate la articolul 8. | O dată la trei luni, Italia și Grecia informează Consiliul și Comisia cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii
  și la utilizarea corespunzătoare a fondurilor primite în cadrul ei
  , inclusiv cu privire la foile de parcurs menționate la articolul 8. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

O dată la trei luni, Italia și Grecia informează Consiliul și Comisia cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii, inclusiv cu privire la foile de parcurs menționate la articolul 8.

O dată la trei luni, Italia și Grecia informează Consiliul și Comisia cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii
  și la utilizarea corespunzătoare a fondurilor primite în cadrul ei
  , inclusiv cu privire la foile de parcurs menționate la articolul 8.

Amendamentul 42

Propunere de decizie

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a




  Evaluare




  Până în iulie 2016, Comisia le prezintă Parlamentului European și Consiliului o evaluare la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a prezentei decizii și, dacă este cazul, propune recomandările necesare pentru instituirea unui mecanism permanent de relocare, inclusiv în perspectiva verificării anunțate a adecvării sistemului de la Dublin.




  Până la ...,,

   (*1)

  Comisia le prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport final de evaluare a punerii în aplicare a prezentei decizii.




  Statele membre îi prezintă Comisiei toate informațiile pertinente pentru întocmirea în timp util a respectivului raport. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 11a

Evaluare

Până în iulie 2016, Comisia le prezintă Parlamentului European și Consiliului o evaluare la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a prezentei decizii și, dacă este cazul, propune recomandările necesare pentru instituirea unui mecanism permanent de relocare, inclusiv în perspectiva verificării anunțate a adecvării sistemului de la Dublin.

Până la ...,,

   (*1)

  Comisia le prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport final de evaluare a punerii în aplicare a prezentei decizii.

Statele membre îi prezintă Comisiei toate informațiile pertinente pentru întocmirea în timp util a respectivului raport.

Amendamentul 43

Propunere de decizie

Anexa II a (nouă)

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Anexa IIa

Procedura de transfer

Procedura preconizată în propunerea Comisiei; pașii procedurali suplimentari introduși de Parlamentul European sunt subliniați

| | 1 – | Prelucrarea inițială a cererilor persoanelor care solicită protecție internațională |
| --- | --- | --- |

1 –

| — | identificarea persoanelor în privința cărora, în temeiul Regulamentului Dublin, este (sau ar trebui să fie) responsabil un alt stat membru |
| --- | --- |

—

identificarea persoanelor în privința cărora, în temeiul Regulamentului Dublin, este (sau ar trebui să fie) responsabil un alt stat membru

→ transferuri Dublin

| — | identificarea solicitanților vulnerabili |
| --- | --- |

—

identificarea solicitanților vulnerabili

| — | identificarea rudelor apropiate pentru o relocare comună |
| --- | --- |

—

identificarea rudelor apropiate pentru o relocare comună

| — | stabilirea preferințelor solicitanților pentru anumite state membre |
| --- | --- |

—

stabilirea preferințelor solicitanților pentru anumite state membre

↓

| 2 - | Selecția solicitanților în vederea transferului |
| --- | --- |

2 -

| — | Italia/Grecia stabilește care sunt solicitanții de relocat. |
| --- | --- |

—

Italia/Grecia stabilește care sunt solicitanții de relocat.

| — | acestea informează statele membre cu privire la numărul de locuri de care este nevoie, precum și cu privire la preferințele solicitanților |
| --- | --- |

—

acestea informează statele membre cu privire la numărul de locuri de care este nevoie, precum și cu privire la preferințele solicitanților

↓

| 3 - | Implicarea statelor membre |
| --- | --- |

3 -

| — | statele membre informează Italia/Grecia cu privire la numărul de locuri disponibile pentru relocare |
| --- | --- |

—

statele membre informează Italia/Grecia cu privire la numărul de locuri disponibile pentru relocare

| — | ofițerii de legătură pot organiza interviuri cu solicitanții care și-au exprimat preferința pentru statul membru pe care îl reprezintă |
| --- | --- |

—

ofițerii de legătură pot organiza interviuri cu solicitanții care și-au exprimat preferința pentru statul membru pe care îl reprezintă

| — | statele membre își exprimă preferințele privind solicitanții |
| --- | --- |

—

statele membre își exprimă preferințele privind solicitanții

↓

| 4 - | Decizia de transfer |
| --- | --- |

4 -

| — | Italia/Grecia hotărăște care solicitant trebuie relocat în care stat membru, ținând seama de preferințele solicitanților și de cele ale statelor membre |
| --- | --- |

—

Italia/Grecia hotărăște care solicitant trebuie relocat în care stat membru, ținând seama de preferințele solicitanților și de cele ale statelor membre

↓

| 5 - | Informarea și acordul |
| --- | --- |

5 -

| — | solicitanții sunt informați pe larg cu privire la statul membru de relocare |
| --- | --- |

—

solicitanții sunt informați pe larg cu privire la statul membru de relocare

| — | solicitanții își dau consimțământul pentru a fi relocați în statul membru respectiv |
| --- | --- |

—

solicitanții își dau consimțământul pentru a fi relocați în statul membru respectiv

↓

| 6 - | Transferul |
| --- | --- |

6 -

Transferul solicitanților în statul membru respectiv în termen de o lună

---

(1bis)  
  Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31).

(1)  
  Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31).

(1)  Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare, de modificare a Deciziei 2008/381/CE a Consiliului și de abrogare a Deciziilor nr. 573/2007/CE și nr. 575/2007/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului (JO L 150, 20.5.2014, p. 168).

(1)  Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare, de modificare a Deciziei 2008/381/CE a Consiliului și de abrogare a Deciziilor nr. 573/2007/CE și nr. 575/2007/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului (JO L 150, 20.5.2014, p. 168).

(10)  Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (reformare) (JO L 180, 29.6.2013, p. 96).

(10)  Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (reformare) (JO L 180, 29.6.2013, p. 96).

(1 bis)  
  Directiva 2013/32/EU a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013, privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (JO L 180, 29.6.2013, p. 60).

(1 ter)  
  Hotărârea Curții de Justiție din 6 iunie 2013, C-648/11, ECLI:UE:C:2013:367.

(1 bis)  
  Regulamentul (UE) nr. 439/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 mai 2010 privind înființarea unui Birou European de Sprijin pentru Azil (JO L 132, 29.5.2010, p. 11).

(*1)  
  JO: a se introduce data: 30 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

Având în vedere necesitatea adoptării unor măsuri imediate în favoarea statelor membre care se confruntă cu o situație de criză datorată afluxului brusc de cetățeni din țări terțe, Parlamentul European a acceptat temeiul juridic propus de Comisie, și anume articolul 78 alineatul (3) din TFUE, pentru decizia Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei. Cu toate acestea, Parlamentul European poate accepta acest temei juridic doar ca o măsură de urgență, care trebuie urmată de o adevărată propunere legislativă care să propună o abordare structurată a tuturor situațiilor de criză viitoare. Parlamentul insistă asupra faptului că temeiul juridic corect este articolul 78 alineatul (2) din TFUE, care prevede utilizarea procedurii legislative ordinare pentru măsurile de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională, coroborat cu articolul 80 a doua teză din TFUE, ale cărui dispoziții asigură aplicarea principiului solidarității exprimat la articolul 80 prima teză. Parlamentul European subliniază, de asemenea, faptul că adoptarea acestei decizii nu aduce în niciun caz atingere posibilității legislatorului de a utiliza în viitor setul de temeiuri juridice aflate la dispoziția sa, în special articolul 78 coroborat cu articolul 80 din TFUE. Parlamentul European cere Comisiei să prezinte până la sfârșitul anului 2015, astfel cum aceasta a anunțat în cadrul Agendei europene privind migrația, o propunere legislativă referitoare la un mecanism permanent de relocare, întemeiată pe articolul 78 alineatul (2) și pe articolul 80. Parlamentul European își rezervă dreptul de a pregăti un raport legislativ din proprie inițiativă în cazul în care Comisia nu prezintă această propunere legislativă în timp util.

---

Joi, 17 septembrie 2015

| 22.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 316/314 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 316/314

---

P8_TA(2015)0324

Măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei, Greciei și Ungariei *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei, al Greciei și al Ungariei (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

(Procedura de consultare)

(2017/C 316/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0451), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0451),

| — | având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8–0271/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8–0271/2015),

| — | având în vedere poziția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (1),

| — | având în vedere situația excepțională de urgență și necesitatea de a răspunde acestei situații fără întârziere; |
| --- | --- |

—

având în vedere situația excepțională de urgență și necesitatea de a răspunde acestei situații fără întârziere;

| — | având în vedere articolul 59 și articolul 154 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 și articolul 154 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 4. | informează Consiliul că acest acord nu aduce atingere poziției sale ulterioare cu privire la propunerea pentru un regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui mecanism de transfer în caz de criză și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

4.

informează Consiliul că acest acord nu aduce atingere poziției sale ulterioare cu privire la propunerea pentru un regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui mecanism de transfer în caz de criză și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (COM(2015)0450);

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0306.

---